# Eiropas Savienības C 75/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 75 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 31. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 75

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 31. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2009/C 075/01 | Rīcības plāns 2009.-2013. gada daudzgadu darba plānam saistībā ar Eiropas e-tiesis | 1 |
| | Komisija |
| 2009/C 075/02 | Euro maiņas kurss | 13 |
| 2009/C 075/03 | Eiropas Kopienu migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma Administratīvā komisija — Valūtu konversijas kursi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72 | 14 |
| 2009/C 075/04 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2008. gada 5. decembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina — Ziņotājs: Zviedrija | 16 |
| 2009/C 075/05 | Nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.5046 — Friesland/Campina | 19 |
| 2009/C 075/06 | Komisijas Lēmuma Kopsavilkums — 2008. gada 17. decembrī, paziņojot par uzņēmumu koncentrācijas saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina) (izziņota ar dokumenta numuru C(2008) 8459)
   (
  1
  ) | 21 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 075/07 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 28 |
| 2009/C 075/08 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā — Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  ) | 31 |
| 2009/C 075/09 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā — Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  ) | 32 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2009/C 075/01

Rīcības plāns 2009.-2013. gada daudzgadu darba plānam saistībā ar Eiropas e-tiesis

1

Komisija

2009/C 075/02

Euro maiņas kurss

13

2009/C 075/03

Eiropas Kopienu migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma Administratīvā komisija — Valūtu konversijas kursi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72

14

2009/C 075/04

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2008. gada 5. decembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina — Ziņotājs: Zviedrija

Friesland Foods/Campina

16

2009/C 075/05

Nobeiguma ziņojums lietā COMP/M.5046 — Friesland/Campina

Friesland/Campina

19

2009/C 075/06

Komisijas Lēmuma Kopsavilkums — 2008. gada 17. decembrī, paziņojot par uzņēmumu koncentrācijas saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina) (izziņota ar dokumenta numuru C(2008) 8459)
   (
  1
  )

(izziņota ar dokumenta numuru C(2008) 8459)

1

21

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 075/07

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

28

2009/C 075/08

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā — Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  )

1

31

2009/C 075/09

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā — Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  )

1

32

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Komisija |
| 2009/C 075/10 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar daudzgadu darba programmas piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2009. gadam (Komisijas Lēmums C(2009) 2179) | 33 |
| 2009/C 075/11 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2009. gada daudzgadu darba programmu piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007. — 2013. gadam (Komisijas Lēmums C(2009) 2178) | 34 |
| 2009/C 075/12 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus atbilstīgi daudzgadu darba programmai piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (Komisijas Lēmums C(2009) 2183) | 35 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 075/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business) (
  1
  ) | 36 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 075/14 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 37 |
| 2009/C 075/15 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 41 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

2009/C 075/10

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar daudzgadu darba programmas piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2009. gadam (Komisijas Lēmums C(2009) 2179)

33

2009/C 075/11

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2009. gada daudzgadu darba programmu piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007. — 2013. gadam (Komisijas Lēmums C(2009) 2178)

34

2009/C 075/12

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus atbilstīgi daudzgadu darba programmai piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (Komisijas Lēmums C(2009) 2183)

35

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 075/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business) (
  1
  )

1

36

CITI AKTI

Komisija

2009/C 075/14

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

37

2009/C 075/15

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

41

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2009/C 075/16 | Labojums Uzaicinājumā iesniegt piezīmes par valsts atbalstu saistībā ar nodokļu uzlikšanu piesaistītajām apdrošināšanas sabiedrībām Lihtenšteinā saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Līgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (Šis teksts atceļ un aizstāj to tekstu, kas publicēts OV C 72, 26.3.2009., 50. lpp.) | 45 |

Labojumi

2009/C 075/16

Labojums Uzaicinājumā iesniegt piezīmes par valsts atbalstu saistībā ar nodokļu uzlikšanu piesaistītajām apdrošināšanas sabiedrībām Lihtenšteinā saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Līgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (Šis teksts atceļ un aizstāj to tekstu, kas publicēts OV C 72, 26.3.2009., 50. lpp.)

(Šis teksts atceļ un aizstāj to tekstu, kas publicēts OV C 72, 26.3.2009., 50. lpp.)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/1

---

RĪCĪBAS PLĀNS 2009.-2013. GADA DAUDZGADU DARBA PLĀNAM SAISTĪBĀ AR EIROPAS E-TIESIS

(2009/C 75/01)

I.   IEVADS

| 1. | TI padome 2007. gada jūnijā pieņēma lēmumu, ka būtu jāsāk darbs, lai Eiropas mērogā attīstītu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietojumu tiesiskuma jomā, konkrēti — izveidojot Eiropas portālu. |
| --- | --- |

1.

TI padome 2007. gada jūnijā pieņēma lēmumu, ka būtu jāsāk darbs, lai Eiropas mērogā attīstītu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) lietojumu tiesiskuma jomā, konkrēti — izveidojot Eiropas portālu.

| 2. | Jauno tehnoloģiju izmantojums tiešām palīdz uzlabot un vienkāršot tiesvedību. Izmantojot šajā jomā elektronisku sistēmu, varētu samazināt tiesvedības termiņus un darbības izmaksas — iedzīvotāju, uzņēmumu, juristu un tiesvedības administrācijas labā. Šādi ir vienkāršota piekļuve tiesu iestādēm. |
| --- | --- |

2.

Jauno tehnoloģiju izmantojums tiešām palīdz uzlabot un vienkāršot tiesvedību. Izmantojot šajā jomā elektronisku sistēmu, varētu samazināt tiesvedības termiņus un darbības izmaksas — iedzīvotāju, uzņēmumu, juristu un tiesvedības administrācijas labā. Šādi ir vienkāršota piekļuve tiesu iestādēm.

| 3. | Saskaņā ar Komisijas veiktiem pētījumiem (1) apmēram 10 miljoni cilvēku pašlaik ir saistīti ar kādu pārrobežu civilprocesu. Paredzams, ka viņu skaits pieaugs, jo Eiropas Savienības teritorijā cilvēki pārvietojas aizvien vairāk. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar Komisijas veiktiem pētījumiem (1) apmēram 10 miljoni cilvēku pašlaik ir saistīti ar kādu pārrobežu civilprocesu. Paredzams, ka viņu skaits pieaugs, jo Eiropas Savienības teritorijā cilvēki pārvietojas aizvien vairāk.

| 4. | Padomes Juridiskās informācijas apstrādes darba grupa (e-tiesiskums) pirms 18 mēnešiem sāka svarīgu darbu, lai pildītu Padomes uzticētās secīgās pilnvaras. Dažas dalībvalstis tādējādi attīstīja eksperimentālos projektus un jo īpaši projektu, kura mērķis ir izveidot e-tiesiskuma Eiropas portālu. |
| --- | --- |

4.

Padomes Juridiskās informācijas apstrādes darba grupa (e-tiesiskums) pirms 18 mēnešiem sāka svarīgu darbu, lai pildītu Padomes uzticētās secīgās pilnvaras. Dažas dalībvalstis tādējādi attīstīja eksperimentālos projektus un jo īpaši projektu, kura mērķis ir izveidot e-tiesiskuma Eiropas portālu.

| 5. | Komisija 2008. gada 2. jūnijā publicēja paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” (2). |
| --- | --- |

5.

Komisija 2008. gada 2. jūnijā publicēja paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai — “Ceļā uz Eiropas e-tiesiskuma stratēģiju” (2).

| 6. | Eiropas Parlaments arī ir sācis apspriest e-tiesiskuma jautājumu. 2008. gada beigās Eiropas Parlamentam būtu jāpieņem ziņojums pēc savas ierosmes. |
| --- | --- |

6.

Eiropas Parlaments arī ir sācis apspriest e-tiesiskuma jautājumu. 2008. gada beigās Eiropas Parlamentam būtu jāpieņem ziņojums pēc savas ierosmes.

| 7. | Padome 2008. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē aicināja Juridiskās informācijas apstrādes darba grupu (e-tiesiskums), ņemot vērā Komisijas paziņojumu (3), izskatīt aspektus saistībā ar tādas koordinēšanas un pārvaldības struktūras izveidi, kas e-tiesiskuma jomā varētu izstrādāt daudzus liela mēroga projektus samērīgā laikā, un sākt pārrunas par daudzgadu darba programmas izveidi. |
| --- | --- |

7.

Padome 2008. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē aicināja Juridiskās informācijas apstrādes darba grupu (e-tiesiskums), ņemot vērā Komisijas paziņojumu (3), izskatīt aspektus saistībā ar tādas koordinēšanas un pārvaldības struktūras izveidi, kas e-tiesiskuma jomā varētu izstrādāt daudzus liela mēroga projektus samērīgā laikā, un sākt pārrunas par daudzgadu darba programmas izveidi.

| 8. | Eiropadome 2008. gada 18. un 19. jūnijā pauda gandarījumu par ierosmi “līdz 2009. gada beigām pakāpeniski ieviest vienotu ES e-tiesiskuma portālu”. |
| --- | --- |

8.

Eiropadome 2008. gada 18. un 19. jūnijā pauda gandarījumu par ierosmi “līdz 2009. gada beigām pakāpeniski ieviest vienotu ES e-tiesiskuma portālu”.

II.   APSTĀKĻI E-TIESISKUMA IZVEIDEI EIROPAS MĒROGĀ

| 9. | E-tiesiskums ir jāattīsta trīskāršā kontekstā: |
| --- | --- |

9.

E-tiesiskums ir jāattīsta trīskāršā kontekstā:

1.   E-tiesiskuma jomā paveiktais darbs

| 10. | Eiropas Savienībā jau pirms darba grupas veikuma ir strādāts e-tiesiskuma jomā, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi Eiropas informācijai (Eiropas iestāžu interneta vietnes). Ir jau paveikts vai vēl notiek ļoti konkrēts darbs, lai īstenotu instrumentus, ko Padome ir pieņēmusi civillietās (Eiropas Civillietu un komerclietu tiesiskās sadarbības tīkls) vai krimināllietās (piemēram, Eiropas Krimināllietu tiesiskās sadarbības tīkls vai savstarpēja Eiropas sodu reģistru savienošana), vai, pamatojoties uz tieslietu speciālistu ierosmēm (piemēram, Eiropas testamentu reģistru tīkls), vai arī kādā citā jomā — piemēram, attiecībā uz uzņēmumu reģistru un sarakstu saslēgšanu tīklā, izmantojot EBR, un zemes reģistru saslēgšanu tīklā, izmantojot EULIS. |
| --- | --- |

10.

Eiropas Savienībā jau pirms darba grupas veikuma ir strādāts e-tiesiskuma jomā, jo īpaši, lai nodrošinātu piekļuvi Eiropas informācijai (Eiropas iestāžu interneta vietnes). Ir jau paveikts vai vēl notiek ļoti konkrēts darbs, lai īstenotu instrumentus, ko Padome ir pieņēmusi civillietās (Eiropas Civillietu un komerclietu tiesiskās sadarbības tīkls) vai krimināllietās (piemēram, Eiropas Krimināllietu tiesiskās sadarbības tīkls vai savstarpēja Eiropas sodu reģistru savienošana), vai, pamatojoties uz tieslietu speciālistu ierosmēm (piemēram, Eiropas testamentu reģistru tīkls), vai arī kādā citā jomā — piemēram, attiecībā uz uzņēmumu reģistru un sarakstu saslēgšanu tīklā, izmantojot EBR, un zemes reģistru saslēgšanu tīklā, izmantojot EULIS.

| 11. | Tātad minētās ierosmes ir jāiekļauj e-tiesiskuma daudzgadu programmā, saskaņojot ar personām, kas atbild par to īstenošanu. |
| --- | --- |

11.

Tātad minētās ierosmes ir jāiekļauj e-tiesiskuma daudzgadu programmā, saskaņojot ar personām, kas atbild par to īstenošanu.

2.   E-valdība

| 12. | Eiropas e-tiesiskuma sistēma ir jāizstrādā, ievērojot tiesu iestāžu neatkarību. |
| --- | --- |

12.

Eiropas e-tiesiskuma sistēma ir jāizstrādā, ievērojot tiesu iestāžu neatkarību.

| 13. | Tomēr, raugoties no tehniskā viedokļa, e-tiesiskumam ir jāņem vērā e-valdības sistēma, kas ir plašāka (4). Šobrīd jau ir iegūta liela pieredze projektos par drošu infrastruktūru un dokumentu autentifikāciju, un tā ir jāizmanto. Ir jāveicina — pilnīgā sadarbībā ar Komisiju — Eiropas savietojamības sistēma (EIF) IDABC programmā (5). Eiropas darbs ar e-paraksta un e-identitātes (6) programmām ir īpaši nozīmīgs tieslietu jomā, kurā būtiska nozīme ir aktu autentifikācijai. |
| --- | --- |

13.

Tomēr, raugoties no tehniskā viedokļa, e-tiesiskumam ir jāņem vērā e-valdības sistēma, kas ir plašāka (4). Šobrīd jau ir iegūta liela pieredze projektos par drošu infrastruktūru un dokumentu autentifikāciju, un tā ir jāizmanto. Ir jāveicina — pilnīgā sadarbībā ar Komisiju — Eiropas savietojamības sistēma (EIF) IDABC programmā (5). Eiropas darbs ar e-paraksta un e-identitātes (6) programmām ir īpaši nozīmīgs tieslietu jomā, kurā būtiska nozīme ir aktu autentifikācijai.

| 14. | Tādi ir vispārējie apstākļi, kādos jānosaka daudzgadu programma. Programmā ir jācenšas ne tikai sniegt īstermiņa, bet arī vidēja termiņa un ilgtermiņa atbildi, lai tādējādi, izmantojot IKT, varētu palīdzēt izveidot Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
| --- | --- |

14.

Tādi ir vispārējie apstākļi, kādos jānosaka daudzgadu programma. Programmā ir jācenšas ne tikai sniegt īstermiņa, bet arī vidēja termiņa un ilgtermiņa atbildi, lai tādējādi, izmantojot IKT, varētu palīdzēt izveidot Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

3.   Horizontāla pieeja

| 15. | Jautājumi saistībā ar e-tiesiskumu neaprobežojas tikai ar dažām juridiskām jomām. Tie rodas arī daudzās civiltiesību, krimināltiesību un administratīvo tiesību jomā. Tādēļ e-tiesiskums ir horizontāls jautājums Eiropas pārrobežu procedūru kontekstā. |
| --- | --- |

15.

Jautājumi saistībā ar e-tiesiskumu neaprobežojas tikai ar dažām juridiskām jomām. Tie rodas arī daudzās civiltiesību, krimināltiesību un administratīvo tiesību jomā. Tādēļ e-tiesiskums ir horizontāls jautājums Eiropas pārrobežu procedūru kontekstā.

III.   RĪCĪBAS PLĀNS

1.   Darbības joma

| 16. | Būtu jāuzsver, ka e-tiesiskums ir Eiropas mēroga projekts. Tādēļ “e-tiesiskums” būtu jāpārdēvē par “Eiropas e-tiesiskumu”. |
| --- | --- |

16.

Būtu jāuzsver, ka e-tiesiskums ir Eiropas mēroga projekts. Tādēļ “e-tiesiskums” būtu jāpārdēvē par “Eiropas e-tiesiskumu”.

| 17. | Protams, dalībvalstīm joprojām ir rīcības brīvība, ievērojot Līgumos noteikto kompetenču sadalījumu, izveidot savstarpējus projektus, kas var saistīties ar e-tiesiskumu, bet ne vienmēr ar Eiropas e-tiesiskumu. Tomēr šādiem projektiem ir paredzēts piešķirt Eiropas statusu — un konkrēti Kopienas finansējumu — tikai, ievērojot dažus nosacījumus. |
| --- | --- |

17.

Protams, dalībvalstīm joprojām ir rīcības brīvība, ievērojot Līgumos noteikto kompetenču sadalījumu, izveidot savstarpējus projektus, kas var saistīties ar e-tiesiskumu, bet ne vienmēr ar Eiropas e-tiesiskumu. Tomēr šādiem projektiem ir paredzēts piešķirt Eiropas statusu — un konkrēti Kopienas finansējumu — tikai, ievērojot dažus nosacījumus.

| 18. | Ņemot vērā Eiropas e-tiesiskuma horizontālo dimensiju, ir iecerēts, ka e-tiesiskuma grupai būs uzdevums veikt koordinēšanu, izskatot tehniskos jautājumus, kas būs radušies darba gaitā citās Padomes struktūrās. Turpretī likumdošanas darbs būs jāveic Padomes kompetentām darba grupām, piemēram, ar sadarbību krimināllietās saistītu jautājumu darba grupai vai Civiltiesību jautājumu komitejai. |
| --- | --- |

18.

Ņemot vērā Eiropas e-tiesiskuma horizontālo dimensiju, ir iecerēts, ka e-tiesiskuma grupai būs uzdevums veikt koordinēšanu, izskatot tehniskos jautājumus, kas būs radušies darba gaitā citās Padomes struktūrās. Turpretī likumdošanas darbs būs jāveic Padomes kompetentām darba grupām, piemēram, ar sadarbību krimināllietās saistītu jautājumu darba grupai vai Civiltiesību jautājumu komitejai.

| 19. | Ar e-tiesiskuma sistēmu piekļuve būtu jāsniedz iedzīvotājiem, uzņēmējiem, juristiem praktiķiem un tiesvedības iestādēm, kas varēs izmantot pieejamās modernās tehnoloģijas. Būtu jānosaka trīs kritēriji. |
| --- | --- |

19.

Ar e-tiesiskuma sistēmu piekļuve būtu jāsniedz iedzīvotājiem, uzņēmējiem, juristiem praktiķiem un tiesvedības iestādēm, kas varēs izmantot pieejamās modernās tehnoloģijas. Būtu jānosaka trīs kritēriji.

a)   Eiropas mēroga nozīme

| 20. | Eiropas e-tiesiskuma mērķis ir sekmēt Eiropas tiesiskuma telpas izveidi, izmantojot informācijas un saziņas tehnoloģijas. Šajā sakarā projektos, ko izstrādā Eiropas e-tiesiskuma kontekstā, ir potenciāli jāiesaista visas Eiropas Savienības dalībvalstis. |
| --- | --- |

20.

Eiropas e-tiesiskuma mērķis ir sekmēt Eiropas tiesiskuma telpas izveidi, izmantojot informācijas un saziņas tehnoloģijas. Šajā sakarā projektos, ko izstrādā Eiropas e-tiesiskuma kontekstā, ir potenciāli jāiesaista visas Eiropas Savienības dalībvalstis.

b)   Atbalsts Eiropas tiesiskuma telpas izveidei

| 21. | Projektos prioritāte būs jāpiešķir tiesību Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības jau pieņemtu instrumentu īstenošanai tieslietu jomā, tomēr nenoraidot citus projektus, kas piedāvā papildu vērtību Eiropas tiesiskuma telpas izveidei. |
| --- | --- |

21.

Projektos prioritāte būs jāpiešķir tiesību Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības jau pieņemtu instrumentu īstenošanai tieslietu jomā, tomēr nenoraidot citus projektus, kas piedāvā papildu vērtību Eiropas tiesiskuma telpas izveidei.

| 22. | Turklāt Eiropas e-tiesiskumam būtu jākļūst arī par darba instrumentu juristiem praktiķiem un tiesvedības iestādēm, nodrošinot ar pamatu un individuālām iespējām, lai varētu veikt efektīvu un drošu informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

22.

Turklāt Eiropas e-tiesiskumam būtu jākļūst arī par darba instrumentu juristiem praktiķiem un tiesvedības iestādēm, nodrošinot ar pamatu un individuālām iespējām, lai varētu veikt efektīvu un drošu informācijas apmaiņu.

c)   Izveide Eiropas iedzīvotāju labā

| 23. | Ir būtiski svarīgi, lai Eiropas e-tiesiskumu izstrādātu, lai Eiropas iedzīvotāji gūtu tiešu labumu, varētu izmantot tā papildu vērtības, jo īpaši — no portāla. Tādēļ, izvēloties projektus vai to īstenošanas secību, ir jāvērtē, vai iedzīvotāji varēs uzreiz gūt tiešu labumu no Eiropas e-tiesiskuma instrumentiem. Tālab pēc iespējas drīzāk ir jāuzsāk vairāki projekti saskaņā ar pielikumu, neskarot citus projektus, ko, iespējams uzsāks atbilstīgi šajā rīcības plānā izvirzītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

23.

Ir būtiski svarīgi, lai Eiropas e-tiesiskumu izstrādātu, lai Eiropas iedzīvotāji gūtu tiešu labumu, varētu izmantot tā papildu vērtības, jo īpaši — no portāla. Tādēļ, izvēloties projektus vai to īstenošanas secību, ir jāvērtē, vai iedzīvotāji varēs uzreiz gūt tiešu labumu no Eiropas e-tiesiskuma instrumentiem. Tālab pēc iespējas drīzāk ir jāuzsāk vairāki projekti saskaņā ar pielikumu, neskarot citus projektus, ko, iespējams uzsāks atbilstīgi šajā rīcības plānā izvirzītajiem nosacījumiem.

| 24. | Visi projekti, ar ko Eiropas iedzīvotāji var labāk iepazīt savas tiesības, atbilst šim mērķim. Tas pats attiecas arī uz projektiem, kas viņiem palīdz tiesības izmantot (juridiska palīdzība, starpniecība, tulkojumi u.c.). |
| --- | --- |

24.

Visi projekti, ar ko Eiropas iedzīvotāji var labāk iepazīt savas tiesības, atbilst šim mērķim. Tas pats attiecas arī uz projektiem, kas viņiem palīdz tiesības izmantot (juridiska palīdzība, starpniecība, tulkojumi u.c.).

2.   Eiropas e-tiesiskuma funkcijas

| 25. | Eiropas e-tiesiskuma jautājumu darba grupas veikums un Komisijas paziņojums ļauj skaidri noteikt topošās e-tiesiskuma sistēmas funkcijas. Būtu jānosaka šādas trīs būtiskākās funkcijas: |
| --- | --- |

25.

Eiropas e-tiesiskuma jautājumu darba grupas veikums un Komisijas paziņojums ļauj skaidri noteikt topošās e-tiesiskuma sistēmas funkcijas. Būtu jānosaka šādas trīs būtiskākās funkcijas:

a)   Piekļuve tieslietu jomas informācijai.

| 26. | Tāda informācija konkrēti attiecas uz Eiropas un dalībvalstu tiesību aktiem un jurisprudenci (7). |
| --- | --- |

26.

Tāda informācija konkrēti attiecas uz Eiropas un dalībvalstu tiesību aktiem un jurisprudenci (7).

| 27. | Eiropas e-tiesiskuma sistēma dos arī piekļuvi dalībvalstu pārvaldītai informācijai saistībā ar valstu pārvaldi tieslietās, izmantojot savstarpējus slēgumus (piemēram, un ņemot vērā šā projekta darbības noteikumus, dalībvalstu sodu reģistru datu bāzu saslēgumu). |
| --- | --- |

27.

Eiropas e-tiesiskuma sistēma dos arī piekļuvi dalībvalstu pārvaldītai informācijai saistībā ar valstu pārvaldi tieslietās, izmantojot savstarpējus slēgumus (piemēram, un ņemot vērā šā projekta darbības noteikumus, dalībvalstu sodu reģistru datu bāzu saslēgumu).

b)   Elektronisku procedūru izstrāde

| 28. | Elektroniskas tiesas un ārpustiesas pārrobežu procedūras (piemēram, starpniecības pakalpojumi tiešsaistē) jo īpaši attiecas uz elektronisku tiesu saziņu ar ieinteresētajām pusēm, jo īpaši, lai īstenotu Padomes pieņemtus Eiropas instrumentus (8). |
| --- | --- |

28.

Elektroniskas tiesas un ārpustiesas pārrobežu procedūras (piemēram, starpniecības pakalpojumi tiešsaistē) jo īpaši attiecas uz elektronisku tiesu saziņu ar ieinteresētajām pusēm, jo īpaši, lai īstenotu Padomes pieņemtus Eiropas instrumentus (8).

c)   Tieslietu iestāžu saziņa

| 29. | Īpaši svarīgi ir vienkāršot un iedrošināt dalībvalstu tieslietu iestāžu saziņu, jo īpaši sakarā ar instrumentiem, kas pieņemti Eiropas tiesiskuma telpas kontekstā (piemēram, saziņa videokonferencē vai ar nodrošināta elektroniska tīkla starpniecību). |
| --- | --- |

29.

Īpaši svarīgi ir vienkāršot un iedrošināt dalībvalstu tieslietu iestāžu saziņu, jo īpaši sakarā ar instrumentiem, kas pieņemti Eiropas tiesiskuma telpas kontekstā (piemēram, saziņa videokonferencē vai ar nodrošināta elektroniska tīkla starpniecību).

3.   Eiropas e-tiesiskuma portāls

| 30. | Vienotajā Eiropas e-tiesiskuma portālā, ko Eiropadome aicina izveidot līdz 2009. gada beigām, nozīmīgu darbu ir ieguldījusi e-tiesiskuma darba grupa. Šajā sakarā vairākas dalībvalstis jau ir īstenojušas eksperimentālu projektu. Ir svarīgi, lai šajā portālā būtu iekļauts līdz šim paveiktais darbs, īstenojot eksperimentālo projektu. |
| --- | --- |

30.

Vienotajā Eiropas e-tiesiskuma portālā, ko Eiropadome aicina izveidot līdz 2009. gada beigām, nozīmīgu darbu ir ieguldījusi e-tiesiskuma darba grupa. Šajā sakarā vairākas dalībvalstis jau ir īstenojušas eksperimentālu projektu. Ir svarīgi, lai šajā portālā būtu iekļauts līdz šim paveiktais darbs, īstenojot eksperimentālo projektu.

| 31. | Ar portāla starpniecību varēs piekļūt visai Eiropas e-tiesiskuma sistēmai, proti, Eiropas un valstu informācijas vietnēm un/vai pakalpojumiem. Tomēr portāls nebūtu jāveido tikai kā saišu komplekss. |
| --- | --- |

31.

Ar portāla starpniecību varēs piekļūt visai Eiropas e-tiesiskuma sistēmai, proti, Eiropas un valstu informācijas vietnēm un/vai pakalpojumiem. Tomēr portāls nebūtu jāveido tikai kā saišu komplekss.

| 32. | Izmantojot vienotu autentifikācijas procedūru, tas dos piekļuvi tieslietu jomas speciālistiem dažādiem viņiem paredzētiem līdzekļiem, kur attiecīgi pielāgos piekļuves tiesības. Varētu būt lietderīgi radīt tādu autentifikācijas iespēju arī cilvēkiem, kas nav attiecīgās jomas speciālisti. |
| --- | --- |

32.

Izmantojot vienotu autentifikācijas procedūru, tas dos piekļuvi tieslietu jomas speciālistiem dažādiem viņiem paredzētiem līdzekļiem, kur attiecīgi pielāgos piekļuves tiesības. Varētu būt lietderīgi radīt tādu autentifikācijas iespēju arī cilvēkiem, kas nav attiecīgās jomas speciālisti.

| 33. | Portāls ļaus arī piekļūt valstu līdzekļiem, izmantojot lietotājiem draudzīgu daudzvalodu saskarni, kas darīs tās saprotamas Eiropas iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

33.

Portāls ļaus arī piekļūt valstu līdzekļiem, izmantojot lietotājiem draudzīgu daudzvalodu saskarni, kas darīs tās saprotamas Eiropas iedzīvotājiem.

| 34. | Tas, kāds saturs būs līdzekļiem, kuriem varēs piekļūt no portāla, kā arī portāla apsaimniekošana acīmredzot būs atkarīga no Padomes izvēles arī par Eiropas e-tiesiskuma funkcijām un tā apsaimniekošanas mehānismiem. |
| --- | --- |

34.

Tas, kāds saturs būs līdzekļiem, kuriem varēs piekļūt no portāla, kā arī portāla apsaimniekošana acīmredzot būs atkarīga no Padomes izvēles arī par Eiropas e-tiesiskuma funkcijām un tā apsaimniekošanas mehānismiem.

4.   Tehniski aspekti

| 35. | Lai īstenotu Eiropas e-tiesiskuma sistēmu, ir jāatrisina vairāki horizontāli tehniski jautājumi, kas ir konkrēti apzināti ziņojumā, ko Padome apstiprinājusi 2007. gada 5. jūnijā (9). |
| --- | --- |

35.

Lai īstenotu Eiropas e-tiesiskuma sistēmu, ir jāatrisina vairāki horizontāli tehniski jautājumi, kas ir konkrēti apzināti ziņojumā, ko Padome apstiprinājusi 2007. gada 5. jūnijā (9).

a)   Decentralizēta tehniska sistēma

| 36. | Tieslietu ministru vairākums Drēzdenē 2007. gada janvārī notikušā neoficiālā sanāksmē pauda vēlmi Eiropas mērogā izveidot decentralizētu sistēmu, kas savstarpēji savienotu dalībvalstīs jau pastāvošās sistēmas. |
| --- | --- |

36.

Tieslietu ministru vairākums Drēzdenē 2007. gada janvārī notikušā neoficiālā sanāksmē pauda vēlmi Eiropas mērogā izveidot decentralizētu sistēmu, kas savstarpēji savienotu dalībvalstīs jau pastāvošās sistēmas.

b)   Informācijas apmaiņas standartizācija

| 37. | Ir jānodrošina pēc iespējas labāka tieslietu sistēmās izmantotu tehnisku un organizatorisku līdzekļu savstarpēja savietojamība, reizē dalībvalstīm nodrošinot vislielāko iespējamo elastību. Tomēr ir jāvienojas par standartizētiem saziņas formātiem un protokoliem, ņemot vērā Eiropas un starptautiskos standartus, lai par pēc iespējas mazāku izmaksu varētu notikt savstarpēji izmantojama, efektīva, droša un ātra informācijas apmaiņa. |
| --- | --- |

37.

Ir jānodrošina pēc iespējas labāka tieslietu sistēmās izmantotu tehnisku un organizatorisku līdzekļu savstarpēja savietojamība, reizē dalībvalstīm nodrošinot vislielāko iespējamo elastību. Tomēr ir jāvienojas par standartizētiem saziņas formātiem un protokoliem, ņemot vērā Eiropas un starptautiskos standartus, lai par pēc iespējas mazāku izmaksu varētu notikt savstarpēji izmantojama, efektīva, droša un ātra informācijas apmaiņa.

c)   Autentifikācijas mehānismi

| 38. | Svarīgs priekšnoteikums efektīvai e-tiesiskuma darbībai pāri valstu robežām ir vienotu standartu vai vienotu saskarņu izveide, lai izmantotu dažādu autentifikācijas tehnoloģiju un elektronisku parakstu elementus. Tāda prasība ir vismaz būtiski svarīga Eiropas e-tiesiskuma funkcijām, kas sniedzas tālāk par vienkāršu juridiskas informācijas nodošanu sabiedrības rīcībā. Tādēļ būtu arī turpmāk jāizskata dažādu dalībvalstu juridisko noteikumu un izmantoto tehnoloģiju dažādība. No gūtajiem rezultātiem un pieredzes varētu noteikt, kā izveidot cik vien iespējams juridiski drošu elektronisku dalībvalstu savstarpēju dokumentu apmaiņu. |
| --- | --- |

38.

Svarīgs priekšnoteikums efektīvai e-tiesiskuma darbībai pāri valstu robežām ir vienotu standartu vai vienotu saskarņu izveide, lai izmantotu dažādu autentifikācijas tehnoloģiju un elektronisku parakstu elementus. Tāda prasība ir vismaz būtiski svarīga Eiropas e-tiesiskuma funkcijām, kas sniedzas tālāk par vienkāršu juridiskas informācijas nodošanu sabiedrības rīcībā. Tādēļ būtu arī turpmāk jāizskata dažādu dalībvalstu juridisko noteikumu un izmantoto tehnoloģiju dažādība. No gūtajiem rezultātiem un pieredzes varētu noteikt, kā izveidot cik vien iespējams juridiski drošu elektronisku dalībvalstu savstarpēju dokumentu apmaiņu.

d)   Sistēmas drošība un datu aizsardzība

| 39. | Tā kā e-tiesiskuma pakalpojumu izveide ļaus tiesas iestādēm apmainīties ar informāciju savā starpā vai arī tiesas iestādēm apmainīties ar informāciju ar iedzīvotājiem vai speciālistiem, ar tādiem datiem būs jāapmainās drošā sistēmā. Šajā sakarā varētu ņemt vērā arī IDABC veiktos priekšdarbus. |
| --- | --- |

39.

Tā kā e-tiesiskuma pakalpojumu izveide ļaus tiesas iestādēm apmainīties ar informāciju savā starpā vai arī tiesas iestādēm apmainīties ar informāciju ar iedzīvotājiem vai speciālistiem, ar tādiem datiem būs jāapmainās drošā sistēmā. Šajā sakarā varētu ņemt vērā arī IDABC veiktos priekšdarbus.

| 40. | Turklāt, tā kā tādi dati Eiropas tiesību aktos pārsvarā ir personas dati, obligāti būs jānodrošina minēto tiesību aktu principu ievērošana. |
| --- | --- |

40.

Turklāt, tā kā tādi dati Eiropas tiesību aktos pārsvarā ir personas dati, obligāti būs jānodrošina minēto tiesību aktu principu ievērošana.

5.   Valodu aspekti

| 41. | Ņemot vērā to, ka Eiropas Savienības iestādēs izmanto divdesmit trīs valodas, kā arī nolūku piešķirt Eiropas iedzīvotājiem lietotājiem draudzīgu piekļuvi Eiropas e-tiesiskuma sistēmai, būs jāparedz mērķtiecīgas mutisku un rakstisku tulkojumu darbības tiesiskuma jomā. |
| --- | --- |

41.

Ņemot vērā to, ka Eiropas Savienības iestādēs izmanto divdesmit trīs valodas, kā arī nolūku piešķirt Eiropas iedzīvotājiem lietotājiem draudzīgu piekļuvi Eiropas e-tiesiskuma sistēmai, būs jāparedz mērķtiecīgas mutisku un rakstisku tulkojumu darbības tiesiskuma jomā.

| 42. | Tādēļ būtu maldīgi domāt, ka vienas dalībvalsts iedzīvotājam atvieglojot piekļuvi citas dalībvalsts e-tiesiskuma interneta vietnei, nozīmētu rast pietiekamu risinājumu — faktiski valodas barjera darītu tādu piekļuvi visnotaļ nederīgu. |
| --- | --- |

42.

Tādēļ būtu maldīgi domāt, ka vienas dalībvalsts iedzīvotājam atvieglojot piekļuvi citas dalībvalsts e-tiesiskuma interneta vietnei, nozīmētu rast pietiekamu risinājumu — faktiski valodas barjera darītu tādu piekļuvi visnotaļ nederīgu.

| 43. | Valodas problēmu varētu atrisināt ar automātiskām tulkošanas sistēmām, piemēram, par Eiropas instrumentos izmantoto veidlapu saturu, kā arī saslēdzot tīklā valstu tulkošanas resursus. |
| --- | --- |

43.

Valodas problēmu varētu atrisināt ar automātiskām tulkošanas sistēmām, piemēram, par Eiropas instrumentos izmantoto veidlapu saturu, kā arī saslēdzot tīklā valstu tulkošanas resursus.

| 44. | Turklāt vajadzētu izveidot darba metodi, kas ļautu veikt dalībvalstu tiesību sistēmās esošo juridisko jēdzienu precīzu tulkošanu Eiropas Kopienas iestāžu divdesmit trīs valodās, pilnībā ņemot vērā semantiskos aspektus. |
| --- | --- |

44.

Turklāt vajadzētu izveidot darba metodi, kas ļautu veikt dalībvalstu tiesību sistēmās esošo juridisko jēdzienu precīzu tulkošanu Eiropas Kopienas iestāžu divdesmit trīs valodās, pilnībā ņemot vērā semantiskos aspektus.

6.   Vajadzība pēc darba infrastruktūras

| 45. | Saistībā ar visiem šiem aspektiem obligāti ir jāizveido procedūra, ar ko var izvēlēties izmantojamos tehniskus standartus, lai nodrošinātu dalībvalstu sistēmu savstarpēju saderību, un, kā parasti dara projektos saistībā ar IKT, jānošķir —






  a) | parametru noteikšana, t. i., lēmumu pieņemšana par Eiropas e-tiesiskuma sistēmas struktūru un darbību, kā arī par īstenojamajiem projektiem. Noteikšanā reizēm vajadzīgs juridisks darbs, ko pierāda sodu reģistru savstarpējas savienošanas jomā sāktais darbs; |
| --- | --- | --- |

45.

Saistībā ar visiem šiem aspektiem obligāti ir jāizveido procedūra, ar ko var izvēlēties izmantojamos tehniskus standartus, lai nodrošinātu dalībvalstu sistēmu savstarpēju saderību, un, kā parasti dara projektos saistībā ar IKT, jānošķir —

a)

parametru noteikšana, t. i., lēmumu pieņemšana par Eiropas e-tiesiskuma sistēmas struktūru un darbību, kā arī par īstenojamajiem projektiem. Noteikšanā reizēm vajadzīgs juridisks darbs, ko pierāda sodu reģistru savstarpējas savienošanas jomā sāktais darbs;

| b) | darba pārvalde — kā īstenot dažādus Eiropas e-tiesiskuma pakalpojumus, piemēram, izstrādāt daudzvalodu lietotāju saskarnes, pilnībā sadarbojoties ar dalībvalstīm un attīstīt sistēmas. Turklāt darba pārvalde aptvers arī sistēmas pilnīgu uzturēšanu. |
| --- | --- |

b)

darba pārvalde — kā īstenot dažādus Eiropas e-tiesiskuma pakalpojumus, piemēram, izstrādāt daudzvalodu lietotāju saskarnes, pilnībā sadarbojoties ar dalībvalstīm un attīstīt sistēmas. Turklāt darba pārvalde aptvers arī sistēmas pilnīgu uzturēšanu.

| 46. | Neapšaubāmi, tāda struktūra būtu, no vienas puses, jāveido IKT ekspertiem, un, no otras puses, tai vajadzīgas tulkošanas spējas. Var paredzēt vairākas iespējas, kas vajadzības gadījumā cita citu papildina:






  a) | viena vai vairākas dalībvalstis piedāvā nodrošināt tādas struktūras apsaimniekošanu, pilnībā saskaņojot to e-tiesiskuma grupā ar pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- | --- |

46.

Neapšaubāmi, tāda struktūra būtu, no vienas puses, jāveido IKT ekspertiem, un, no otras puses, tai vajadzīgas tulkošanas spējas. Var paredzēt vairākas iespējas, kas vajadzības gadījumā cita citu papildina:

a)

viena vai vairākas dalībvalstis piedāvā nodrošināt tādas struktūras apsaimniekošanu, pilnībā saskaņojot to e-tiesiskuma grupā ar pārējām dalībvalstīm.

| b) | tādu funkciju nodrošina Eiropas Komisija saskaņā ar mehānismu, ko vēl izstrādās; |
| --- | --- |

b)

tādu funkciju nodrošina Eiropas Komisija saskaņā ar mehānismu, ko vēl izstrādās;

| c) | izveidojot Eiropas aģentūru. Pastāv dažādu tipu aģentūras atkarībā no to apjoma un patstāvības pakāpes. Tomēr tas nozīmē laikietilpīgi un sarežģīti īstenojamu iespēju, ko — vajadzības gadījumā un atkarībā no darba gaitas — varētu paredzēt tikai vidējā termiņā. |
| --- | --- |

c)

izveidojot Eiropas aģentūru. Pastāv dažādu tipu aģentūras atkarībā no to apjoma un patstāvības pakāpes. Tomēr tas nozīmē laikietilpīgi un sarežģīti īstenojamu iespēju, ko — vajadzības gadījumā un atkarībā no darba gaitas — varētu paredzēt tikai vidējā termiņā.

7.   Finansējums

| 47. | Eiropas e-tiesiskuma izveidei ir vajadzīgi ievērojami finanšu līdzekļi, kas galvenokārt paredzēti, lai






  a) | palīdzētu ieviest e-tiesiskuma sistēmu valstu līmenī, kas veicinātu Eiropas e-tiesiskuma projekta īstenošanu un |
| --- | --- | --- |

47.

Eiropas e-tiesiskuma izveidei ir vajadzīgi ievērojami finanšu līdzekļi, kas galvenokārt paredzēti, lai

a)

palīdzētu ieviest e-tiesiskuma sistēmu valstu līmenī, kas veicinātu Eiropas e-tiesiskuma projekta īstenošanu un

| b) | ļautu īstenot Eiropas mēroga projektus, tostarp izveidot un attīstīt Eiropas e-tiesiskuma portālu. |
| --- | --- |

b)

ļautu īstenot Eiropas mēroga projektus, tostarp izveidot un attīstīt Eiropas e-tiesiskuma portālu.

| 48. | No finanšu programmām “Civiltiesības” un “Krimināltiesības” 2008. un 2009. gadā varētu izmantot līdz 45 miljoniem euro. Turpmākos gados summu varētu ievērojami palielināt. Tāpat arī būtu skaidri jānosaka citi Eiropas Kopienu budžetā pieejami līdzekļi, ko varētu tieši piešķirt Eiropas e-tiesiskumam. |
| --- | --- |

48.

No finanšu programmām “Civiltiesības” un “Krimināltiesības” 2008. un 2009. gadā varētu izmantot līdz 45 miljoniem euro. Turpmākos gados summu varētu ievērojami palielināt. Tāpat arī būtu skaidri jānosaka citi Eiropas Kopienu budžetā pieejami līdzekļi, ko varētu tieši piešķirt Eiropas e-tiesiskumam.

| 49. | Turklāt, kā to ierosina Komisija, pēc iespējas drīzāk būtu jāparedz viena horizontāla programma, kas reizē ietver civillietas un krimināllietas. Budžeta līdzekļi būtu ievērojami jāpalielina, lai ņemtu vērā Eiropas e-tiesiskuma izveides prasības valstu līmenī un Kopienas līmenī. Tāpat arī vajadzētu precizēt un saskaņot programmās “Civiltiesības” un “Krimināltiesības” patlaban spēkā esošos atlases kritērijus, lai ņemtu vērā Eiropas e-tiesiskuma kritērijus, kas noteikti šā dokumenta III nodaļā. |
| --- | --- |

49.

Turklāt, kā to ierosina Komisija, pēc iespējas drīzāk būtu jāparedz viena horizontāla programma, kas reizē ietver civillietas un krimināllietas. Budžeta līdzekļi būtu ievērojami jāpalielina, lai ņemtu vērā Eiropas e-tiesiskuma izveides prasības valstu līmenī un Kopienas līmenī. Tāpat arī vajadzētu precizēt un saskaņot programmās “Civiltiesības” un “Krimināltiesības” patlaban spēkā esošos atlases kritērijus, lai ņemtu vērā Eiropas e-tiesiskuma kritērijus, kas noteikti šā dokumenta III nodaļā.

| 50. | Ar Eiropas e-tiesiskumu saistītie projekti šā rīcības plāna nozīmē, uz kuriem neattiecas 49. punkts, saņems iespējamu finansējumu, ko noteiks Kopienas citas pieejamas programmas, ja vien šie projekti atbilst šajās programmās paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

50.

Ar Eiropas e-tiesiskumu saistītie projekti šā rīcības plāna nozīmē, uz kuriem neattiecas 49. punkts, saņems iespējamu finansējumu, ko noteiks Kopienas citas pieejamas programmas, ja vien šie projekti atbilst šajās programmās paredzētajiem nosacījumiem.

IV.   PREZIDENTVALSTS PRIEKŠLIKUMI

| 51. | Daudzgadu rīcības plāna izstrādes priekšnosacījumi ir —






  a) | noteikt Eiropas e-tiesiskuma funkciju īstenošanas uzdevumus, to prioritātes un, pēc iespējas, arī izpildes termiņus, ievērojot Eiropas Kopienu budžetam piemērojamo finanšu regulu. Reizē ir vajadzīga zināma elastība, lai nodrošinātu labas spējas pielāgoties notikumu gaitai šajā jomā; |
| --- | --- | --- |

51.

Daudzgadu rīcības plāna izstrādes priekšnosacījumi ir —

a)

noteikt Eiropas e-tiesiskuma funkciju īstenošanas uzdevumus, to prioritātes un, pēc iespējas, arī izpildes termiņus, ievērojot Eiropas Kopienu budžetam piemērojamo finanšu regulu. Reizē ir vajadzīga zināma elastība, lai nodrošinātu labas spējas pielāgoties notikumu gaitai šajā jomā;

| b) | sadalīt uzdevumus Padomei, dalībvalstīm, Eiropas Komisijai un struktūrai, kas īstenotu/koordinētu konkrētus tehniskus uzdevumus, kuri vēl jānosaka. Iedalījumam ir jāattiecas arī uz nākotnes projektu atlases mehānismiem; |
| --- | --- |

b)

sadalīt uzdevumus Padomei, dalībvalstīm, Eiropas Komisijai un struktūrai, kas īstenotu/koordinētu konkrētus tehniskus uzdevumus, kuri vēl jānosaka. Iedalījumam ir jāattiecas arī uz nākotnes projektu atlases mehānismiem;

| c) | noteikt metodi, kā nodrošināt stingru rīcības plāna izpildes pārraudzību un izvērtēšanu. |
| --- | --- |

c)

noteikt metodi, kā nodrošināt stingru rīcības plāna izpildes pārraudzību un izvērtēšanu.

| 52. | Tas nozīmē, ka Padomei, ievērojot katras iestādes autonomiju un saskaņā ar EK līguma 5. un 7.pantu ir jāpieņem vairāki lēmumi par šajā dokumentā minētiem jautājumiem, jo īpaši:






  a) | par darba struktūru, kas jāizveido Eiropas Savienības līmenī, lai īstenotu Eiropas e-tiesiskuma projektus un kontrolētu to īstenošanu un attīstību; |
| --- | --- | --- |

52.

Tas nozīmē, ka Padomei, ievērojot katras iestādes autonomiju un saskaņā ar EK līguma 5. un 7.pantu ir jāpieņem vairāki lēmumi par šajā dokumentā minētiem jautājumiem, jo īpaši:

a)

par darba struktūru, kas jāizveido Eiropas Savienības līmenī, lai īstenotu Eiropas e-tiesiskuma projektus un kontrolētu to īstenošanu un attīstību;

| b) | par uzdevumu sadali dažādām iesaistītām pusēm — Padomei, Eiropas Komisijai, dalībvalstīm. |
| --- | --- |

b)

par uzdevumu sadali dažādām iesaistītām pusēm — Padomei, Eiropas Komisijai, dalībvalstīm.

| 53. | Tādēļ prezidentvalsts vērš uzmanību uz to, ka gūtā pieredze par pašreizējām e-tiesiskuma sistēmām (sākts Eiropas Krimināllietu tiesiskās sadarbības tīkls, sodu reģistru savstarpēja savienošana) pierāda, ka bieži vien projektu sākšanai būtiski svarīga ir bijusi vienas vai vairāku dalībvalstu ierosme. |
| --- | --- |

53.

Tādēļ prezidentvalsts vērš uzmanību uz to, ka gūtā pieredze par pašreizējām e-tiesiskuma sistēmām (sākts Eiropas Krimināllietu tiesiskās sadarbības tīkls, sodu reģistru savstarpēja savienošana) pierāda, ka bieži vien projektu sākšanai būtiski svarīga ir bijusi vienas vai vairāku dalībvalstu ierosme.

| 54. | Tomēr kādā attīstības stadijā lielāks iesaistīto dalībvalstu skaits darbu sarežģī. Tādēļ projekta izveidei, apsaimniekošanai un attīstībai ir jāpiešķir Eiropas mēroga nozīme. |
| --- | --- |

54.

Tomēr kādā attīstības stadijā lielāks iesaistīto dalībvalstu skaits darbu sarežģī. Tādēļ projekta izveidei, apsaimniekošanai un attīstībai ir jāpiešķir Eiropas mēroga nozīme.

| 55. | Turklāt dažādie aplūkotie tehniskie aspekti skaidri rāda, ka dažus horizontālus uzdevumus būtu vērts veikt Eiropas līmenī. Pieaugot e-tiesiskuma pakalpojumu daudzumam, varētu arī cerēt uz ievērojamiem ietaupījumiem apjoma dēļ. |
| --- | --- |

55.

Turklāt dažādie aplūkotie tehniskie aspekti skaidri rāda, ka dažus horizontālus uzdevumus būtu vērts veikt Eiropas līmenī. Pieaugot e-tiesiskuma pakalpojumu daudzumam, varētu arī cerēt uz ievērojamiem ietaupījumiem apjoma dēļ.

1.   Par Eiropas e-tiesiskumu

| 56. | Prezidentvalsts ierosina e-tiesiskuma programmu pārdēvēt par Eiropas e-tiesiskumu. |
| --- | --- |

56.

Prezidentvalsts ierosina e-tiesiskuma programmu pārdēvēt par Eiropas e-tiesiskumu.

2.   Ceļā uz darba struktūras izveidi

| 57. | Ņemot vērā šajā rīcības plānā izklāstītās norises, un, lai varētu īstenot Eiropas e-tiesiskuma izveides daudzgadu programmu, prezidentvalsts ierosina ieviest šādu vispārēju darba struktūru. |
| --- | --- |

57.

Ņemot vērā šajā rīcības plānā izklāstītās norises, un, lai varētu īstenot Eiropas e-tiesiskuma izveides daudzgadu programmu, prezidentvalsts ierosina ieviest šādu vispārēju darba struktūru.

a)   Parametru noteikšana

| 58. | Padomes pienākums ir, ievērojot šajā rīcības plānā noteiktās pamatnostādnes, sekot daudzgadu programmas īstenošanai. Tā pieņem visus vajadzīgos lēmumus, lai īstenotu rīcības plānā noteiktos mērķus. It īpaši tās uzdevums ir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti III punktā, un cieši sadarbojoties ar Komisiju, izveidot jaunu projektu sarakstu, kurus iesniedz dalībvalstis (c) apakšpunkts) vai Komisija. |
| --- | --- |

58.

Padomes pienākums ir, ievērojot šajā rīcības plānā noteiktās pamatnostādnes, sekot daudzgadu programmas īstenošanai. Tā pieņem visus vajadzīgos lēmumus, lai īstenotu rīcības plānā noteiktos mērķus. It īpaši tās uzdevums ir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti III punktā, un cieši sadarbojoties ar Komisiju, izveidot jaunu projektu sarakstu, kurus iesniedz dalībvalstis (c) apakšpunkts) vai Komisija.

| 59. | Komisija izskata jebkuru ierosmi, ko tā uzskata par atbilstīgu, kā arī tās, ko lūgusi izskatīt Padome. |
| --- | --- |

59.

Komisija izskata jebkuru ierosmi, ko tā uzskata par atbilstīgu, kā arī tās, ko lūgusi izskatīt Padome.

| 60. | Padome var noteikt projektu funkcionālo specifikāciju. |
| --- | --- |

60.

Padome var noteikt projektu funkcionālo specifikāciju.

| 61. | Attiecībā uz Kopienas finansējumu Komisija saskaņā ar spēkā esošām procedūrām pilnībā ņem vērā Padomes pieņemtās pamatnostādnes un lēmumus. |
| --- | --- |

61.

Attiecībā uz Kopienas finansējumu Komisija saskaņā ar spēkā esošām procedūrām pilnībā ņem vērā Padomes pieņemtās pamatnostādnes un lēmumus.

b)   Plānošana

| 62. | Eiropas Komisija nodod Padomes rīcībā darba plānošanas struktūru, kuras pienākumi ir šādi:






  i) | īstenot tehniskos nosacījumus, kas attiecas uz Eiropas e-tiesiskuma sistēmu saskaņā ar procedūru, kas noteikta 58. punktā; |
| --- | --- | --- |

62.

Eiropas Komisija nodod Padomes rīcībā darba plānošanas struktūru, kuras pienākumi ir šādi:

i)

īstenot tehniskos nosacījumus, kas attiecas uz Eiropas e-tiesiskuma sistēmu saskaņā ar procedūru, kas noteikta 58. punktā;

| ii) | pēc Padomes lūguma, pamatojoties uz pieejamo Kopienas finansējumu, nodibināt ciešu saikni ar dalībvalstīm daudzgadu rīcības programmā noteiktiem Eiropas e-tiesiskuma projektiem vai papildu projektiem; |
| --- | --- |

ii)

pēc Padomes lūguma, pamatojoties uz pieejamo Kopienas finansējumu, nodibināt ciešu saikni ar dalībvalstīm daudzgadu rīcības programmā noteiktiem Eiropas e-tiesiskuma projektiem vai papildu projektiem;

| iii) | īstenot līdz 2009. gada beigām portāla Eiropas e-tiesiskums pirmo versiju, ievērojot e-tiesiskuma darba grupas izstrādātajā eksperimentālajā projektā, kā arī Padomes pieņemtajos lēmumos noteiktos principus. Balstoties uz šo pirmo versiju, portāls pakāpeniski īstenos papildu līdzekļus, ko izstrādās īpašos eksperimentālos projektos.
  Lai papildus izmantotu dalībvalstu un Komisijas kompetenci, Komisija izveidos tehnisko ekspertu grupu, iesaistot arī dalībvalstu ieteiktos ekspertus, kas regulārās sanāksmēs varēs nodrošināt uzsākto projektu pārraudzību un noteikt, kādus tehniskos risinājumus izvēlēties.
  Turklāt Komisija informēs Padomes e-tiesiskuma darba grupu par uzsākto darbu gaitu, kā arī par ekspertu grupā izskatītajiem jautājumiem, tādējādi nodrošinot atbilstīgu pārraudzību no dalībvalstu puses un ļaujot tām dot savu ieguldījumu šajā darbā, izklāstot dalībvalstu panākto metodoloģisko un tehnoloģisko virzību. |
| --- | --- |

iii)

īstenot līdz 2009. gada beigām portāla Eiropas e-tiesiskums pirmo versiju, ievērojot e-tiesiskuma darba grupas izstrādātajā eksperimentālajā projektā, kā arī Padomes pieņemtajos lēmumos noteiktos principus. Balstoties uz šo pirmo versiju, portāls pakāpeniski īstenos papildu līdzekļus, ko izstrādās īpašos eksperimentālos projektos.

Lai papildus izmantotu dalībvalstu un Komisijas kompetenci, Komisija izveidos tehnisko ekspertu grupu, iesaistot arī dalībvalstu ieteiktos ekspertus, kas regulārās sanāksmēs varēs nodrošināt uzsākto projektu pārraudzību un noteikt, kādus tehniskos risinājumus izvēlēties.

Turklāt Komisija informēs Padomes e-tiesiskuma darba grupu par uzsākto darbu gaitu, kā arī par ekspertu grupā izskatītajiem jautājumiem, tādējādi nodrošinot atbilstīgu pārraudzību no dalībvalstu puses un ļaujot tām dot savu ieguldījumu šajā darbā, izklāstot dalībvalstu panākto metodoloģisko un tehnoloģisko virzību.

c)   Dalībvalstis

| 63. | Dalībvalstis, neskarot a) apakšpunktu, vajadzības gadījumā izmantojot pieejamo Kopienas finansējumu, var ierosināt un sākt jaunus Eiropas e-tiesiskuma projektus saskaņā ar tehniskiem parametriem, ko noteikusi Padome, pilnībā saskaņojot to ar Komisiju, īpaši attiecībā uz tehniskiem standartiem un daudzvalodu saskarņu izveidi. |
| --- | --- |

63.

Dalībvalstis, neskarot a) apakšpunktu, vajadzības gadījumā izmantojot pieejamo Kopienas finansējumu, var ierosināt un sākt jaunus Eiropas e-tiesiskuma projektus saskaņā ar tehniskiem parametriem, ko noteikusi Padome, pilnībā saskaņojot to ar Komisiju, īpaši attiecībā uz tehniskiem standartiem un daudzvalodu saskarņu izveidi.

3.   Klauzula par pārskatīšanu

| 64. | E-tiesiskuma grupa izvērtēs darba struktūras īstenoto darbu 2010. gada pirmajā pusē, un vajadzības gadījumā iesniegs atbilstīgus ierosinājumus Padomei, lai uzlabotu tās darbību. |
| --- | --- |

64.

E-tiesiskuma grupa izvērtēs darba struktūras īstenoto darbu 2010. gada pirmajā pusē, un vajadzības gadījumā iesniegs atbilstīgus ierosinājumus Padomei, lai uzlabotu tās darbību.

4.   Daudzgadu programma

| 65. | Pielikumā pievienoto daudzgadu programmu regulāri atjauninās, ņemot vērā darbu gaitu. |
| --- | --- |

65.

Pielikumā pievienoto daudzgadu programmu regulāri atjauninās, ņemot vērā darbu gaitu.

V.   SECINĀJUMI

| 66. | Padome/Pastāvīgo pārstāvju komiteja ir aicināta apstiprināt šo rīcības plānu par Eiropas e-tiesiskumu. |
| --- | --- |

66.

Padome/Pastāvīgo pārstāvju komiteja ir aicināta apstiprināt šo rīcības plānu par Eiropas e-tiesiskumu.

---

(1)  10285/08 ADD 1 JURINFO 45 JAI 305 JUSTCIV 119 COPEN 118 CRIMORG 87.

(2)  10285/08 JURINFO 45 JAI 305 JUSTCIV 119 COPEN 118 CRIMORG 87.

(3)  Ir jāņem vērā, ka arī Eiropas Parlaments ir sācis apspriesties par e-tiesiskumu.

(4)  E-valdība nozīmē piemērot IKT visās administratīvās procedūrās.

(5)  http://ec.europa.eu/idabc/ “Preliminary Study on mutual recognition of e-Signatures for e-Government applications” (2007. gads) un “eID Interoperability for PEGS” (2007. gads).

(6)  “Standardisation aspects of e-Signature” (2007. gads)

http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/esignatures/e_signatures_standardisation.pdf

(7)  Tiks izveidota saite ar EUR-Lex un N-Lex.

(8)  Regula (EK) Nr. 1896/2006; Regula (EK) Nr. 861/2007.

(9)  Dokuments Nr. 10393/07 JURINFO 21, 2007. gada 5. jūnijs.

---

PIELIKUMS

RĪCĪBAS PLĀNS

Pielikums 2009.-2013. gada daudzgadu darba plānam saistībā ar Eiropas e-tiesiskumu

Ievads

Projektus klasificēja arī pēc projekta tipa šādās kategorijās —

| — | atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai; |
| --- | --- |

—

atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai;

| — | valstu reģistru saslēgšana; |
| --- | --- |

—

valstu reģistru saslēgšana;

| — | horizontāli jautājumi; |
| --- | --- |

—

horizontāli jautājumi;

| — | paraugprakses apmaiņa. |
| --- | --- |

—

paraugprakses apmaiņa.

| Projekts | Pašreizējais stāvoklis | Veicamās darbības | Atbildīgais par darbību veikšanu | Darba grafiks | Piezīmes | Projekta tips |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e-tiesiskuma portāls | — | vairākas dalībvalstis izveidojušas portāla prototipu |

Projekts

Pašreizējais stāvoklis

Veicamās darbības

Atbildīgais par darbību veikšanu

Darba grafiks

Piezīmes

Projekta tips

e-tiesiskuma portāls

—

vairākas dalībvalstis izveidojušas portāla prototipu

| — | Dažu dalībvalstu e-tiesiskuma darba grupā izstrādātā DIM sistēma |
| --- | --- |

—

Dažu dalībvalstu e-tiesiskuma darba grupā izstrādātā DIM sistēma

| — | Autentifikācija un identifikācija |
| --- | --- |

—

Autentifikācija un identifikācija

| — | dalībvalstu grupa un Komisija |
| --- | --- |

—

dalībvalstu grupa un Komisija

2009-2011

Portāla atklāšana 2008. gadā, atklāšana plašākai sabiedrībai 2009. gada decembrī (skat. 2008. gada 18. un 19. jūnija Eiropadomes secinājumus)

Pašlaik tiek izstrādāts

Vietnes, kurām ir dota piekļuve, noteiks atkarībā no attiecīgiem projektiem un saskaņā ar Padomes noteiktiem kritērijiem

horizontāli jautājumi

| — | prototips e-tiesiskuma grupas dalībniekiem ir atklāts 2008. gada aprīlī |
| --- | --- |

—

prototips e-tiesiskuma grupas dalībniekiem ir atklāts 2008. gada aprīlī

| — | drošība |
| --- | --- |

—

drošība

| — | daudzvalodu saskarne un tulkošanas darbi |
| --- | --- |

—

daudzvalodu saskarne un tulkošanas darbi

| — | tehniski standarti |
| --- | --- |

—

tehniski standarti

| — | Komisija pilnībā sadarbojas ar dalībvalstu grupu, kas piedalās eksperimentālā projektā |
| --- | --- |

—

Komisija pilnībā sadarbojas ar dalībvalstu grupu, kas piedalās eksperimentālā projektā

Portāla vēlāka pilnīgošana un papildināšana, īstenojot citus projektus

| — | elektroniska tieslietu iestāžu saziņa drošā tīklā. Notiek darbi IDABC programmā un e-tiesiskuma grupā. |
| --- | --- |

—

elektroniska tieslietu iestāžu saziņa drošā tīklā. Notiek darbi IDABC programmā un e-tiesiskuma grupā.

| — | Komisijas veikta rentabilitātes ekspertīze |
| --- | --- |

—

Komisijas veikta rentabilitātes ekspertīze

Sodu reģistru saslēgšana

| — | Eksperimentālā projektā 2006. gadā saslēgti ES, BE, DE un FR sodu reģistri, 2008. gada janvārī papildus pieslēgti CZ un LU reģistri; |
| --- | --- |

—

Eksperimentālā projektā 2006. gadā saslēgti ES, BE, DE un FR sodu reģistri, 2008. gada janvārī papildus pieslēgti CZ un LU reģistri;

| — | izstrādāt īstenošanas paraugu, lai atvieglotu jaunu dalībvalstu pievienošanos saslēgumam. |
| --- | --- |

—

izstrādāt īstenošanas paraugu, lai atvieglotu jaunu dalībvalstu pievienošanos saslēgumam.

Padome (darbam pie ECRIS projekta sekos COPEN grupa) un Komisija (īstenošanas paraugu un ES līdzfinansējuma izstrāde).

| — | Sagatavot īstenošanas paraugu 2009. gadā. |
| --- | --- |

—

Sagatavot īstenošanas paraugu 2009. gadā.

Līdz šim darbus uzraudzījusi darba grupa COPEN

valstu reģistru saslēgšana un atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai

| — | šis projekts pašlaik darbojas starp 6 dalībvalstīm Šobrīd 14 dalībvalstis ir projekta partneres. |
| --- | --- |

—

šis projekts pašlaik darbojas starp 6 dalībvalstīm Šobrīd 14 dalībvalstis ir projekta partneres.

| — | politiska vienošanās TI padomē 2007. gada jūnijā par projektu pamatlēmumam par dalībvalstu sodu reģistru informācijas apmaiņas organizāciju un saturu; |
| --- | --- |

—

politiska vienošanās TI padomē 2007. gada jūnijā par projektu pamatlēmumam par dalībvalstu sodu reģistru informācijas apmaiņas organizāciju un saturu;

| — | 2008. gada 24. oktobra Padomes vispārējā pieeja par projektu lēmumam “ECRIS”, kurā noteiktas pamatiezīmes elektroniskam 27. dalībvalstu informācijas apmaiņas formātam |
| --- | --- |

—

2008. gada 24. oktobra Padomes vispārējā pieeja par projektu lēmumam “ECRIS”, kurā noteiktas pamatiezīmes elektroniskam 27. dalībvalstu informācijas apmaiņas formātam

| — | noteikt ES līdzfinansējumu, lai sagatavotu valstu sodu reģistru saslēgšanu |
| --- | --- |

—

noteikt ES līdzfinansējumu, lai sagatavotu valstu sodu reģistru saslēgšanu

| — | līdzfinansējuma izstrāde notiek. |
| --- | --- |

—

līdzfinansējuma izstrāde notiek.

Eiropas maksājumu rīkojumu procedūra

| — | 2006. gada 30. decembra regula, kas ļauj izmantot elektroniskus maksājumus; |
| --- | --- |

—

2006. gada 30. decembra regula, kas ļauj izmantot elektroniskus maksājumus;

| — | turpināt apspriedes un darbu pie prototipa |
| --- | --- |

—

turpināt apspriedes un darbu pie prototipa

| — | izstrādāt dinamiskas veidlapas |
| --- | --- |

—

izstrādāt dinamiskas veidlapas

| — | dalībvalstu grupa, tad Komisija |
| --- | --- |

—

dalībvalstu grupa, tad Komisija

2009-2011

atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai

| — | dažas dalībvalstis izstrādājušas automātiskās procedūras prototipu; |
| --- | --- |

—

dažas dalībvalstis izstrādājušas automātiskās procedūras prototipu;

| — | pieteikuma iesniegšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus |
| --- | --- |

—

pieteikuma iesniegšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus

| — | dalībvalstu grupa, tad Komisija |
| --- | --- |

—

dalībvalstu grupa, tad Komisija

| — | Komisijas uzsākts pētījums |
| --- | --- |

—

Komisijas uzsākts pētījums

| — | Komisija |
| --- | --- |

—

Komisija

Juridiska palīdzība

Padomes Direktīva (2003. gada 27. janvāris) par to, kā uzlabot tiesu pieejamību pārrobežu strīdos, nosakot kopīgus obligātus noteikumus juridiskai palīdzībai tādos strīdos

| — | Informācijas iekļaušana par portālu |
| --- | --- |

—

Informācijas iekļaušana par portālu

| — | lūgums pēc juridiskas palīdzības tiešsaistē tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījuma uzsākšana |
| --- | --- |

—

lūgums pēc juridiskas palīdzības tiešsaistē tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījuma uzsākšana

Komisija

2009-2013

atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai

Eiropas procedūra mazām prasībām

2007. gada 11. jūlija regula, kas ļauj izmantot elektroniskus līdzekļus;

| — | Komisija uzsāk rentabilitātes ekspertīzi; |
| --- | --- |

—

Komisija uzsāk rentabilitātes ekspertīzi;

| — | Komisija |
| --- | --- |

—

Komisija

2009-2013

atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai

| — | izstrādāt dinamiskas veidlapas |
| --- | --- |

—

izstrādāt dinamiskas veidlapas

| — | dalībvalstu grupa un Komisija |
| --- | --- |

—

dalībvalstu grupa un Komisija

| — | pieteikuma iesniegšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus |
| --- | --- |

—

pieteikuma iesniegšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus

| — | -dalībvalstu grupa, tad Komisija |
| --- | --- |

—

-dalībvalstu grupa, tad Komisija

Tulkošana

eksperimentāls projekts EUROVOC

automātiskas tulkošanas sistēmu SYSTRAN izmanto kopš 1976. gada

pēc Austrijas ierosmes izplatīta aptaujas veidlapa

darbs, lai nodrošinātu semantisku savietojamību un izveidotu tabulas (lai atvieglotu izpratni)

| — | pakāpeniski izstrādāt daudzvalodu juridisko salīdzināmo vārdnīcu |
| --- | --- |

—

pakāpeniski izstrādāt daudzvalodu juridisko salīdzināmo vārdnīcu

| — | finansēt jurisprudences jomai pielāgotus tulkošanas rīkus visiem Eiropas valodu pāriem |
| --- | --- |

—

finansēt jurisprudences jomai pielāgotus tulkošanas rīkus visiem Eiropas valodu pāriem

| — | tulkotāju un tulku datu bāzu saslēgums |
| --- | --- |

—

tulkotāju un tulku datu bāzu saslēgums

| — | -juridiska glosārija izveide |
| --- | --- |

—

-juridiska glosārija izveide

| — | Semantiskās atbilstības tabulu izstrāde dažādās jomās |
| --- | --- |

—

Semantiskās atbilstības tabulu izstrāde dažādās jomās

| — | Komisija (Publikāciju birojs) |
| --- | --- |

—

Komisija (Publikāciju birojs)

2009-2013

horizontāli jautājumi

| — | Komisija (Tulkošanas dienests) |
| --- | --- |

—

Komisija (Tulkošanas dienests)

2009-2013

| — | dalībvalstu grupa, tad Komisija |
| --- | --- |

—

dalībvalstu grupa, tad Komisija

2009-2013

| — | -Komisija un dalībvalstis |
| --- | --- |

—

-Komisija un dalībvalstis

| — | SEMIC un ES |
| --- | --- |

—

SEMIC un ES

2009-2013

Videokonferenču tehnoloģijas izmantošanas uzlabošana

| — | prezidentvalsts Slovēnija izstrādājusi brošūru; |
| --- | --- |

—

prezidentvalsts Slovēnija izstrādājusi brošūru;

| — | Pabeigt un publicēt brošūru portālā |
| --- | --- |

—

Pabeigt un publicēt brošūru portālā

| — | Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm |
| --- | --- |

—

Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm

| — | 2008-2009 |
| --- | --- |

—

2008-2009

Iesaistīt darbā abus tiesiskās sadarbības tīklus

atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai un paraugprakses apmaiņa

| — | pašlaik izstrādā lietotāju rokasgrāmatu |
| --- | --- |

—

pašlaik izstrādā lietotāju rokasgrāmatu

| — | Pabeigt un publicēt brošūru portālā |
| --- | --- |

—

Pabeigt un publicēt brošūru portālā

| — | līdz 2009. gada beigām |
| --- | --- |

—

līdz 2009. gada beigām

| — | izplata aptaujas veidlapu par videokonferenču iekārtām un to izmantošanas juridiskiem priekšnosacījumiem |
| --- | --- |

—

izplata aptaujas veidlapu par videokonferenču iekārtām un to izmantošanas juridiskiem priekšnosacījumiem

| — | publicēt tiešsaistē aktualizētu informāciju par tiesu videokonferenču iekārtām un par to izmantošanas juridiskiem priekšnosacījumiem |
| --- | --- |

—

publicēt tiešsaistē aktualizētu informāciju par tiesu videokonferenču iekārtām un par to izmantošanas juridiskiem priekšnosacījumiem

| — | dalībvalstis |
| --- | --- |

—

dalībvalstis

| — | -Eiropas Civillietu un komerclietu tiesiskās sadarbības tīkla pārvaldnieks |
| --- | --- |

—

-Eiropas Civillietu un komerclietu tiesiskās sadarbības tīkla pārvaldnieks

| — | -Eiropas Krimināllietu tiesiskās sadarbības tīkla pārvaldnieks |
| --- | --- |

—

-Eiropas Krimināllietu tiesiskās sadarbības tīkla pārvaldnieks

| — | faktiski publicēt tiešsaistē, vēlākais, 2009. gadā |
| --- | --- |

—

faktiski publicēt tiešsaistē, vēlākais, 2009. gadā

| — | projekts par rezervēšanas sistēmas izstrādi: tā ekspertīze un atbilstības izvērtēšana |
| --- | --- |

—

projekts par rezervēšanas sistēmas izstrādi: tā ekspertīze un atbilstības izvērtēšana

| — | izstrādāt elektroniskas rezervācijas sistēmu |
| --- | --- |

—

izstrādāt elektroniskas rezervācijas sistēmu

| — | Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm |
| --- | --- |

—

Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm

| — | sākot no 2009. gada |
| --- | --- |

—

sākot no 2009. gada

Starpniecība

2008. gada 21. maija Direktīva, kas jātransponē līdz 2011. gada 21. maijam

| — | Informācijas iekļaušana par portālu |
| --- | --- |

—

Informācijas iekļaušana par portālu

| — | -tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījuma uzsākšana |
| --- | --- |

—

-tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījuma uzsākšana

Komisija

2011-2013

Darba grafiks ir piesaistīts direktīvas transponēšanas termiņam

atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai

Elektronisks paraksts
   (1)

| — | sākts darbs (IDABC
   (2)) |
| --- | --- |

—

sākts darbs (IDABC
   (2))

Komisija

2009-2011

Projektu IDABC īsteno ĢD SANCO

horizontāli jautājumi

Tiesas vai ārpustiesas aktu izsniegšana (izmantojot elektroniskos līdzekļus)

Padomes Regula (2000. gada 29.maijs) par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs

| — | ekspertīze |
| --- | --- |

—

ekspertīze

Komisija

2010-2011

atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai

Procedūras izmaksu samaksa tiešsaistē

Iespēja samaksāt procedūras izmaksas tiešsaistē

Sākt darbus

Dalībvalsts

2011-2013

atbalsts instrumentiem, kas pieņemti Eiropas e-tiesiskuma attīstībai

Maksātnespējas reģistru saslēgšana

| — | prototips, kurā iekļauti dati no dažu dalībvalstu maksātnespējas reģistriem |
| --- | --- |

—

prototips, kurā iekļauti dati no dažu dalībvalstu maksātnespējas reģistriem

| — | iekļaut datus no citu dalībvalstu nesodu reģistriem; |
| --- | --- |

—

iekļaut datus no citu dalībvalstu nesodu reģistriem;

| — | -izstrādāt daudzvalodu saskarni |
| --- | --- |

—

-izstrādāt daudzvalodu saskarni

| — | juridiska un semantiska glosārija izveide |
| --- | --- |

—

juridiska un semantiska glosārija izveide

dalībvalstu grupa, tad Komisija

2009. gadā turpināt dalībvalstu ierosmi. Iestrādāt portālā

valstu reģistru saslēgšana

Zemes reģistru (EULIS) saslēgšana tīklā.

| — | EULIS veiktais darbs |
| --- | --- |

—

EULIS veiktais darbs

| — | 1. posms: saites izveide ar interneta vietni EULIS |
| --- | --- |

—

1. posms: saites izveide ar interneta vietni EULIS

| — | 2. posms: Iespējas daļēji integrēt portālā EULIS apspriešana |
| --- | --- |

—

2. posms: Iespējas daļēji integrēt portālā EULIS apspriešana

Lietotāja autentifikācija portālā

Komisija

2009-2010

Saistība ar citu Padomes struktūru darbu

valstu reģistru saslēgšana

Komercreģistru (EBR iekļaušana) saslēgšana tīklā.

| — | EBR veiktais darbs |
| --- | --- |

—

EBR veiktais darbs

| — | 1. posms: saites izveide ar EBR internetavietni |
| --- | --- |

—

1. posms: saites izveide ar EBR internetavietni

| — | 2ème phase: Iespējas daļēji integrēt portālā EBR apspriešana |
| --- | --- |

—

2ème phase: Iespējas daļēji integrēt portālā EBR apspriešana

Lietotāja autentifikācija portālā

Komisija

2009-2010

Saistība ar citu Padomes struktūru darbu

valstu reģistru saslēgšana

Testamentu reģistru saslēgšana

| — | eksperimentāls projekts: faktiska Francijas un Beļģijas reģistru saslēgšana |
| --- | --- |

—

eksperimentāls projekts: faktiska Francijas un Beļģijas reģistru saslēgšana

| — | Noteikt sadarbības iespējas ar ENWRA (CNUE) |
| --- | --- |

—

Noteikt sadarbības iespējas ar ENWRA (CNUE)

| — | Komisijas veikta rentabilitātes ekspertīze |
| --- | --- |

—

Komisijas veikta rentabilitātes ekspertīze

TI padome un ARERT (CNUE)

2011-2013

Saistīts ar topošo mantotāju instrumentu, ko Komisija iesniegs 2009. gadā

valstu reģistru saslēgšana

Profesionāļu mācības

| — | pašlaik EJTT notiek apspriedes par e-mācību ierosmi |
| --- | --- |

—

pašlaik EJTT notiek apspriedes par e-mācību ierosmi

| — | izstrādāt e-mācību instrumentus |
| --- | --- |

—

izstrādāt e-mācību instrumentus

| — | Eiropas Tiesisko mācību tīkls |
| --- | --- |

—

Eiropas Tiesisko mācību tīkls

2010-2012

Paraugprakses apmaiņa

| — | Komisija izveidojusi tiesiskuma forumu |
| --- | --- |

—

Komisija izveidojusi tiesiskuma forumu

| — | organizēt tiesiskuma forumā gadskārtējas sanāksmes par tematiem saistībā e-tiesiskumu |
| --- | --- |

—

organizēt tiesiskuma forumā gadskārtējas sanāksmes par tematiem saistībā e-tiesiskumu

| — | Komisija |
| --- | --- |

—

Komisija

| — | apspriedes par dažādu valstu praksi masā darba grupā |
| --- | --- |

—

apspriedes par dažādu valstu praksi masā darba grupā

| — | mācības videokonferenču izmantošanā |
| --- | --- |

—

mācības videokonferenču izmantošanā

| — | dalībvalstis valstu līmenī un attiecīgā gadījumā Eiropas līmenī, izmantojot Eiropas Tiesisko mācību tīklu |
| --- | --- |

—

dalībvalstis valstu līmenī un attiecīgā gadījumā Eiropas līmenī, izmantojot Eiropas Tiesisko mācību tīklu

---

(1)  Skat. arī darbu pie autentificēšanas un identificēšanas, kas minēts iepriekš sakarā ar “e-tiesiskuma portāla” projektu.

(2)  Ievērojot autonomiju, kas jāattiecina uz Eiropas e-tiesiskuma projektu.

---

Komisija

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/13 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/13

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 30. marts

(2009/C 75/02)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3193 |
| JPY | Japānas jēna | 127,93 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4488 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,92910 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,9662 |
| CHF | Šveices franks | 1,5159 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,9510 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,469 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 308,65 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7096 |
| PLN | Polijas zlots | 4,7260 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2238 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2352 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9386 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6533 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,2250 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,3448 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0055 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 848,04 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,8433 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,0893 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4850 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 244,51 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8560 |
| PHP | Filipīnu peso | 63,980 |
| RUB | Krievijas rublis | 44,8913 |
| THB | Taizemes bats | 47,257 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0608 |
| MXN | Meksikas peso | 19,1611 |
| INR | Indijas rūpija | 67,9640 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3193

JPY

Japānas jēna

127,93

DKK

Dānijas krona

7,4488

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,92910

SEK

Zviedrijas krona

10,9662

CHF

Šveices franks

1,5159

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,9510

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,469

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

308,65

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7096

PLN

Polijas zlots

4,7260

RON

Rumānijas leja

4,2238

TRY

Turcijas lira

2,2352

AUD

Austrālijas dolārs

1,9386

CAD

Kanādas dolārs

1,6533

HKD

Hongkongas dolārs

10,2250

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,3448

SGD

Singapūras dolārs

2,0055

KRW

Dienvidkorejas vons

1 848,04

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,8433

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,0893

HRK

Horvātijas kuna

7,4850

IDR

Indonēzijas rūpija

15 244,51

MYR

Malaizijas ringits

4,8560

PHP

Filipīnu peso

63,980

RUB

Krievijas rublis

44,8913

THB

Taizemes bats

47,257

BRL

Brazīlijas reāls

3,0608

MXN

Meksikas peso

19,1611

INR

Indijas rūpija

67,9640

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/14

---

EIROPAS KOPIENU MIGRĒJOŠO DARBA ŅĒMĒJU SOCIĀLĀ NODROŠINĀJUMA ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA

Valūtu konversijas kursi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 574/72

(2009/C 75/03)

Regulas (EEK) Nr. 574/72 107. panta 1., 2. un 4. punkts

Atskaites periods: 2009. gada janvāris

Pieteikumu iesniegšanas termiņš: 2009. gada aprīlis, maijs un jūnijs

| 01-2009 | EUR | BGN | CZK | DKK | EEK | LVL | LTL | HUF | PLN | RON | SEK | GBP | NOK | ISK | CHF |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 EUR = | 1 | 1,95580 | 27,1693 | 7,45194 | 15,6466 | 0,704329 | 3,45280 | 279,859 | 4,23002 | 4,23537 | 10,7264 | 0,918193 | 9,21640 | — | 1,49347 |
| 1 BGN = | 0,511300 | 1 | 13,8917 | 3,81017 | 8,00010 | 0,360123 | 1,76542 | 143,092 | 2,16281 | 2,16554 | 5,48441 | 0,469472 | 4,71235 | — | 0,763609 |
| 1 CZK = | 0,0368062 | 0,0719856 | 1 | 0,274278 | 0,575892 | 0,0259237 | 0,127084 | 10,3005 | 0,155691 | 0,155888 | 0,394798 | 0,0337952 | 0,339221 | — | 0,0549688 |
| 1 DKK = | 0,134193 | 0,262455 | 3,64594 | 1 | 2,09967 | 0,0945162 | 0,463343 | 37,5551 | 0,567640 | 0,568358 | 1,43941 | 0,123215 | 1,23678 | — | 0,200413 |
| 1 EEK = | 0,0639116 | 0,124998 | 1,73644 | 0,476266 | 1 | 0,0450148 | 0,220674 | 17,8862 | 0,270347 | 0,270689 | 0,685542 | 0,0586832 | 0,589036 | — | 0,0954499 |
| 1 LVL = | 1,41979 | 2,77683 | 38,5748 | 10,5802 | 22,2149 | 1 | 4,90226 | 397,341 | 6,00575 | 6,01334 | 15,2293 | 1,30364 | 13,0854 | — | 2,12041 |
| 1 LTL = | 0,289620 | 0,566439 | 7,86878 | 2,15823 | 4,53157 | 0,203988 | 1 | 81,0526 | 1,22510 | 1,22665 | 3,10658 | 0,265927 | 2,66926 | — | 0,432538 |
| 1 HUF = | 0,00357323 | 0,00698853 | 0,0970824 | 0,0266275 | 0,0559090 | 0,00251673 | 0,0123377 | 1 | 0,0151148 | 0,0151340 | 0,038328 | 0,00328092 | 0,0329324 | — | 0,00533651 |
| 1 PLN = | 0,236406 | 0,462362 | 6,42298 | 1,76168 | 3,69894 | 0,166507 | 0,816261 | 66,1601 | 1 | 1,00126 | 2,53578 | 0,217066 | 2,17881 | — | 0,353064 |
| 1 RON = | 0,236107 | 0,461778 | 6,41487 | 1,75946 | 3,69427 | 0,166297 | 0,815230 | 66,0766 | 0,998737 | 1 | 2,53258 | 0,216792 | 2,17606 | — | 0,352618 |
| 1 SEK = | 0,093228 | 0,182335 | 2,53294 | 0,694729 | 1,45870 | 0,0656631 | 0,321897 | 26,0906 | 0,394356 | 0,394854 | 1 | 0,0856012 | 0,859226 | — | 0,139233 |
| 1 GBP = | 1,08910 | 2,13005 | 29,5900 | 8,11587 | 17,0406 | 0,767081 | 3,76043 | 304,793 | 4,60690 | 4,61272 | 11,6821 | 1 | 10,0375 | — | 1,62653 |
| 1 NOK = | 0,108502 | 0,212209 | 2,94793 | 0,808552 | 1,69769 | 0,0764212 | 0,374636 | 30,3653 | 0,458966 | 0,459547 | 1,16384 | 0,0996259 | 1 | — | 0,162044 |
| 1 ISK = | 0,00609146 | 0,0119137 | 0,165501 | 0,0453932 | 0,0953106 | 0,00429039 | 0,0210326 | 1,70475 | 0,0257670 | 0,0257996 | 0,0653394 | 0,00559313 | 0,0561414 | 1 | 0,00909739 |
| 1 CHF = | 0,669583 | 1,30957 | 18,1921 | 4,98969 | 10,4767 | 0,471606 | 2,31194 | 187,389 | 2,83235 | 2,83593 | 7,18222 | 0,614806 | 6,17115 | — | 1 |

01-2009

EUR

BGN

CZK

DKK

EEK

LVL

LTL

HUF

PLN

RON

SEK

GBP

NOK

ISK

CHF

1 EUR =

1

1,95580

27,1693

7,45194

15,6466

0,704329

3,45280

279,859

4,23002

4,23537

10,7264

0,918193

9,21640

—

1,49347

1 BGN =

0,511300

1

13,8917

3,81017

8,00010

0,360123

1,76542

143,092

2,16281

2,16554

5,48441

0,469472

4,71235

—

0,763609

1 CZK =

0,0368062

0,0719856

1

0,274278

0,575892

0,0259237

0,127084

10,3005

0,155691

0,155888

0,394798

0,0337952

0,339221

—

0,0549688

1 DKK =

0,134193

0,262455

3,64594

1

2,09967

0,0945162

0,463343

37,5551

0,567640

0,568358

1,43941

0,123215

1,23678

—

0,200413

1 EEK =

0,0639116

0,124998

1,73644

0,476266

1

0,0450148

0,220674

17,8862

0,270347

0,270689

0,685542

0,0586832

0,589036

—

0,0954499

1 LVL =

1,41979

2,77683

38,5748

10,5802

22,2149

1

4,90226

397,341

6,00575

6,01334

15,2293

1,30364

13,0854

—

2,12041

1 LTL =

0,289620

0,566439

7,86878

2,15823

4,53157

0,203988

1

81,0526

1,22510

1,22665

3,10658

0,265927

2,66926

—

0,432538

1 HUF =

0,00357323

0,00698853

0,0970824

0,0266275

0,0559090

0,00251673

0,0123377

1

0,0151148

0,0151340

0,038328

0,00328092

0,0329324

—

0,00533651

1 PLN =

0,236406

0,462362

6,42298

1,76168

3,69894

0,166507

0,816261

66,1601

1

1,00126

2,53578

0,217066

2,17881

—

0,353064

1 RON =

0,236107

0,461778

6,41487

1,75946

3,69427

0,166297

0,815230

66,0766

0,998737

1

2,53258

0,216792

2,17606

—

0,352618

1 SEK =

0,093228

0,182335

2,53294

0,694729

1,45870

0,0656631

0,321897

26,0906

0,394356

0,394854

1

0,0856012

0,859226

—

0,139233

1 GBP =

1,08910

2,13005

29,5900

8,11587

17,0406

0,767081

3,76043

304,793

4,60690

4,61272

11,6821

1

10,0375

—

1,62653

1 NOK =

0,108502

0,212209

2,94793

0,808552

1,69769

0,0764212

0,374636

30,3653

0,458966

0,459547

1,16384

0,0996259

1

—

0,162044

1 ISK =

0,00609146

0,0119137

0,165501

0,0453932

0,0953106

0,00429039

0,0210326

1,70475

0,0257670

0,0257996

0,0653394

0,00559313

0,0561414

1

0,00909739

1 CHF =

0,669583

1,30957

18,1921

4,98969

10,4767

0,471606

2,31194

187,389

2,83235

2,83593

7,18222

0,614806

6,17115

—

1

| 1. | Regulā (EEK) Nr. 574/72 ir noteikts, ka citā valūtā izteiktu summu konversijas kurss ir tas, kuru aprēķinājusi Komisija un kura pamatā ir Eiropas Centrālās bankas publicēto atsauces kursu mēneša vidējais rādītājs atskaites periodā, kas precizēts 2. punktā. |
| --- | --- |

1.

Regulā (EEK) Nr. 574/72 ir noteikts, ka citā valūtā izteiktu summu konversijas kurss ir tas, kuru aprēķinājusi Komisija un kura pamatā ir Eiropas Centrālās bankas publicēto atsauces kursu mēneša vidējais rādītājs atskaites periodā, kas precizēts 2. punktā.

| 2. | Atskaites periodi ir šādi:






  — | janvāris — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa, |
| --- | --- | --- |

2.

Atskaites periodi ir šādi:

—

janvāris — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. aprīļa,

| — | aprīlis — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija, |
| --- | --- |

—

aprīlis — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. jūlija,

| — | jūlijs — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra, |
| --- | --- |

—

jūlijs — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. oktobra,

| — | oktobris — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra. |
| --- | --- |

—

oktobris — konversijas kursiem, kas ir spēkā no 1. janvāra.

Valūtas konversijas kursus publicē otrajā februāra, maija, augusta un novembra Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša (“C” sērija) izdevumā.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/16

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2008. gada 5. decembra sanāksmē par lēmuma projektu lietā COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina

Ziņotājs: Zviedrija

(2009/C 75/04)

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Padomes Regulas Nr. 139/2004 nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Padomes Regulas Nr. 139/2004 nozīmē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir Kopienas mēroga koncentrācija Padomes Regulas Nr. 139/2004 nozīmē. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir Kopienas mēroga koncentrācija Padomes Regulas Nr. 139/2004 nozīmē.

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka šā darījuma novērtēšanai konstatētie produktu tirgi ir:






  a) | apgāde ar nepasterizētu pienu, kas tiek iedalīta tradicionālā un bioloģiskā piena apgādē; |
| --- | --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka šā darījuma novērtēšanai konstatētie produktu tirgi ir:

a)

apgāde ar nepasterizētu pienu, kas tiek iedalīta tradicionālā un bioloģiskā piena apgādē;

| b) | svaigi bāzes piena produkti, kas tiek iedalīti svaiga piena, svaigu paniņu un dabīgā jogurta tirgū; |
| --- | --- |

b)

svaigi bāzes piena produkti, kas tiek iedalīti svaiga piena, svaigu paniņu un dabīgā jogurta tirgū;

| c) | ilgstoši uzglabājami bāzes piena produkti; |
| --- | --- |

c)

ilgstoši uzglabājami bāzes piena produkti;

| d) | svaigi, bioloģiski bāzes piena produkti; |
| --- | --- |

d)

svaigi, bioloģiski bāzes piena produkti;

| e) | Holandes tipa siers, ko pārdod vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, kā arī modernai mazumtirdzniecībai; |
| --- | --- |

e)

Holandes tipa siers, ko pārdod vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, kā arī modernai mazumtirdzniecībai;

| f) | vaļējs sviests, ko iedala parastā sviesta, frakcionētās sviesta eļļas, nefrakcionētās sviesta eļļas un iepakota svaiga sviesta tirgū, ko savukārt iedala pārdošanai sabiedriskās ēdināšanas tirgum un mazumtirdzniecībai; |
| --- | --- |

f)

vaļējs sviests, ko iedala parastā sviesta, frakcionētās sviesta eļļas, nefrakcionētās sviesta eļļas un iepakota svaiga sviesta tirgū, ko savukārt iedala pārdošanai sabiedriskās ēdināšanas tirgum un mazumtirdzniecībai;

| g) | jogurts un biezpiena produkti ar piedevām, kas paredzēti sabiedriskās ēdināšanas segmentam; |
| --- | --- |

g)

jogurts un biezpiena produkti ar piedevām, kas paredzēti sabiedriskās ēdināšanas segmentam;

| h) | svaigi, aromatizēti, zīmolu piena dzērieni (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem), ko iedala sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības segmentos; |
| --- | --- |

h)

svaigi, aromatizēti, zīmolu piena dzērieni (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem), ko iedala sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības segmentos;

| i) | ilgstoši uzglabājami, aromatizēti piena dzērieni; šos dzērienus iedala ilgstoši uzglabājamos, ar šokolādi aromatizētos piena dzērienos un ilgstoši uzglabājamos, ar augļiem aromatizētos, piena dzērienos; |
| --- | --- |

i)

ilgstoši uzglabājami, aromatizēti piena dzērieni; šos dzērienus iedala ilgstoši uzglabājamos, ar šokolādi aromatizētos piena dzērienos un ilgstoši uzglabājamos, ar augļiem aromatizētos, piena dzērienos;

| j) | svaigs olu krēms un biezputras, ko pārdod sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības segmentos; |
| --- | --- |

j)

svaigs olu krēms un biezputras, ko pārdod sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības segmentos;

| k) | šķidrs piena krējums, kas tiek iedalīts pārdošanai sabiedriskās ēdināšanas, rūpnieciskā un mazumtirdzniecības segmentā; |
| --- | --- |

k)

šķidrs piena krējums, kas tiek iedalīts pārdošanai sabiedriskās ēdināšanas, rūpnieciskā un mazumtirdzniecības segmentā;

| l) | smidzināms krējums, kas tiek iedalīts piena krējumā un citu produktu krējumā; šie tirgi savukārt tiek iedalīti pārdošanai sabiedriskās ēdināšanas segmentā un mazumtirdzniecības segmentā; |
| --- | --- |

l)

smidzināms krējums, kas tiek iedalīts piena krējumā un citu produktu krējumā; šie tirgi savukārt tiek iedalīti pārdošanai sabiedriskās ēdināšanas segmentā un mazumtirdzniecības segmentā;

| m) | kafijas piens un kafijas krējums, kas tiek iedalīts pārdošanai sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības segmentā; |
| --- | --- |

m)

kafijas piens un kafijas krējums, kas tiek iedalīts pārdošanai sabiedriskās ēdināšanas un mazumtirdzniecības segmentā;

| n) | smidzināmas sausās emulsijas, kas tiek iedalītas balinātājos, putotājos un garnējumā; |
| --- | --- |

n)

smidzināmas sausās emulsijas, kas tiek iedalītas balinātājos, putotājos un garnējumā;

| o) | pārtikas laktoze, |
| --- | --- |

o)

pārtikas laktoze,

| p) | farmācijas laktoze, kas tiek iedalīta farmācijas laktozē un sausā pūdera inhalāciju (Dry Powder Inhalation) laktozē. |
| --- | --- |

p)

farmācijas laktoze, kas tiek iedalīta farmācijas laktozē un sausā pūdera inhalāciju (Dry Powder Inhalation) laktozē.

| 4. | Padomdevēja komiteja ir piekrīt Komisijai, ka šā darījuma novērtēšanai konkrētie ģeogrāfiskie tirgi ir:






  a) | valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar apgādi ar nepasterizētu pienu; |
| --- | --- | --- |

4.

Padomdevēja komiteja ir piekrīt Komisijai, ka šā darījuma novērtēšanai konkrētie ģeogrāfiskie tirgi ir:

a)

valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar apgādi ar nepasterizētu pienu;

| b) | valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar svaigiem bāzes piena produktiem; |
| --- | --- |

b)

valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar svaigiem bāzes piena produktiem;

| c) | pārsniedz valsts robežas (Beļģija, Vācija un Nīderlande) attiecībā uz ilgstoši uzglabājamiem bāzes piena produktiem; |
| --- | --- |

c)

pārsniedz valsts robežas (Beļģija, Vācija un Nīderlande) attiecībā uz ilgstoši uzglabājamiem bāzes piena produktiem;

| d) | valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz svaigiem, bioloģiskiem bāzes piena produktiem; |
| --- | --- |

d)

valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz svaigiem, bioloģiskiem bāzes piena produktiem;

| e) | valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgiem saistībā ar Holandes tipa sieru (izņemot sieru bez garozas); |
| --- | --- |

e)

valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgiem saistībā ar Holandes tipa sieru (izņemot sieru bez garozas);

| f) | EEZ mēroga tirgus attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar vaļējo sviestu un tirgus, kas pārsniedz valsts robežas (vismaz Beļģija, Vācija un Nīderlande), attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar iepakotu sviestu; |
| --- | --- |

f)

EEZ mēroga tirgus attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar vaļējo sviestu un tirgus, kas pārsniedz valsts robežas (vismaz Beļģija, Vācija un Nīderlande), attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar iepakotu sviestu;

| g) | valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz jogurtu un biezpiena produktiem ar piedevām, kas paredzēti sabiedriskās ēdināšanas sektoram; |
| --- | --- |

g)

valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz jogurtu un biezpiena produktiem ar piedevām, kas paredzēti sabiedriskās ēdināšanas sektoram;

| h) | valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā aromatizētiem, svaigiem zīmolu piena dzērieniem (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem); |
| --- | --- |

h)

valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā aromatizētiem, svaigiem zīmolu piena dzērieniem (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem);

| i) | valsts tirgus (Nīderlande un Beļģija) vai alternatīvi plašāks nekā valsts tirgus, (iekļaujot Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar ilgstoši uzglabājamiem, aromatizētiem piena dzērieniem; |
| --- | --- |

i)

valsts tirgus (Nīderlande un Beļģija) vai alternatīvi plašāks nekā valsts tirgus, (iekļaujot Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar ilgstoši uzglabājamiem, aromatizētiem piena dzērieniem;

| j) | valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar svaigiem olu krēmiem un biezputrām; |
| --- | --- |

j)

valsts tirgus (Nīderlande) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar svaigiem olu krēmiem un biezputrām;

| k) | pārsniedz valsts robežas (iekļaujot vismaz Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar šķidru krējumu; |
| --- | --- |

k)

pārsniedz valsts robežas (iekļaujot vismaz Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar šķidru krējumu;

| l) | pārsniedz valsts robežas (iekļaujot vismaz Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar smidzināmu krējumu; |
| --- | --- |

l)

pārsniedz valsts robežas (iekļaujot vismaz Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar smidzināmu krējumu;

| m) | pārsniedz valsts robežas (iekļaujot Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar kafijas pienu un kafijas krējumu; |
| --- | --- |

m)

pārsniedz valsts robežas (iekļaujot Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi) attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar kafijas pienu un kafijas krējumu;

| n) | EEZ mēroga tirgus attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar smidzināmām sausām emulsijām; |
| --- | --- |

n)

EEZ mēroga tirgus attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar smidzināmām sausām emulsijām;

| o) | EEZ vai pasaules mēroga tirgus saistībā ar pārtikas laktozi; |
| --- | --- |

o)

EEZ vai pasaules mēroga tirgus saistībā ar pārtikas laktozi;

| p) | EEZ vai pasaules mēroga tirgus attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar farmācijas laktozi. |
| --- | --- |

p)

EEZ vai pasaules mēroga tirgus attiecībā uz visiem tirgus segmentiem saistībā ar farmācijas laktozi.

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā šādos tirgos:






  a) | apgāde ar nepasterizētu tradicionālo pienu Nīderlandē; |
| --- | --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā šādos tirgos:

a)

apgāde ar nepasterizētu tradicionālo pienu Nīderlandē;

| b) | visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar svaigiem bāzes piena produktiem; |
| --- | --- |

b)

visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar svaigiem bāzes piena produktiem;

| c) | visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar Holandes tipa sieru; |
| --- | --- |

c)

visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar Holandes tipa sieru;

| d) | jogurts un biezpiena produkti ar piedevām, kas Nīderlandē tiek pārdoti sabiedriskās ēdināšanas sektoram; |
| --- | --- |

d)

jogurts un biezpiena produkti ar piedevām, kas Nīderlandē tiek pārdoti sabiedriskās ēdināšanas sektoram;

| e) | visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar aromatizētiem, svaigiem, zīmolu piena dzērieniem (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem); |
| --- | --- |

e)

visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar aromatizētiem, svaigiem, zīmolu piena dzērieniem (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem);

| f) | visi tirgus segmenti Nīderlandē un Beļģijā vai alternatīvi plašākā reģionā, iekļaujot Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi, saistībā ar ilgstoši uzglabājamiem piena dzērieniem; |
| --- | --- |

f)

visi tirgus segmenti Nīderlandē un Beļģijā vai alternatīvi plašākā reģionā, iekļaujot Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi, saistībā ar ilgstoši uzglabājamiem piena dzērieniem;

| g) | visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar svaigiem olu krēmiem un biezputrām. |
| --- | --- |

g)

visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar svaigiem olu krēmiem un biezputrām.

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā šādos tirgos:






  a) | apgāde ar nepasterizētu bioloģisko pienu Nīderlandē; |
| --- | --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitēs efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā šādos tirgos:

a)

apgāde ar nepasterizētu bioloģisko pienu Nīderlandē;

| b) | ilgstoši uzglabājami bāzes piena produkti; |
| --- | --- |

b)

ilgstoši uzglabājami bāzes piena produkti;

| c) | svaigi bioloģiskie bāzes piena produkti; |
| --- | --- |

c)

svaigi bioloģiskie bāzes piena produkti;

| d) | siers bez garozas; |
| --- | --- |

d)

siers bez garozas;

| e) | visi tirgus segmenti saistībā ar vaļēju sviestu un iepakotu sviestu; |
| --- | --- |

e)

visi tirgus segmenti saistībā ar vaļēju sviestu un iepakotu sviestu;

| f) | visi tirgus segmenti saistībā ar šķidru krējumu; |
| --- | --- |

f)

visi tirgus segmenti saistībā ar šķidru krējumu;

| g) | visi tirgus segmenti saistībā ar smidzināmu krējumu; |
| --- | --- |

g)

visi tirgus segmenti saistībā ar smidzināmu krējumu;

| h) | visi tirgus segmenti saistībā ar kafijas pienu un kafijas krējumu; |
| --- | --- |

h)

visi tirgus segmenti saistībā ar kafijas pienu un kafijas krējumu;

| i) | visi tirgus segmenti saistībā ar smidzināmām sausām emulsijām; |
| --- | --- |

i)

visi tirgus segmenti saistībā ar smidzināmām sausām emulsijām;

| j) | visi tirgus segmenti saistībā ar pārtikas laktozi; |
| --- | --- |

j)

visi tirgus segmenti saistībā ar pārtikas laktozi;

| k) | visi tirgus segmenti saistībā ar farmācijas laktozi (tostarp sausa pulvera inhalācijas Dry Powder Inhalation laktozi). |
| --- | --- |

k)

visi tirgus segmenti saistībā ar farmācijas laktozi (tostarp sausa pulvera inhalācijas Dry Powder Inhalation laktozi).

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka saistības ir pietiekamas, lai novērstu ievērojamos šķēršļus konkurencei šādos tirgos:






  a) | apgāde ar nepasterizētu tradicionālo pienu Nīderlandē; |
| --- | --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka saistības ir pietiekamas, lai novērstu ievērojamos šķēršļus konkurencei šādos tirgos:

a)

apgāde ar nepasterizētu tradicionālo pienu Nīderlandē;

| b) | visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar svaigiem bāzes piena produktiem; |
| --- | --- |

b)

visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar svaigiem bāzes piena produktiem;

| c) | visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar Holandes tipa sieru; |
| --- | --- |

c)

visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar Holandes tipa sieru;

| d) | jogurts un biezpiena produkti ar piedevām, kas Nīderlandē tiek pārdoti sabiedriskās ēdināšanas sektoram; |
| --- | --- |

d)

jogurts un biezpiena produkti ar piedevām, kas Nīderlandē tiek pārdoti sabiedriskās ēdināšanas sektoram;

| e) | visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar aromatizētiem, svaigiem, zīmolu piena dzērieniem (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem); |
| --- | --- |

e)

visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar aromatizētiem, svaigiem, zīmolu piena dzērieniem (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem);

| f) | visi tirgus segmenti Nīderlandē un Beļģijā vai alternatīvi plašākā reģionā, iekļaujot Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi, saistībā ar ilgstoši uzglabājamiem piena dzērieniem; |
| --- | --- |

f)

visi tirgus segmenti Nīderlandē un Beļģijā vai alternatīvi plašākā reģionā, iekļaujot Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi, saistībā ar ilgstoši uzglabājamiem piena dzērieniem;

| g) | visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar svaigiem olu krēmiem un biezputrām. |
| --- | --- |

g)

visi tirgus segmenti Nīderlandē saistībā ar svaigiem olu krēmiem un biezputrām.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka tad, ja tiek pilnībā izpildītas saistības, ko piedāvā puses, un apsvērtas visas saistības kopumā, ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitē efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka tad, ja tiek pilnībā izpildītas saistības, ko piedāvā puses, un apsvērtas visas saistības kopumā, ierosinātā koncentrācija būtiski nekaitē efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tā daļā.

| 9. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka paziņotā koncentrācija ir uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

9.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka paziņotā koncentrācija ir uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu.

| 10. | Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

10.

Padomdevēja komiteja iesaka publicēt tās atzinumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/19 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/19

---

Nobeiguma ziņojums (1) lietā COMP/M.5046 — Friesland/Campina

(2009/C 75/05)

IEVADS

Komisija 2008. gada 12. jūnijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju (2), kuras rezultātā kooperatīvs Zuivelcoöperatie Campina U.A. un kooperatīvs Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (turpmāk “puses”) īsteno pilnīgu juridisko apvienošanos.

Komisija 2008. gada 17. jūlijā sāka izmeklēšanas procedūru, pamatojoties uz to, ka minētā koncentrācija rada nopietnas bažas par tās saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (3).

PROCEDŪRA

Termiņa pagarināšana

II posmā vienojoties ar pusēm, Komisija pagarināja procedūru par piecām darba dienām (4).

Iebildumu dokuments un atbilde

Komisija 2008. gada 3. oktobrī izdeva iebildumu dokumentu. Šajā dokumentā tā provizoriski secināja, ka minētais darījums varētu radīt nopietnas konkurences bažas 14 produktu tirgos, proti: svaiga piena, svaigu paniņu un dabīgā jogurta pārdošana; svaigi, zīmolu piena dzērieni (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem), ko iedala atbilstīgi to izplatīšanas kanāliem — sabiedriskā ēdināšana un mazumtirdzniecība; jogurta un biezpiena produktu ar piedevām pārdošana sabiedriskās ēdināšanas sektorā; svaigu olu krēmu un biezputru (kopā “svaigi piena produkti”) pārdošana; ilgstoši uzglabājamu piena dzērienu pārdošana; Holandes tipa siera pārdošana vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, un modernai mazumtirdzniecībai; apgāde ar tradicionālu, nepasterizētu pienu, ja tā ir saistīta ar konkurences bažām pakārtotajos tirgos); un farmācijas laktozes un sausa pulvera inhalācijas (Dry Powder Inhalation) laktozes pārdošana.

Puses uz iebildumu dokumentu atbildēja 2008. gada 17. oktobrī.

Piekļuve lietas materiāliem

Pusēm tika piešķirta piekļuve lietas materiāliem 2008. gada 6. oktobrī.

Arī vēlāk tām vairākkārt bija iespēja piekļūt dokumentiem, ko lietai pievienoja pēc iebildumu paziņošanas.

Trešo personu piedalīšanās

Ņemot vērā pamatotu pieprasījumu, es atļāvu piedalīties minētajā procedūrā šādām trešām personām: Superunie C.I.V., B.A., Albert Heijn B.V., Arla Foods AmbA un CBC Co., Ltd.

Mutiska uzklausīšana

Mutiska uzklausīšana notika 2008. gada 21. oktobrī. Tajā piedalījās puses un divas no četrām trešajām personām (Albert Heijn B.V. un Arla Foods AmbA), kurām tika atļauts piedalīties procedūrā, kā arī 11 dalībvalstis. Pušu apsvērumi lika Komisijai turpināt izmeklēšanu.

Saistības

Jau pirms uzklausīšanas puses iesniedza koriģējošu pasākumu priekšlikumus attiecībā uz svaigiem piena produktiem. Pēc uzklausīšanas, situācijas noskaidrošanas sanāksmē ar pusēm, Komisija tās informēja, ka koriģējošo pasākumu priekšlikumi nenovērsīs visus iebildumu dokumentā norādītos iebildumus. Lai dotu pusēm iespēju izstrādāt sekmīgu koriģējošo pasākumu priekšlikumu, Komisija, pusēm vienojoties, pagarināja procedūru par vienu darba dienu (4).

Puses piedāvāja pirmo saistošo pasākumu kopumu, ko vēlāk papildināja. Šis koriģējošo pasākumu kopums galvenokārt attiecas uz svaigu piena produktu, siera, ilgstoši uzglabājamu piena produktu nodalīšanu un piekļuvi nepasterizētam pienam. Sekojošā tirgus izpēte liecināja, ka nepieciešami būtiski uzlabojumi. Tā rezultātā puses iesniedza pārskatītas saistības.

Otrā tirgus izpēte liecināja, ka joprojām nepieciešami būtiski uzlabojumi saistībā ar nepasterizēta piena apgādi, lai nodrošinātu konkurenci svaigu piena produktu un siera pakārtotajos tirgos.

Puses 2008. gada 27. novembrī iesniedza galīgo saistību paketi.

Puses mani informēja, ka attiecībā uz saistībām tās ir nobažījušās, ka Komisija ir pārkāpusi to tiesības uz aizstāvību. Komisija esot tiem pieprasījusi sniegt priekšlikumu par koriģējošiem pasākumiem nepasterizēta piena apgādes tirgū, un tās uzskata, ka šī prasība saskaņā ar iebildumu dokumentu nav pamatota.

Tālab šajā sakarā es piezīmēju, ka Komisija ne lēmuma projektā, ne arī iepriekš, iebildumu dokumentā nav secinājusi, ka uzņēmuma, kas apvienojies, spēcīgā tirgus pozīcija nepasterizētā piena apgādes tirgū pati par sevi būtu nopietns kaitējums efektīvai konkurencei. Drīzāk gan konkurences bažas ir saistītas ar pušu pieaugošo tirgus pozīciju pakārtotajos tirgos. Attiecībā uz nepasterizētā piena apgādes tirgu pušu ierosinātās saistības nodrošina, ka tās kopā ar saistībām attiecībā uz svaigiem piena produktiem un sieru šajos pakārtotajos tirgos atjauno efektīvu konkurenci, ļaujot atdalīta uzņēmuma pircējiem un konkurentiem pakārtotā tirgū nodrošināt ilgtermiņā atbilstīgu nepasterizētā piena piedāvājumu. Sekojoši, tiklīdz tiek likvidētas bažas pakārtotajos tirgos, automātiski tiek likvidētas bažas nepasterizētā piena apgādes tirgū.

Es apzinos, ka situācijas noskaidrošanas sanāksmē Komisijas dienesti aplūkoja iepriekšējās saziņas iespējamos pārpratumus un apstiprināja pusēm, ka bažas attiecībā uz nepasterizētā piena apgādes tirgu ir saistītas ar piekļuves šķēršļiem un/vai ekspansiju pakārtotajos tirgos, un tālab, lai vērstos pret bažām attiecībā uz pakārtotajiem tirgiem, ir nepieciešamas saistības par piekļuvi nepasterizētā piena apgādes tirgum.

Puses ar mani neturpināja apskatīt šo jautājumu.

LĒMUMA PROJEKTS

Lēmuma projektā Komisija secina, ka 2008. gada 27. novembrī iesniegtās saistības nodrošina, ka ierosinātā apvienošanās būtiski nekavē efektīvu konkurenci svaiga piena, svaigu paniņu un dabīgā jogurta pārdošanas tirgū; svaigu, zīmolu piena dzērienu (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem), ko iedala atbilstīgi to izplatīšanas kanāliem — sabiedriskā ēdināšana un mazumtirdzniecība, tirgū; jogurta un biezpiena produktiem ar piedevām pārdošanu sabiedriskās ēdināšanas sektorā; svaigu olu krēmu un biezputru (kopā ar iepriekš minēto “svaigu piena produktu”) pārdošanu; ilgstoši uzglabājamu piena dzērienu pārdošanu; Holandes tipa siera pārdošanu vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, un modernai mazumtirdzniecībai; un līdz ar to —nepasterizētā piena apgādi.

Pretēji tās sākotnējam novērtējumam Komisija norāda, ka koncentrācija būtiski nekavē efektīvu konkurenci saistībā ar farmācijas laktozi un sausā pūdera inhalācijas (Dry Powder Inhalation) laktozi. Tā vispārīgi secina, ka ierosinātā koncentrācija uzskatāma par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību, ja tiek pilnībā izpildītas saistības, kas iekļautas šā lēmuma pielikumā.

Turklāt puses nav iesniegušas jautājumus; arī trešās personas nav vērsušās pie manis ar jautājumiem.Ņemot vērā iepriekšminēto un ievērojot iepriekš minētos novērojumus, es uzskatu, ka šajā lietā nav nepieciešami īpaši komentāri par tiesībām tikt uzklausītam.

Briselē, 2008. gada 12. decembrī

Michael ALBERS

---

(1)  Saskaņā ar 15. un 16. pantu Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci (OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.).

1

(2)  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (EK Apvienošanās regula).

2

(3)  Sal. ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

3

(4)  Saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 10. panta 3. punkta otro daļu.

4

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/21

---

KOMISIJAS LĒMUMA KOPSAVILKUMS

2008. gada 17. decembrī,

paziņojot par uzņēmumu koncentrācijas saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību

(Lieta COMP/M.5046 — Friesland Foods/Campina)

(izziņota ar dokumenta numuru C(2008) 8459)

(autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75/06)

Komisija 2008. gada 17. decembrī pieņēma lēmumu uzņēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju un jo īpaši minētās regulas 8. panta 2. punktu. Šī lēmuma visa teksta nekonfidenciālā versija ir atrodama lietas autentiskajā valodā un Komisijas darba valodās Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PUSES

| (1) | Friesland Foods apvieno 9417 dalībniekus (2007. gadā) un pārdod piena produktus patērētājiem Eiropā, Tuvajos Austrumos, Āzijā un Āfrikā, kā arī šādu produktu sastāvdaļas profesionāliem un rūpnieciskiem klientiem visā pasaulē. |
| --- | --- |

(1)

Friesland Foods apvieno 9417 dalībniekus (2007. gadā) un pārdod piena produktus patērētājiem Eiropā, Tuvajos Austrumos, Āzijā un Āfrikā, kā arī šādu produktu sastāvdaļas profesionāliem un rūpnieciskiem klientiem visā pasaulē.

| (2) | Campina ir piensaimnieku kooperatīvs, kura biedri ir 6885 zemnieki (2007. gadā) un kura darbība ietver svaigus piena produktus, sieru, sviestu, svaigus un ilgstoši uzglabājamus aromatizētus dzērienus un emulsijas dažādās Eiropas, Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas un Āzijas valstīs. |
| --- | --- |

(2)

Campina ir piensaimnieku kooperatīvs, kura biedri ir 6885 zemnieki (2007. gadā) un kura darbība ietver svaigus piena produktus, sieru, sviestu, svaigus un ilgstoši uzglabājamus aromatizētus dzērienus un emulsijas dažādās Eiropas, Ziemeļamerikas, Dienvidamerikas un Āzijas valstīs.

II.   DARBĪBA

| (3) | Komisija 2008. gada 12. jūnijā saņēma oficiālu paziņojumu, ievērojot Apvienošanās regulas 4. pantu, ka kooperatīvi Zuivelcoöperatie Campina U.A. (turpmāk “
  Campina
  ”) un Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (turpmāk “
  Friesland Foods
  ”) apvienojas pilnīgi, juridiski kļūstot par vienu uzņēmumu. Campina un Friesland Foods turpmāk kopā sauktas par “paziņotājām pusēm”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2008. gada 12. jūnijā saņēma oficiālu paziņojumu, ievērojot Apvienošanās regulas 4. pantu, ka kooperatīvi Zuivelcoöperatie Campina U.A. (turpmāk “
  Campina
  ”) un Zuivelcoöperatie Friesland Foods U.A. (turpmāk “
  Friesland Foods
  ”) apvienojas pilnīgi, juridiski kļūstot par vienu uzņēmumu. Campina un Friesland Foods turpmāk kopā sauktas par “paziņotājām pusēm”.

III.   KOPSAVILKUMS

| (4) | Izskatījusi paziņojumu, Komisija 2008. gada 17. jūlijā pieņēma lēmumu, kurā tā ir secinājusi, ka uz šo darbību attiecas EK Apvienošanās regula un rodas nopietnas šaubas par tās saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību, un sāka lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(4)

Izskatījusi paziņojumu, Komisija 2008. gada 17. jūlijā pieņēma lēmumu, kurā tā ir secinājusi, ka uz šo darbību attiecas EK Apvienošanās regula un rodas nopietnas šaubas par tās saderību ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību, un sāka lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

| (5) | Paziņotājām pusēm 2008. gada 3. oktobrī tika nosūtīts iebildumu dokuments saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 18. pantu. Friesland Foods un Campina atbildēja uz iebildumu dokumentu 2008. gada 17. oktobrī. Saskaņā ar paziņotāju pušu lūgumu 2008. gada 21. oktobrī notika mutiska uzklausīšana. |
| --- | --- |

(5)

Paziņotājām pusēm 2008. gada 3. oktobrī tika nosūtīts iebildumu dokuments saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 18. pantu. Friesland Foods un Campina atbildēja uz iebildumu dokumentu 2008. gada 17. oktobrī. Saskaņā ar paziņotāju pušu lūgumu 2008. gada 21. oktobrī notika mutiska uzklausīšana.

| (6) | Paziņotājas puses 2008. gada 28. oktobrī piedāvāja uzņemties saistības, kuru mērķis bija panākt ierosinātās koncentrācijas saderību ar kopējo tirgu. Šajās saistībās ieviesa labojumus, un saistību galīgā redakcija tika iesniegta Komisijai 2008. gada 27. novembrī. |
| --- | --- |

(6)

Paziņotājas puses 2008. gada 28. oktobrī piedāvāja uzņemties saistības, kuru mērķis bija panākt ierosinātās koncentrācijas saderību ar kopējo tirgu. Šajās saistībās ieviesa labojumus, un saistību galīgā redakcija tika iesniegta Komisijai 2008. gada 27. novembrī.

IV.   PASKAIDROJUMA RAKSTS

| (7) | Piensaimniecības nozare ietver daudzus savstarpēji saistītu produktu tirgus, kas atspoguļo uz piena bāzes ražoto galaproduktu lielo daudzveidību. Piena pārstrādes uzņēmumu, galvenokārt piensaimnieku kooperatīvu, tipisks uzņēmējdarbības modelis ir no zemniekiem savākta nepasterizēta piena pārstrāde dažādos piena produktos. Kopējā izejviela — nepasterizēts piens — nozīmē to, ka piena produktu cenām ir līdzīgas tendences. |
| --- | --- |

(7)

Piensaimniecības nozare ietver daudzus savstarpēji saistītu produktu tirgus, kas atspoguļo uz piena bāzes ražoto galaproduktu lielo daudzveidību. Piena pārstrādes uzņēmumu, galvenokārt piensaimnieku kooperatīvu, tipisks uzņēmējdarbības modelis ir no zemniekiem savākta nepasterizēta piena pārstrāde dažādos piena produktos. Kopējā izejviela — nepasterizēts piens — nozīmē to, ka piena produktu cenām ir līdzīgas tendences.

| (8) | Nepasterizēts piens satur vairākas barības vielas: taukus, olbaltumvielas, laktozi (piena cukuru) un minerālvielas. Dažos piena produktos izmanto tikai beztauku sastāvdaļas (galvenokārt olbaltumvielas un laktozi). Citos produktos, galvenokārt sviesta un krējuma ražošanā, izmanto piena taukus. Daudzi svarīgi produkti, piemēram, siers un piens, satur gan tauku, gan beztauku sastāvdaļas. Daži produkti — jo īpaši krējums, paniņas un piena sūkalas — būtībā ir blakusprodukti, kas rodas primāro piena produktu, piemēram, dzeramā piena un siera, ražošanā. |
| --- | --- |

(8)

Nepasterizēts piens satur vairākas barības vielas: taukus, olbaltumvielas, laktozi (piena cukuru) un minerālvielas. Dažos piena produktos izmanto tikai beztauku sastāvdaļas (galvenokārt olbaltumvielas un laktozi). Citos produktos, galvenokārt sviesta un krējuma ražošanā, izmanto piena taukus. Daudzi svarīgi produkti, piemēram, siers un piens, satur gan tauku, gan beztauku sastāvdaļas. Daži produkti — jo īpaši krējums, paniņas un piena sūkalas — būtībā ir blakusprodukti, kas rodas primāro piena produktu, piemēram, dzeramā piena un siera, ražošanā.

A.   KONKRĒTIE TIRGI

1.   Nepasterizēta piena iepirkums

| (9) | Tirgus izpēte attiecībā uz konkrēto produktu tirgu apstiprināja, ka pieprasījuma jomā piena pārstrādātājiem bioloģisks, nepasterizēts piens un tradicionāls, nepasterizēts piens nav savstarpēji aizvietojami produkti. Piedāvājuma jomā bioloģiskā piena ražotājiem nav stimulu pāriet uz tradicionālā, nepasterizētā piena ražošanu, ņemot vērā iegūto cenas piemaksu un veiktos ieguldījumus, lai ražotu bioloģisku, nepasterizētu pienu. Tradicionāla piena ražotāja pāreja uz bioloģisku, nepasterizētu pienu ir iespējama, bet tai ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi ganībās (ekstensīvākai izmantošanai) un vidēji 2 gadu pārejas periods. Tādēļ ir secināts, ka tradicionāla, nepasterizēta piena iepirkums un bioloģiska, nepasterizēta piena iepirkums ir atsevišķi produktu tirgi. |
| --- | --- |

(9)

Tirgus izpēte attiecībā uz konkrēto produktu tirgu apstiprināja, ka pieprasījuma jomā piena pārstrādātājiem bioloģisks, nepasterizēts piens un tradicionāls, nepasterizēts piens nav savstarpēji aizvietojami produkti. Piedāvājuma jomā bioloģiskā piena ražotājiem nav stimulu pāriet uz tradicionālā, nepasterizētā piena ražošanu, ņemot vērā iegūto cenas piemaksu un veiktos ieguldījumus, lai ražotu bioloģisku, nepasterizētu pienu. Tradicionāla piena ražotāja pāreja uz bioloģisku, nepasterizētu pienu ir iespējama, bet tai ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi ganībās (ekstensīvākai izmantošanai) un vidēji 2 gadu pārejas periods. Tādēļ ir secināts, ka tradicionāla, nepasterizēta piena iepirkums un bioloģiska, nepasterizēta piena iepirkums ir atsevišķi produktu tirgi.

| (10) | Aplūkojot (gan tradicionālā, gan bioloģiskā piena) konkrēto ģeogrāfisko tirgu, ir konstatēts, ka pušu darbība pārklājas tikai Nīderlandē. Apjomi, ko Campina katru gadu transportē no Vācijas un Beļģijas uz Nīderlandi, ir niecīgi, salīdzinot ar nepasterizēta piena kopējo apjomu, ko paziņotājas puses iepērk Nīderlandē (vairāk nekā 8 miljardus kilogramu gadā). Tādēļ ir uzskatāms, ka uzņēmumu apvienošanās ievērojami neietekmē iepirkuma tirgu ārpus Nīderlandes teritorijas, un vērtējumā uzmanība ir pievērsta Nīderlandei. |
| --- | --- |

(10)

Aplūkojot (gan tradicionālā, gan bioloģiskā piena) konkrēto ģeogrāfisko tirgu, ir konstatēts, ka pušu darbība pārklājas tikai Nīderlandē. Apjomi, ko Campina katru gadu transportē no Vācijas un Beļģijas uz Nīderlandi, ir niecīgi, salīdzinot ar nepasterizēta piena kopējo apjomu, ko paziņotājas puses iepērk Nīderlandē (vairāk nekā 8 miljardus kilogramu gadā). Tādēļ ir uzskatāms, ka uzņēmumu apvienošanās ievērojami neietekmē iepirkuma tirgu ārpus Nīderlandes teritorijas, un vērtējumā uzmanība ir pievērsta Nīderlandei.

2.   Bāzes piena produkti

| (11) | Aplūkojot konkrēto produktu tirgu, ir secināts, ka ir jāatšķir svaigi bāzes piena produkti un ilgstoši uzglabājami bāzes piena produkti. Katru no šīm kategorijām var tālāk iedalīt bioloģiskos un nebioloģiskos produktos. |
| --- | --- |

(11)

Aplūkojot konkrēto produktu tirgu, ir secināts, ka ir jāatšķir svaigi bāzes piena produkti un ilgstoši uzglabājami bāzes piena produkti. Katru no šīm kategorijām var tālāk iedalīt bioloģiskos un nebioloģiskos produktos.

| (12) | Nebioloģisku un bioloģisku, svaigu bāzes piena produktu grupā sakarā ar to, ka trūkst klientu aizvietotāju un piedāvājuma jomā nav aizvietojamības, svaigs piens, svaigas paniņas, dabīgais jogurts un olu krēms ir atsevišķi konkrētie produktu tirgi. Olu krēms tiks aplūkots iedaļā par svaigiem piena desertiem. Svaiga piena, svaigu paniņu, dabīgā jogurta grupā privāta marķējuma un zīmolu produkti pieder pie viena un tā paša iepriekšējā posma produktu tirgus. Atklāts paliek jautājums par izplatīšanas kanālu iespējamu iedalījumu mazumtirdzniecībā un sabiedriskajā ēdināšanā nebioloģisku, svaigu bāzes piena produktu jomā, bet bioloģiski, svaigi bāzes piena produkti sabiedriskajā ēdināšanā un mazumtirdzniecībā pieder pie viena un tā paša tirgus. |
| --- | --- |

(12)

Nebioloģisku un bioloģisku, svaigu bāzes piena produktu grupā sakarā ar to, ka trūkst klientu aizvietotāju un piedāvājuma jomā nav aizvietojamības, svaigs piens, svaigas paniņas, dabīgais jogurts un olu krēms ir atsevišķi konkrētie produktu tirgi. Olu krēms tiks aplūkots iedaļā par svaigiem piena desertiem. Svaiga piena, svaigu paniņu, dabīgā jogurta grupā privāta marķējuma un zīmolu produkti pieder pie viena un tā paša iepriekšējā posma produktu tirgus. Atklāts paliek jautājums par izplatīšanas kanālu iespējamu iedalījumu mazumtirdzniecībā un sabiedriskajā ēdināšanā nebioloģisku, svaigu bāzes piena produktu jomā, bet bioloģiski, svaigi bāzes piena produkti sabiedriskajā ēdināšanā un mazumtirdzniecībā pieder pie viena un tā paša tirgus.

| (13) | Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, ir secināts, ka šāds tirgus ir valsts mēroga iepriekšējā posma tirgus (bioloģiska un nebioloģiska) svaiga piena, svaigu paniņu un dabīgā jogurta jomā. |
| --- | --- |

(13)

Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, ir secināts, ka šāds tirgus ir valsts mēroga iepriekšējā posma tirgus (bioloģiska un nebioloģiska) svaiga piena, svaigu paniņu un dabīgā jogurta jomā.

| (14) | Tā kā ilgstoši uzglabājamo bāzes piena produktu grupā vienīgā pārklāšanās rodas attiecībā uz ilgstoši uzglabājamo pienu un nedz pieprasījuma, nedz piedāvājuma jomā nedominē aizvietojamība, konkrētais produktu tirgus ir ilgstoši uzglabājama piena tirgus, neizšķirot privāta marķējuma un zīmolu produktus. Atklāts paliek jautājums par iespējamu izplatīšanas kanālu iedalījumu mazumtirdzniecībā un sabiedriskajā ēdināšanā. Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā valsts mēroga tirgus un ietver Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā ilgstoši uzglabājamo bāzes piena produktu grupā vienīgā pārklāšanās rodas attiecībā uz ilgstoši uzglabājamo pienu un nedz pieprasījuma, nedz piedāvājuma jomā nedominē aizvietojamība, konkrētais produktu tirgus ir ilgstoši uzglabājama piena tirgus, neizšķirot privāta marķējuma un zīmolu produktus. Atklāts paliek jautājums par iespējamu izplatīšanas kanālu iedalījumu mazumtirdzniecībā un sabiedriskajā ēdināšanā. Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir plašāks nekā valsts mēroga tirgus un ietver Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi.

3.   Holandes tipa siers

| (15) | Aplūkojot konkrēto produktu tirgu, ir jāatšķir atsevišķi produktu tirgi Holandes tipa siera pārdošanai vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā un modernai mazumtirdzniecībai (lielveikaliem, milzu lielveikaliem, zemu cenu veikaliem). Atklāts paliek jautājums par to, vai sīkāk iedalīt Holandes tipa siera pārdošanu vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, (Gaudas/Masdamas/Edamas, dabisks/bez garozas, 15 dienu vecs dabisks siers/cits dabisks siers) un Holandes tipa siera pārdošanu modernai mazumtirdzniecībai (Gaudas/Masdamas/Edamas, dabisks/siers bez garozas), jo tas būtiski neietekmētu konkurences vērtējumu. |
| --- | --- |

(15)

Aplūkojot konkrēto produktu tirgu, ir jāatšķir atsevišķi produktu tirgi Holandes tipa siera pārdošanai vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā un modernai mazumtirdzniecībai (lielveikaliem, milzu lielveikaliem, zemu cenu veikaliem). Atklāts paliek jautājums par to, vai sīkāk iedalīt Holandes tipa siera pārdošanu vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, (Gaudas/Masdamas/Edamas, dabisks/bez garozas, 15 dienu vecs dabisks siers/cits dabisks siers) un Holandes tipa siera pārdošanu modernai mazumtirdzniecībai (Gaudas/Masdamas/Edamas, dabisks/siers bez garozas), jo tas būtiski neietekmētu konkurences vērtējumu.

| (16) | Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, Holandes tipa siera pārdošanas tirgi vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, un modernai mazumtirdzniecībai (ietverot visus šaurākos segmentus, izņemot sieru bez garozas) ir valsts mēroga tirgi, bet Holandes tipa siera bez garozas pārdošanas tirgi (ietverot visus šaurākos segmentus) vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, un modernai mazumtirdzniecībai ir plašāki nekā valsts mēroga tirgi un ietver vismaz Nīderlandi un Vāciju. |
| --- | --- |

(16)

Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, Holandes tipa siera pārdošanas tirgi vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, un modernai mazumtirdzniecībai (ietverot visus šaurākos segmentus, izņemot sieru bez garozas) ir valsts mēroga tirgi, bet Holandes tipa siera bez garozas pārdošanas tirgi (ietverot visus šaurākos segmentus) vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, un modernai mazumtirdzniecībai ir plašāki nekā valsts mēroga tirgi un ietver vismaz Nīderlandi un Vāciju.

4.   Sviests

| (17) | Ir konstatēts, ka konkrētais sviesta produktu tirgus vispirms ir jāiedala atsevišķos vaļēja sviesta un iepakota sviesta tirgos. No piena ražots vaļējs sviests nepieder pie iepakotu augu tauku tirgus. Turklāt produktu var iedalīt parastā sviestā (ar 82 % tauku saturu), nefrakcionētās sviesta eļļās (vai vienkārši sviesta eļļās ar 99,8 % tauku saturu) un frakcionētās sviesta eļļās (vai vienkārši frakcionētā sviestā, ko šķiro atkarībā no kušanas punkta). Attiecībā uz iepakotu sviestu no piena ražots sviests un augu tauki pieder pie atsevišķiem tirgiem, un no piena ražota iepakota sviesta tirgus ir tālāk jāiedala iepakota sviesta pārdošanā mazumtirgotājiem un iepakota sviesta pārdošanā patērētājiem sabiedriskajā ēdināšanā. Atklāts paliek jautājums, vai zīmolu un privāta marķējuma iepakots sviests pieder pie viena un tā paša tirgus, jo šī atšķirība neietekmētu konkurences vērtējumu. |
| --- | --- |

(17)

Ir konstatēts, ka konkrētais sviesta produktu tirgus vispirms ir jāiedala atsevišķos vaļēja sviesta un iepakota sviesta tirgos. No piena ražots vaļējs sviests nepieder pie iepakotu augu tauku tirgus. Turklāt produktu var iedalīt parastā sviestā (ar 82 % tauku saturu), nefrakcionētās sviesta eļļās (vai vienkārši sviesta eļļās ar 99,8 % tauku saturu) un frakcionētās sviesta eļļās (vai vienkārši frakcionētā sviestā, ko šķiro atkarībā no kušanas punkta). Attiecībā uz iepakotu sviestu no piena ražots sviests un augu tauki pieder pie atsevišķiem tirgiem, un no piena ražota iepakota sviesta tirgus ir tālāk jāiedala iepakota sviesta pārdošanā mazumtirgotājiem un iepakota sviesta pārdošanā patērētājiem sabiedriskajā ēdināšanā. Atklāts paliek jautājums, vai zīmolu un privāta marķējuma iepakots sviests pieder pie viena un tā paša tirgus, jo šī atšķirība neietekmētu konkurences vērtējumu.

| (18) | Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, vaļēja sviesta, frakcionētu sviesta eļļu un nefrakcionētu sviesta eļļu tirgi ir EEZ mēroga tirgi. Konkrētais iepakota sviesta ģeogrāfiskais tirgus ietver vismaz Nīderlandi, Beļģiju un Vāciju. Jautājumu par to, vai konkrētais iepakota sviesta ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ mēroga tirgus, var atstāt atklātu, jo šis secinājums nav tāds, kas noteicoši ietekmē konkurences vērtējumu. |
| --- | --- |

(18)

Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, vaļēja sviesta, frakcionētu sviesta eļļu un nefrakcionētu sviesta eļļu tirgi ir EEZ mēroga tirgi. Konkrētais iepakota sviesta ģeogrāfiskais tirgus ietver vismaz Nīderlandi, Beļģiju un Vāciju. Jautājumu par to, vai konkrētais iepakota sviesta ģeogrāfiskais tirgus ir EEZ mēroga tirgus, var atstāt atklātu, jo šis secinājums nav tāds, kas noteicoši ietekmē konkurences vērtējumu.

5.   Jogurts un biezpiena produkti ar piedevām

| (19) | Aplūkojot konkrēto produktu tirgu, jogurtam un biezpiena produktiem ar piedevām ir katram savs tirgus atkarībā no izplatīšanas kanāla. Jautājumu par iedalījumu jogurtā ar piedevām, no vienas puses, un biezpiena produktos ar piedevām, no otras puses, un iedalījumu atkarībā no veselības/baudas, kā arī iedalījumu privāta marķējuma un zīmolu produktos var atstāt atklātu, jo tas neietekmētu konkurences vērtējumu. Tā kā Friesland Foods nedarbojas veselības produktu segmentā, veselīgs jogurts un biezpiena produkti ar piedevām nav sīkāk aplūkoti. |
| --- | --- |

(19)

Aplūkojot konkrēto produktu tirgu, jogurtam un biezpiena produktiem ar piedevām ir katram savs tirgus atkarībā no izplatīšanas kanāla. Jautājumu par iedalījumu jogurtā ar piedevām, no vienas puses, un biezpiena produktos ar piedevām, no otras puses, un iedalījumu atkarībā no veselības/baudas, kā arī iedalījumu privāta marķējuma un zīmolu produktos var atstāt atklātu, jo tas neietekmētu konkurences vērtējumu. Tā kā Friesland Foods nedarbojas veselības produktu segmentā, veselīgs jogurts un biezpiena produkti ar piedevām nav sīkāk aplūkoti.

| (20) | Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, šāds tirgus ir valsts mēroga iepriekšējā posma tirgus, pārdodot jogurtu un biezpiena produktus ar piedevām vairumtirgotājiem sabiedriskajā ēdināšanā, bet ir plašāks nekā valsts mēroga iepriekšējā posma tirgus, pārdodot jogurtu un biezpiena produktus ar piedevām mazumtirgotājiem. |
| --- | --- |

(20)

Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, šāds tirgus ir valsts mēroga iepriekšējā posma tirgus, pārdodot jogurtu un biezpiena produktus ar piedevām vairumtirgotājiem sabiedriskajā ēdināšanā, bet ir plašāks nekā valsts mēroga iepriekšējā posma tirgus, pārdodot jogurtu un biezpiena produktus ar piedevām mazumtirgotājiem.

6.   Aromatizēti piena dzērieni

| (21) | Šajā tirgū provizoriski ir nodalīti svaigi, aromatizēti piena dzērieni un ilgstoši uzglabājami, aromatizēti piena dzērieni. |
| --- | --- |

(21)

Šajā tirgū provizoriski ir nodalīti svaigi, aromatizēti piena dzērieni un ilgstoši uzglabājami, aromatizēti piena dzērieni.

| (22) | Aplūkojot konkrēto produktu tirgu, atsevišķs konkrēto produktu tirgus ir veselību veicinošiem, svaigiem, aromatizētiem piena dzērieniem un svaigiem, aromatizētiem piena dzērieniem (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem), ko var tālāk iedalīt zīmolu un privāta marķējuma produktu piedāvājumā, kā arī iedalīt atkarībā no izplatīšanas kanāla (mazumtirdzniecībai/sabiedriskajai ēdināšanai). Tā kā ierosinātā uzņēmumu apvienošanās neradītu efektīvas konkurences traucējumu veselību veicinošu, svaigu, aromatizētu piena dzērienu tirgū un neietekmētu privāta marķējuma produktu tirgu, konkurences vērtējumā uzmanība ir pievērsta svaigu, aromatizētu, zīmolu piena dzērienu (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem) tirgum. |
| --- | --- |

(22)

Aplūkojot konkrēto produktu tirgu, atsevišķs konkrēto produktu tirgus ir veselību veicinošiem, svaigiem, aromatizētiem piena dzērieniem un svaigiem, aromatizētiem piena dzērieniem (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem), ko var tālāk iedalīt zīmolu un privāta marķējuma produktu piedāvājumā, kā arī iedalīt atkarībā no izplatīšanas kanāla (mazumtirdzniecībai/sabiedriskajai ēdināšanai). Tā kā ierosinātā uzņēmumu apvienošanās neradītu efektīvas konkurences traucējumu veselību veicinošu, svaigu, aromatizētu piena dzērienu tirgū un neietekmētu privāta marķējuma produktu tirgu, konkurences vērtējumā uzmanība ir pievērsta svaigu, aromatizētu, zīmolu piena dzērienu (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem) tirgum.

| (23) | Attiecībā uz ilgstoši uzglabājamiem, aromatizētiem piena dzērieniem tika konstatēts, ka ar šokolādi aromatizēti piena dzērieni un ar augļiem aromatizēti piena dzērieni pieder pie atsevišķiem produktu tirgiem. Nav vajadzības secināt, vai ilgstoši uzglabājamu, zīmolu un privāta marķējuma piena dzērienu sagāde pieder pie dažādiem produktu tirgiem. Jautājumu par atšķirību atkarībā no izplatīšanas kanāla — mazumtirdzniecības vai sabiedriskās ēdināšanas — arī var atstāt atklātu. |
| --- | --- |

(23)

Attiecībā uz ilgstoši uzglabājamiem, aromatizētiem piena dzērieniem tika konstatēts, ka ar šokolādi aromatizēti piena dzērieni un ar augļiem aromatizēti piena dzērieni pieder pie atsevišķiem produktu tirgiem. Nav vajadzības secināt, vai ilgstoši uzglabājamu, zīmolu un privāta marķējuma piena dzērienu sagāde pieder pie dažādiem produktu tirgiem. Jautājumu par atšķirību atkarībā no izplatīšanas kanāla — mazumtirdzniecības vai sabiedriskās ēdināšanas — arī var atstāt atklātu.

| (24) | Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, šāds tirgus ir valsts mēroga iepriekšējā posma tirgus svaigu, aromatizētu piena dzērienu (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem) jomā. Attiecībā uz ilgstoši uzglabājamiem, aromatizētiem piena dzērieniem ir konstatēts, ka tirgum, kas ietver privāta marķējuma un zīmolu produktus, ģeogrāfiskais mērogs ir plašāks nekā valsts mērogs un ietver Nīderlandi, Beļģiju un Vāciju. Ja produktu tirgus iepriekšējā posma līmenī ir ierobežots un ietver tikai zīmolu produktus, zinot, ka zīmoli dažādās valstīs ievērojami atšķiras, šie tirgi ir valsts mēroga tirgi. |
| --- | --- |

(24)

Aplūkojot konkrēto ģeogrāfisko tirgu, šāds tirgus ir valsts mēroga iepriekšējā posma tirgus svaigu, aromatizētu piena dzērienu (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem) jomā. Attiecībā uz ilgstoši uzglabājamiem, aromatizētiem piena dzērieniem ir konstatēts, ka tirgum, kas ietver privāta marķējuma un zīmolu produktus, ģeogrāfiskais mērogs ir plašāks nekā valsts mērogs un ietver Nīderlandi, Beļģiju un Vāciju. Ja produktu tirgus iepriekšējā posma līmenī ir ierobežots un ietver tikai zīmolu produktus, zinot, ka zīmoli dažādās valstīs ievērojami atšķiras, šie tirgi ir valsts mēroga tirgi.

7.   Svaigi piena deserti

| (25) | Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu atsevišķi konkrētie produktu tirgi ir svaigam olu krēmam, biezputrām un porcijās iepakotiem desertiem. Olu krēms nav jāiedala privāta marķējuma/zīmolu produktos. Jautājumu par to, vai tirgus ir sīkāk jāsadala atkarībā no izplatīšanas kanāla, var atstāt atklātu, jo tas neietekmētu konkurences vērtējumu. |
| --- | --- |

(25)

Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu atsevišķi konkrētie produktu tirgi ir svaigam olu krēmam, biezputrām un porcijās iepakotiem desertiem. Olu krēms nav jāiedala privāta marķējuma/zīmolu produktos. Jautājumu par to, vai tirgus ir sīkāk jāsadala atkarībā no izplatīšanas kanāla, var atstāt atklātu, jo tas neietekmētu konkurences vērtējumu.

| (26) | Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu šāds tirgus ir valsts mēroga olu krēma tirgus un biezputru tirgus. |
| --- | --- |

(26)

Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu šāds tirgus ir valsts mēroga olu krēma tirgus un biezputru tirgus.

8.   Krējums

| (27) | Ir konstatēts, ka konkrētais krējuma produktu tirgus vispirms ir jāiedala atsevišķos šķidrā krējuma un smidzināmā krējuma tirgos. Attiecībā uz šķidro krējumu ir atšķirība starp šķidro piena un citu produktu krējumu, un katrā segmentā ir atšķirība starp šķidro krējumu, ko pārdod mazumtirdzniecības, sabiedriskās ēdināšanas un rūpnieciskās pārdošanas kanālā. Šķidrā piena krējuma tirgus ietver gan zema tauku satura, gan augsta tauku satura šķidro krējumu. Šķidrā piena krējuma tirgus ietvaros jautājums par svaiga krējuma un ilgstoši uzglabājama krējuma atšķirību ir atstāts atklāts, jo tas neietekmētu konkurences vērtējumu. Tāpat ir atstāts atklāts jautājums par atšķirību starp zīmolu un privāta marķējuma šķidro krējumu, jo tas neietekmētu galīgo secinājumu par darījuma sekām. Visbeidzot, tā kā pušu darbība nepārklājas šķidrā citu produktu krējuma tirgū, vērtējumā uzmanība ir pievērsta šķidram piena krējumam. |
| --- | --- |

(27)

Ir konstatēts, ka konkrētais krējuma produktu tirgus vispirms ir jāiedala atsevišķos šķidrā krējuma un smidzināmā krējuma tirgos. Attiecībā uz šķidro krējumu ir atšķirība starp šķidro piena un citu produktu krējumu, un katrā segmentā ir atšķirība starp šķidro krējumu, ko pārdod mazumtirdzniecības, sabiedriskās ēdināšanas un rūpnieciskās pārdošanas kanālā. Šķidrā piena krējuma tirgus ietver gan zema tauku satura, gan augsta tauku satura šķidro krējumu. Šķidrā piena krējuma tirgus ietvaros jautājums par svaiga krējuma un ilgstoši uzglabājama krējuma atšķirību ir atstāts atklāts, jo tas neietekmētu konkurences vērtējumu. Tāpat ir atstāts atklāts jautājums par atšķirību starp zīmolu un privāta marķējuma šķidro krējumu, jo tas neietekmētu galīgo secinājumu par darījuma sekām. Visbeidzot, tā kā pušu darbība nepārklājas šķidrā citu produktu krējuma tirgū, vērtējumā uzmanība ir pievērsta šķidram piena krējumam.

| (28) | Attiecībā uz smidzināmo krējumu ir divi konkrētie produktu tirgi: smidzināms piena krējums, ko pārdod mazumtirdzniecībai, un smidzināms piena krējums, ko pārdod sabiedriskās ēdināšanas klientiem. Smidzināmā krējuma mazumtirdzniecības tirgus ietver gan zīmolu, gan privāta marķējuma produktus, bet jautājumu par zīmolu un privāta marķējuma atšķirību var atstāt atklātu attiecībā uz sabiedriskās ēdināšanas tirgu, jo tas neietekmētu konkurences vērtējumu. |
| --- | --- |

(28)

Attiecībā uz smidzināmo krējumu ir divi konkrētie produktu tirgi: smidzināms piena krējums, ko pārdod mazumtirdzniecībai, un smidzināms piena krējums, ko pārdod sabiedriskās ēdināšanas klientiem. Smidzināmā krējuma mazumtirdzniecības tirgus ietver gan zīmolu, gan privāta marķējuma produktus, bet jautājumu par zīmolu un privāta marķējuma atšķirību var atstāt atklātu attiecībā uz sabiedriskās ēdināšanas tirgu, jo tas neietekmētu konkurences vērtējumu.

| (29) | Šķidrā piena krējuma konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, produktu pārdodot sabiedriskajai ēdināšanai, mazumtirdzniecībai un rūpniecības klientiem, kā arī smidzināmā krējuma tirgus, produktu pārdodot mazumtirdzniecībai un sabiedriskās ēdināšanas klientiem, pārsniedz valsts robežas un ietver vismaz Nīderlandi, Beļģiju un Vāciju. |
| --- | --- |

(29)

Šķidrā piena krējuma konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, produktu pārdodot sabiedriskajai ēdināšanai, mazumtirdzniecībai un rūpniecības klientiem, kā arī smidzināmā krējuma tirgus, produktu pārdodot mazumtirdzniecībai un sabiedriskās ēdināšanas klientiem, pārsniedz valsts robežas un ietver vismaz Nīderlandi, Beļģiju un Vāciju.

9.   Šķidri kafijas balinātāji

| (30) | Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu ir atsevišķs kafijas piena un kafijas krējuma konkrētais produktu tirgus. Šiem produktiem nav vajadzīgs dalījums privāta marķējuma/zīmolu produktos. Attiecībā uz izplatīšanas kanālu ir arī jāievēro dalījums mazumtirdzniecības/sabiedriskās ēdināšanas kanālos. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu ir atsevišķs kafijas piena un kafijas krējuma konkrētais produktu tirgus. Šiem produktiem nav vajadzīgs dalījums privāta marķējuma/zīmolu produktos. Attiecībā uz izplatīšanas kanālu ir arī jāievēro dalījums mazumtirdzniecības/sabiedriskās ēdināšanas kanālos.

| (31) | Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu kafijas piena un kafijas krējuma konkrētie ģeogrāfiskie tirgi ir plašāki par valsts mēroga tirgiem un ietver Nīderlandi, Beļģiju un Vāciju. |
| --- | --- |

(31)

Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu kafijas piena un kafijas krējuma konkrētie ģeogrāfiskie tirgi ir plašāki par valsts mēroga tirgiem un ietver Nīderlandi, Beļģiju un Vāciju.

10.   Smidzināmas emulsijas

| (32) | Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu šķidras emulsijas un smidzināmas emulsijas pieder pie atsevišķiem produktu tirgiem. Turklāt dažādie smidzināmo emulsiju veidi, piemēram, balinātāji, putotāji un garnējums, pieder pie atsevišķiem produktu tirgiem. Tā kā Campina nenodarbojas ar taukvielu koncentrātiem un pārtikas eļļas kapsulām un Friesland Foods nedarbojas šķidrās mīklas stabilizētāju segmentā, šo trīs produktu precīza produktu tirgus definīcija nav aplūkota. |
| --- | --- |

(32)

Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu šķidras emulsijas un smidzināmas emulsijas pieder pie atsevišķiem produktu tirgiem. Turklāt dažādie smidzināmo emulsiju veidi, piemēram, balinātāji, putotāji un garnējums, pieder pie atsevišķiem produktu tirgiem. Tā kā Campina nenodarbojas ar taukvielu koncentrātiem un pārtikas eļļas kapsulām un Friesland Foods nedarbojas šķidrās mīklas stabilizētāju segmentā, šo trīs produktu precīza produktu tirgus definīcija nav aplūkota.

| (33) | Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu balinātāju, putotāju, garnējuma un mīklas stabilizētāju tirgi ir EEZ mēroga tirgi. |
| --- | --- |

(33)

Attiecībā uz konkrēto ģeogrāfisko tirgu balinātāju, putotāju, garnējuma un mīklas stabilizētāju tirgi ir EEZ mēroga tirgi.

11.   Laktoze

| (34) | Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu pārtikas laktoze un farmācijas laktoze veido divus atšķirīgus konkrētos produktu tirgus. Attiecībā uz farmācijas laktozi palīgvielas, piemēram, ciete, manitols un mikrokristāliskā celuloze, nav efektīvi alternatīva piedāvājuma avoti klientiem un tādēļ nevar būt konkurences ierobežojums. Turklāt, tā kā darījuma rezultātā nerastos bažas par konkurenci farmācijas laktozes tirgū vai iespējamos šaurākos tirgos, kas ietver tiešas kompresijas farmācijas laktozes un mitrās granulācijas farmācijas laktozes tirgus, ja tos definētu, jautājums par atšķirību paliek atklāts. Visbeidzot, jādefinē atsevišķs konkrētais produktu tirgus sausā pūdera inhalāciju (SPI) laktozei. SPI laktozes tirgū ir jādefinē atsevišķs sarežģīta sastāva SPI laktozes un vienkāršāka sastāva SPI laktozes konkrētais tirgus. |
| --- | --- |

(34)

Attiecībā uz konkrēto produktu tirgu pārtikas laktoze un farmācijas laktoze veido divus atšķirīgus konkrētos produktu tirgus. Attiecībā uz farmācijas laktozi palīgvielas, piemēram, ciete, manitols un mikrokristāliskā celuloze, nav efektīvi alternatīva piedāvājuma avoti klientiem un tādēļ nevar būt konkurences ierobežojums. Turklāt, tā kā darījuma rezultātā nerastos bažas par konkurenci farmācijas laktozes tirgū vai iespējamos šaurākos tirgos, kas ietver tiešas kompresijas farmācijas laktozes un mitrās granulācijas farmācijas laktozes tirgus, ja tos definētu, jautājums par atšķirību paliek atklāts. Visbeidzot, jādefinē atsevišķs konkrētais produktu tirgus sausā pūdera inhalāciju (SPI) laktozei. SPI laktozes tirgū ir jādefinē atsevišķs sarežģīta sastāva SPI laktozes un vienkāršāka sastāva SPI laktozes konkrētais tirgus.

| (35) | Attiecībā uz konkrēto pārtikas laktozes ģeogrāfisko tirgu nav vajadzīgi secinājumi, jo neatkarīgi no konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcijas nerodas bažas par konkurenci. Jautājums par farmācijas un SPI laktozes ģeogrāfiskā tirgus definēšanu paliek atklāts. Pasaules tirgū patiešām gan attiecībā uz farmācijas laktozi, gan SPI farmācijas laktozi apvienotā uzņēmuma stāvoklis reāli būtu tāds pats kā tā stāvoklis EEZ mēroga tirgū. Darījums ievērojami netraucētu efektīvu konkurenci farmācijas un SPI laktozes pasaules un EEZ mēroga tirgos neatkarīgi no šo tirgu ģeogrāfiskās izplatības precīzas definīcijas. |
| --- | --- |

(35)

Attiecībā uz konkrēto pārtikas laktozes ģeogrāfisko tirgu nav vajadzīgi secinājumi, jo neatkarīgi no konkrētā ģeogrāfiskā tirgus definīcijas nerodas bažas par konkurenci. Jautājums par farmācijas un SPI laktozes ģeogrāfiskā tirgus definēšanu paliek atklāts. Pasaules tirgū patiešām gan attiecībā uz farmācijas laktozi, gan SPI farmācijas laktozi apvienotā uzņēmuma stāvoklis reāli būtu tāds pats kā tā stāvoklis EEZ mēroga tirgū. Darījums ievērojami netraucētu efektīvu konkurenci farmācijas un SPI laktozes pasaules un EEZ mēroga tirgos neatkarīgi no šo tirgu ģeogrāfiskās izplatības precīzas definīcijas.

B.   KONKURENCES VĒRTĒJUMS

1.   Ievads

| (36) | Ir veikta pamatīga piena produktu tirgu struktūras un darbības izpēte saistībā ar ierosināto uzņēmumu apvienošanos. Izpētes rezultātā ir atklāts, ka apvienošanās, domājams, neradīs ievērojamu efektīvas konkurences traucējumu ilgstoši uzglabājama piena, bioloģisku, svaigu bāzes piena produktu, vaļēja un iepakota sviesta, šķidrā krējuma un smidzināmā krējuma, šķidro kafijas balinātāju, smidzināmo emulsiju, pārtikas laktozes, farmācijas un SPI laktozes tirgos. |
| --- | --- |

(36)

Ir veikta pamatīga piena produktu tirgu struktūras un darbības izpēte saistībā ar ierosināto uzņēmumu apvienošanos. Izpētes rezultātā ir atklāts, ka apvienošanās, domājams, neradīs ievērojamu efektīvas konkurences traucējumu ilgstoši uzglabājama piena, bioloģisku, svaigu bāzes piena produktu, vaļēja un iepakota sviesta, šķidrā krējuma un smidzināmā krējuma, šķidro kafijas balinātāju, smidzināmo emulsiju, pārtikas laktozes, farmācijas un SPI laktozes tirgos.

| (37) | Ierosinātā uzņēmumu apvienošanās radītu ievērojamu efektīvas konkurences traucējumu nepasterizēta piena, svaigu bāzes piena produktu, siera, jogurta un biezpiena produktu ar piedevām, svaigu, aromatizētu piena dzērienu, ilgstoši uzglabājamu piena dzērienu, kā arī svaiga olu krēma un biezputru iepirkuma tirgos. |
| --- | --- |

(37)

Ierosinātā uzņēmumu apvienošanās radītu ievērojamu efektīvas konkurences traucējumu nepasterizēta piena, svaigu bāzes piena produktu, siera, jogurta un biezpiena produktu ar piedevām, svaigu, aromatizētu piena dzērienu, ilgstoši uzglabājamu piena dzērienu, kā arī svaiga olu krēma un biezputru iepirkuma tirgos.

2.   Nepasterizēta piena iepirkums

| (38) | Attiecībā uz nepasterizēta piena iepirkumu uzņēmumu apvienošanās apvienotu divus galvenos nepasterizēta piena pircējus Nīderlandē, kuri kontrolētu aptuveni [70-80 %] tirgus. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz nepasterizēta piena iepirkumu uzņēmumu apvienošanās apvienotu divus galvenos nepasterizēta piena pircējus Nīderlandē, kuri kontrolētu aptuveni [70-80 %] tirgus.

| (39) | Bažas par konkurenci nesaistās ar to, ka apvienotais uzņēmums varētu īstenot ietekmi iepriekšējā posma tirgū un pazemināt zemniekiem maksātās piena cenas. Drīzāk gan jaunā uzņēmuma ietekme pakārtotajos tirgos dotu tam iespēju gūt papildu peļņu un tādēļ maksāt augstākas cenas zemniekiem. Rezultātā apvienotais uzņēmums spētu piesaistīt vairāk zemnieku un uzturēt un/vai stiprināt savu zemnieku bāzi. Šāda situācija palielinātu šķēršļus, kas ierobežo ienākšanu un/vai paplašināšanos primārajos piena produktu pakārtotajos tirgos, kuros Nīderlandes nepasterizētam pienam ir efektīvi jākonkurē. |
| --- | --- |

(39)

Bažas par konkurenci nesaistās ar to, ka apvienotais uzņēmums varētu īstenot ietekmi iepriekšējā posma tirgū un pazemināt zemniekiem maksātās piena cenas. Drīzāk gan jaunā uzņēmuma ietekme pakārtotajos tirgos dotu tam iespēju gūt papildu peļņu un tādēļ maksāt augstākas cenas zemniekiem. Rezultātā apvienotais uzņēmums spētu piesaistīt vairāk zemnieku un uzturēt un/vai stiprināt savu zemnieku bāzi. Šāda situācija palielinātu šķēršļus, kas ierobežo ienākšanu un/vai paplašināšanos primārajos piena produktu pakārtotajos tirgos, kuros Nīderlandes nepasterizētam pienam ir efektīvi jākonkurē.

3.   Svaigi piena produkti

| (40) | Jēdziens 'svaigi piena produkti' ietver svaigus bāzes piena produktus (svaigu pienu, svaigas paniņas un dabīgo jogurtu), jogurtu un biezpiena produktus ar piedevām, svaigus, aromatizētus piena dzērienus, svaigu olu krēmu un biezputras. |
| --- | --- |

(40)

Jēdziens 'svaigi piena produkti' ietver svaigus bāzes piena produktus (svaigu pienu, svaigas paniņas un dabīgo jogurtu), jogurtu un biezpiena produktus ar piedevām, svaigus, aromatizētus piena dzērienus, svaigu olu krēmu un biezputras.

| (41) | Ierosinātais darījums ievērojami traucētu efektīvu konkurenci, jo būtu radīts dominējošs stāvoklis svaiga piena, svaigu paniņu, dabīgā jogurta tirgū Nīderlandē, kas ir ievērojama daļa no kopējā tirgus, neatkarīgi no tā, vai šo tirgu vajadzētu sīkāk iedalīt segmentos atkarībā no izplatīšanas kanāla. Secinājums pamatojās cita starpā uz personu apvienoto lielo tirgus daļu, uz to, ka personas ir uzskatāmas par tuvākajām konkurentēm, ka klientiem ir grūti pāriet pie alternatīviem piegādātājiem un ka klientiem ir grūti paplašināt ražošanu cenu pieauguma gadījumā. |
| --- | --- |

(41)

Ierosinātais darījums ievērojami traucētu efektīvu konkurenci, jo būtu radīts dominējošs stāvoklis svaiga piena, svaigu paniņu, dabīgā jogurta tirgū Nīderlandē, kas ir ievērojama daļa no kopējā tirgus, neatkarīgi no tā, vai šo tirgu vajadzētu sīkāk iedalīt segmentos atkarībā no izplatīšanas kanāla. Secinājums pamatojās cita starpā uz personu apvienoto lielo tirgus daļu, uz to, ka personas ir uzskatāmas par tuvākajām konkurentēm, ka klientiem ir grūti pāriet pie alternatīviem piegādātājiem un ka klientiem ir grūti paplašināt ražošanu cenu pieauguma gadījumā.

| (42) | To pašu iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ paziņotā koncentrācija ievērojami traucētu efektīvu konkurenci, jo būtu radīts dominējošs stāvoklis jogurta un biezpiena produktu ar piedevām tirgū Nīderlandē, piegādājot šos produktus sabiedriskās ēdināšanas segmentam, un svaigu, aromatizētu, zīmolu piena dzērienu (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem) tirgū Nīderlandē, atkarībā no izplatīšanas kanāla tirgus sadalot mazumtirdzniecībā un sabiedriskajā ēdināšanā. |
| --- | --- |

(42)

To pašu iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ paziņotā koncentrācija ievērojami traucētu efektīvu konkurenci, jo būtu radīts dominējošs stāvoklis jogurta un biezpiena produktu ar piedevām tirgū Nīderlandē, piegādājot šos produktus sabiedriskās ēdināšanas segmentam, un svaigu, aromatizētu, zīmolu piena dzērienu (šie dzērieni netiek uzskatīti par veselības dzērieniem) tirgū Nīderlandē, atkarībā no izplatīšanas kanāla tirgus sadalot mazumtirdzniecībā un sabiedriskajā ēdināšanā.

| (43) | Svaigu desertu tirgos paziņotā koncentrācija, domājams, ievērojami traucētu efektīvu konkurenci (i) svaiga olu krēma tirgū Nīderlandē un (ii) biezputru tirgū Nīderlandē, kas ir ievērojama daļa no kopējā tirgus, neatkarīgi no tā, vai šie tirgi ir sīkāk jāiedala segmentos atkarībā no izplatīšanas kanāla. Arī šajā gadījumā secinājums cita starpā pamatojās uz pušu stāvokli tirgū, uz to, ka puses ir uzskatāmas par tuvākajām konkurentēm un ka tādējādi klientiem ir grūti pāriet pie alternatīviem piegādātājiem. |
| --- | --- |

(43)

Svaigu desertu tirgos paziņotā koncentrācija, domājams, ievērojami traucētu efektīvu konkurenci (i) svaiga olu krēma tirgū Nīderlandē un (ii) biezputru tirgū Nīderlandē, kas ir ievērojama daļa no kopējā tirgus, neatkarīgi no tā, vai šie tirgi ir sīkāk jāiedala segmentos atkarībā no izplatīšanas kanāla. Arī šajā gadījumā secinājums cita starpā pamatojās uz pušu stāvokli tirgū, uz to, ka puses ir uzskatāmas par tuvākajām konkurentēm un ka tādējādi klientiem ir grūti pāriet pie alternatīviem piegādātājiem.

4.   Holandes tipa siers

| (44) | Uzņēmumu koncentrācija ievērojami traucētu efektīvu konkurenci tirgos, pārdodot Holandes tipa sieru vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā (ietverot šaurāku iedalījumu dabiska, Gaudas un 15 dienu veca siera segmentos), un modernai mazumtirdzniecībai (ietverot šaurāku iedalījumu dabiska un Gaudas siera segmentos) Nīderlandē. Katrs no šiem tirgiem ir ievērojama daļa no kopējā tirgus. |
| --- | --- |

(44)

Uzņēmumu koncentrācija ievērojami traucētu efektīvu konkurenci tirgos, pārdodot Holandes tipa sieru vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā (ietverot šaurāku iedalījumu dabiska, Gaudas un 15 dienu veca siera segmentos), un modernai mazumtirdzniecībai (ietverot šaurāku iedalījumu dabiska un Gaudas siera segmentos) Nīderlandē. Katrs no šiem tirgiem ir ievērojama daļa no kopējā tirgus.

| (45) | Aplūkojot pārdošanu vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, šā vērtējuma pamatā cita starpā ir pušu lielās tirgus daļas ([40-70 %] %), pušu ciešā konkurence, vairumtirgotāju, kas specializējušies siera tirgošanā, ierobežotās iespējas pāriet pie alternatīviem iekšzemes vai ārvalstu piegādātājiem, ierobežotās izredzes tuvākajā laikā iekļūt tirgū vai tajā paplašināties, kā arī tas, ka visi pušu minētie atspēkojošie faktori (piemēram, pieprasījuma samazināšanās un importēšanas atpakaļ/pārdošanas apjomu palielināšanās attiecībā uz sieru, kas sākotnēji bijis paredzēts eksportam, cenu pieauguma gadījumā; apgalvojums par atkarību no vairumtirgotāju siera uzglabāšanas un nogatavināšanas jaudas) nav pietiekami faktori, kas neļautu apvienotajiem uzņēmumiem palielināt cenas. |
| --- | --- |

(45)

Aplūkojot pārdošanu vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, šā vērtējuma pamatā cita starpā ir pušu lielās tirgus daļas ([40-70 %] %), pušu ciešā konkurence, vairumtirgotāju, kas specializējušies siera tirgošanā, ierobežotās iespējas pāriet pie alternatīviem iekšzemes vai ārvalstu piegādātājiem, ierobežotās izredzes tuvākajā laikā iekļūt tirgū vai tajā paplašināties, kā arī tas, ka visi pušu minētie atspēkojošie faktori (piemēram, pieprasījuma samazināšanās un importēšanas atpakaļ/pārdošanas apjomu palielināšanās attiecībā uz sieru, kas sākotnēji bijis paredzēts eksportam, cenu pieauguma gadījumā; apgalvojums par atkarību no vairumtirgotāju siera uzglabāšanas un nogatavināšanas jaudas) nav pietiekami faktori, kas neļautu apvienotajiem uzņēmumiem palielināt cenas.

| (46) | Aplūkojot pārdošanu modernai mazumtirdzniecībai, šā vērtējuma pamatā cita starpā ir pušu lielās tirgus daļas ([60-70 %]), pušu ciešā konkurence, pušu un vairumtirgotāju, kas specializējušies siera tirgošanā, ierobežotā konkurences pakāpe, modernas mazumtirdzniecības ierobežotās iespējas pāriet pie alternatīviem iekšzemes vai ārvalstu piegādātājiem, ierobežotās izredzes tuvākajā laikā iekļūt tirgū un tajā paplašināties, kā arī tas, ka visi pušu minētie atspēkojošie faktori (piemēram, pirktspēja, importēšanas atpakaļ/pārdošanas apjomu palielināšanās attiecībā uz sieru, kas sākotnēji bijis paredzēts eksportam, un siera bez garozas lietošanas pieaugums cenu pieauguma gadījumā) nav pietiekami faktori, kas neļautu apvienotajiem uzņēmumiem palielināt cenas. |
| --- | --- |

(46)

Aplūkojot pārdošanu modernai mazumtirdzniecībai, šā vērtējuma pamatā cita starpā ir pušu lielās tirgus daļas ([60-70 %]), pušu ciešā konkurence, pušu un vairumtirgotāju, kas specializējušies siera tirgošanā, ierobežotā konkurences pakāpe, modernas mazumtirdzniecības ierobežotās iespējas pāriet pie alternatīviem iekšzemes vai ārvalstu piegādātājiem, ierobežotās izredzes tuvākajā laikā iekļūt tirgū un tajā paplašināties, kā arī tas, ka visi pušu minētie atspēkojošie faktori (piemēram, pirktspēja, importēšanas atpakaļ/pārdošanas apjomu palielināšanās attiecībā uz sieru, kas sākotnēji bijis paredzēts eksportam, un siera bez garozas lietošanas pieaugums cenu pieauguma gadījumā) nav pietiekami faktori, kas neļautu apvienotajiem uzņēmumiem palielināt cenas.

| (47) | Nav saskatāmas bažas par konkurenci tirgū saistībā ar Masdamas un Holandes tipa siera bez garozas pārdošanu (ietverot šaurāku iedalījumu apakšsegmentos) vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, un modernai mazumtirdzniecībai Nīderlandē. |
| --- | --- |

(47)

Nav saskatāmas bažas par konkurenci tirgū saistībā ar Masdamas un Holandes tipa siera bez garozas pārdošanu (ietverot šaurāku iedalījumu apakšsegmentos) vairumtirgotājiem, kas specializējušies siera tirgošanā, un modernai mazumtirdzniecībai Nīderlandē.

5.   Ilgstoši uzglabājami piena dzērieni

| (48) | Attiecībā uz ilgstoši uzglabājamo piena dzērienu tirgu ir secināts, ka izziņotā uzņēmumu koncentrācija, domājams, ievērojami traucēs efektīvu konkurenci ilgstoši uzglabājamu, ar šokolādi aromatizētu, zīmolu piena dzērienu tirgū Nīderlandē, ilgstoši uzglabājamu, ar augļiem aromatizētu, zīmolu piena dzērienu tirgū Nīderlandē, ilgstoši uzglabājamu, ar šokolādi aromatizētu, zīmolu piena dzērienu tirgū Beļģijā, ilgstoši uzglabājamu, ar augļiem aromatizētu, zīmolu piena dzērienu tirgū Beļģijā, ilgstoši uzglabājamu, ar šokolādi aromatizētu, zīmolu un privāta marķējuma piena dzērienu tirgū Nīderlandē, Beļģijā un Vācijā, kā arī ilgstoši uzglabājamu, ar augļiem aromatizētu, zīmolu un privāta marķējuma piena dzērienu tirgū Nīderlandē, Beļģijā un Vācijā neatkarīgi no tā, vai šie tirgi ir sīkāk jāiedala segmentos atkarībā no izplatīšanas kanāla. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz ilgstoši uzglabājamo piena dzērienu tirgu ir secināts, ka izziņotā uzņēmumu koncentrācija, domājams, ievērojami traucēs efektīvu konkurenci ilgstoši uzglabājamu, ar šokolādi aromatizētu, zīmolu piena dzērienu tirgū Nīderlandē, ilgstoši uzglabājamu, ar augļiem aromatizētu, zīmolu piena dzērienu tirgū Nīderlandē, ilgstoši uzglabājamu, ar šokolādi aromatizētu, zīmolu piena dzērienu tirgū Beļģijā, ilgstoši uzglabājamu, ar augļiem aromatizētu, zīmolu piena dzērienu tirgū Beļģijā, ilgstoši uzglabājamu, ar šokolādi aromatizētu, zīmolu un privāta marķējuma piena dzērienu tirgū Nīderlandē, Beļģijā un Vācijā, kā arī ilgstoši uzglabājamu, ar augļiem aromatizētu, zīmolu un privāta marķējuma piena dzērienu tirgū Nīderlandē, Beļģijā un Vācijā neatkarīgi no tā, vai šie tirgi ir sīkāk jāiedala segmentos atkarībā no izplatīšanas kanāla.

| (49) | Šis secinājums pamatojas uz atklājumu, ka cita starpā apvienotajiem uzņēmumiem ir lielas tirgus daļas, tie ir uzskatāmi par vistuvākajiem konkurentiem un tiem ir spēcīgi zīmoli. Turklāt tirgus izpēte norādīja, ka klienti, domājams, nepāries pie cita uzņēmuma un nenotiks jauna dalībnieka ienākšana tirgū. |
| --- | --- |

(49)

Šis secinājums pamatojas uz atklājumu, ka cita starpā apvienotajiem uzņēmumiem ir lielas tirgus daļas, tie ir uzskatāmi par vistuvākajiem konkurentiem un tiem ir spēcīgi zīmoli. Turklāt tirgus izpēte norādīja, ka klienti, domājams, nepāries pie cita uzņēmuma un nenotiks jauna dalībnieka ienākšana tirgū.

6.   Paziņotāju pušu piedāvātās saistības

| (50) | Lai novērstu atklātās bažas par konkurenci sakarā ar darījumu, Campina un Friesland Foods ir piedāvājuši uzņemties saistības atbilstīgi EK Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktam. Pirmais saistību kopums tika iesniegts 2008. gada 28. oktobrī un papildināts 2008. gada 5. novembrī, lai saņemtu darījuma atļauju no Komisijas. Koriģējošu pasākumu kopums sastāv no uzņēmējdarbības daļu atsavināšanas attiecībā uz svaigiem piena produktiem, sieru, ilgstoši uzglabājamiem piena dzērieniem un iespēju iegūt nepasterizētu pienu. |
| --- | --- |

(50)

Lai novērstu atklātās bažas par konkurenci sakarā ar darījumu, Campina un Friesland Foods ir piedāvājuši uzņemties saistības atbilstīgi EK Apvienošanās regulas 8. panta 2. punktam. Pirmais saistību kopums tika iesniegts 2008. gada 28. oktobrī un papildināts 2008. gada 5. novembrī, lai saņemtu darījuma atļauju no Komisijas. Koriģējošu pasākumu kopums sastāv no uzņēmējdarbības daļu atsavināšanas attiecībā uz svaigiem piena produktiem, sieru, ilgstoši uzglabājamiem piena dzērieniem un iespēju iegūt nepasterizētu pienu.

| (51) | Pēc tam Komisija veica šo saistību tirgus pārbaudes. Pirmās tirgus pārbaudes rezultāti rādīja, ka ir vajadzīgi ievērojami uzlabojumi. Rezultātā puses 19. novembrī iesniedza pārskatītu saistību kopumu, kurā bija pienācīgi novērstas pirmajā koriģējošu pasākumu kopumā atklātās nepilnības attiecībā uz uzņēmējdarbības daļu atsavināšanu svaigu piena produktu jomā, atsavināšanu siera jomā un attiecībā uz ilgstoši uzglabājamu piena dzērienu kopumu kā tādu. Tomēr Komisijai vēl bija bažas, ka neiespējamība iegūt nepasterizētu pienu radītu ievērojamu efektīvas konkurences traucējumu pakārtotajos tirgos, kas ietver svaigus bāzes piena produktus un Holandes tipa sieru, Nīderlandē kopumā, un rezultātā jo īpaši atsavinātās pakārtotās uzņēmējdarbības daļas nebūtu dzīvotspējīgas. Otra kopuma tirgus pārbaude apstiprināja, ka šajā sakarībā ir vajadzīgi uzlabojumi. |
| --- | --- |

(51)

Pēc tam Komisija veica šo saistību tirgus pārbaudes. Pirmās tirgus pārbaudes rezultāti rādīja, ka ir vajadzīgi ievērojami uzlabojumi. Rezultātā puses 19. novembrī iesniedza pārskatītu saistību kopumu, kurā bija pienācīgi novērstas pirmajā koriģējošu pasākumu kopumā atklātās nepilnības attiecībā uz uzņēmējdarbības daļu atsavināšanu svaigu piena produktu jomā, atsavināšanu siera jomā un attiecībā uz ilgstoši uzglabājamu piena dzērienu kopumu kā tādu. Tomēr Komisijai vēl bija bažas, ka neiespējamība iegūt nepasterizētu pienu radītu ievērojamu efektīvas konkurences traucējumu pakārtotajos tirgos, kas ietver svaigus bāzes piena produktus un Holandes tipa sieru, Nīderlandē kopumā, un rezultātā jo īpaši atsavinātās pakārtotās uzņēmējdarbības daļas nebūtu dzīvotspējīgas. Otra kopuma tirgus pārbaude apstiprināja, ka šajā sakarībā ir vajadzīgi uzlabojumi.

| (52) | Pēc tam, 2008. gada 27. novembrī, puses iesniedza galīgo saistību kopumu. |
| --- | --- |

(52)

Pēc tam, 2008. gada 27. novembrī, puses iesniedza galīgo saistību kopumu.

| (53) | Ievērojot iepriekšējo aprakstu, galīgajā saistību kopumā ir ietverts turpmāk minētais. |
| --- | --- |

(53)

Ievērojot iepriekšējo aprakstu, galīgajā saistību kopumā ir ietverts turpmāk minētais.

| (54) | Visa Friesland Foods svaigu piena produktu uzņēmējdarbība Nīderlandē, kas ietver šādus produktus: svaigu pienu, svaigas paniņas, dabīgo jogurtu, jogurtu un biezpiena produktus ar piedevām, svaigu olu krēmu, biezputras, svaigus, aromatizētus piena dzērienus, svaigu krējumu un bioloģiskus, svaigus bāzes piena produktus (turpmāk “atsavinātā uzņēmējdarbības daļa svaigu produktu jomā”). |
| --- | --- |

(54)

Visa Friesland Foods svaigu piena produktu uzņēmējdarbība Nīderlandē, kas ietver šādus produktus: svaigu pienu, svaigas paniņas, dabīgo jogurtu, jogurtu un biezpiena produktus ar piedevām, svaigu olu krēmu, biezputras, svaigus, aromatizētus piena dzērienus, svaigu krējumu un bioloģiskus, svaigus bāzes piena produktus (turpmāk “atsavinātā uzņēmējdarbības daļa svaigu produktu jomā”).

| (55) | Ekskluzīva, atjaunojama 5 gadu licence, kas atļauj Nīderlandē lietot zīmolu Friesche Vlag attiecībā uz pašreizējo FF Fresh produktu portfeli, kam seko pastāvīgs neizpaušanas periods. |
| --- | --- |

(55)

Ekskluzīva, atjaunojama 5 gadu licence, kas atļauj Nīderlandē lietot zīmolu Friesche Vlag attiecībā uz pašreizējo FF Fresh produktu portfeli, kam seko pastāvīgs neizpaušanas periods.

| (56) | Uzņēmējdarbības daļu atsavināšanā ir ietvertas Campina piederošā Melkunie zīmola īpašumtiesības un visu Friesche Vlag apakšzīmolu īpašumtiesības, kā arī visi zīmoli, kas ir specifiski FF Fresh produktiem (izņemot pašu Friesche Vlag zīmolu). |
| --- | --- |

(56)

Uzņēmējdarbības daļu atsavināšanā ir ietvertas Campina piederošā Melkunie zīmola īpašumtiesības un visu Friesche Vlag apakšzīmolu īpašumtiesības, kā arī visi zīmoli, kas ir specifiski FF Fresh produktiem (izņemot pašu Friesche Vlag zīmolu).

| (57) | Campina piederošās Bleskensgraaf ražotnes atsavināšana un pārdošanas darba grupas izveidošana, kā arī citu darbinieku piesaiste pētniecībai un attīstībai, plānošanai, loģistikai un vispārējam atbalstam no apvienotā uzņēmuma pārdošanas organizācijas (turpmāk “atsavinātā uzņēmējdarbības daļa siera jomā”). |
| --- | --- |

(57)

Campina piederošās Bleskensgraaf ražotnes atsavināšana un pārdošanas darba grupas izveidošana, kā arī citu darbinieku piesaiste pētniecībai un attīstībai, plānošanai, loģistikai un vispārējam atbalstam no apvienotā uzņēmuma pārdošanas organizācijas (turpmāk “atsavinātā uzņēmējdarbības daļa siera jomā”).

| (58) | Ilgstoši uzglabājamu piena dzērienu jomā Campina zīmola Choco Choco atsavināšana ar šokolādi aromatizētu dzērienu segmentā un zīmola Yogho Yogho atsavināšana ar augļiem aromatizētu dzērienu segmentā Nīderlandē. |
| --- | --- |

(58)

Ilgstoši uzglabājamu piena dzērienu jomā Campina zīmola Choco Choco atsavināšana ar šokolādi aromatizētu dzērienu segmentā un zīmola Yogho Yogho atsavināšana ar augļiem aromatizētu dzērienu segmentā Nīderlandē.

| (59) | Uzņēmējdarbības daļu atsavināšana cita starpā ietver arī visus materiālos un nemateriālos aktīvus (tostarp intelektuālā īpašuma tiesības), kuri dod ieguldījumu pašreizējā darbībā. Turklāt ir ietvertas visas licences un atļaujas, ko izdevusi jebkura valsts organizācija, kā arī atsavināto uzņēmējdarbības daļu līgumi, noma, saistības un klientu pasūtījumi, tāpat arī visa klientu, kredītu un cita uzskaite par atsavinātajām uzņēmējdarbības daļām. Ietverts ir arī personāls. |
| --- | --- |

(59)

Uzņēmējdarbības daļu atsavināšana cita starpā ietver arī visus materiālos un nemateriālos aktīvus (tostarp intelektuālā īpašuma tiesības), kuri dod ieguldījumu pašreizējā darbībā. Turklāt ir ietvertas visas licences un atļaujas, ko izdevusi jebkura valsts organizācija, kā arī atsavināto uzņēmējdarbības daļu līgumi, noma, saistības un klientu pasūtījumi, tāpat arī visa klientu, kredītu un cita uzskaite par atsavinātajām uzņēmējdarbības daļām. Ietverts ir arī personāls.

| (60) | Ir paredzēti trīs elementi, kas nodrošina pakārtotiem konkurentiem, tostarp atsavinātajām uzņēmējdarbības daļām, iespēju iegūt nepasterizētu pienu. Pirmkārt, ir pagaidu piegādes līgums, kas nodrošina nepasterizētu pienu abām ražotnēm. Saskaņā ar šo pagaidu piegādes līgumu atsavinātās uzņēmējdarbības daļas var iegūt nepasterizētu pienu no apvienotā uzņēmuma par “garantēto cenu” (cenu, ko apvienotais uzņēmums garantē saviem zemniekiem), no tās atskaitot 1 %. |
| --- | --- |

(60)

Ir paredzēti trīs elementi, kas nodrošina pakārtotiem konkurentiem, tostarp atsavinātajām uzņēmējdarbības daļām, iespēju iegūt nepasterizētu pienu. Pirmkārt, ir pagaidu piegādes līgums, kas nodrošina nepasterizētu pienu abām ražotnēm. Saskaņā ar šo pagaidu piegādes līgumu atsavinātās uzņēmējdarbības daļas var iegūt nepasterizētu pienu no apvienotā uzņēmuma par “garantēto cenu” (cenu, ko apvienotais uzņēmums garantē saviem zemniekiem), no tās atskaitot 1 %.

| (61) | Otrkārt, pēc perioda, kas minēts pagaidu piegādes līgumā, tiks izveidots nodibinājums Nīderlandes Piena fonds (Dutch Milk Fund — DMF), lai nodrošinātu iespēju gadā iegūt nepasterizētu pienu maksimāli 1,2 miljardu kg apmērā. Tas pamatosies uz aizņēmumtiesību sistēmu pakārtotiem konkurentiem. Atsavinātajai uzņēmējdarbības daļai svaigu produktu jomā un atsavinātajai uzņēmējdarbības daļai siera jomā būs priviliģētas aizņēmumtiesības, kā izklāstīts uzlabotajās saistībās, t. i., līdz apjomam, kas atbilst šo uzņēmējdarbības daļu kopējai ražošanas jaudai. Šajā līgumā nepasterizēta piena cena tāpat būs “garantētā cena”, no kuras atskaita 1 % pirmajos piecos gados. |
| --- | --- |

(61)

Otrkārt, pēc perioda, kas minēts pagaidu piegādes līgumā, tiks izveidots nodibinājums Nīderlandes Piena fonds (Dutch Milk Fund — DMF), lai nodrošinātu iespēju gadā iegūt nepasterizētu pienu maksimāli 1,2 miljardu kg apmērā. Tas pamatosies uz aizņēmumtiesību sistēmu pakārtotiem konkurentiem. Atsavinātajai uzņēmējdarbības daļai svaigu produktu jomā un atsavinātajai uzņēmējdarbības daļai siera jomā būs priviliģētas aizņēmumtiesības, kā izklāstīts uzlabotajās saistībās, t. i., līdz apjomam, kas atbilst šo uzņēmējdarbības daļu kopējai ražošanas jaudai. Šajā līgumā nepasterizēta piena cena tāpat būs “garantētā cena”, no kuras atskaita 1 % pirmajos piecos gados.

| (62) | Trešā elementa mērķis ir panākt strukturālas izmaiņas. Apvienotajā uzņēmumā iesaistīto zemnieku izstāšanās šķēršļi ir samazināti, lai nodrošinātu (i) nepasterizēta piena piegādātāja izvēli neatkarīgi no apvienotā uzņēmuma un (ii) pakārtoto atsavināto uzņēmējdarbības daļu spēju noteikt ilgtermiņa strukturālu risinājumu nepasterizēta piena sagādei. Tas ietver izstāšanās maksu (uzsākšanas maksājumu) EUR 5/100 kg apmērā, kas jāizmaksā jebkuram dalībniekam, kurš izstājas no apvienotā uzņēmuma, līdz tam laikam, kad dalībnieki, kas pārstāv 1,2 miljardus kg nepasterizēta piena, ir atstājuši FrieslandCampina. |
| --- | --- |

(62)

Trešā elementa mērķis ir panākt strukturālas izmaiņas. Apvienotajā uzņēmumā iesaistīto zemnieku izstāšanās šķēršļi ir samazināti, lai nodrošinātu (i) nepasterizēta piena piegādātāja izvēli neatkarīgi no apvienotā uzņēmuma un (ii) pakārtoto atsavināto uzņēmējdarbības daļu spēju noteikt ilgtermiņa strukturālu risinājumu nepasterizēta piena sagādei. Tas ietver izstāšanās maksu (uzsākšanas maksājumu) EUR 5/100 kg apmērā, kas jāizmaksā jebkuram dalībniekam, kurš izstājas no apvienotā uzņēmuma, līdz tam laikam, kad dalībnieki, kas pārstāv 1,2 miljardus kg nepasterizēta piena, ir atstājuši FrieslandCampina.

V.   SECINĀJUMS

| (63) | Iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija ievērojami netraucēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā. |
| --- | --- |

(63)

Iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija ievērojami netraucēs efektīvu konkurenci kopējā tirgū vai būtiskā tā daļā.

| (64) | Tādēļ koncentrācija ir jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

(64)

Tādēļ koncentrācija ir jāatzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību saskaņā ar EK Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu un EEZ līguma 57. pantu.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/28

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2009/C 75/07)

XA numurs: XA 271/08

Dalībvalsts: Vācijas Federatīvā Republika

Reģions: Freistaat Sachsen

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels “Europäische territoriale Zusammenarbeit”

Juridiskais pamats: Beihilfen werden nach Maßgabe

des gemeinsamen Programmdokuments (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017),

des Gemeinsamen Umsetzungsdokumentes und

der Verordnung (EG) Nr. 1857/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere in der Erzeugung von landwirtschaftlichen Erzeugnissen tätige Unternehmen und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 70/2001,

in der jeweils geltenden Fassung, gewährt.

Die Förderung wird darüber hinaus nach Maßgabe der §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen, in der jeweils geltenden Fassung, mit den im Umsetzungsdokument normierten abweichenden bzw. besonderen Regelungen gewährt

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 1 miljons gadā

Atbalsta maksimālā intensitāte: 50 %

Īstenošanas datums: Pēc tam, kad Komisija ir publicējusi informācijas kopsavilkumu

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Atbalsta īpašie mērķi ir šādi:

veidot un īstenot pārrobežu saimnieciskos un vides aizsardzības pasākumus Saksijas un Čehijas atbalstāmajā reģionā, izstrādājot kopīgas stratēģijas ilgtspējīgai teritoriālai attīstībai,

ilgtspējīgi palielināt reģiona konkurētspēju Eiropā,

mērķtiecīgi īstenot atbalstāmā apgabala attīstības potenciālu ar efektīvas pārrobežu sadarbības palīdzību.

Tiks piemēroti šādi Regulas (EK) Nr. 1857/2006 noteikumi:

5. pants. Tradicionālo kultūrvēsturisko ainavu un ēku saglabāšana, jo īpaši attiecībā uz tūrisma infrastruktūras pasākumiem (īstenošanas dokumenta 2.2.2.1. punkts) un klimatu, kā arī meža, vides un ainavas saglabāšanu (īstenošanas dokumenta 2.3.1.1. punkts) tikai NATURA 2000 pasākumu īstenošanai,

15. pants. Tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē, jo īpaši pasākumiem saimnieciskās un zinātniskās sadarbības tīklu veicināšanai (īstenošanas dokumenta 2.2.2.1. punkta a) līdz c) apakšpunkts) un ekoloģiskās informētības, vides izglītības un vides apsaimniekošanas veicināšanai (īstenošanas dokumenta 2.3.1.3. punkta b) un c) apakšpunkts).

Regulas (EK) Nr. 1857/2006 5. un 15. panta noteikumi nosaka arī atbalsta attiecināmību uz izdevumiem

Attiecīgā(-ās) nozare(-s): Lauksaimniecība (viengadīgo kultūraugu audzēšana, daudzgadīgo kultūraugu audzēšana, stādaudzētavu apsaimniekošana, lopkopība, jauktā lauksaimniecība, lauksaimniecības pakalpojumu sniegšana)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Tīmekļa vietne: http://www.ziel3-cil3.eu/servlet/PB/show/1042655_l1/Umsetzungsdok_DE.pdf

Cita informācija:

| Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Referat 36, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“ |
| Wilhelm Buck Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat 36, Verwaltungsbehörde des EU-Programms „Grenzübergreifende Zusammenarbeit“

Wilhelm Buck Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Thomas TREPMANN

Referatsleiter

Sächsisches Staatsministerium für Umwelt und Landwirtschaft

XA numurs: XA 373/08

Dalībvalsts: Vācijas Federatīvā Republika

Reģions: Visi reģioni

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Grundsätze für eine nationale Rahmenrichtlinie zur Gewährung staatlicher Zuwendungen zur Bewältigung von durch widrige Witterungsverhältnisse verursachte Schäden in der Landwirtschaft

Juridiskais pamats: Grundsätze für eine nationale Rahmenrichtlinie zur Gewährung staatlicher Zuwendungen zur Bewältigung von durch Naturkatastrophen oder widrige Witterungsverhältnisse verursachte Schäden in Landwirtschaft, Binnenfischerei und Aquakultur

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 10 miljoni

Atbalsta maksimālā intensitāte: 80 % vai 90 % mazāk labvēlīgajos apgabalos

Īstenošanas datums: Atbalsts tiks piešķirts agrākais no brīža, kad informācijas kopsavilkums par atbalsta shēmu būs publicēts internetā

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2014. gada 30. jūnijam

Atbalsta mērķis: 11. pants. Atbalsts par zaudējumiem, kurus radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi

Par atbalstu attiecībā uz zaudējumiem, ko a) lauksaimniecības nozarē radījušas dabas katastrofas, vai zaudējumiem b) iekšzemes ūdeņu zvejas un akvakultūras nozarē, jāziņo, ievērojot īpašo paziņošanas procedūru:

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Visas lauksaimniecības apakšnozares

Saņēmēji ir uzņēmumi, kas neatkarīgi no izvēlētās juridiskās formas ir miniuzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK nozīmē un kuru uzņēmējdarbībā ir iekļauta lauksaimniecības produktu primārā ražošana, tostarp biškopība un aitu pārvietošanu uz vasaras ganībām

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Minister für Ernährung und Ländlichen Raum des Landes Baden-Württemberg |
| --- |
| Postfach 10 34 44 |
| 70029 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ernährung und Ländlichen Raum des Landes Baden-Württemberg

Postfach 10 34 44

70029 Stuttgart

DEUTSCHLAND

| Bayerischen Staatsminister für Landwirtschaft und Forsten |
| --- |
| Postfach 22 00 12 |
| 80535 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerischen Staatsminister für Landwirtschaft und Forsten

Postfach 22 00 12

80535 München

DEUTSCHLAND

| Senatsverwaltung für Gesundheit, Umwelt und Verbraucherschutz |
| --- |
| Brückenstr. 6 |
| 10179 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Senatsverwaltung für Gesundheit, Umwelt und Verbraucherschutz

Brückenstr. 6

10179 Berlin

DEUTSCHLAND

| Minister für Ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- |
| Postfach 60 11 50 |
| 14411 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

Postfach 60 11 50

14411 Potsdam

DEUTSCHLAND

| Senator für Wirtschaft und Häfen der Freien Hansestadt Bremen |
| --- |
| Postfach 10 15 29 |
| 28015 Bremen |
| DEUTSCHLAND |

Senator für Wirtschaft und Häfen der Freien Hansestadt Bremen

Postfach 10 15 29

28015 Bremen

DEUTSCHLAND

| Senator für Wirtschaft und Arbeit der Freien und Hansestadt Hamburg |
| --- |
| Postfach 11 21 09 |
| 20421 Hamburg |
| DEUTSCHLAND |

Senator für Wirtschaft und Arbeit der Freien und Hansestadt Hamburg

Postfach 11 21 09

20421 Hamburg

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz des Landes Hessen |
| --- |
| Postfach 31 09 |
| 65021 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt, ländlichen Raum und Verbraucherschutz des Landes Hessen

Postfach 31 09

65021 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Postfach |
| 19048 Schwerin |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Postfach

19048 Schwerin

DEUTSCHLAND

| Minister für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung des Landes Niedersachsen |
| --- |
| Postfach 2 43 |
| 30002 Hannover |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Ernährung, Landwirtschaft, Verbraucherschutz und Landesentwicklung des Landes Niedersachsen

Postfach 2 43

30002 Hannover

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt und Naturschutz, Landwirtschaft und Verbraucherschutz des Landes Nordrhein-Westfalen |
| --- |
| Postfach |
| 40190 Düsseldorf |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt und Naturschutz, Landwirtschaft und Verbraucherschutz des Landes Nordrhein-Westfalen

Postfach

40190 Düsseldorf

DEUTSCHLAND

| Minister für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau des Landes Rheinland-Pfalz |
| --- |
| Postfach 3269 |
| 55022 Mainz |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau des Landes Rheinland-Pfalz

Postfach 3269

55022 Mainz

DEUTSCHLAND

| Minister für Umwelt des Saarlandes |
| --- |
| Postfach 10 24 61 |
| 66024 Saarbrücken |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Umwelt des Saarlandes

Postfach 10 24 61

66024 Saarbrücken

DEUTSCHLAND

| Sächsischen Staatsminister für Umwelt und Landwirtschaft |
| --- |
| Postfach |
| 01076 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsischen Staatsminister für Umwelt und Landwirtschaft

Postfach

01076 Dresden

DEUTSCHLAND

| Ministerin für Landwirtschaft und Umwelt des Landes Sachsen-Anhalt |
| --- |
| Postfach 37 62 |
| 39012 Magdeburg |
| DEUTSCHLAND |

Ministerin für Landwirtschaft und Umwelt des Landes Sachsen-Anhalt

Postfach 37 62

39012 Magdeburg

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Umwelt und ländliche Räume des Landes Schleswig-Holstein |
| --- |
| Postfach 5009 |
| 24062 Kiel |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Umwelt und ländliche Räume des Landes Schleswig-Holstein

Postfach 5009

24062 Kiel

DEUTSCHLAND

| Minister für Landwirtschaft, Naturschutz und Umwelt des Freistaates Thüringen |
| --- |
| Postfach 90 03 65 |
| 99106 Erfurt |
| DEUTSCHLAND |

Minister für Landwirtschaft, Naturschutz und Umwelt des Freistaates Thüringen

Postfach 90 03 65

99106 Erfurt

DEUTSCHLAND

Tīmekļa vietne: http://www.bmelv.de/SharedDocs/downloads/04-Landwirtschaft/Foerderung/Beihilfen/Beihilfe__Naturereignisse.html

Cita informācija: Ar valsts dotācijām, kurām pēc iespējas ātrāk jānonāk pie tiem, ko skārušas problēmas, atbalsta uzņēmumu krīzes pārvarēšanu. Agrāk kompensācijas shēmu veidošana un apstiprināšana Eiropas Komisijā kavējās. Šie valsts dotāciju shēmu principi tiek iesniegti, lai nodrošinātu, ka akūtu problēmu gadījumā atbalstu var sniegt nekavējoties.

Šī procedūra atbilst Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē no 2007. līdz 2013. gadam. Pamatnostādnēs ir ieteikums dalībvalstīm laikus veidot atbalsta shēmas zaudējumiem, ko rada ārkārtēji dabas notikumi, t. i., pirms iespējamā notikuma, lai akūtos gadījumos valsts atbalsta apstiprināšanas procedūras Kopienā neaizkavētu atbalsta sniegšanu.

Jāņem vērā, ka šis ir profilaktisks regulējums, kas attiecas uz notikumu, kas varētu notikt nākotnē. Aptuveni aprēķinot gada kopsummu shēmas ietvaros, tika ņemta vērā pieredze, kas gūta 2002. gada plūdos (Elba un Donava) un 2005. gada plūdos (Donava un tās pietekas, jo īpaši Bavārijas Alpu priekškalnēs un Alpu kalnu apgabalā) un 2003. gada sausumā.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/31 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/31

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75/08)

| Dalībvalsts | Itālija |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Cuneo Levaldigi–Rome Fiumicino un pretējā virzienā |
| Līguma darbības periods | 24 mēneši (no 2009. gada 4. augusta līdz 2011. gada 3. augustam) |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | 62 dienas no šā paziņojuma publicēšanas dienas |
| Adrese, kurā bez maksas var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām | E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: osp@enac.rupa.it |

Dalībvalsts

Itālija

Attiecīgais maršruts

Cuneo Levaldigi–Rome Fiumicino un pretējā virzienā

Līguma darbības periods

24 mēneši (no 2009. gada 4. augusta līdz 2011. gada 3. augustam)

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

62 dienas no šā paziņojuma publicēšanas dienas

Adrese, kurā bez maksas var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

E.N.A.C. (Ente Nazionale per l'Aviazione Civile)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: osp@enac.rupa.it

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/32

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75/09)

| Dalībvalsts | Itālija |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Pantelleria–Trapani un pretējā virzienā, Pantelleria–Palermo un pretējā virzienā, Lampedusa–Palermo un pretējā virzienā, Lampedusa–Catania un pretējā virzienā |
| Līguma darbības periods | 12 mēneši (no 2009. gada 25. augusta līdz 2010. gada 24. augustam) |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | Divi mēneši no šā paziņojuma publicēšanas dienas |
| Adrese, kurā bez maksas var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām | Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC) |
| Direzione centrale regolazione economica |
| Direzione trasporto aereo |
| Viale del Castro Pretorio 118 |
| 00185 Roma |
| ITALIA |
| www.enac-italia.it |
| E-mail: trasporto.aereo@enac.rupa.it |

Dalībvalsts

Itālija

Attiecīgais maršruts

Pantelleria–Trapani un pretējā virzienā, Pantelleria–Palermo un pretējā virzienā, Lampedusa–Palermo un pretējā virzienā, Lampedusa–Catania un pretējā virzienā

Līguma darbības periods

12 mēneši (no 2009. gada 25. augusta līdz 2010. gada 24. augustam)

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

Divi mēneši no šā paziņojuma publicēšanas dienas

Adrese, kurā bez maksas var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

Ente Nazionale per l'Aviazione Civile (ENAC)

Direzione centrale regolazione economica

Direzione trasporto aereo

Viale del Castro Pretorio 118

00185 Roma

ITALIA

www.enac-italia.it

E-mail: trasporto.aereo@enac.rupa.it

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Komisija

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/33

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar daudzgadu darba programmas piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2009. gadam

(Komisijas Lēmums C(2009) 2179)

(2009/C 75/10)

Ar šo Eiropas Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts uzaicina iesniegt priekšlikumus, lai veiktu piešķīrumus projektiem atbilstīgi prioritātēm un mērķiem, kas 2009. gadā noteikti gada darba programmā piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla jomā.

Maksimālā pieejamā summa saistībā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus 2009. gadā ir EUR 80 miljoni.

Uzaicinājuma termiņš ir 2009. gada 15. maijs.

Šā uzaicinājuma pilns teksts ir publicēts:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/34

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 2009. gada daudzgadu darba programmu piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā 2007. — 2013. gadam

(Komisijas Lēmums C(2009) 2178)

(2009/C 75/11)

Ar šo Eiropas Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts uzaicina iesniegt priekšlikumus atbilstīgi Eiropas transporta tīkla (TEN-T) daudzgadu darba programmai laikposmam no 2007.-2013. gadam, lai veiktu piešķīrumus

| — | 8. jomā
  TEN-T prioritārais projekts Nr. 21 — Jūras transporta maģistrāles. Maksimālā kopsumma, kas pieejama izraudzītajiem priekšlikumiem 2009. gadā, ir EUR 30 miljoni; |
| --- | --- |

—

8. jomā

TEN-T prioritārais projekts Nr. 21 — Jūras transporta maģistrāles. Maksimālā kopsumma, kas pieejama izraudzītajiem priekšlikumiem 2009. gadā, ir EUR 30 miljoni;

| — | 9. jomā
  Projekti ceļu satiksmei intelektisko transporta sistēmu jomā. Maksimālā kopsumma, kas pieejama izraudzītajiem priekšlikumiem 2009. gadā, ir EUR 100 miljoni; |
| --- | --- |

—

9. jomā

Projekti ceļu satiksmei intelektisko transporta sistēmu jomā. Maksimālā kopsumma, kas pieejama izraudzītajiem priekšlikumiem 2009. gadā, ir EUR 100 miljoni;

| — | 10. jomā
  Projekti Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu (ERTMS) jomā. Maksimālā kopsumma, kas pieejama izraudzītajiem priekšlikumiem 2009. gadā, ir EUR 240 miljoni. |
| --- | --- |

—

10. jomā

Projekti Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu (ERTMS) jomā. Maksimālā kopsumma, kas pieejama izraudzītajiem priekšlikumiem 2009. gadā, ir EUR 240 miljoni.

Uzaicinājuma termiņš ir 2009. gada 15. maijs.

Šā uzaicinājuma pilns teksts ir publicēts:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/35

---

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus atbilstīgi daudzgadu darba programmai piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla (TEN-T) jomā saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu

(Komisijas Lēmums C(2009) 2183)

(2009/C 75/12)

Ar šo Eiropas Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts uzaicina iesniegt priekšlikumus, lai veiktu piešķīrumus projektiem atbilstīgi prioritātēm un mērķiem, kas noteikti gada darba programmā piešķīrumiem Eiropas transporta tīkla jomā saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu.

Maksimālā pieejamā summa saistībā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus 2009. gadā ir EUR 500 miljoni.

Uzaicinājuma termiņš ir 2009. gada 15. maijs.

Šā uzaicinājuma pilns teksts ir publicēts:

http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten_t_ea/call_for_proposals_2009_en.htm

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/36 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 75/13)

| 1. | Komisija 2009. gada 23. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums General Motors Corporation (“GM”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmuma Delphi Corporation (ASV) vadības sistēmu ražošanu (“Delphi Steering Business”), iegādājoties akcijas un aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2009. gada 23. martā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums General Motors Corporation (“GM”, ASV) Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmuma Delphi Corporation (ASV) vadības sistēmu ražošanu (“Delphi Steering Business”), iegādājoties akcijas un aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | GM: transportlīdzekļu ražošana un pārdošana; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

GM: transportlīdzekļu ražošana un pārdošana;

| — | Delphi Steering Business: vadības sistēmu un pusašu detaļu ražošana un pārdošana. |
| --- | --- |

—

Delphi Steering Business: vadības sistēmu un pusašu detaļu ražošana un pārdošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: +32 22964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: +32 22964301 vai 2967244) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5500 — General Motors/Delphi Steering Business uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/37

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2009/C 75/14)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“RISO DEL DELTA DEL PO”

EK Nr.: IT-AĢIN-0005-0712-15.07.2008.

AĢIN ( X ) ACVN

1.   Nosaukums

“Riso del Delta del Po”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Itālija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids (kā II pielikumā)

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība — rīsi

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Ar nosaukumu “Riso del Delta del Po” apzīmē vienīgi rīsu graudus, ko iegūst no “Japonica” tipa īpaši smalkajiem “Carnaroli”, “Volano”, “Baldo” un “Arborio” šķirnes rīsiem.

“Riso del Delta del Po” rīsiem ir lieli, kristāliski un kompakti graudi, tiem ir augsts proteīnu saturs; šie rīsi var būt gan slīpēti, gan arī neslīpēti.

Paaugstināta absorbcijas spēja, neliels cietes zudums un laba vārīšanas izturība apvienojumā ar tādām organoleptiskajām īpašībām kā savdabīgais aromāts un īpašā garša dara šos rīsus par piemērotākajiem labāko rizoto pagatavošanai.

Laižot tirdzniecībā, visu “Riso del Delta del Po” šķirņu rīsu proteīnu saturam jāpārsniedz 6,60 % no sausnas svara, kā arī vārītu rīsu viskozitātei (g/cm) jāpārsniedz katras attiecīgās šķirnes atsevišķo viskozitāti, kas ir šāda: “Baldo” > 4,5; 'Carnaroli' > 1,5; “Volano” > 3,0; “Arborio” > 3,5.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Nepiemēro

3.4.   Dzīvnieku uzturs (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Nepiemēro

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Rīsu kultūrai raksturīgo īpašo apstākļu dēļ ražošanas posms jāveic 4. punktā norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

“Carnaroli” šķirnes rīsus, kam vajadzīga īpaša, pārsvarā mālaina augsne, var kultivēt tikai augsnē, kuras pH pārsniedz 7,5.

Sēšanu var veikt, vai nu brīvi iekaisot sēklu ūdenī, vai arī iesējot to sastrādātā augsnē, kuru uzreiz pēc tam jāappludina.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u.c.

Rīsu žāvēšana jāveic kaltēs, ar kurām var panākt, ka uz graudu ziedu plēksnēm nepaliek degmateriāla atliekas vai graudi nepiesūcas ar svešām smakām. Ir atļauts izmantot kaltes vai nu ar tiešo liesmu, vai netiešo liesmu, taču tad par degvielu jāizmanto metāns vai sašķidrināta naftas gāze.

Kaltēto rīsu mitrums nedrīkst pārsniegt 14 %.

Rūpnieciskā apstrāde jāveic tādās ražotnēs un lietojot tādas procedūras, kas nodrošina “Riso del Delta del Po” raksturīgo īpašību saglabāšanu, kuras norādītas 3.2. punktā.

Rīsus iesaiņo kārbās vai pārtikas uzglabāšanai piemērotos maisiņos pa 0,5 kg, 1 kg, 2 kg un 5 kg, kā arī vakuumiesaiņojumā vai iesaiņojumā ar kontrolētu gaisa sastāvu.

Iesaiņojums jāaizzīmogo tā, lai tā saturu varētu izņemt, tikai to pārplēšot,.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz iesaiņojuma obligāti jānorāda nosaukuma logotips, kura izmēri nedrīkst būt mazāki par 40 × 30 mm un kurā nosaukumam “Riso del Delta del Po” līdztekus norādei “Indicazione Geografica Protetta” (vai saīsināti — “I.G.P.”) jābūt ar piemērota lieluma burtiem.

Uz iesaiņojuma jānorāda attiecīgā šķirne (“Arborio”, “Carnaroli”, “Volano” vai “Baldo”).

Uz tā paša iesaiņojuma jānorāda arī iesaiņotāja vārds un uzvārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese.

Burtu lielums norādēs, kas nav nosaukums “Riso del delta del Po — Indicazione Geografica Protetta”, pēc izmēra nedrīkst pārsniegt 1/3 no to burtu lieluma, kurus lieto, norādot nosaukumu “Riso del Delta del Po”.

Produkta “Riso del Delta del Po” oficiālais logotips pēc formas ir balta elipsveida josla ar zaļu ārējo maliņu. Elipses augšpusē ir uzraksts “RISO DEL DELTA DEL PO”, bet apakšpusē — “INDICAZIONE GEOGRAFICA PROTETTA”, abi uzraksti ir ar lielajiem burtiem zaļā krāsā.

Elipses iekšienē uz zaļa lauka baltā krāsā attēlotas Po upes deltas tipiskās ainavas aprises (niedres un stilizēti putni) un pašā vidū — dzeltenā krāsā stilizēti atveidota sieviete ar rīsu kūlīti rokās.

Image

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

“Riso del Delta del Po” iegūšanas apgabals plešas Po upes līdzenuma konusveida galējā austrumu daļā starp Veneto un Emīlijas Romaņjas reģioniem, teritorijās, ko veido Po upes detrīta un aluviālās sanesas. Austrumos apgabalu norobežo Adrijas jūra, Ziemeļos — upe Adidže, bet Dienvidos — Ferrara/Porto Garibaldi kuģojamais kanāls.

Veneto reģionā “Riso del Delta del Po” kultivē Rovigo provinces Ariano nel Polesine, Porto Viro, Taglio di Po, Porto Tolle, Corbola, Papozze, Rosolina un Loreo pašvaldības teritorijās.

Emīlijas Romaņjas reģionā to audzē Ferrara provinces Comacchio, Goro, Codigoro, Lagosanto, Massa Fiscaglia, Migliaro, Migliarino, Ostellato, Mesola, Jolanda di Savoia un Berra pašvaldības teritorijās.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Vides faktori

Augsnes īpašības, mērenais klimats un jūras tuvums ir galvenie faktori, kas veido un ietekmē ražošanu “Riso del Delta del Po” teritorijā. Tā kā rīss var augt tikai augsnē, kas pastāvīgi ir gandrīz appludināta, tad šajā apgabalā tam ir ideāli augšanas apstākļi.

Po upes deltas aluviālās augsnes, kas radušās no upes lejteces sanesām, ir sevišķi auglīgas, jo ir tik bagātas ar minerālvielām, jo īpaši kāliju, ka nav nekādas vajadzības lietot kālija mēslošanas līdzekļus.

Turklāt augsnēm, kaut arī tām ir dažāda struktūra, raksturīgs paaugstināts sāļums (to elektrovadāmība (EC) pārsniedz 1 mS/cm), jo gruntsūdens līmenis šeit ir ļoti augsts.

Šīs teritorijas ģeogrāfiskais izvietojums jūras piekrastē nosaka arī rīsu kultūrai īpaši labvēlīgo mikrovidi, jo tur pastāvīgi pūš jūras vēji, kas samazina relatīvo gaisa mitrumu; temperatūras svārstības nav lielas — ziemā temperatūra reti noslīd zem 0 °C, bet vasarā pēdējos gados tā nekad nav pārsniegusi 32 °C robežu; un nokrišņu sadalījums pa mēnešiem parasti ir vienmērīgs, nokrišņu daudzumam gadā nepārsniedzot 700 mm. Šie īpašie klimatiskie apstākļi ierobežo patogēno sēņu izplatību, tādējādi samazinot vajadzību pēc fungicīdu lietošanas.

Vēsturiskie faktori un cilvēkfaktori

Dažas desmitgades pēc rīsa izplatīšanās Po upes ielejā (1450) parādās pirmie dokumentāli fiksētie dati par rīsu kultivēšanu Polesine, it īpaši Delta del Po teritorijā: patiesībā šī kultūra bija cieši saistīta ar augsnes ielabošanu, jo ļāva paātrināt sāļaino zemes gabalu izmantošanu, nodrošinot augu seku, kā liecina kāds 1594. gadā pieņemts Venēcijas Republikas likums. XVIII gs. beigās Venēcijas patricieši uzsāka sistemātisku rīsu audzēšanu meliorētajās teritorijās.

Šodien “Riso del Delta del Po” aizņem aptuveni 9000 ha rīsu lauku. Rīsu audzēšana ietekmējusi apgabala vietējo kultūru un sociālo attīstību; daudzi uzņēmumi jau gadiem ilgi iesaiņo un pārdod šejienes rīsus ar nosaukumu “Riso del Delta del Po”, un, pateicoties šo rīsu savdabīgajām organoleptiskajām īpašībām, kas tos atšķir no pārējiem Itālijā ražotajiem rīsiem, tos atzinīgi novērtējuši patērētāji visā Itālijā. Visbeidzot, šo rīsu labā slava saistīta arī ar tādiem tradicionāliem gadatirgiem un svētkiem, kas katru gadu notiek šajā teritorijā, kā plaši pazīstamās Delta del Po rīsu dienas, kas norisinās Jolanda di Savoia (Ferrara provincē), un Porto Tolle gadatirgus.

5.2.   Produkta specifika

“Riso del Delta del Po” raksturīgās īpašības saistītas ar tajos esošo augsto proteīna saturu, grauda lielumu, augstām absorbcijas spējām, zemu cietes zudumu un augsto kvalitāti — tas viss nodrošina tiem labu vārīšanas izturību.

Turklāt šiem rīsiem ir īpaša garša un aromāts, kas atšķir tos no rīsiem, kas nav audzēti apgabalos, kur augsnes nav sāļainas.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, (AĢIN) reputācija un citām īpašībām

Šo meliorēto zemju sāļainās sanesas apvienojumā ar rīsu audzēšanā izmantojamo ūdeņu īpašībām un sāļainā gruntsūdens augsto līmeni piešķir šim produktam tādas organoleptiskās un tirdznieciskās īpašības, kas neļauj to sajaukt ar citiem līdzīgiem produktiem un dara to ļoti iecienītu tirgū.

Aluviālo augšņu augstais minerālu, it sevišķi kālija, saturs veicina augsta proteīnu satura veidošanos rīsu graudos un nodrošina tiem lielāku vārīšanas izturību.

Turklāt augsnēm, kaut arī tām ir dažāda struktūra, raksturīgs paaugstināts sāļums (to elektrovadāmība (EC) pārsniedz 1 mS/cm), kas piešķir tajās audzētajiem rīsiem īpašu aromātu un garšu.

Pastāvīgie jūras vēji, kas krasi samazina rīsu lauka mikrovides mitrumu, stipri mazina fungicīdu lietošanas vajadzību un ļauj iegūt augstas kvalitātes rīsus.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, AĢIN “Riso del Delta del Po” atzīšanas pieteikumu publicējot Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana [Itālijas Republikas oficiālais vēstnesis].

Ražošanas specifikācijas konsolidētais teksts ir pieejams internetā šādā tīmekļa vietnē:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

vai

| — | tieši atverot ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Prodotti di Qualità” (ekrāna kreisajā pusē), un visbeidzot uz “Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)”. |
| --- | --- |

—

tieši atverot ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Prodotti di Qualità” (ekrāna kreisajā pusē), un visbeidzot uz “Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE (Reg CE 510/2006)”.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/41

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2009/C 75/15)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SOBAO PASIEGO”

EK Nr. ES-PGI-005-0478-28.06.2005

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais dienests dalībvalstī:

| Nosaukums: | Subdirección General de Calidad Diferenciada y Agricultura Ecológica, Dirección General de Industria y Mercados Alimentarios, Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino — España |
| --- | --- |
| Adrese: | Paseo de la Infanta Isabel, no 1 |
| 28071 — Madrid |
| ESPAÑA |

Nosaukums:

Subdirección General de Calidad Diferenciada y Agricultura Ecológica, Dirección General de Industria y Mercados Alimentarios, Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino — España

Adrese:

Paseo de la Infanta Isabel, no 1

28071 — Madrid

ESPAÑA

Tālr.:

+34 913475394

Fakss:

+34 913475410

E-pasts:

—

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Asociación de Fabricantes de Sobaos Pasiegos y Quesadas de Cantabria |
| --- | --- |
| Adrese: | C/ Augusto González de Linares, 8 — bajo |
| 39006- Santander |
| ESPAÑA |

Nosaukums:

Asociación de Fabricantes de Sobaos Pasiegos y Quesadas de Cantabria

Adrese:

C/ Augusto González de Linares, 8 — bajo

39006- Santander

ESPAÑA

Tālr.:

+34 942290572

Fakss:

+34 942290573

E-pasts:

afasque@viaflavia.com

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (...)

Sobao un quesada (biskvītkūku un siera kūku) ražotāji.

3.   Produkta veids:

2.4. grupa: maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi.

4.   Specifikācija

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums

“Sobao Pasiego”

4.2.   Apraksts

Kūku “Sobao Pasiego” cep no mīklas, kas pagatavota no kviešu miltiem, sviesta, cukura, olām un vairākām citām sastāvdaļām un piedevām nelielos daudzumos, kas piešķir kūkai tālāk minētās īpašības.

Tehniskie parametri.

| a) | Organoleptiskās īpašības: spilgti dzeltens mīkstums, brūna ārpuse, blīva un poraina konsistence, salda garša, izteikts sviesta aromāts. |
| --- | --- |

a)

Organoleptiskās īpašības: spilgti dzeltens mīkstums, brūna ārpuse, blīva un poraina konsistence, salda garša, izteikts sviesta aromāts.

| b) | Morfoloģiskās īpašības: pēc svara izšķir trīs veidu kūkas —






  — | liela (130–180 g), vidēja (40–80 g) un maza (20–40 g). |
| --- | --- | --- |

b)

Morfoloģiskās īpašības: pēc svara izšķir trīs veidu kūkas —

—

liela (130–180 g), vidēja (40–80 g) un maza (20–40 g).

| c) | Iesaiņojums:“Sobao Pasiego” iesaiņo šādi — kūku novieto uz kvadrātveida papīra, kura sānu malas paceļ uz augšu un tad atloka, izveidojot tipiskus “spārniņus”. |
| --- | --- |

c)

Iesaiņojums:“Sobao Pasiego” iesaiņo šādi — kūku novieto uz kvadrātveida papīra, kura sānu malas paceļ uz augšu un tad atloka, izveidojot tipiskus “spārniņus”.

Fizikālķīmiskās īpašības.

Fizikālķīmiskās īpašības ir šādas (norādītajā diapazonā):

mitrums (15 %-20 %), olbaltumvielas (4 % un vairāk), ar skābi hidrolizēti tauki (24 %-32 %), glikoze (45 % un vairāk), pelni (1,70 % un mazāk). Ūdens aktivitāte (0,7 %-0,9 %).

Mikrobioloģiskās īpašības.

Produktam jāatbilst prasībām, kas paredzētas sanitārhigiēnas noteikumos.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst šādas Kantabrijas pašvaldības: Anievas, Arenas de Iguña, Astillero (El), Bárcena de Pie de Concha, Camargo, Cartes, Castañeda, Cieza, Corrales de Buelna (Los), Corvera de Toranzo, Entrambasaguas, Liérganes, Luena, Marina de Cudeyo, Medio Cudeyo, Miengo, Miera, Molledo, Penagos, Piélagos, Polanco, Puente Viesgo, Reocín, Ribamontán al Mar, Ribamontán al Monte, Riotuerto, San Felices de Buelna, San Pedro del Romeral, San Roque de Riomiera, Santa Cruz de Bezana, Santa María de Cayón, Santander, Santillana del Mar, Santiurde de Toranzo, Saro, Selaya, Suances, Torrelavega, Vega de Pas, Villacarriedo, Villaescusa, Villafufre.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums

Kūku izcelsmi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā apliecina šādi fakti.

| — | Kūkas īpašības: pateicoties īpašajiem izgatavošanas apstākļiem, “Sobao Pasiego” piemīt atšķirīgas īpašības, kā izklāstīts 4.2. un 4.5. punktā. |
| --- | --- |

—

Kūkas īpašības: pateicoties īpašajiem izgatavošanas apstākļiem, “Sobao Pasiego” piemīt atšķirīgas īpašības, kā izklāstīts 4.2. un 4.5. punktā.

| — | Kontrole, ar ko garantē kūku izsekojamību un tātad arī izcelsmi. |
| --- | --- |

—

Kontrole, ar ko garantē kūku izsekojamību un tātad arī izcelsmi.

Jāņem vērā šādi aspekti.

| — | Kūkas izgatavo un iesaiņo tikai tādās ceptuvēs, kas reģistrētas aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ceptuvju reģistrā. |
| --- | --- |

—

Kūkas izgatavo un iesaiņo tikai tādās ceptuvēs, kas reģistrētas aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes ceptuvju reģistrā.

| — | Pirms reģistrācijas veic ceptuvju sākotnējo novērtēšanu; ceptuve var palikt AĢIN reģistrā tikai tad, ja iztur regulāro novērtēšanu. |
| --- | --- |

—

Pirms reģistrācijas veic ceptuvju sākotnējo novērtēšanu; ceptuve var palikt AĢIN reģistrā tikai tad, ja iztur regulāro novērtēšanu.

| — | Kūkas izgatavo pēc 4.5. punktā izklāstītās metodes. |
| --- | --- |

—

Kūkas izgatavo pēc 4.5. punktā izklāstītās metodes.

| — | Ar izcelsmes garantiju tirgū var laist tikai tādas kūkas, kas izturējušas visas pārbaudes ražošanas procesa gaitā un kam piešķirta numurēta etiķete vai kontretiķete. |
| --- | --- |

—

Ar izcelsmes garantiju tirgū var laist tikai tādas kūkas, kas izturējušas visas pārbaudes ražošanas procesa gaitā un kam piešķirta numurēta etiķete vai kontretiķete.

| — | Pārbaudes struktūra uzrauga un periodiski izvērtē produkta ražošanas un tirdzniecības procesus. |
| --- | --- |

—

Pārbaudes struktūra uzrauga un periodiski izvērtē produkta ražošanas un tirdzniecības procesus.

| — | Ja konstatē neatbilstību prasībām, vajadzības gadījumā tā piemēro sankcijas saskaņā ar tās reglamentu. |
| --- | --- |

—

Ja konstatē neatbilstību prasībām, vajadzības gadījumā tā piemēro sankcijas saskaņā ar tās reglamentu.

| — | Produkta pārbaude ietver fizikālķīmisko, organoleptisko un mikrobioloģisko analīzi. |
| --- | --- |

—

Produkta pārbaude ietver fizikālķīmisko, organoleptisko un mikrobioloģisko analīzi.

Ja produkts ir izturējis attiecīgo novērtēšanu un pārbaudes, 4.7. punktā minētā pārbaudes struktūra atļauj izmantot numurētas etiķetes vai kontretiķetes, lai garantētu produkta izsekojamību.

4.5.   Ražošanas metode

| 1. | Kūku “Sobao Pasiego” gatavo no šādām sastāvdaļām: sviests (26 % ± 3), cukurs (26 % ± 4) (saharoze), svaigas olas (19 % ± 6), kviešu milti (26 % ± 4). Nelielos daudzumos pievieno dekstrozi, glikozi un sāli (0,3 % ± 0,3), var pievienot arī sarīvētu citrona miziņu, anīsu vai rumu. |
| --- | --- |

1.

Kūku “Sobao Pasiego” gatavo no šādām sastāvdaļām: sviests (26 % ± 3), cukurs (26 % ± 4) (saharoze), svaigas olas (19 % ± 6), kviešu milti (26 % ± 4). Nelielos daudzumos pievieno dekstrozi, glikozi un sāli (0,3 % ± 0,3), var pievienot arī sarīvētu citrona miziņu, anīsu vai rumu.

| 2. | Piedevas. Atļauts pievienot šādas piedevas:
  emulgatoru (1,5 % ± 1,5), konservantu — kālija sorbātu, kura daudzums nedrīkst pārsniegt 1,5 g uz 1 kg mīklas —, aromatizētāju ar sviesta aromātu un pildvielu. |
| --- | --- |

2.

Piedevas. Atļauts pievienot šādas piedevas:

emulgatoru (1,5 % ± 1,5), konservantu — kālija sorbātu, kura daudzums nedrīkst pārsniegt 1,5 g uz 1 kg mīklas —, aromatizētāju ar sviesta aromātu un pildvielu.

Kūkas “Sobao Pasiego” gatavošanas procesa posmi ir šādi.

| 1. | Mīklas sagatavošana; |
| --- | --- |

1.

Mīklas sagatavošana;

| 2. | Sadalīšana porcijās; |
| --- | --- |

2.

Sadalīšana porcijās;

| 3. | Cepšana. |
| --- | --- |

3.

Cepšana.

| 4. | Atdzesēšana. |
| --- | --- |

4.

Atdzesēšana.

| 5. | Iesaiņošana: no ceptuvēm nosūta un transportē tikai tādus produktus, kas ir pienācīgi iepakoti vai iesaiņoti un ar atbilstīgu marķējumu vai etiķetēm. |
| --- | --- |

5.

Iesaiņošana: no ceptuvēm nosūta un transportē tikai tādus produktus, kas ir pienācīgi iepakoti vai iesaiņoti un ar atbilstīgu marķējumu vai etiķetēm.

| 6. | Uzglabāšana: aizliegta produkta uzglabāšana saldēšanas sistēmās. |
| --- | --- |

6.

Uzglabāšana: aizliegta produkta uzglabāšana saldēšanas sistēmās.

4.6.   Saikne

Vēsturiskie faktori

Vairāki autori (García Lomas un Vega Ruiz) ir norādījuši, ka pašos pirmsākumos šo kūku gatavoja no maizes mīklas (lai izmantotu pārpalikumus), cukura un sviesta. Vēlāk seno recepti uzlaboja, mīklai pievienojot olas, sarīvētu citrona miziņu un anīsu vai rumu.

Izšķirošs pavērsiens notika, kad maizes mīklu aizstāja ar augstas kvalitātes kviešu miltiem un mainījās arī pārējo sastāvdaļu daudzums. Autors García Lomas savā grāmatā “Los Pasiegos” (1986) apgalvo, ka jauno kūku (sobao moderno) radījusi pavāre Eusebia Hernández Martín; šī apgalvojuma pamatā ir vēstule, ko rakstījis minētās konditores dēls: “Protams, es zināju, ka mana nu jau mirusī māte izgudroja mūsdienīgo sobao, proti, sobao no kviešu miltiem; par pamatu viņa ņēma seno mīklas recepti. Tas notika pirms 1896. gada, kad viņa apprecējās ar manu tēvu Joaquín Laso; tolaik viņai bija 19 gadu, un viņa mira Vegā 25 gadu vecumā, t.i., 1902. gadā, atstādama trīs dēlus un vienu meitu; es esmu vecākais dēls, dzimis 1897. gadā.”

Visbeidzot, J. Calderón Escalada pētījumā, kas 1946. gadā veikts par vārdiem, kas nav iekļauti oficiālajā spāņu valodas vārdnīcā, bet ko lieto Santanderas provinces kalnu ielejās, ir iekļāvis vārdu “sobau”, kas definēts šādi: “Kūka no miltiem, olām, cukura, sviesta, ko cep krāsnī uz īpaši salocīta papīra un ko līgava dāvina draudzenēm kāzu dienā.”

Pašreizējā slava. Lielajā Kantabrijas enciklopēdijā (La Gran Enciclopedia de Cantabria) sobao raksturots kā sens produkts, kas “pazīstams vismaz gadsimtu un ir ļoti iecienīts”.

Spānijas Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrijas publicētajā “Spānijas tradicionālo produktu sarakstā” norādīts, ka kūka “Sobao Pasiego” ir viens no tipiskākajiem Kantabrijas produktiem, kas cēlies Vega de Pas novadā un tagad ir pazīstams visā Spānijā.

Cilvēkfaktori

Pateicoties maiznieku prasmei un profesionalitātei, kūkas “Sobao Pasiego” tipiskās īpatnības ir saglabājušās cauri laikiem un visā attiecīgajā teritorijā.

Kūka pagatavota no kviešiem un sviesta, olām un cukura — šī konditorejas izstrādājuma sastāvdaļas (sevišķi sviests) atspoguļo reģiona kultūras īpatnības.

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai reputāciju

Saikne starp “Sobao Pasiego” un ražošanas ģeogrāfisko apgabalu pirmām kārtām balstīta uz produkta labo slavu un 4.2. punktā minētajām īpašībām, ko piešķir tradicionālās ražošanas metodes.

Kā liecina vairāki avoti (tostarp iepriekš pieminētie), “Sobao Pasiego” ir Pasiego komarkas tipisks produkts. Pateicoties cilvēkfaktoriem, produkts gadu gaitā ir kļuvis plaši pazīstams un ieguvis labu slavu, kas nodota un vairota no paaudzes paaudzē: tas iemieso zinātību, kas tādā mērā ir daļa no reģiona kultūras mantojuma, ka nes komarkas vārdu un ir plaši pazīstams kā šā reģiona izstrādājums.

Pateicoties pazīstamībai un labajai slavai, produkts, ko gadu desmitiem gatavoja mājās, lai atzīmētu īpašus notikumus (kāzas, svinības, gadatirgus u.c.), tagad ir nozīmīgs balsts vietējai ekonomikai, kurā saražo vairāk nekā 90 % no visām reģionā izgatavotajām sobao kūkām.

“Sobao Pasiego” ražošana paplašinājās un slava auga, kad pagājušā gadsimta otrajā pusē ražotāji sāka raudzīties ārpus Vega de Pas tuvākās apkārtnes, lai izmantotu labākus komunikācijas kanālus un tādējādi uzlabotu pārdošanas apjomus, un virzījās tuvāk lielākām apdzīvotām vietām, lai atvieglotu produkta tirdzniecību un transportu uz citiem reģiona nostūriem.

No otras puses, Pasiego komarka izsenis bijusi slavena ar piena produktiem — sieru, saldējumu, sviestu u.c. —, jo tās agroklimatiskie apstākļi ir sevišķi piemēroti piena ražošanai. Sviests ir viena no kūkas “Sobao Pasiego” pamatizejvielām un nenoliedzami piešķir produktam tā īpatnības un atšķir to no līdzīgiem konditorejas izstrādājumiem, kuru gatavošanā izmanto citas taukvielas, piemēram, margarīnu; arī tas apliecina, cik liela nozīme ir ģeogrāfiskajam apgabalam, lai saglabātu “Sobao Pasiego” labo slavu un īpatnības.

“Sobao Pasiego” plašā pazīstamība un labā slava atspoguļota nesenā pētījumā, kura laikā apsekoja patērētājus dažādos Spānijas novados un secināja, ka 9 no 10 aptaujātajiem pazīst šo produktu; vairāk nekā 73 % atzina, ka produktam ir ļoti laba slava, turklāt vairāk nekā 80 % aptaujāto zināja, ka tas ir Kantabrijas produkts, un vairāk nekā 35 % zināja, ka tas nāk no mazās Pasiego komarkas.

4.7.   Pārbaudes struktūra

| Nosaukums: | Oficina de Calidad Alimentaria de Cantabria (ODECA) |
| --- | --- |
| Adrese: | C/Héroes del 2 de Mayo, 27 |
| 39600 Muriedas (Cantabria) |
| ESPAÑA |

Nosaukums:

Oficina de Calidad Alimentaria de Cantabria (ODECA)

Adrese:

C/Héroes del 2 de Mayo, 27

39600 Muriedas (Cantabria)

ESPAÑA

Tālr.:

+34 942 26 98 55

Fakss:

+34 942 26 98 56

E-pasts:

odeca@odeca.es

Struktūras veids: publiska iestāde

4.8.   Marķējums

Papildus obligātajām norādēm, kuras paredz vispārējie tiesību akti, uz etiķetes jābūt šādām norādēm:

| — | ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums “Sobao Pasiego”; |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums “Sobao Pasiego”;

| — | norāde “Indicación Geográfica Protegida” vai “IGP” (“aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” jeb “AĢIN”). |
| --- | --- |

—

norāde “Indicación Geográfica Protegida” vai “IGP” (“aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” jeb “AĢIN”).

Šīm norādēm jāatrodas vienā vizuālajā laukā un jābūt skaidri saredzamām, salasāmām un neizdzēšamām, turklāt to izmēram jābūt lielākam nekā citām norādēm uz marķējuma.

Uz tās pašas etiķetes vai kontretiķetes, kuru iepriekš apstiprinājusi pārbaudes struktūra, tā, lai neaizsegtu vispārējos noteikumos paredzēto marķējumu, jābūt arī šādiem elementiem:

| — | ģeogrāfiskās norādes logotips; |
| --- | --- |

—

ģeogrāfiskās norādes logotips;

| — | pārbaudes struktūras piešķirtais kontroles numurs; |
| --- | --- |

—

pārbaudes struktūras piešķirtais kontroles numurs;

| — | pārbaudes struktūras nosaukums. |
| --- | --- |

—

pārbaudes struktūras nosaukums.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

Labojumi

| 31.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 75/45 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 75/45

---

Labojums Uzaicinājumā iesniegt piezīmes par valsts atbalstu saistībā ar nodokļu uzlikšanu piesaistītajām apdrošināšanas sabiedrībām Lihtenšteinā saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Līgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi

(Šis teksts atceļ un aizstāj to tekstu, kas publicēts
  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī C 72 2009. gada 26. martā, 50. lpp.
  )

(2009/C 75/16)

“Uzaicinājums iesniegt piezīmes par valsts atbalstu saistībā ar nodokļu uzlikšanu piesaistītajām apdrošināšanas sabiedrībām Lihtenšteinā saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Līgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi

Ar 2008. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 620/08/COL, kas autentiskajā valodā izklāstīts šim kopsavilkumam sekojošajās lappusēs, EBTA Uzraudzības iestāde uzsāka procedūru saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidi (turpmāk tekstā 3. protokols). Lihtenšteinas iestādes tika informētas, nosūtot tām šā lēmuma kopiju.

EBTA Uzraudzības iestāde ar šo aicina EBTA valstis, ES dalībvalstis un ieinteresētās personas viena mēneša laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas iesniegt savas piezīmes par minēto pasākumu, nosūtot tās uz šādu adresi:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Registry |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Registry

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Piezīmes tiks nosūtītas Lihtenšteinas iestādēm. Ieinteresētā persona, kas iesniedz piezīmes, var rakstveidā pieprasīt, lai tās identitāte netiktu atklāta, norādot šādas prasības iemeslus.

KOPSAVILKUMS

Iestāde sāka lietu, 2007. gada 14. martā Lihtenšteinas iestādēm nosūtot informācijas pieprasījumu.

Atbilstoši 1997. gada 18. decembra likumam par grozījumiem Lihtenšteinas nodokļu likumā (1) Lihtenšteinas iestādes ieviesa īpašus nodokļu noteikumus, kas piemērojami piesaistītajām apdrošināšanas sabiedrībām.

Saskaņā ar nodokļu likuma 82.a panta 1. punktu piesaistītās apdrošināšanas sabiedrības par pašu kapitālu maksā kapitāla nodokli 1 % apmērā. Nodokļu likme par kapitālu, kas pārsniedz 50 miljonus Šveices franku, ir samazināta līdz 0,75 % un par kapitālu, kas pārsniedz 100 miljonus Šveices franku, — līdz 0,5 %. Parastā kapitāla nodokļa likme ir 2 %.

Likuma 82.a pantā, kas skatāms saistībā ar 73. pantu, ir noteikts, ka piesaistītās apdrošināšanas sabiedrības nemaksā ienākuma nodokli.

Turklāt atbilstoši nodokļu likuma 88.d panta 3. punktam piesaistīto apdrošināšanas sabiedrību akcijām vai daļām nepiemēro nodokli par dividendēm, kura likme parasti ir 4 %.

Iestādes sākotnējais viedoklis ir, ka piesaistītās apdrošināšanas sabiedrības ir uzņēmumi EZZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Tās sniedz pakalpojumus atsevišķam uzņēmumam vai īpašai uzņēmumu grupai. Apdrošināšana ir pakalpojums, kas principā ir saimnieciska darbība. Parasti piesaistītās apdrošināšanas sabiedrības par sniegtajiem pakalpojumiem gūst ienākumus. Pakalpojums ir saimnieciska darbība pat tad, ja to sniedz tikai vienam patērētājam vai ierobežotai patērētāju grupai.

Saskaņā ar Iestādes sākotnējo viedokli atbrīvojums no ienākuma nodokļa un kapitāla nodokļa likmes samazinājums ir uzskatāms par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Daļējs vai pilnīgs atbrīvojums no nodokļiem nozīmē valsts līdzekļu izmantošanu. Līdz ar atbrīvojumu no nodokļu maksājumiem, kas parastos apstākļos uzņēmumiem būtu jāsedz no sava budžeta, tiem tiek sniegtas priekšrocības. Attiecīgie uzņēmumi sniedz pakalpojumus, ko īsteno starp EEZ līgumslēdzējām pusēm un uz kuriem attiecas pārrobežu konkurence. Pasākumi ir selektīvi, jo tie ir piemērojami tikai konkrētai uzņēmumu grupai. Iestāde uzskata, ka šo selektivitāti nevarētu uzskatīt par pazīmi, kas loģiski izriet no Lihtenšteinas nodokļu sistēmas.

Uz nodokli par dividendēm attiecas līdzīgi apsvērumi. Tomēr pastāv atšķirība, jo nodoklis par dividendēm ir ieturamais nodoklis. Tādējādi atbrīvojums no nodokļa par dividendēm sniedz priekšrocības piesaistīto apdrošināšanas sabiedrību īpašniekiem. Šie īpašnieki parasti ir (lielie) uzņēmumi. Tātad šāda veida uzņēmumi būs atbalsta tiešie saņēmēji. Turklāt varētu uzskatīt, ka piesaistītās apdrošināšanas sabiedrības netieši gūst labumu no atbrīvojuma no nodokļa par dividendēm. Ieguldītājiem šādas sabiedrības būs pievilcīgākas, un pasākuma rezultātā kapitāls kļūtu tām pieejamāks.

Atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas EEZ līguma 61. panta 1. punkts, parasti nav saderīgi ar EEZ līguma darbību, ja vien uz tiem var attiecināt EEZ līguma 61. panta 2. vai 3. punktā minētos izņēmumus. Iestādes sākotnējais viedoklis ir, ka nevienu no šajos noteikumos paredzētajiem izņēmumiem nevar attiecināt uz nodokļu uzlikšanu piesaistītajām apdrošināšanas sabiedrībām Lihtenšteinā. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti pēc tam, kad Lihtenšteina pievienojās EEZ līgumam, jebkurš nesaderīgs atbalsts ir jāatgūst.

Secinājums

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Iestāde nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu. Ieinteresētās personas tiek aicinātas iesniegt savas piezīmes viena mēneša laikā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 620/08/COL

of 24 September 2008

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the taxation of captive insurance companies according to the Liechtenstein Tax Act

(Liechtenstein)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (2),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (3), in particular to Article 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (4), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Article 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (5),

Having regard to the Authority's Guidelines (6) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement, and in particular the chapter dealing with the application of State aid rules to measures relating to direct business taxation (7),

Having regard to the Authority's Decision of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (8),

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 14 March 2007 (Event No 393563), the Authority sent a request for information to the Liechtenstein authorities, inquiring about various tax derogations for certain company types under the Liechtenstein Tax Act. The Liechtenstein authorities replied by letter dated 30 May 2007 (Event No 423398).

By letter dated 12 July 2007 (Event No 428102), the Authority requested more information. In this letter the Authority also informed the Liechtenstein authorities that if the Authority found that the preferential taxation in favour of captive insurance companies constituted State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, this aid might constitute unlawful aid within the meaning of Article 1(f) in Part II of Protocol 3. The Authority informed the Liechtenstein authorities that unlawful aid might be subject to recovery according to Article 14 in Part II of Protocol 3.

The Liechtenstein authorities provided a response by letter dated 29 August 2007 (Event No 437041). On 31 October 2007, the case was discussed by the Authority and the Liechtenstein authorities. The Liechtenstein authorities submitted further information by letter dated 3 December 2007 (Event No 456325). The Liechtenstein authorities presented further information in another meeting with the Authority on 18 December. The Authority requested further information on 20 December 2007 (Event No 458438). The Liechtenstein authorities responded by letter dated 1 February 2008 (Event No 463410). Further clarifications were submitted by the Liechtenstein authorities by email.

2.   Scope of this decision

The current investigation only concerns the treatment of captive insurance companies under the Liechtenstein Tax Act (Gesetz über die Landes- und Gemeindesteuern, hereinafter: “the Tax Act”) (9). Other tax measures referred to by the Authority in its letter of 14 March 2007 are not covered by the present procedure.

3.   Description of the Liechtenstein taxes on companies

3.1.   General provisions

3.1.1.   Income and capital tax

Part 4, heading A — The company taxes (“Die Gesellschaftssteuern”) — Sections 73 to 81 of the Tax Act comprises two taxes relating to companies:

| — | a business income tax (Ertragssteuer). According to Section 77 of the Tax Act this tax is assessed on the entire annual net income. Taxable net income is the entire revenues minus company expenditures (including write-offs and other provisions). The income tax rate depends on the ratio of net income to taxable capital and lies between 7,5 % and 15 % (10). This tax rate may be increased by 1 percentage point to, at most, 5 percentage points depending on the relation between dividends and taxable capital. The maximum income tax is therefore 20 %, |
| --- | --- |

—

a business income tax (Ertragssteuer). According to Section 77 of the Tax Act this tax is assessed on the entire annual net income. Taxable net income is the entire revenues minus company expenditures (including write-offs and other provisions). The income tax rate depends on the ratio of net income to taxable capital and lies between 7,5 % and 15 % (10). This tax rate may be increased by 1 percentage point to, at most, 5 percentage points depending on the relation between dividends and taxable capital. The maximum income tax is therefore 20 %,

| — | a capital tax (Kapitalsteuer). According to Section 76 of the Tax Act the basis for this tax is the paid-up capital stock, joint stock, share capital, or initial capital as well as the reserves of the company constituting company equity. Taxes are assessed at the end of the company's business year (generally on 31 December). The tax rate for the capital tax is 2 ‰. |
| --- | --- |

—

a capital tax (Kapitalsteuer). According to Section 76 of the Tax Act the basis for this tax is the paid-up capital stock, joint stock, share capital, or initial capital as well as the reserves of the company constituting company equity. Taxes are assessed at the end of the company's business year (generally on 31 December). The tax rate for the capital tax is 2 ‰.

Pursuant to Section 73 of the Tax Act, legal persons operating commercial businesses in Liechtenstein pay income and capital taxes. Foreign companies operating a branch in Liechtenstein are also subject to the income and capital tax, see Section 73(e) of the Tax Act.

3.1.2.   Coupon tax

Part 5 of the Tax Act concerns the so-called coupon tax. According to Section 88(a)(1) of the Tax Act, Liechtenstein levies a tax on coupons. Further details are given in Section 88(b)-(e). The coupon tax is levied on the coupons of securities (or documents equal to securities) issued by “a national”. This notion covers any person who has the place of residence, domicile or statutory seat in Liechtenstein. It also covers undertakings that are registered in the public register of Liechtenstein.

The coupon tax applies to companies the capital of which is divided into shares, and it is levied at the rate of 4 % on any distribution of dividends or profit shares (including distributions in the form of shares).

The coupon tax is a withholding tax, which falls on the investor as the ultimate tax payer (Steuerträger), but is withheld on the level of the company. According to Section 88(i) of the Tax Act, the person liable to pay for a coupon is liable to pay the tax (11). Section 88(k) of the Tax Act stipulates that the sum paid out for a coupon must be reduced by the amount of the tax levied on such coupons (12). Thus, as the Liechtenstein authorities have confirmed, ultimately it is the investor entitled to payment of the coupon tax the one bearing the financial burden of the tax.

3.2.   Special tax provisions concerning captive insurance companies

3.2.1.   The introduction of specific legislation on captive insurance companies

By virtue of Act of 18 December 1997 on the amendment of the Liechtenstein Tax Act (13), the Liechtenstein authorities introduced special tax rules applicable to captive insurance companies. Section 82(a) and 88(d)(3) were introduced into the Tax Act with effect from 1998 onward and still apply today. The Liechtenstein authorities have stated that the provision was introduced in order to establish and develop the captive insurance sector as a new field of economic activity in Liechtenstein.

Captive insurance companies are however not defined in the Tax Act. There is a reference in Article 82(a) according to which captive insurance companies are “[i]nsurance companies in accordance with the definition of the Insurance Supervision Law, which exclusively engage in captive insurance (“Eigenversicherung”)”. In general, the notion of a captive insurer describes a subsidiary company formed to insure or reinsure the risks of its parent and or associated group companies. According to Article 2(b) of Directive 2005/68/EC, the so-called Reinsurance Directive (14), “captive reinsurance undertaking means a reinsurance undertaking owned either by a financial undertaking other than an insurance or a reinsurance undertaking or a group of insurance or reinsurance undertakings to which Directive 98/78/EC applies, or by a non-financial undertaking, the purpose of which is to provide reinsurance cover exclusively for the risks of the undertaking or undertakings to which it belongs or of an undertaking or undertakings of the group of which the captive reinsurance undertaking is a member.”

According to the Liechtenstein authorities, approximately 13 captive insurance companies have profited from the specific tax regime. Currently, 11 out of these 13 companies still fall under Section 82(a) of the Tax Act.

3.2.2.   Income and capital tax

Part 4, heading B of the Tax Act — Special company taxes (“Besondere Gesellschaftssteuern”) — Sections 82 to 88 of the Tax Act contains special tax provisions for certain company forms such as insurance companies, holding companies, domiciliary companies and investment undertakings. Section 82(a) of the Tax Act refers to captive insurance companies.

Pursuant to Article 82(a) paragraph 1 of the Tax Act, “[i]nsurance companies in accordance with the definition of the Insurance Supervision Law, which exclusively engage in captive insurance (“Eigenversicherung”), pay a capital tax of 1 ‰ on the company's own capital, cf. Section 82(a)(1) of the Tax Act. For the capital exceeding 50 million the tax rate is reduced to 0,75 ‰ and for the capital in excess of 100 million to 0,5 ‰” (15).

In other words, instead of paying the normal 2 ‰ capital tax, captive insurance companies are only obliged to pay 1 ‰ hereof, and this rate is even further reduced for amounts exceeding CHF 50 and CHF 100 million.

By virtue of paragraph 2 of Article 82(a) of the Tax Act, insurance companies which engage in captive insurance and ordinary insurance activities for third parties are nevertheless liable to regular capital and income tax according to Sections 73 to 81 of the Tax Act for that part of their activities which concerns third party insurance.

As Article 82(a) of the Tax Act constitutes a lex specialis with respect to Article 73 of the same Act, it can a contrario be concluded that captive insurance companies do not pay income tax (16).

In conclusion, captive insurance companies only pay a reduced capital tax as described in Section 82(a)(1) of the Tax Act and no income tax.

3.2.3.   Coupon tax

By virtue of Article 88(d)(3) of the Tax Act, shares or parts of captive insurance companies are exempted from payment of the coupon tax.

4.   Comments by the Liechtenstein authorities

The Liechtenstein authorities underline that captive insurance companies as such do not profit from the tax exemption. The tax exemptions only apply to those parts of the insurance companies dealing with the captive insurance. In contrast, income and capital tax are fully levied for the part which concerns third party insurance.

From that, the Liechtenstein authorities draw the following conclusions: Firstly, that a captive insurance company is not a financial vehicle designed to generate profits, but is limited to managing internal risks. For that reason, the captive insurance company does not exercise any economic activity and does not constitute an undertaking within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. There is no market for captive insurance companies as this kind of activity can only be offered to the respective parent and its group members.

Secondly, no advantage would be involved as the activity is limited to the administration of risks and holding funds. Third, in certain countries — like Germany — the income generated by a captive insurance company is taxed at the level of the parent company. In other words, if the company was also taxed in Liechtenstein, there would be a double taxation problem, so the non-taxation in Liechtenstein does not lead to an advantage. It is further argued that the taxation of captive insurance companies is a result of the nature and general scheme of Liechtenstein taxation. The generation of profits is not the primary objective of captive insurance companies. The Liechtenstein authorities also point to EU Member States which offer a favourable regulatory environment for captive insurance companies.

Fourthly, the tax benefits are not selective as there is no preferential treatment of undertakings which find themselves in a comparable factual and legal situation with others. In the view of the Liechtenstein authorities captive insurance activities cannot be compared to the activities of other insurance companies.

In any event, there would be no distortion of competition as the captive insurance companies do not compete with other insurers for business. Article 5(1) of the EU Merger Regulation establishes that intra group turnover must not be taken into account in assessing whether a transaction reaches a Community dimension. In the opinion of the government, this illustrates that internal transactions do not affect competition.

II.   ASSESSMENT

1.   The presence of State aid

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

“Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.”

1.1.   Income and capital tax

1.1.1.   Presence of State resources

The aid measures must be granted by the State or through State resources.

Whereas the capital tax rate in Liechtenstein is currently set at 2 ‰, captive insurance companies are subject to a reduced capital tax of 1 ‰ (0,75 ‰ for the capital exceeding CHF 50 million and 0,5 ‰ for the capital in excess of CHF 100 million). Moreover, captive insurance companies are further fully exempted from payment of income tax.

The granting of a full or partial tax exemption involves a loss of tax revenues for the State which is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal (tax) expenditure (17). The State in Liechtenstein foregoes revenues corresponding to the non-payment of income tax and the payment of a reduced capital tax rate.

For these reasons, the Authority considers that the special provisions on income and capital tax applicable to captive insurance companies are granted through State resources.

1.1.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

1.1.2.1.   Undertaking

According to the European Court of Justice, the notion of an undertaking in the sense of Article 87 EC, which corresponds to Article 61(1) of the EEA Agreement, encompasses “every entity engaged in an economic activity, regardless of the legal status of the entity and the way in which it is financed” (18). Even economic activities without profit motives can constitute economic activities where the entities carrying out the activity are competing with other profit seeking undertakings (19).

In general, captive insurance companies provide various kinds of insurance services to a limited and defined group of entities seeking insurance coverage and not to the public at large. They are in this sense “captive”. Often there may be a large corporation that establishes such a company to provide it with insurance coverage instead of alternatively requesting insurance on the general market for such services. In addition to provide insurance for the parent company the captive insurer may also provide insurance to other undertakings in the same company group. It may also provide insurance to undertakings which are not in the same ownership group but which are affiliated for example through a vertical relationship. It may also be that various independent undertakings go together and establish a captive insurance company. This could be the case for example for various cooperative undertakings, housing associations or companies in the same branch of industry seeking insurance coverage for certain specific risks.

For their services the captive insurance companies would need to charge premiums, establish an adequate capital base, fulfil solvency requirements and other requirements according to EEA and national legislation. In their business activity they would, as other insurance companies, seek reinsurance or they may themselves be reinsurance undertakings.

In its decision on an aid scheme for captive insurance companies in Åland, the Commission took the view that captive insurance companies were offsetting the risks on the insurance market through internal reinsurance. In that respect, reinsurance of subsidiaries did not constitute a separate insurance market since subsidiaries could normally be insured by other companies operating on the open market. (20) Liechtenstein has not pointed to factual differences compared to the situation in Finland, but merely argues that the Commission is wrong in its assessment.

Providing insurance is a service, which in principle is an economic activity. Even in cases where a captive insurance company only offers its insurance services against remuneration to a parent company, in which case the service is not delivered on an open market, the service in question would still be a financial service. A captive insurance company is set up as any other company and would normally charge for the services it provides. A captive insurance company would thus earn an income for services it provides which is an element that indicates that the activity is of an economic nature.

The company deciding to buy its services from a captive insurance company would presumably only do so if that is more economically advantageous than buying the service from other insurance companies. The captive insurance company is therefore subject to competitive pressure from the market in its delivery of its services since, if its prices would increase, the buyer of the service would turn elsewhere for the procurement of the service. The fact that the service may, in many cases, be delivered to only one customer does not remove it from being an economic activity provided on a market. Many companies in different markets have only one buyer of its service, which does not mean that they are not undertakings for the purposes of EEA competition law. Services or goods are provided on the market even if the purchaser may be only one.

Moreover, the Liechtenstein authorities have not claimed that Liechtenstein law prohibits a captive insurer to provide services to several different companies belonging to the same group, being in some way affiliated or being completely independent of each other. Indeed, Liechtenstein law does not seem to limit the captive insurance companies to supply its services to only one buyer, the parent company, or for that matter a group of companies receiving the captive services. As far as the Authority understands, the captives insurance companies are free to offer their services to any other company. The only limitation is that for tax purposes, services offered to other entities will be subject to normal taxation. The captive insurance companies are thus free to offer their services on the market, in addition to providing insurance to its parent company or a closed circle of companies. The aid scheme in question therefore benefits undertakings that perform an economic activity in competition on the market.

Finally, the aid may also potentially benefit the groups to which the captive insurance companies belong. Such groups will normally be undertakings.

For these reasons, in the preliminary view of the Authority, captive insurance companies are undertakings in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.1.2.2.   Advantage

The measure confers the captive insurances falling under Section 82(a) of the Tax Act an advantage by relieving them of charges (non-payment of income tax and only a reduced payment of a capital tax) that would normally be borne from their budgets.

The payment of taxes is an operating cost related to purchases in the normal course of an undertakings' economic activity, which is normally borne by the undertaking itself. In general, a lower rate of taxation than what normally would be due or an exemption from paying taxes confers an advantage on the eligible companies. They are granted an advantage because the operating costs which those undertakings will have to put up with are reduced in accordance with the amount of exempted tax rate.

The preliminary view of the Authority is therefore that the special tax rules applicable to captive insurance companies which fully or partially exempt them from taxes therefore entail the granting of an economic advantage. The same rules could also constitute an advantage to the groups to which they belong.

1.1.2.3.   Selectivity

For a measure to be aid it must be selective in that it favours “certain undertakings or the production of certain goods”.

Section 82(a) of the Tax Act lists captive insurance companies as eligible to profit from a lower capital tax rate than the generally applicable rate which other undertakings, including third party insurers, are subject to. Similarly, the captive companies benefit from a full exemption from income tax.

As the Tax Act provides for a further tax reduction for those captive companies which have capital exceeding CHF 50 million or CHF 100 million respectively, an additional tax advantage is granted to larger captive companies.

For these reasons, the Authority preliminary considers that the tax rules in favour of captive insurance companies are materially selective.

A specific tax measure can nevertheless be justified by the logic of the tax system if it is consistent with it (21). Measures intended partially or wholly to exempt firms in a particular sector from the charges arising from the normal application of the general system may constitute State aid if there is no justification for this exemption on the basis of the nature and logic of the general system (22). Therefore, even if being materially selective, the specific tax rules applicable to captive insurance companies will not be selective in the sense of Article 61(1) of the EEA Agreement if the rule is justified by the nature and general scheme of the Liechtenstein tax system.

For this assessment, the Authority must consider whether the special tax rules applicable to captive insurance companies meet the objectives inherent in the tax system itself, or whether it pursues other objectives not enshrined therein. The Authority must analyse the national tax system of Liechtenstein irrespective of whether captive insurance companies enjoy similar tax advantages in other EEA States.

According to constant case law, it is for the EFTA State that has introduced a differentiation between undertakings in relation to charges to show that it is actually justified by the nature and general scheme of the system in question (23).

The Liechtenstein authorities have stated that this tax concession was introduced in order to establish and develop the captive insurance sector as a new field of economic activity in Liechtenstein. In the view of the Authority, this is an economic purpose not inherent to taxation which therefore does not fall within the logic of a tax system (24).

The Liechtenstein authorities have however argued that taxation of captive insurance companies would lead to double taxation of the same earnings. They quote the example of the profits of captive insurance companies being taxed in Germany, which might lead to a double taxation if the same profits were taxed in Liechtenstein.

The avoidance of double taxation is nowhere reflected in the Liechtenstein Tax Act or in the history of its introduction. To the contrary, in the Authority's view, the following aspects indicate that the logic behind the tax exemptions neither has the effect nor the purpose of avoiding double taxation. First, the reduced tax is not limited to situations where a double taxation would occur. Second, the tax is not reduced to zero where the taxation in another State would exceed the normally applicable tax rate in Liechtenstein. Third, the captive insurance companies are partially exempted from the general capital tax in Liechtenstein simply because they carry out their specific services in the given organisational form. Fourth, the particular capital taxation for captives is digressive in nature as the tax rate decreases when the taxable capital exceeds certain thresholds. In the Authority's view, had the purpose of introducing a differentiated taxation for captive insurance companies been to avoid double taxation, degressivity would not seem to be the appropriate tool to achieve such an objective.

At this stage of the procedure, the Authority cannot see that the various tax exemptions can be considered to be inherent in the nature and general scheme of the Liechtenstein tax system. The preliminary view of the Authority is therefore that these measures are selective in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.1.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

In order to fall under Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must distort or threaten to distort competition and affect trade between the Contracting Parties.

For a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition and that the measure concerned affects intra-Community trade by financially strengthening the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade (25).

The grant of a tax reduction to captive insurance companies strengthens and reinforces their position towards other companies offering insurance services in the European Economic Area. As the Commission pointed out in the above mentioned Åland decision, the insurance market is an open market and companies belonging to a group can normally insure their risks with non-affiliated insurers (26).

Since the insurance services which the eligible companies carry out are activities which are the subject of trade between the Contracting Parties, intra-EEA trade is equally deemed to be affected (27). In addition, trade is deemed to be affected as the measure could also benefits the groups to which the captive insurers belong, which may be active in markets open to cross-border competition.

1.2.   Coupon tax

1.2.1.   Presence of State resources

As mentioned above, the aid measures must be granted by the State or through State resources.

The granting of a tax exemption involves a loss of tax revenues for the State which is equivalent to consumption of State resources in the form of fiscal (tax) expenditure (28). By exempting shares or parts of captive insurance companies from payment of coupon tax, the State in Liechtenstein foregoes revenues corresponding to the non-payment of coupon taxes.

Thus, the coupon tax exemption is granted through State resources.

1.2.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

First, the aid measure must confer on the beneficiaries advantages that relieve them of charges that are normally borne from their budget. Second, the aid measure must be selective in that it favours “certain undertakings or the production of certain goods”.

The measure confers the investors in captive insurance companies an advantage by relieving them of charges (non payment of coupon tax) they would normally be subject to. By exempting shares or parts of captive insurance companies from payment of the coupon tax, the Liechtenstein legislation makes it more attractive to invest in captive insurance companies than in other undertakings, where their investments are subject to payment of coupon tax. Therefore, investors in captive insurance companies are granted an advantage. A lower rate of taxation than what normally would be due or an exemption from paying taxes confers an advantage to the undertakings investing in captive insurance companies (29).

The preliminary view of the Authority is therefore that the exemption from payment of coupon tax applicable to shares or parts of captive insurance companies entails the granting of an economic advantage to the undertakings owning them.

As mentioned above, this tax exemption also grants an indirect advantage to the captive insurance companies which become more attractive for investors and thus makes capital more easily accessible for the former (30).

Second, the measure is selective since it only concerns undertakings that have created or invested in a captive insurance company as well as the insurance companies themselves. As the European Commission held in its decision regarding the treatment of captive insurance companies in Åland (31), the creation of this type of companies requires an economic strength and is therefore normally undertaken mainly by large companies or groups of companies. Normally, the group needs to be large enough to generate a turnover that will allow the captive insurance company to generate a high enough turnover to cover the fixed costs and obtain a profit. The measure therefore favours larger companies to the detriment of companies which cannot afford the establishment of captive insurance companies.

For these reasons, the Authority preliminary considers that the exemption from coupon tax on dividends and profit shares from captive insurance companies is materially selective.

As mentioned above, a specific tax measure can nevertheless be justified by the logic of the tax system if it is consistent with it (32).

The arguments presented above in relation to income and capital tax applies equally to the exemption from coupon tax.

At this stage of the procedure, the Authority is therefore of the preliminary opinion that the exemption from payment the coupon tax is selective in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.2.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

In order to fall under Article 61(1) of the EEA Agreement, the measure must distort or threaten to distort competition and affect trade between the Contracting Parties.

For a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition and that the measure concerned affects intra-Community trade by financially strengthening the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade (33).

In addition to the reasons mentioned above under Section II.1.1.3, the Authority notes that the undertakings that own captive insurance companies are normally large companies or groups of companies that naturally compete offering goods and/or services in the European Economic Area.

The Authority's preliminary view is that the exemption from paying a coupon tax distorts competition and has an effect on trade between the Contracting Parties within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

1.3.   Conclusion

Against the background of the above, the Authority is of the preliminary view that the special tax rules applicable to captive insurance companies in Liechtenstein constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

2.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, “the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision”.

The special rules regarding the capital, income and coupon taxes applicable to captive insurance undertakings were introduced into the Tax Act in 1998, i.e. after the entry into force of the EEA Agreement. The Liechtenstein authorities did not notify this amendment of the Tax Act to the Authority. The Authority therefore draws the preliminary conclusion that the Liechtenstein authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3.

3.   Compatibility of the aid

Support measures caught by Article 61(1) of the EEA Agreement are generally incompatible with the functioning of the EEA Agreement, unless they qualify for a derogation in Article 61(2) or (3) of the EEA Agreement.

The derogation of Article 61(2) is not applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. Nor does Article 61(3)(a) or Article 61(3)(b) of the EEA Agreement apply to the case at hand.

The aid in question is not linked to any investment in production capital. It just reduces the costs which companies would normally have to bear in the course of pursuing their day-to-day business activities and is consequently to be classified as operating aid. Operating aid is normally not considered suitable to facilitate the development of certain economic activities or of certain regions as provided for in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement. Operating aid is only allowed under special circumstances (e.g. for certain types of environmental or regional aid), when the Authority's Guidelines provide for such an exemption. None of these Guidelines apply to the aid in question.

The Authority therefore doubts that the special tax rules applicable to captive insurance companies can be justified under the State aid provisions of the EEA Agreement.

4.   Conclusion

Based on the information submitted by the Liechtenstein authorities, the Authority cannot exclude the possibility that the tax rules applicable to captive insurance companies (full exemption from payment of income and coupon tax and partial exemption from payment of capital tax) constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

Furthermore, as stated above, the Authority has doubts that these measures can be regarded as compatible under the State aid provisions of the EEA Agreement, in particular Article 61(3)(c) thereof.

Consequently, and in accordance Article 4(4) of Part II of Protocol 3, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measures in question are compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3, invites the Liechtenstein authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

The Authority further requests the Liechtenstein authorities to provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the above-mentioned aid measure, within the same deadline.

It invites the Liechtenstein authorities to forward a copy of this decision to the potential aid recipients of the aid immediately.

The Authority would like to remind the Liechtenstein authorities that, according to Article 14 in Part II of Protocol 3, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to the general principal of law. At this stage of the procedure, the Authority considers that neither Liechtenstein nor the beneficiaries of the aid measure under assessment can validly argue the existence of legitimate expectations. According to the case law of the Court of Justice, a diligent trader should himself be able to verify that new aid has been put into effect in accordance with the applicable procedural rules, notably Article 88 EC, corresponding to Article 1 in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement. For that reason, the beneficiary of new aid, granted in contravention of that provision, can only in exceptional circumstances claim that he had legitimate expectations barring the repayment of the aid (34).

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 against Liechtenstein regarding the tax derogations in favour of captive insurance companies introduced in 1998.

Article 2

The Liechtenstein authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

This Decision is addressed to the Principality of Liechtenstein.

Article 4

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 24 September 2008.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JAEGER

College Member”

---

(1)  1997. gada 18. decembra likums par grozījumiem Lihtenšteinas nodokļu likumā, Tiesību aktu vēstnesis, 1998. gads, Nr. 36.

1

(2)  Hereinafter referred to as the Authority.

2

(3)  Hereinafter referred to as “the EEA Agreement”.

3

(4)  Hereinafter referred to as “the Surveillance and Court Agreement”.

4

(5)  Hereinafter referred to as “Protocol 3”.

5

(6)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ L 231, 3.9.1994, p. 1) and EEA Supplement No 32 of 3 September 1994, p. 1. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority's website:

6

Official Journal of the European Union

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

(7)  This Chapter was introduced with Authority's Decision No 149/99/COL of 30 June 1999, published in OJ L 137, 8.6.2000, p. 26 and EEA Supplement No 26 of 8 June 2000, p. 11.

7

(8)  Decision 195/04/COL of 14 July 2004 published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplement No 26 of 25 May 2006, p. 1 as amended by Decision 319/05/COL of 14 December 2005 published in OJ C 286, 23.11.2006, p. 9 and EEA Supplement No 57 of 23 November 2006, p. 31.

8

(9)  Liechtensteinisches Landesgesetzblatt 1961, Nr. 7, with subsequent amendments.

9

(10)  The net profit is set in relation to the taxable capital. The tax rate is then set at half the percentage which the net profit constitutes of the taxable capital. However, there is a minimum level of 7,5 % and a maximum ceiling of 15 %, see Section 79(2) of the Tax Act.

10

(11)  Article 88(i) of the Tax Act reads: “[s]teuerpflichtig ist der Schuldner des Coupons oder der steuerbaren Leistung”.

11

(12)  Article 88(k) of the Tax Act reads: “Der Betrag, mit dem der Coupon eingelöst wird, oder die steuerbare Leistung ist bei der Auszahlung, überweisung, Gutschrift oder Verrechnung ohne Rücksicht auf die Person des Glüabigers um die Steuer zu kürzen.”

12

(13)  By virtue of Act of 18 December 1997 on the amendment of the Liechtenstein Tax Act, Law Gazette 1998, No 36.

13

(14)  Incorporated into the EEA Agreement by OJ Decision No 59/2006 of 2 June 2006. It entered into force on 1 June 2007.

14

(15)  Translation made by the services of the Authority.

15

(16)  See also letter of 30 May 2007 from the Liechtenstein authorities.

16

(17)  See point 3(3) on the Authority's State Aid Guidelines to Business Taxation.

17

(18)  Joined Cases C-180/98 to C-184/98 Pavlow [2000] ECR I-6451, paragraph 75.

18

(19)  Case C-222/04 Cassa di Resparmio di Firenze SpA [2006] ECR I-289 paragraph 123; see also Commission Decision of 16 September 1997 on State aid for Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH (OJ L 159, 3.6.1998, p. 58).

19

(20)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, OJ 2002, L 329/22, paragraph 45.

20

(21)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, [1999] EFTA Court Report, p. 76, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and Others and Norway v EFTA Surveillance Authority, [2005] EFTA Court Report, p. 117, paragraphs 84-85; Joined Cases T-127/99, T-129/99 and T-148/99 Territorio Histórico de Alava et a v Commission [2002] ECR II-1275, paragraph 163, Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, paragraph 42; Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933 paragraph 42, Case C-172/03 Wolfgang Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 43.

21

(22)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraphs 76-89; Case 173/73 Italy v Commission [1974] ECR 709, paragraph 16.

22

(23)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, mentioned above, paragraph 67, Case C-159/01 Netherlands v Commission, ECR [2004] I-4461, paragraph 43.

23

(24)  See for a similar argumentation, Commission Decision of 17 February 2003 on the State aid implemented by the Netherlands for international financing activities paragraph 95.

24

(25)  Case T-214/95 Het Vlaamse Gewest v Commission [1998] ECR II-717, Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

25

(26)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, published on OJ L 329, 5.12.2002, p. 22, paragraphs 44 and 46.

26

(27)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, cited above, paragraph 47.

27

(28)  See point 3(3) on the Authority's State Aid Guidelines to Business Taxation.

28

(29)  In case of investors which are private persons, the grant of a tax exemption does not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.

29

(30)  Commission Decision of 21 January 1998 on tax concessions under § 52(8) of the German Income Tax Act, published on OJ L 212, 30.7.1998, p. 50. Case C-156/98 Germany v Commission ECR [2000] I-6857, paragraph 26.

30

(31)  Commission Decision of 10 July 2002 on the aid scheme implemented by Finland for Åland Islands captive insurance companies, published on OJ L 329, 5.12 2002, p. 22.

31

(32)  Case E-6/98 Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraph 38; Joined Cases E-5/04, E-6/04 and E-7/04 Fesil and Finnfjord, PIL and others and Norway v EFTA Surveillance Authority, cited above, paragraphs 84-85; Joined Cases T-127/99, T-129/99 and T-148/99 Territorio Histórico de Alava et a v Commission [2002] ECR II-1275, paragraph 163, Case C-143/99 Adria-Wien Pipeline [2001] ECR I-8365, paragraph 42; Case T-308/00 Salzgitter v Commission [2004] ECR II-1933 paragraph 42, Case C-172/03 Wolfgang Heiser [2005] ECR I-1627, paragraph 43.

32

(33)  Case T-214/95 Het Vlaamse Gewest v Commission [1998] ECR II-717, Case 730/79 Philip Morris v Commission [1980] ECR 2671, paragraph 11.

33

(34)  Cf. Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51; Case C-24/95 Alcan Deutschland [1997] ECR I-1591, paragraph 25; and Case T-55/99 Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) [2000] ECR II-3207, paragraph 121 to 131.

34

---