# Eiropas Savienības C 70/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 70 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 24. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 70

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 24. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 070/01 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2008. — 2011. gadam | 1 |
| 2009/C 070/02 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2008.-2011. gadam | 8 |
| 2009/C 070/03 | Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2008.–2010. gadam | 13 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 070/01

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2008. — 2011. gadam

1

2009/C 070/02

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2008.-2011. gadam

8

2009/C 070/03

Padomes Atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2008.–2010. gadam

13

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 070/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  ) | 19 |
| 2009/C 070/05 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu | 20 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 070/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  )

1

19

2009/C 070/05

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

20

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Padome |
| 2009/C 070/06 | Pārskats par Padomes ieceltajām personām — 2009. gada janvāris un februāris (sociālā joma) | 22 |
| | Komisija |
| 2009/C 070/07 | Euro maiņas kurss | 24 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 070/08 | Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam (
  1
  ) | 25 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

2009/C 070/06

Pārskats par Padomes ieceltajām personām — 2009. gada janvāris un februāris (sociālā joma)

22

Komisija

2009/C 070/07

Euro maiņas kurss

24

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 070/08

Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam (
  1
  )

1

25

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 070/09 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 27 |

V   Atzinumi

CITI AKTI

Komisija

2009/C 070/09

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

27

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2009/C 070/10 | Labojums dalībvalstu atzīto dabisko minerālūdeņu sarakstā (OV C 54, 7.3.2009.) | 32 |

Labojumi

2009/C 070/10

Labojums dalībvalstu atzīto dabisko minerālūdeņu sarakstā (OV C 54, 7.3.2009.)

(OV C 54, 7.3.2009.)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2008. — 2011. gadam

(2009/C 70/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu laikam no 2008. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu laikam no 2008. līdz 2011. gadam.

| (2) | Papildinot ilgstošas strukturālās nepilnības, kas vairākus gadus bremzēja apmierinošu ražīguma pieaugumu, pasaules mēroga ekonomiskā lejupslīde spēcīgi ietekmē Itālijas ekonomiku, lai gan līdz šim Itālijas privātā sektora zemās parādsaistības un salīdzinoši stabilā finanšu sistēma ir sniegusi nelielu aizsegu pret finanšu krīzes tiešo ietekmi. Reālā IKP pieauguma lejupslīde Itālijā jau bija sākusies 2007. gada vidū, krietni pirms finanšu tirgus krīzes padziļināšanās. 2008. gada otrajā pusē tā pārvērtās par recesiju, ko izraisīja svārstīgais iekšzemes pieprasījums un eksporta apjomu samazināšanās. Tuvākā termiņa galvenie uzdevumi ir atjaunot uzņēmumu un patērētāju uzticību, nodrošināt piekļuvi kreditēšanai, it īpaši MVU, veicināt darba tirgus korekciju, lai cīnītos pret pieaugošo bezdarbu, uzlabot ražīguma pieaugumu un stiprināt izmaksu konkurētspēju. Ņemot vērā ļoti augsto valdības parādu un saistīto procentu nastu, Itālijas valdībai sava reakcija uz šīm problēmām ir uzmanīgi jāsabalansē ar nepieciešamību izvairīties no ievērojamas valsts finanšu situācijas pasliktināšanas. Plānotā fiskālās politikas nostādne 2009. gadam ir pamatā neitrāla. Šajā sakarībā valdība 2008. gada novembrī pieņēma ekonomikas atveseļošanas pasākumu kopumu, kas ir saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) un kura mērķis ir atbalstīt mājsaimniecības un uzņēmumus ar zemiem ienākumiem, tai pat laikā paātrinot valsts ieguldījumus. 2009. gada februārī tika pieņemti turpmāki pasākumi, lai atbalstītu pieprasījumu pēc energoefektīvām ilglietojuma precēm. Tomēr ekonomiskā lejupslīde smagi gulstas uz Itālijas valsts finansēm. |
| --- | --- |

(2)

Papildinot ilgstošas strukturālās nepilnības, kas vairākus gadus bremzēja apmierinošu ražīguma pieaugumu, pasaules mēroga ekonomiskā lejupslīde spēcīgi ietekmē Itālijas ekonomiku, lai gan līdz šim Itālijas privātā sektora zemās parādsaistības un salīdzinoši stabilā finanšu sistēma ir sniegusi nelielu aizsegu pret finanšu krīzes tiešo ietekmi. Reālā IKP pieauguma lejupslīde Itālijā jau bija sākusies 2007. gada vidū, krietni pirms finanšu tirgus krīzes padziļināšanās. 2008. gada otrajā pusē tā pārvērtās par recesiju, ko izraisīja svārstīgais iekšzemes pieprasījums un eksporta apjomu samazināšanās. Tuvākā termiņa galvenie uzdevumi ir atjaunot uzņēmumu un patērētāju uzticību, nodrošināt piekļuvi kreditēšanai, it īpaši MVU, veicināt darba tirgus korekciju, lai cīnītos pret pieaugošo bezdarbu, uzlabot ražīguma pieaugumu un stiprināt izmaksu konkurētspēju. Ņemot vērā ļoti augsto valdības parādu un saistīto procentu nastu, Itālijas valdībai sava reakcija uz šīm problēmām ir uzmanīgi jāsabalansē ar nepieciešamību izvairīties no ievērojamas valsts finanšu situācijas pasliktināšanas. Plānotā fiskālās politikas nostādne 2009. gadam ir pamatā neitrāla. Šajā sakarībā valdība 2008. gada novembrī pieņēma ekonomikas atveseļošanas pasākumu kopumu, kas ir saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) un kura mērķis ir atbalstīt mājsaimniecības un uzņēmumus ar zemiem ienākumiem, tai pat laikā paātrinot valsts ieguldījumus. 2009. gada februārī tika pieņemti turpmāki pasākumi, lai atbalstītu pieprasījumu pēc energoefektīvām ilglietojuma precēm. Tomēr ekonomiskā lejupslīde smagi gulstas uz Itālijas valsts finansēm.

| (3) | Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz, ka pēc tam, kad 2008. gadā reālā IKP pieaugums pazeminājies par 0,6 %, 2009. gadā tas turpinās kristies par 2 %. 2010. gadā ir paredzēta neliela reālā IKP pieauguma atveseļošanās līdz 0,3 %, savukārt, 2011. gadā daudz būtiskāka — līdz 1 %. Šajās makroekonomiskajās prognozēs ir ņemti vērā 28. novembrī pieņemtie atveseļošanās pasākumi, kuru paredzamā ekonomiskā ietekme vēl nav noteikta kvantitatīvi. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2), kas publiskota pēc programmas prognožu termiņa beigām, ekonomiskā izaugsme varētu būt pat zemāka, nekā paredzēts programmā. Ņemot to vērā, arī programmas 2009. gada prognozes par nodarbinātību šķiet diezgan optimistiskas jo īpaši attiecībā uz nostrādātajām stundām. Pretēji tam inflācijas prognozes izskatās ticamas. Programmas inflācijas prognozes un tām pamatā esošā darbaspēka vienības izmaksu pieauguma mazināšanās vidējā termiņā norāda uz zināmiem centieniem mazināt konkurētspējas zudumu, kas Itālijā novērots jau kopš 1990. gadu beigām. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz, ka pēc tam, kad 2008. gadā reālā IKP pieaugums pazeminājies par 0,6 %, 2009. gadā tas turpinās kristies par 2 %. 2010. gadā ir paredzēta neliela reālā IKP pieauguma atveseļošanās līdz 0,3 %, savukārt, 2011. gadā daudz būtiskāka — līdz 1 %. Šajās makroekonomiskajās prognozēs ir ņemti vērā 28. novembrī pieņemtie atveseļošanās pasākumi, kuru paredzamā ekonomiskā ietekme vēl nav noteikta kvantitatīvi. Pēc pašlaik pieejamās informācijas (2), kas publiskota pēc programmas prognožu termiņa beigām, ekonomiskā izaugsme varētu būt pat zemāka, nekā paredzēts programmā. Ņemot to vērā, arī programmas 2009. gada prognozes par nodarbinātību šķiet diezgan optimistiskas jo īpaši attiecībā uz nostrādātajām stundām. Pretēji tam inflācijas prognozes izskatās ticamas. Programmas inflācijas prognozes un tām pamatā esošā darbaspēka vienības izmaksu pieauguma mazināšanās vidējā termiņā norāda uz zināmiem centieniem mazināt konkurētspējas zudumu, kas Itālijā novērots jau kopš 1990. gadu beigām.

| (4) | Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka vispārējais valdības deficīts 2008. gadā pieauga līdz 2,8 % no IKP salīdzinājumā ar 2007. gada novembra programmas atjauninājuma mērķi — 2,2 % deficīts. Neskatoties uz pozitīvo bāzes efektu, rezultāts izrādījās augstāks, nekā plānots, jo pašlaik tiek ziņots, ka 2007. gada deficīts ir 1,6 % no IKP salīdzinājumā ar iepriekšējā atjauninājumā izvirzīto mērķi — 2,4 % no IKP. Labāko 2007. gada izejas pozīciju vairāk nekā atsvēra notikumu attīstība 2008. gadā, daļēji saistībā ar nelabvēlīgajiem ekonomiskajiem apstākļiem. Turklāt augstākas procentu likmes radīja pieaugošas parādu apkalpošanas izmaksas. Ienākumu pieauguma deficīts, kas pārsniedz ekonomiskās lejupslīdes ietekmi, atspoguļo dažādu piesardzības pasākumu īstenošanu, proti: darba devēju piekrišana 2008. gadā samazināt nodarbinātības izmaksu un neto algas starpību (darba ņēmējiem uz pastāvīgu līgumu pamata), kas bija paredzēts 2007. gadā, pilnīga nodokļa atcelšana primārajam dzīvojamam īpašumam, kā arī līdz 2009. gadam atlikti daži nodokļu maksājumu termiņi, kas pieņemti kopā ar ekonomiskās atveseļošanās paketi 2008. gada beigās. Tiek lēsts, ka strukturālais deficīts — tas ir, cikliski koriģētais deficīts, neskaitot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus — ir pieaudzis par

   procentpunkta no IKP atbilstoši 2007. gadam. To var salīdzināt ar

  procentpunkta uzlabojumu, kas paredzēts 2007. gada novembra programmas atjauninājumā. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Saskaņā ar programmu ir plānots, ka 2009. gadā deficīts no 2,6 % no IKP 2008. gadā pieaugs līdz 3,7 % no IKP, kas ir virs deficīta atsauces vērtības 3 % no IKP. Tas ir pielīdzināms Komisijas dienestu starpposma prognozē paredzētajam 3,8 % deficītam. Deficīta paplašināšanās atspoguļo automātisko stabilizatoru darbību, tai pat laikā plānotā fiskālās politikas nostādne ir pamatā neitrāla. Jo īpaši ir prognozēts, ka primāro izdevumu pieaugums, kas pēc vēsturiskajiem datiem (3,1 % nominālā izteiksmē salīdzinājumā ar vidēji 4,5 % laikā no 1999. līdz 2007. gadam) tomēr ir mērens, ievērojami apsteigs nominālā IKP pieaugumu. Ieņēmumu pieaugums ievērojami samazināsies, bet mazāk nekā nodokļu bāze, kas arī atspoguļo gan vienreizējus, gan pastāvīgus piesardzības pasākumus, kas pieņemti kopā ar atveseļošanās paketi un trīs gadu fiskālajām paketēm, kā arī pozitīvas sociālo iemaksu tendences. Neskatoties uz augstāku parādu, zemākas procentu likmes margināli samazinās procentu izdevumus, tādejādi nedaudz atvieglojot valsts finanšu smago stāvokli. Šo tendenču rezultātā Komisijas dienestu pārrēķinātā strukturālā bilance, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju, uzlabosies par

  procentpunkta no IKP salīdzinājumā ar 2008. gadu. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Attiecībā uz vidēja termiņa budžeta stratēģiju programmā ir apstiprinātas saistības sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM) — strukturāli līdzsvarotu budžetu, bet 2011. gads par termiņu vairs nav noteikts. Ekonomiskā lejupslīde nozīmē, ka tiks aizkavēta budžeta konsolidācijas plāna īstenošana, kas ir pamatā 2008. gada vasarā apstiprinātajai trīs gadu fiskālajai paketei. Apņemšanās veikt uz izdevumiem pamatotu korekciju, kas šajā paketē bija precīzi formulēta, tiek atkal apstiprināta, konkrēti, plaši apstiprinot vidēja termiņa prognozes attiecībā uz individuālām izdevumu kategorijām un to sasniegšanai veicamos pasākumus. Tomēr, lai gan ir plānots, ka atveseļošanās pakete neietekmēs budžetu, tās īstenošana nozīmē zināmu novirzīšanos no uz izdevumiem pamatotas korekcijas, tā kā 2009. gadā ir paredzēta investīciju paātrināšana un vienreizēji maksājumi mājsaimniecībām. Pēc 2009. gadā paredzētā straujā pieauguma primāro izdevumu un IKP attiecība pakāpeniski atgriezīsies tādā līmenī, kāds paredzēts 2008. gadā, pateicoties uzlabotajiem ekonomiskajiem apstākļiem un ļoti zemajiem gada pieaugumiem, kas plānoti 2010. līdz 2011. gadam (vidēji 0,8 % nominālā izteiksmē). Tiek plānots, ka ieņēmumu un IKP attiecība nedaudz pieaugs laikā no 2008. līdz 2011. gadam. 2009. gadā faktiskais deficīts sasniegs savu kulmināciju, bet 2010. gadā ir plānots kritums līdz 3,3 % no IKP un 2011. gadā — 2,9 % no IKP. Paredzētā negatīvā ietekme uz procentu izdevumiem no 2010. gada nozīmē, ka paredzētais primārās bilances uzlabojums būs straujāks. Pārrēķinātā strukturālā bilance 2010. un 2011. gadā turpinās uzlaboties par kumulatīvu 1 procentpunktu no IKP. Plānoto fiskālo konsolidāciju 2010. līdz 2011. gadā virza ierobežojumi, kas izriet no ļoti augstā valdības parāda. Tiek paredzēts, ka valdības kopējais parāds, kas 2008. gadā ir pieaudzis gandrīz līdz 106 % no IKP, atspoguļojot arī piesardzīgu likvīdo aktīvu uzkrāšanu Itālijas Bankā, turpinās pieaugt 2009. un 2010. gadā, sasniedzot maksimāli 112 % no IKP, bet 2011. gadā nedaudz kritīsies līdz 111,6 % no IKP. Šo tendenču galvenie virzītājspēki ir plānotie zemie primārie pārpalikumi un zems nominālā IKP pieaugums. Programmā paredzētā krājumu plūsmas korekcija ir salīdzinoši maza, bet tajā nav iekļauta iespējamā banku rekapitalizācijas shēma, kas pieņemta kopā ar atveseļošanās paketi, jo tā vēl nav izmantota. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz vidēja termiņa budžeta stratēģiju programmā ir apstiprinātas saistības sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM) — strukturāli līdzsvarotu budžetu, bet 2011. gads par termiņu vairs nav noteikts. Ekonomiskā lejupslīde nozīmē, ka tiks aizkavēta budžeta konsolidācijas plāna īstenošana, kas ir pamatā 2008. gada vasarā apstiprinātajai trīs gadu fiskālajai paketei. Apņemšanās veikt uz izdevumiem pamatotu korekciju, kas šajā paketē bija precīzi formulēta, tiek atkal apstiprināta, konkrēti, plaši apstiprinot vidēja termiņa prognozes attiecībā uz individuālām izdevumu kategorijām un to sasniegšanai veicamos pasākumus. Tomēr, lai gan ir plānots, ka atveseļošanās pakete neietekmēs budžetu, tās īstenošana nozīmē zināmu novirzīšanos no uz izdevumiem pamatotas korekcijas, tā kā 2009. gadā ir paredzēta investīciju paātrināšana un vienreizēji maksājumi mājsaimniecībām. Pēc 2009. gadā paredzētā straujā pieauguma primāro izdevumu un IKP attiecība pakāpeniski atgriezīsies tādā līmenī, kāds paredzēts 2008. gadā, pateicoties uzlabotajiem ekonomiskajiem apstākļiem un ļoti zemajiem gada pieaugumiem, kas plānoti 2010. līdz 2011. gadam (vidēji 0,8 % nominālā izteiksmē). Tiek plānots, ka ieņēmumu un IKP attiecība nedaudz pieaugs laikā no 2008. līdz 2011. gadam. 2009. gadā faktiskais deficīts sasniegs savu kulmināciju, bet 2010. gadā ir plānots kritums līdz 3,3 % no IKP un 2011. gadā — 2,9 % no IKP. Paredzētā negatīvā ietekme uz procentu izdevumiem no 2010. gada nozīmē, ka paredzētais primārās bilances uzlabojums būs straujāks. Pārrēķinātā strukturālā bilance 2010. un 2011. gadā turpinās uzlaboties par kumulatīvu 1 procentpunktu no IKP. Plānoto fiskālo konsolidāciju 2010. līdz 2011. gadā virza ierobežojumi, kas izriet no ļoti augstā valdības parāda. Tiek paredzēts, ka valdības kopējais parāds, kas 2008. gadā ir pieaudzis gandrīz līdz 106 % no IKP, atspoguļojot arī piesardzīgu likvīdo aktīvu uzkrāšanu Itālijas Bankā, turpinās pieaugt 2009. un 2010. gadā, sasniedzot maksimāli 112 % no IKP, bet 2011. gadā nedaudz kritīsies līdz 111,6 % no IKP. Šo tendenču galvenie virzītājspēki ir plānotie zemie primārie pārpalikumi un zems nominālā IKP pieaugums. Programmā paredzētā krājumu plūsmas korekcija ir salīdzinoši maza, bet tajā nav iekļauta iespējamā banku rekapitalizācijas shēma, kas pieņemta kopā ar atveseļošanās paketi, jo tā vēl nav izmantota.

| (7) | Deficīta rezultāti programmas laikā varētu būt augstāki, nekā paredzēts programmā. Pirmkārt, ekonomiskā izaugsme varētu būt mazāka. Otrkārt, lai 2010. līdz 2011. gadā panāktu plānoto zemo primāro izdevumu pieaugumu, ir pilnīgi nepieciešams visos valdības līmeņos īstenot uz izdevumiem pamatotu korekciju, kas ir pamatā 2008. gada vasarā pieņemtajam trīs gadu pasākumu kopumam. Treškārt, programmas prognozes par sociālajām iemaksām (sevišķi 2009. gadā) var arī nepiepildīties, ņemot vērā arī diezgan labvēlīgos pamatā esošos pieņēmumus par nodarbinātības pieaugumu. Visbeidzot, lai gan ir paredzēts, ka 2008. gada novembrī pieņemtā atveseļošanās pakete un jaunie fiskālie stimuli ilglietojuma preču iepirkšanai, kas pieņemti 2009. gada februārī (nav iekļauti programmā), būs pilnībā finansēti, tie tomēr var ietekmēt 2009. gada budžeta rezultātus. To pašu iemeslu dēļ parāda attiecības attīstība no 2009. gada un turpmāk var nebūt tik labvēlīga, kā paredzēts programmā. Arī iespējamās kapitāla injekcijas banku sektorā var ietekmēt kopējo parāda attiecību. |
| --- | --- |

(7)

Deficīta rezultāti programmas laikā varētu būt augstāki, nekā paredzēts programmā. Pirmkārt, ekonomiskā izaugsme varētu būt mazāka. Otrkārt, lai 2010. līdz 2011. gadā panāktu plānoto zemo primāro izdevumu pieaugumu, ir pilnīgi nepieciešams visos valdības līmeņos īstenot uz izdevumiem pamatotu korekciju, kas ir pamatā 2008. gada vasarā pieņemtajam trīs gadu pasākumu kopumam. Treškārt, programmas prognozes par sociālajām iemaksām (sevišķi 2009. gadā) var arī nepiepildīties, ņemot vērā arī diezgan labvēlīgos pamatā esošos pieņēmumus par nodarbinātības pieaugumu. Visbeidzot, lai gan ir paredzēts, ka 2008. gada novembrī pieņemtā atveseļošanās pakete un jaunie fiskālie stimuli ilglietojuma preču iepirkšanai, kas pieņemti 2009. gada februārī (nav iekļauti programmā), būs pilnībā finansēti, tie tomēr var ietekmēt 2009. gada budžeta rezultātus. To pašu iemeslu dēļ parāda attiecības attīstība no 2009. gada un turpmāk var nebūt tik labvēlīga, kā paredzēts programmā. Arī iespējamās kapitāla injekcijas banku sektorā var ietekmēt kopējo parāda attiecību.

| (8) | Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Itālijā ir zemāka nekā caurmērā ES, un, pateicoties pieņemtajām pensiju reformām, pensijām vajadzīgie izdevumi pieaug lēnāk nekā vidēji ES. Tomēr pensiju izdevumu īpatsvars no IKP joprojām ir viens no augstākajiem ES, un prognozes pamatojas uz pieņēmumu, ka pieņemtās reformas ir pilnībā īstenotas, jo īpaši uz pieņēmumu, ka pārskatītos aktuāros koeficientus, kas pilnībā atbilst reformētās pensiju sistēmas pamatā esošajam iemaksu principam, sāks piemērot no 2010. gada. Varētu apsvērt papildu pasākumus, sevišķi attiecībā uz pensijas vecuma paaugstināšanu, jo īpaši sievietēm. Tas ļautu sociālos izdevumus pārdalīt tā, lai veidotu plašāku un vienotāku bezdarba pabalstu sistēmu, kas nodrošina pienācīgus darba stimulēšanas pasākumus un efektīvu aktivizēšanas politiku. Programmā lēstais budžeta stāvoklis 2008. gadā, kas ir sliktāks nekā stāvoklis iepriekšējās programmas sākumā, būtu pietiekams, lai stabilizētu pašreizējo parāda attiecību, bet neļautu izlīdzināt prognozēto novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību. Lielu primāro pārpalikumu sasniegšana un saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt vidējos riskus valsts finanšu ilgtspējībai. |
| --- | --- |

(8)

Novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Itālijā ir zemāka nekā caurmērā ES, un, pateicoties pieņemtajām pensiju reformām, pensijām vajadzīgie izdevumi pieaug lēnāk nekā vidēji ES. Tomēr pensiju izdevumu īpatsvars no IKP joprojām ir viens no augstākajiem ES, un prognozes pamatojas uz pieņēmumu, ka pieņemtās reformas ir pilnībā īstenotas, jo īpaši uz pieņēmumu, ka pārskatītos aktuāros koeficientus, kas pilnībā atbilst reformētās pensiju sistēmas pamatā esošajam iemaksu principam, sāks piemērot no 2010. gada. Varētu apsvērt papildu pasākumus, sevišķi attiecībā uz pensijas vecuma paaugstināšanu, jo īpaši sievietēm. Tas ļautu sociālos izdevumus pārdalīt tā, lai veidotu plašāku un vienotāku bezdarba pabalstu sistēmu, kas nodrošina pienācīgus darba stimulēšanas pasākumus un efektīvu aktivizēšanas politiku. Programmā lēstais budžeta stāvoklis 2008. gadā, kas ir sliktāks nekā stāvoklis iepriekšējās programmas sākumā, būtu pietiekams, lai stabilizētu pašreizējo parāda attiecību, bet neļautu izlīdzināt prognozēto novecošanās ilgtermiņa ietekmi uz budžetu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību. Lielu primāro pārpalikumu sasniegšana un saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt vidējos riskus valsts finanšu ilgtspējībai.

| (9) | Pēdējos gados ir panākts ievērojams progress fiskālās sistēmas uzlabošanā, kas ir galvenais priekšnoteikums uz izdevumiem pamatotas korekcijas ticamai vidēja termiņa stratēģijai, ko pamato uzlabota izmaksu lietderība un valsts izdevumu efektivitāte. 2008. gada vasarā pieņemtais trīs gadu fiskālo pasākumu kopums stiprina vidēja termiņa fiskālo sistēmu, precīzi formulējot sīki izklāstītus gada ierobežojumus individuālām izdevumu pozīcijām un pamatojot tos ar plašiem pasākumiem. Lai uzlabotu budžeta iestāžu darbību, tika ieviestas arī citas ierosmes. Valsts budžeta struktūra tika racionalizēta, ieviešot uz programmu balstītu klasifikāciju, kas nodrošina labāku resursu sadalījumu saskaņā ar valdības politikas mērķiem. Uzlabots elastīgums ir pieļauts attiecībā uz ministriju ierindošanu pēc attiecīgas kārtības, lai varētu pārdalīt resursus starp izdevumu programmām saskaņā ar prioritātēm. Piecās ministrijās tika veikti izdevumu pārskatīšanas izmēģinājuma pasākumi, lai novērtētu valsts izdevumu lietderību; pašlaik ir nodoms šo procedūru padarīt par neatņemamu budžeta procesa daļu. Ir stiprināti Valsts stabilizācijas pakta ieviešanas mehānismi, kas pārvalda fiskālās attiecības starp dažādiem valdības līmeņiem. Visbeidzot, veikti ir arī svarīgi pasākumi, lai uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti un lietderību, cita starpā sekmējot vēl racionālāku pieejamo resursu izmantošanu un labāku nopelnu atlīdzību. Vēl viens svarīgs uzdevums attiecībā uz fiskālo pārvaldību ir izplānot jaunu fiskālā federālisma sistēmu, kas nodrošina vietējo pašvaldību atbildību un veicina efektivitāti. |
| --- | --- |

(9)

Pēdējos gados ir panākts ievērojams progress fiskālās sistēmas uzlabošanā, kas ir galvenais priekšnoteikums uz izdevumiem pamatotas korekcijas ticamai vidēja termiņa stratēģijai, ko pamato uzlabota izmaksu lietderība un valsts izdevumu efektivitāte. 2008. gada vasarā pieņemtais trīs gadu fiskālo pasākumu kopums stiprina vidēja termiņa fiskālo sistēmu, precīzi formulējot sīki izklāstītus gada ierobežojumus individuālām izdevumu pozīcijām un pamatojot tos ar plašiem pasākumiem. Lai uzlabotu budžeta iestāžu darbību, tika ieviestas arī citas ierosmes. Valsts budžeta struktūra tika racionalizēta, ieviešot uz programmu balstītu klasifikāciju, kas nodrošina labāku resursu sadalījumu saskaņā ar valdības politikas mērķiem. Uzlabots elastīgums ir pieļauts attiecībā uz ministriju ierindošanu pēc attiecīgas kārtības, lai varētu pārdalīt resursus starp izdevumu programmām saskaņā ar prioritātēm. Piecās ministrijās tika veikti izdevumu pārskatīšanas izmēģinājuma pasākumi, lai novērtētu valsts izdevumu lietderību; pašlaik ir nodoms šo procedūru padarīt par neatņemamu budžeta procesa daļu. Ir stiprināti Valsts stabilizācijas pakta ieviešanas mehānismi, kas pārvalda fiskālās attiecības starp dažādiem valdības līmeņiem. Visbeidzot, veikti ir arī svarīgi pasākumi, lai uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti un lietderību, cita starpā sekmējot vēl racionālāku pieejamo resursu izmantošanu un labāku nopelnu atlīdzību. Vēl viens svarīgs uzdevums attiecībā uz fiskālo pārvaldību ir izplānot jaunu fiskālā federālisma sistēmu, kas nodrošina vietējo pašvaldību atbildību un veicina efektivitāti.

| (10) | Itālijas iestādes 2008. gada beigās, reaģējot uz globālo finanšu krīzi, pieņēma virkni pasākumu ar mērķi aizsargāt ietaupījumus un saglabāt pienācīgus banku likviditātes un kapitalizācijas līmeņus. Šie pasākumi ļauj valdībai līdz 2009. gada beigām iepludināt bankās kapitālu, ja bankām nepietiek līdzekļu, un garantēt jaunas banku saistības par līdz pat pieciem gadiem. Turklāt tika piedāvāta valsts papildu garantija nominālajiem banku depozītiem, vēl vairāk stiprinot Itālijas jau tā samērā augsto aizsardzības līmeni, ko piedāvā starpbanku depozītu apdrošināšanas shēma (kas nodrošina segumu nedaudz virs EUR 100 000). Visbeidzot, ar mērķi stiprināt sistēmas vispārējo spēju finansēt saimniecisko darbību, Ekonomikas un finanšu ministrijai ir atļauts apdrošināt finanšu instrumentus, ko izdevušas stabilas, biržā kotētas bankas, un tas tiktu kvalificēts kā statūtkapitāls.
  Ir plānots, ka valsts intervence, kas programmā lēsta EUR 10 miljardu apmērā (aptuveni 0,7 % no IKP), ir pagaidu pasākums, un bankām, kas vēlas to izmantot, ir jāapņemas ar pienācīgiem nosacījumiem un noteikumiem kreditēt mājsaimniecības un MVU. |
| --- | --- |

(10)

Itālijas iestādes 2008. gada beigās, reaģējot uz globālo finanšu krīzi, pieņēma virkni pasākumu ar mērķi aizsargāt ietaupījumus un saglabāt pienācīgus banku likviditātes un kapitalizācijas līmeņus. Šie pasākumi ļauj valdībai līdz 2009. gada beigām iepludināt bankās kapitālu, ja bankām nepietiek līdzekļu, un garantēt jaunas banku saistības par līdz pat pieciem gadiem. Turklāt tika piedāvāta valsts papildu garantija nominālajiem banku depozītiem, vēl vairāk stiprinot Itālijas jau tā samērā augsto aizsardzības līmeni, ko piedāvā starpbanku depozītu apdrošināšanas shēma (kas nodrošina segumu nedaudz virs EUR 100 000). Visbeidzot, ar mērķi stiprināt sistēmas vispārējo spēju finansēt saimniecisko darbību, Ekonomikas un finanšu ministrijai ir atļauts apdrošināt finanšu instrumentus, ko izdevušas stabilas, biržā kotētas bankas, un tas tiktu kvalificēts kā statūtkapitāls.

Ir plānots, ka valsts intervence, kas programmā lēsta EUR 10 miljardu apmērā (aptuveni 0,7 % no IKP), ir pagaidu pasākums, un bankām, kas vēlas to izmantot, ir jāapņemas ar pienācīgiem nosacījumiem un noteikumiem kreditēt mājsaimniecības un MVU.

| (11) | Ievērojot pamatā neitrālu fiskālo nostāju, valdība pieņēma ekonomikas atbalsta pasākumus saskaņā ar EEAP aptuveni 0,4 % apmērā no IKP 2009. gadā un 0,2 % apmērā 2010. gadā. Saskaņā ar oficiālām aplēsēm pasākumu ietekme uz budžetu tiek pilnībā izlīdzināta ar vienreizējiem ieņēmumiem un dažiem pastāvīgiem nodokļu pieaugumiem, kas lielākoties rodas, apkarojot nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Pasākumos, kas paredzēti, lai atbalstītu mājsaimniecību ienākumus pēc nodokļu samaksāšanas un atjaunotu patērētāju uzticību, ir ietverts vienreizējs skaidras naudas pārskaitījums maznodrošinātām mājsaimniecībām, bezdarba pabalstu paplašināšana attiecībā uz netipiskiem darba ņēmējiem un dažu pakalpojumu tarifu iesaldēšana. Uzņēmumiem atbalsts tiek piešķirts galvenokārt nodokļu maksājumu termiņu atlikšanas un uzņēmumu ienākuma nodokļa nastas samazināšanas veidā. Ar nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz samaksu, kas saistīta ar sniegumu, tiek mēģināts veicināt ražīgumu, tai pat laikā samazinot darbaspēka izmaksas. Visbeidzot, valdība cenšas pārdalīt pieejamos ES vai valsts līdzekļus, lai paātrinātu prioritāru infrastruktūras projektu īstenošanu. Ja plānotā valsts investīciju paātrināšana tiek sasniegta, tad pasākumi ir mērķtiecīgi un savlaicīgi, kā arī vairākums ir pagaidu pasākumi. Tādejādi tiek nodrošināts šo pasākumu atgriezeniskums, lai gan ne pilnībā. Pasākumu kopums ir atbilstoša reakcija uz ekonomikas lejupslīdi, ņemot vērā ļoti augsto parāda attiecību. Šajā sakarā, un ņemot vērā nepieciešamību risināt ražīguma problēmas un uzlabot ārējo konkurētspēju, Itālijai īpaši būtiskas ir strukturālās reformas, tostarp konkurences sistēmas nostiprināšana. Vairāki paziņotie strukturālie pasākumi, ja darbosies jau 2009. gadā, var vēl vairāk atbalstīt atveseļošanos un uzlabot ekonomikas elastīgumu. Šajos pasākumos ir ietvertas iniciatīvas rūpniecisko jaunievedumu veicināšanai, atjaunojamo energoresursu izmantošanas un enerģijas taupīšanas sekmēšanai un administratīvās nastas samazināšanai. Nesenie sociālo partneru veiktie pasākumi attiecībā uz darba algu noteikšanas sistēmas grozīšanu līdz ar iepriekšminētajām fiskālajām iniciatīvām par uz sniegumu pamatotu samaksu var vainagoties ar darba algas un ražīguma attīstības tendenču sekmīgāku tuvināšanu. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformas darba kārtību un tieši Itālijai izteiktiem Komisijas ieteikumiem 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darbavietām. |
| --- | --- |

(11)

Ievērojot pamatā neitrālu fiskālo nostāju, valdība pieņēma ekonomikas atbalsta pasākumus saskaņā ar EEAP aptuveni 0,4 % apmērā no IKP 2009. gadā un 0,2 % apmērā 2010. gadā. Saskaņā ar oficiālām aplēsēm pasākumu ietekme uz budžetu tiek pilnībā izlīdzināta ar vienreizējiem ieņēmumiem un dažiem pastāvīgiem nodokļu pieaugumiem, kas lielākoties rodas, apkarojot nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Pasākumos, kas paredzēti, lai atbalstītu mājsaimniecību ienākumus pēc nodokļu samaksāšanas un atjaunotu patērētāju uzticību, ir ietverts vienreizējs skaidras naudas pārskaitījums maznodrošinātām mājsaimniecībām, bezdarba pabalstu paplašināšana attiecībā uz netipiskiem darba ņēmējiem un dažu pakalpojumu tarifu iesaldēšana. Uzņēmumiem atbalsts tiek piešķirts galvenokārt nodokļu maksājumu termiņu atlikšanas un uzņēmumu ienākuma nodokļa nastas samazināšanas veidā. Ar nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz samaksu, kas saistīta ar sniegumu, tiek mēģināts veicināt ražīgumu, tai pat laikā samazinot darbaspēka izmaksas. Visbeidzot, valdība cenšas pārdalīt pieejamos ES vai valsts līdzekļus, lai paātrinātu prioritāru infrastruktūras projektu īstenošanu. Ja plānotā valsts investīciju paātrināšana tiek sasniegta, tad pasākumi ir mērķtiecīgi un savlaicīgi, kā arī vairākums ir pagaidu pasākumi. Tādejādi tiek nodrošināts šo pasākumu atgriezeniskums, lai gan ne pilnībā. Pasākumu kopums ir atbilstoša reakcija uz ekonomikas lejupslīdi, ņemot vērā ļoti augsto parāda attiecību. Šajā sakarā, un ņemot vērā nepieciešamību risināt ražīguma problēmas un uzlabot ārējo konkurētspēju, Itālijai īpaši būtiskas ir strukturālās reformas, tostarp konkurences sistēmas nostiprināšana. Vairāki paziņotie strukturālie pasākumi, ja darbosies jau 2009. gadā, var vēl vairāk atbalstīt atveseļošanos un uzlabot ekonomikas elastīgumu. Šajos pasākumos ir ietvertas iniciatīvas rūpniecisko jaunievedumu veicināšanai, atjaunojamo energoresursu izmantošanas un enerģijas taupīšanas sekmēšanai un administratīvās nastas samazināšanai. Nesenie sociālo partneru veiktie pasākumi attiecībā uz darba algu noteikšanas sistēmas grozīšanu līdz ar iepriekšminētajām fiskālajām iniciatīvām par uz sniegumu pamatotu samaksu var vainagoties ar darba algas un ražīguma attīstības tendenču sekmīgāku tuvināšanu. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformas darba kārtību un tieši Itālijai izteiktiem Komisijas ieteikumiem 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darbavietām.

| (12) | Deficīts 2009. gadā turpinās pieaugt, bet plānots, ka programmas laikā tas pakāpeniski samazināsies. Tomēr, lai līdz 2011. gadam samazinātu programmā paredzēto faktisko deficītu zem 3 % no IKP, būs nepieciešama stingra apņemšanās ievērot fiskālo disciplīnu un būt gatavībā pēc vajadzības pieņemt papildu pasākumus. Programmas laikā parāda attiecība palielināsies, vēl vairāk novirzoties no atsauces vērtības. |
| --- | --- |

(12)

Deficīts 2009. gadā turpinās pieaugt, bet plānots, ka programmas laikā tas pakāpeniski samazināsies. Tomēr, lai līdz 2011. gadam samazinātu programmā paredzēto faktisko deficītu zem 3 % no IKP, būs nepieciešama stingra apņemšanās ievērot fiskālo disciplīnu un būt gatavībā pēc vajadzības pieņemt papildu pasākumus. Programmas laikā parāda attiecība palielināsies, vēl vairāk novirzoties no atsauces vērtības.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3).

Kopumā var secināt, ka fiskālā politika un ekonomikas atveseļošanas pasākumu kopums 2009. gadam atbilst Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP) un to var uzskatīt par atbilstošu, ņemot vērā ļoti augsto parāda attiecību. Atspoguļojot spēcīgo ekonomikas lejupslīdi, kas saistīta ar finanšu krīzi, ir sagaidāms, ka faktiskais deficīts 2009. gadā ievērojami pieaugs un pārsniegs 3 % no IKP atsauces vērtības. 2010. un 2011. gadā programmā ir paredzēta uz izdevumiem pamatota korekcija, kas 2011. gadā deficītu samazinātu nedaudz zem 3 % no IKP. Tomēr deficīta mērķu sasniegšana programmas laikā var tikt kavēta, jo ekonomikas izaugsme varētu būt vēl zemāka, nekā plānots. Turklāt primāro izdevumu plānotās ierobežošanas īstenošana var arī neizdoties, lai gan uzlabotā fiskālā sistēma veicina fiskālās disciplīnas un izdevumu efektivitātes nosacījumus. Ir paredzēts, ka parāda attiecība pieaugs no 104,1 % no IKP 2007. gadā un pārsniegs 111 % no IKP programmas beigās. Kopējā parāda attiecība arī var pieaugt vēl vairāk, ko radītu iespējamās kapitāla injekcijas banku sektorā. Visbeidzot, svarīgas strukturālās nepilnības vēl aizvien kavē stabilu ražīguma izaugsmi Itālijā un apgrūtina tās ārējo konkurētspēju, bet pašreizējais sociālo izdevumu sastāvs neveicina darba tirgus korekciju.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Itālija tiek aicināta:

| i) | īstenot plānoto fiskālo politiku 2009. gadam un programmas laikā apņēmīgi īstenot plānotās korekcijas, lai ļoti augsto parāda attiecību novirzītu uz stabili lejupejošas takas un nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti; |
| --- | --- |

i)

īstenot plānoto fiskālo politiku 2009. gadam un programmas laikā apņēmīgi īstenot plānotās korekcijas, lai ļoti augsto parāda attiecību novirzītu uz stabili lejupejošas takas un nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti;

| ii) | turpināt jau gūtos panākumus, lai uzlabotu fiskālo pārvaldību, un jaunas fiskālā federālisma sistēmas izstrādi, kas nodrošina vietējo pašvaldību atbildību un veicina fiskālo disciplīnu; |
| --- | --- |

ii)

turpināt jau gūtos panākumus, lai uzlabotu fiskālo pārvaldību, un jaunas fiskālā federālisma sistēmas izstrādi, kas nodrošina vietējo pašvaldību atbildību un veicina fiskālo disciplīnu;

| iii) | censties uzlabot valsts finanšu kvalitāti, īpašu uzmanību pievēršot izdevumu efektivitātei un sastāvam, arī pārdalot sociālos izdevumus tā, lai varētu ieviest vēl plašāku un vienotāku bezdarba pabalstu sistēmu, kas nodrošina pienācīgus darba stimulēšanas pasākumus un efektīvu aktivizēšanas politiku, neapdraudot fiskālās konsolidācijas procesu. |
| --- | --- |

iii)

censties uzlabot valsts finanšu kvalitāti, īpašu uzmanību pievēršot izdevumu efektivitātei un sastāvam, arī pārdalot sociālos izdevumus tā, lai varētu ieviest vēl plašāku un vienotāku bezdarba pabalstu sistēmu, kas nodrošina pienācīgus darba stimulēšanas pasākumus un efektīvu aktivizēšanas politiku, neapdraudot fiskālās konsolidācijas procesu.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2009. gada februāris | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | 1,0 |
| KOM 2009. gada janvāris | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2009. gada februāris | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 |
| KOM 2009. gada janvāris | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 2,2 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| Ražošanas apjoma starpība (4)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2009. gada februāris | 1,7 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 |
| KOM 2009. gada janvāris (5) | 1,8 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2009. gada februāris | – 1,6 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM 2009. gada janvāris | – 1,6 | – 2,2 | – 1,3 | – 1,5 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2009. gada februāris | 46,6 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,6 |
| KOM 2009. gada janvāris | 46,6 | 46,4 | 46,5 | 46,5 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 46,2 | 46,3 | 45,9 | 45,8 | 45,7 |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2009. gada februāris | 48,2 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 |
| KOM 2009. gada janvāris | 48,2 | 49,2 | 50,3 | 50,2 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 48,6 | 48,5 | 47,9 | 47,3 | 47,0 |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2009. gada februāris | – 1,6 | – 2,6 | – 3,7 | – 3,3 | – 2,9 |
| KOM 2009. gada janvāris | – 1,6 | – 2,8 | – 3,8 | – 3,7 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2009. gada februāris | 3,4 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 |
| KOM 2009. gada janvāris | 3,4 | 2,3 | 1,0 | 1,2 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| Cikliski koriģētā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2009. gada februāris | – 2,4 | – 2,7 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM 2009. gada janvāris | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,4 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2009. gada februāris | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,7 |
| KOM 2009. gada janvāris | – 2,6 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,5 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2009. gada februāris | 104,1 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 |
| KOM 2009. gada janvāris | 104,1 | 105,7 | 109,3 | 110,3 | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2009. gada februāris

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

1,0

KOM 2009. gada janvāris

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

n.p.

SP 2007. g. nov.

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

SPCI inflācija

(%)

SP 2009. gada februāris

2,0

3,5

1,2

1,7

2,0

KOM 2009. gada janvāris

2,0

3,5

1,2

2,2

n.p.

SP 2007. g. nov.

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

Ražošanas apjoma starpība (4)

(% no potenciālā IKP)

SP 2009. gada februāris

1,7

0,3

– 2,3

– 2,7

– 2,5

KOM 2009. gada janvāris (5)

1,8

0,3

– 2,3

– 2,7

n.p.

SP 2007. g. nov.

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2009. gada februāris

– 1,6

– 1,6

– 1,3

– 1,1

– 0,9

KOM 2009. gada janvāris

– 1,6

– 2,2

– 1,3

– 1,5

n.p.

SP 2007. g. nov.

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2009. gada februāris

46,6

46,4

46,8

46,8

46,6

KOM 2009. gada janvāris

46,6

46,4

46,5

46,5

n.p.

SP 2007. g. nov.

46,2

46,3

45,9

45,8

45,7

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2009. gada februāris

48,2

49,0

50,5

50,0

49,5

KOM 2009. gada janvāris

48,2

49,2

50,3

50,2

n.p.

SP 2007. g. nov.

48,6

48,5

47,9

47,3

47,0

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2009. gada februāris

– 1,6

– 2,6

– 3,7

– 3,3

– 2,9

KOM 2009. gada janvāris

– 1,6

– 2,8

– 3,8

– 3,7

n.p.

SP 2007. g. nov.

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2009. gada februāris

3,4

2,5

1,3

1,9

2,6

KOM 2009. gada janvāris

3,4

2,3

1,0

1,2

n.p.

SP 2007. g. nov.

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

Cikliski koriģētā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2009. gada februāris

– 2,4

– 2,7

– 2,6

– 1,9

– 1,6

KOM 2009. gada janvāris

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,4

n.p.

SP 2007. g. nov.

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2009. gada februāris

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,7

KOM 2009. gada janvāris

– 2,6

– 3,1

– 2,8

– 2,5

n.p.

SP 2007. g. nov.

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2009. gada februāris

104,1

105,9

110,5

112,0

111,6

KOM 2009. gada janvāris

104,1

105,7

109,3

110,3

n.p.

SP 2007. g. nov.

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, un arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama pēc šā datuma.

(3)  Fakultatīvajos datos nav iekļauts izdevumu sadalījums pēc funkcijām, kā arī daļa informācijas par vispārējā valdības parāda tendenču iedalījumu.

(4)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītās ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(5)  Pamatojoties uz attiecīgi 1,1 %, 0,9 %, 0,6 % un 0,7 % lēsto potenciālo izaugsmi 2007. — 2010. gadā.

(6)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,1 % no IKP 2007. gadā, 0,2 % no IKP 2008. gadā un 0,1 % no IKP 2009. līdz 2011. gadā; visi pasākumi ir deficītu mazinoši saskaņā ar jaunāko programmu un Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozi.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/8

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Lietuvas konverģences programmu 2008.-2011. gadam

(2009/C 70/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu laikam no 2008. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Lietuvas konverģences programmu laikam no 2008. līdz 2011. gadam.

| (2) | Pēc ilgstošas ekonomikas izaugsmes, kuras pamatā bija iekšzemes pieprasījuma pieaugums un kura sākās 2003. gadā, Lietuvas ekonomikas attīstības tempi 2008. gadā sāka strauji palēnināties. Atbilstīgi pašreizējam valūtas pārvaldes režīmam monetārie un kreditēšanas nosacījumi 2008. gadā kļuva stingrāki, jo valsti sāka uzskatīt par riskantāku, kā arī turpināja pieaugt tās valūtas reālā efektīvā maiņas kursa vērtība. Nesenās augstās izaugsmes periods radīja pārkaršanas spiedienus: makroekonomiskā nelīdzsvarotība pieauga, bet 2008. gada pirmajā pusē inflācija un ārējais deficīts sasniedza kulminācijas punktu. Darba algu pieaugums ievērojami pārsniedza darba ražīguma pieaugumu, tādejādi mazinot valsts konkurētspēju. Visā uzplaukuma laikā fiskālā politika bija ekspansīva, turklāt netika uzkrātas nekādas rezerves, lai sagatavotos mainīgajiem cikliskajiem apstākļiem. Ņemot vērā arvien pieaugošus globālās kreditēšanas nosacījumu ierobežojumus un eksporta tirgu izaugsmes samazināšanos, Lietuvas lielā nelīdzsvarotība ir padarījusi to vēl vairāk neaizsargātu pret ārējiem apstākļiem. Ir sagaidāms, ka globālā finanšu krīze un vājais ārējais pieprasījums tikai veicinās iekšzemes pieprasījuma turpmāku krišanos un ekonomikas lejupslīdi. Lietuvai nekavējoties ekonomikas politikas ietvaros jāsāk risināt ekonomiskās lejupslīdes problēmas, lai saglabātu makroekonomisko stabilitāti. Ņemot vērā nepieciešamību koriģēt valsts augsto nelīdzsvarotību, 2008. gada decembrī Lietuvas iestādes pieņēma fiskālās taupības pasākumu kopumu, lai veicinātu korekcijas procesu un palīdzētu saglabāt tirgus uzticību. Tam vajadzētu arī ierobežot valsts deficīta samazināšanos lejupslīdes laikā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc ilgstošas ekonomikas izaugsmes, kuras pamatā bija iekšzemes pieprasījuma pieaugums un kura sākās 2003. gadā, Lietuvas ekonomikas attīstības tempi 2008. gadā sāka strauji palēnināties. Atbilstīgi pašreizējam valūtas pārvaldes režīmam monetārie un kreditēšanas nosacījumi 2008. gadā kļuva stingrāki, jo valsti sāka uzskatīt par riskantāku, kā arī turpināja pieaugt tās valūtas reālā efektīvā maiņas kursa vērtība. Nesenās augstās izaugsmes periods radīja pārkaršanas spiedienus: makroekonomiskā nelīdzsvarotība pieauga, bet 2008. gada pirmajā pusē inflācija un ārējais deficīts sasniedza kulminācijas punktu. Darba algu pieaugums ievērojami pārsniedza darba ražīguma pieaugumu, tādejādi mazinot valsts konkurētspēju. Visā uzplaukuma laikā fiskālā politika bija ekspansīva, turklāt netika uzkrātas nekādas rezerves, lai sagatavotos mainīgajiem cikliskajiem apstākļiem. Ņemot vērā arvien pieaugošus globālās kreditēšanas nosacījumu ierobežojumus un eksporta tirgu izaugsmes samazināšanos, Lietuvas lielā nelīdzsvarotība ir padarījusi to vēl vairāk neaizsargātu pret ārējiem apstākļiem. Ir sagaidāms, ka globālā finanšu krīze un vājais ārējais pieprasījums tikai veicinās iekšzemes pieprasījuma turpmāku krišanos un ekonomikas lejupslīdi. Lietuvai nekavējoties ekonomikas politikas ietvaros jāsāk risināt ekonomiskās lejupslīdes problēmas, lai saglabātu makroekonomisko stabilitāti. Ņemot vērā nepieciešamību koriģēt valsts augsto nelīdzsvarotību, 2008. gada decembrī Lietuvas iestādes pieņēma fiskālās taupības pasākumu kopumu, lai veicinātu korekcijas procesu un palīdzētu saglabāt tirgus uzticību. Tam vajadzētu arī ierobežot valsts deficīta samazināšanos lejupslīdes laikā.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP 2008. gadā būs pieaudzis par 3,5 %, bet tas strauji saruks par 4,8 % 2009. gadā un vēl nedaudz kritīsies par 0,2 % 2010. gadā. 2011. gadā ir paredzēta ekonomikas atveseļošanās — izaugsme par 4,5 %. Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šis scenārijs ir pamatots ar ticamiem izaugsmes pieņēmumiem līdz 2009. gadam, tomēr turpmāko gadu prognoze ir izteikti labvēlīga. Ņemot vērā, ka ekonomiskās izaugsmes izredžu pasliktinājums tirdzniecības partnervalstīs un kreditēšanas nosacījumu ierobežojumu dēļ paredzamais zemais iekšzemes pieprasījumu Lietuvā būs vēl izteiktāks un ilgstošāks, nekā paredzēts programmā, izaugsmes pieņēmumi par 2010. un turpmākajiem gadiem šķiet optimistiski. Prognozes par paredzamo potenciālo pieaugumu 2011. gadā ir drīzāk pārlieku optimistiskas. Programmā paredzētais inflācijas līmenis 2009. gadā ir ticams, bet 2010. gadā tas, iespējams, ir noteikts par zemu, ja ņem vērā 2009. gada beigās plānotās Ignalinas atomelektrostacijas slēgšanas ietekmi uz enerģijas cenām. Salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi, programmā plānota daudz straujāka ārējās nelīdzsvarotības uzlabošana 2009. gadā, ko izraisīs nopietnāka iekšzemes pieprasījuma samazināšanās un labvēlīgāka eksporta tirgu attīstība, kas paredzēta konverģences programmā. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP 2008. gadā būs pieaudzis par 3,5 %, bet tas strauji saruks par 4,8 % 2009. gadā un vēl nedaudz kritīsies par 0,2 % 2010. gadā. 2011. gadā ir paredzēta ekonomikas atveseļošanās — izaugsme par 4,5 %. Ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (2), šis scenārijs ir pamatots ar ticamiem izaugsmes pieņēmumiem līdz 2009. gadam, tomēr turpmāko gadu prognoze ir izteikti labvēlīga. Ņemot vērā, ka ekonomiskās izaugsmes izredžu pasliktinājums tirdzniecības partnervalstīs un kreditēšanas nosacījumu ierobežojumu dēļ paredzamais zemais iekšzemes pieprasījumu Lietuvā būs vēl izteiktāks un ilgstošāks, nekā paredzēts programmā, izaugsmes pieņēmumi par 2010. un turpmākajiem gadiem šķiet optimistiski. Prognozes par paredzamo potenciālo pieaugumu 2011. gadā ir drīzāk pārlieku optimistiskas. Programmā paredzētais inflācijas līmenis 2009. gadā ir ticams, bet 2010. gadā tas, iespējams, ir noteikts par zemu, ja ņem vērā 2009. gada beigās plānotās Ignalinas atomelektrostacijas slēgšanas ietekmi uz enerģijas cenām. Salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi, programmā plānota daudz straujāka ārējās nelīdzsvarotības uzlabošana 2009. gadā, ko izraisīs nopietnāka iekšzemes pieprasījuma samazināšanās un labvēlīgāka eksporta tirgu attīstība, kas paredzēta konverģences programmā.

| (4) | Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu starpposma prognozē lēsts, ka vispārējais valsts budžeta deficīts ir 2,9 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 0,5 % no IKP. Šis rezultāts, kas ir ievērojami zemāks par plānoto, galvenokārt atspoguļo gada laikā valsts pieņemto politisko lēmumu sekas — ievērojami pārsniegti darba algu izdevumi valsts sektorā un ģimeņu un pensionāru sociālie maksājumi (šie izdevumi nebija iekļauti 2008. gada budžetā), kā arī zemāki ieņēmumi no nodokļiem, nekā to sākotnēji plānoja iestādes, it īpaši tādēļ, ka gada beigās strauji palēninājās ekonomiskā attīstības tempi. Ieguldījumu izdevumi un ES līdzekļu apgūšana arī bija zemāka nekā plānots. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu starpposma prognozē lēsts, ka vispārējais valsts budžeta deficīts ir 2,9 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 0,5 % no IKP. Šis rezultāts, kas ir ievērojami zemāks par plānoto, galvenokārt atspoguļo gada laikā valsts pieņemto politisko lēmumu sekas — ievērojami pārsniegti darba algu izdevumi valsts sektorā un ģimeņu un pensionāru sociālie maksājumi (šie izdevumi nebija iekļauti 2008. gada budžetā), kā arī zemāki ieņēmumi no nodokļiem, nekā to sākotnēji plānoja iestādes, it īpaši tādēļ, ka gada beigās strauji palēninājās ekonomiskā attīstības tempi. Ieguldījumu izdevumi un ES līdzekļu apgūšana arī bija zemāka nekā plānots.

| (5) | Jaunā valdība, kas darbu sāka 2008. gada 9. decembrī, pieņēma programmu ievērojamai fiskālo izdevumu samazināšanai. Atbilstīgi šai programmai Parlamenta 2008. gada 22. decembrī pieņemtajā 2009. gada budžetā iekļauta fiskālās konsolidācijas pakete ar mērķi atjaunot tirgus uzticību un ierobežot valsts finansēšanas vajadzības. Fiskālā konsolidācijas pamatā ir visaptverošu nodokļu reforma un ievērojams budžeta izdevumu samazinājums, jo tiek lēsts, ka abi šie faktori vienlīdz veicinās fiskālo konsolidāciju. Budžeta mērķis ir panākt vispārējo valsts budžeta deficītu 2,1 % apmērā no IKP; šis rādītājs būtu bijis ievērojami augstāks, ja šādu konsolidācijas pasākumu nebūtu. Nodokļu izmaiņu mērķis ir novirzīt nodokļu slodzi no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem nodokļiem un no darba tirgus uz kapitāla tirgu, kā arī paplašināt nodokļu bāzi, likvidējot nodokļu atvieglojumus. Galvenie pasākumi attiecībā uz ieņēmumiem ietver PVN un akcīzes nodokļu palielināšanu par 1 procentu punktu, iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes samazinājumu par 3 procentu punktiem ar ierobežotām tiesībām uz sākotnējo beznodokļa robežvērtību un uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes palielināšanu par 5 procentu punktiem, kā arī galveno PVN un iedzīvotāju ienākuma nodokļu atvieglojumu likvidēšanu un nodokļu bāzes paplašināšanu, konkrēti sociālajā nodrošinājuma sistēmā iekļaujot vairāk cilvēku. Plānotā šādu nodokļu izmaiņu neto ietekme saskaņā ar programmu ir apmēram 1,8 % no IKP. Arī budžetā ir plānoti ievērojami izdevumu samazinājumi par apmēram 2 % no IKP, kas cita starpā attieksies uz valsts sektora darba algām, citiem kārtējiem izdevumiem un plānotajiem ieguldījumiem.
  Tomēr dažus no budžeta pamatā esošajiem pasākumiem Parlaments ir pilnībā vai daļēji noraidījis, tādēļ tie jāaizstāj ar jauniem pasākumiem. Paredzams, ka vispārējā fiskālās politikas nostādne 2009. gadā, kas novērtēta kā IKP samazinājums par 3 % strukturālajā bilancē (cikliski koriģēta, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), būs ļoti ierobežojoša (3). |
| --- | --- |

(5)

Jaunā valdība, kas darbu sāka 2008. gada 9. decembrī, pieņēma programmu ievērojamai fiskālo izdevumu samazināšanai. Atbilstīgi šai programmai Parlamenta 2008. gada 22. decembrī pieņemtajā 2009. gada budžetā iekļauta fiskālās konsolidācijas pakete ar mērķi atjaunot tirgus uzticību un ierobežot valsts finansēšanas vajadzības. Fiskālā konsolidācijas pamatā ir visaptverošu nodokļu reforma un ievērojams budžeta izdevumu samazinājums, jo tiek lēsts, ka abi šie faktori vienlīdz veicinās fiskālo konsolidāciju. Budžeta mērķis ir panākt vispārējo valsts budžeta deficītu 2,1 % apmērā no IKP; šis rādītājs būtu bijis ievērojami augstāks, ja šādu konsolidācijas pasākumu nebūtu. Nodokļu izmaiņu mērķis ir novirzīt nodokļu slodzi no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem nodokļiem un no darba tirgus uz kapitāla tirgu, kā arī paplašināt nodokļu bāzi, likvidējot nodokļu atvieglojumus. Galvenie pasākumi attiecībā uz ieņēmumiem ietver PVN un akcīzes nodokļu palielināšanu par 1 procentu punktu, iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes samazinājumu par 3 procentu punktiem ar ierobežotām tiesībām uz sākotnējo beznodokļa robežvērtību un uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes palielināšanu par 5 procentu punktiem, kā arī galveno PVN un iedzīvotāju ienākuma nodokļu atvieglojumu likvidēšanu un nodokļu bāzes paplašināšanu, konkrēti sociālajā nodrošinājuma sistēmā iekļaujot vairāk cilvēku. Plānotā šādu nodokļu izmaiņu neto ietekme saskaņā ar programmu ir apmēram 1,8 % no IKP. Arī budžetā ir plānoti ievērojami izdevumu samazinājumi par apmēram 2 % no IKP, kas cita starpā attieksies uz valsts sektora darba algām, citiem kārtējiem izdevumiem un plānotajiem ieguldījumiem.

Tomēr dažus no budžeta pamatā esošajiem pasākumiem Parlaments ir pilnībā vai daļēji noraidījis, tādēļ tie jāaizstāj ar jauniem pasākumiem. Paredzams, ka vispārējā fiskālās politikas nostādne 2009. gadā, kas novērtēta kā IKP samazinājums par 3 % strukturālajā bilancē (cikliski koriģēta, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), būs ļoti ierobežojoša (3).

| (6) | Programmas noteiktais vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM) — vispārējo valsts strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP līdz 2010. gadam,— bet turpmākos gados panākt bezdeficīta faktisko budžetu. Ir paredzēts, ka vispārējais valsts faktiskais deficīts 2010. gadā nokritīs līdz 1,0 % no IKP, bet 2011. gadā būs līdzsvarā. Šo korekciju ir paredzēts sasniegt, ievērojami palielinot IKP attiecību salīdzinājumā ar ieņēmumiem un mēreni samazinot izdevumu attiecību. Valdība ir uzsākusi daudz padziļinātāku kārtējo izdevumu pārskatīšanu, arī attiecībā uz nodarbinātību valsts sektorā, kas turpmākos gados varētu vainagoties ar ierosinājumu vēl vairāk taupīt uz izdevumu rēķina. Lielāku ieņēmumu pieaugumu var izskaidrot galvenokārt ar nodokļu izmaiņām, kas ieviestas 2009. gada budžetā. Tomēr programmā ir skaidri atzīts, ka programmā paredzēto budžeta mērķu sasniegšanai ir vajadzīgi papildu pasākumi aptuveni 0,5 % apmērā no IKP 2010. gadā un aptuveni 1,5 % apmērā no IKP 2011. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Programmas noteiktais vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM) — vispārējo valsts strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP līdz 2010. gadam,— bet turpmākos gados panākt bezdeficīta faktisko budžetu. Ir paredzēts, ka vispārējais valsts faktiskais deficīts 2010. gadā nokritīs līdz 1,0 % no IKP, bet 2011. gadā būs līdzsvarā. Šo korekciju ir paredzēts sasniegt, ievērojami palielinot IKP attiecību salīdzinājumā ar ieņēmumiem un mēreni samazinot izdevumu attiecību. Valdība ir uzsākusi daudz padziļinātāku kārtējo izdevumu pārskatīšanu, arī attiecībā uz nodarbinātību valsts sektorā, kas turpmākos gados varētu vainagoties ar ierosinājumu vēl vairāk taupīt uz izdevumu rēķina. Lielāku ieņēmumu pieaugumu var izskaidrot galvenokārt ar nodokļu izmaiņām, kas ieviestas 2009. gada budžetā. Tomēr programmā ir skaidri atzīts, ka programmā paredzēto budžeta mērķu sasniegšanai ir vajadzīgi papildu pasākumi aptuveni 0,5 % apmērā no IKP 2010. gadā un aptuveni 1,5 % apmērā no IKP 2011. gadā.

| (7) | Budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti ievērojamam pazemināšanās riskiem. Tas attiecas uz visiem programmas gadiem: 2009. gadā galvenais risks ir tāds, ka ieņēmumi varētu būt ievērojami zemāki nekā paredzēts programmā, galvenokārt tādēļ, ka pastāv risks, ka saprātīgas ieņēmumu paaugstināšanas pasākumi, it īpaši netiešo nodokļu paaugstināšana, nevainagosies ar augstākiem nodokļu ieņēmumiem tādā apmērā, kā paredzēts programmā, kā arī, ka ne visus ierosinātos izdevumu samazināšanas pasākumus, jo īpaši attiecībā uz subsīdijām un valsts sektorā nodarbināto kompensācijām, būs iespējams īstenot; 2010. un 2011. gadā riskus rada plānotā fiskālā konsolidācija, kas pamatota uz ievērojami labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem, un tās īstenošanai vajadzīgi papildu pasākumi, lai pamatotu budžeta mērķus. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti ievērojamam pazemināšanās riskiem. Tas attiecas uz visiem programmas gadiem: 2009. gadā galvenais risks ir tāds, ka ieņēmumi varētu būt ievērojami zemāki nekā paredzēts programmā, galvenokārt tādēļ, ka pastāv risks, ka saprātīgas ieņēmumu paaugstināšanas pasākumi, it īpaši netiešo nodokļu paaugstināšana, nevainagosies ar augstākiem nodokļu ieņēmumiem tādā apmērā, kā paredzēts programmā, kā arī, ka ne visus ierosinātos izdevumu samazināšanas pasākumus, jo īpaši attiecībā uz subsīdijām un valsts sektorā nodarbināto kompensācijām, būs iespējams īstenot; 2010. un 2011. gadā riskus rada plānotā fiskālā konsolidācija, kas pamatota uz ievērojami labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem, un tās īstenošanai vajadzīgi papildu pasākumi, lai pamatotu budžeta mērķus.

| (8) | Jau īstenotās pensiju reformas rezultātā sabiedrības novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir zemāka nekā vidēji ES. Tomēr programmā paredzētais budžeta stāvoklis 2008. gadā ir ievērojami zemāks, salīdzinot ar iepriekšējās programmas sākotnējo rādītāju, līdz ar to sabiedrības novecošanās ietekme uz budžetu ietekmē arī ilgtspējības mērķus. Programmā paredzētā primāro pārpalikumu apjoma sasniegšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt vidējus riskus valsts finanšu ilgtspējībai. |
| --- | --- |

(8)

Jau īstenotās pensiju reformas rezultātā sabiedrības novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir zemāka nekā vidēji ES. Tomēr programmā paredzētais budžeta stāvoklis 2008. gadā ir ievērojami zemāks, salīdzinot ar iepriekšējās programmas sākotnējo rādītāju, līdz ar to sabiedrības novecošanās ietekme uz budžetu ietekmē arī ilgtspējības mērķus. Programmā paredzētā primāro pārpalikumu apjoma sasniegšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt vidējus riskus valsts finanšu ilgtspējībai.

| (9) | Lietuvai pēdējos gados nav izdevies novērst izdevumu pārtēriņus saskaņā ar tās vidēja termiņa budžeta sistēmu. Liels ieņēmumu pieaugums ir veicinājis atkārtotu izdevumu mērķu pārskatīšanu, bet vēlēšanu cikls ir radījis sistēmai papildu slodzi, kā to liecina nesenā faktiskā deficīta samazināšanās. Lai stiprinātu budžeta sistēmu, 2007. gada novembrī tika pieņemts Fiskālās disciplīnas tiesību akts, kurā īpaši iekļauti noteikumi attiecībā uz izdevumiem. Tomēr tiesību aktā uzmanība vērsta uz gada budžeta sastādīšanu un izpildi, bet tajā nav iekļauti vajadzīgie nākotnē būtiski vidējā termiņa elementi. Tādēļ pašreizējā sistēma attiecībā uz vidēja termiņa plānošanu un valsts finanšu kontroli vēl ir samērā neefektīva. Ir uzstādīts mērķis uzlabot plānošanu un pastiprināt vidēja termiņa izdevumu robežvērtības saistošo raksturu, kas veicinātu izdevumu pieauguma ierobežošanu. Turklāt labos ekonomiskajos apstākļos sistēmai jākalpo par atbalstu fiskālajai konsolidācijai, lai izvairītos no papildu ieņēmumiem, kas savukārt radītu lielākus izdevumus. Vēl aizvien zema ir visa budžeta procesa pārskatāmība, kā arī ziņošana par ieņēmumu uz izdevumu izpildi nav atbilstošā līmenī, tostarp attiecībā uz skaidras naudas un uzkrāto maksājumu budžeta rādītāju salīdzināmību. |
| --- | --- |

(9)

Lietuvai pēdējos gados nav izdevies novērst izdevumu pārtēriņus saskaņā ar tās vidēja termiņa budžeta sistēmu. Liels ieņēmumu pieaugums ir veicinājis atkārtotu izdevumu mērķu pārskatīšanu, bet vēlēšanu cikls ir radījis sistēmai papildu slodzi, kā to liecina nesenā faktiskā deficīta samazināšanās. Lai stiprinātu budžeta sistēmu, 2007. gada novembrī tika pieņemts Fiskālās disciplīnas tiesību akts, kurā īpaši iekļauti noteikumi attiecībā uz izdevumiem. Tomēr tiesību aktā uzmanība vērsta uz gada budžeta sastādīšanu un izpildi, bet tajā nav iekļauti vajadzīgie nākotnē būtiski vidējā termiņa elementi. Tādēļ pašreizējā sistēma attiecībā uz vidēja termiņa plānošanu un valsts finanšu kontroli vēl ir samērā neefektīva. Ir uzstādīts mērķis uzlabot plānošanu un pastiprināt vidēja termiņa izdevumu robežvērtības saistošo raksturu, kas veicinātu izdevumu pieauguma ierobežošanu. Turklāt labos ekonomiskajos apstākļos sistēmai jākalpo par atbalstu fiskālajai konsolidācijai, lai izvairītos no papildu ieņēmumiem, kas savukārt radītu lielākus izdevumus. Vēl aizvien zema ir visa budžeta procesa pārskatāmība, kā arī ziņošana par ieņēmumu uz izdevumu izpildi nav atbilstošā līmenī, tostarp attiecībā uz skaidras naudas un uzkrāto maksājumu budžeta rādītāju salīdzināmību.

| (10) | Lai stabilizētu finanšu sektoru, Lietuvas iestādes 2008. gada oktobrī ir palielinājušas depozīta apdrošināšanas garantiju no ekvivalenta EUR 22 000 apmērā līdz EUR 100 000, kā arī depozīta garantijas attiecība ir palielināta līdz 100 %. Programmā ir paredzēts iespējamais risks saistībā ar depozītu garantijām, jo attiecīgi 2008. gada beigās kopējā garantētā summa bija apmēram 30 % no IKP. |
| --- | --- |

(10)

Lai stabilizētu finanšu sektoru, Lietuvas iestādes 2008. gada oktobrī ir palielinājušas depozīta apdrošināšanas garantiju no ekvivalenta EUR 22 000 apmērā līdz EUR 100 000, kā arī depozīta garantijas attiecība ir palielināta līdz 100 %. Programmā ir paredzēts iespējamais risks saistībā ar depozītu garantijām, jo attiecīgi 2008. gada beigās kopējā garantētā summa bija apmēram 30 % no IKP.

| (11) | Atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānam (EEAP), kuru decembrī apstiprināja Eiropadome, Lietuva, kura pašlaik ir ārēji un iekšēji ļoti nestabila, pieņēma budžeta politiku, lai šādu nestabilitāti likvidētu. Ņemot vērā vajadzību koriģēt ekonomisko nelīdzsvarotību un to, cik grūti ir nodrošināt jaunu finansēšanu ar pieņemamiem nosacījumiem, jo jāizvairās no tirgus riskiem, plānotā ierobežojošā fiskālās politikas nostādne laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam ir atbilstoša reakcija uz makroekonomisko un budžeta stāvokļa situāciju. Ir īstenota visaptveroša nodokļu reforma un veikti plaši izdevumu ekonomijas pasākumi, tostarp darba algu samazināšana valsts sektorā 2009. gadā. Turklāt Lietuvas iestādes plāno pieņemt visaptverošu pasākumu kopumu ar mērķi atbalstīt uzņēmējdarbību, samazinot administratīvo slodzi, uzlabojot piekļuvi līdzekļiem, kā arī sekmējot eksportu un piesaistot investīcijas. Viena no prioritātēm ir padomju tipa māju modernizācija, lai uzlabotu energoefektivitāti. Lai to panāktu, Lietuva plāno paātrināt (un vienkāršot) ES struktūrfondu apgūšanu — saskaņā ar Komisijas EEAP ierosinājumiem šādu ieguldījumu finansēšanas iespējas tiktu būtiski palielinātas. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformas darbakārtību un tieši Lietuvai izteiktiem Komisijas ieteikumiem 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darbavietām. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanās plānam (EEAP), kuru decembrī apstiprināja Eiropadome, Lietuva, kura pašlaik ir ārēji un iekšēji ļoti nestabila, pieņēma budžeta politiku, lai šādu nestabilitāti likvidētu. Ņemot vērā vajadzību koriģēt ekonomisko nelīdzsvarotību un to, cik grūti ir nodrošināt jaunu finansēšanu ar pieņemamiem nosacījumiem, jo jāizvairās no tirgus riskiem, plānotā ierobežojošā fiskālās politikas nostādne laikposmam no 2009. līdz 2011. gadam ir atbilstoša reakcija uz makroekonomisko un budžeta stāvokļa situāciju. Ir īstenota visaptveroša nodokļu reforma un veikti plaši izdevumu ekonomijas pasākumi, tostarp darba algu samazināšana valsts sektorā 2009. gadā. Turklāt Lietuvas iestādes plāno pieņemt visaptverošu pasākumu kopumu ar mērķi atbalstīt uzņēmējdarbību, samazinot administratīvo slodzi, uzlabojot piekļuvi līdzekļiem, kā arī sekmējot eksportu un piesaistot investīcijas. Viena no prioritātēm ir padomju tipa māju modernizācija, lai uzlabotu energoefektivitāti. Lai to panāktu, Lietuva plāno paātrināt (un vienkāršot) ES struktūrfondu apgūšanu — saskaņā ar Komisijas EEAP ierosinājumiem šādu ieguldījumu finansēšanas iespējas tiktu būtiski palielinātas. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformas darbakārtību un tieši Lietuvai izteiktiem Komisijas ieteikumiem 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darbavietām.

| (12) | Lietuva ir pieņēmusi konsolidācijas programmu, kas ir atbilstīga reakcija uz vajadzību koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību. Tomēr budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti ievērojamam apdraudējumam. Turklāt korekcija ir jāatbalsta ar papildu pasākumiem, jo īpaši turpmākajos gados. Lai gan visos programmas gados sākot no 2009. gada šķiet ir ievērota drošības rezerve, lai nodrošinātos pret normālām cikliskām svārstībām, ņemot vērā riskus, kas iekļauj ievērojamu ekonomikas lejupslīdi, ar to var nepietikt, lai novērstu 3 % robežvērtības pārkāpšanu 2009. un 2010. gadā. Ir sagaidāms, ka no 2009. līdz 2011. gadam fiskālās politikas nostādne būs ierobežojoša, kā novērtēts saistībā ar izmaiņām strukturālajā (primārajā) bilancē. Attiecībā uz Lietuvas līdzdalību VKM II un vajadzību uzlabot ekonomikas izmaksu konkurētspēju, iepriekšējās augstās darba algu izaugsmes korekcija ir garantēta. |
| --- | --- |

(12)

Lietuva ir pieņēmusi konsolidācijas programmu, kas ir atbilstīga reakcija uz vajadzību koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību. Tomēr budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti ievērojamam apdraudējumam. Turklāt korekcija ir jāatbalsta ar papildu pasākumiem, jo īpaši turpmākajos gados. Lai gan visos programmas gados sākot no 2009. gada šķiet ir ievērota drošības rezerve, lai nodrošinātos pret normālām cikliskām svārstībām, ņemot vērā riskus, kas iekļauj ievērojamu ekonomikas lejupslīdi, ar to var nepietikt, lai novērstu 3 % robežvērtības pārkāpšanu 2009. un 2010. gadā. Ir sagaidāms, ka no 2009. līdz 2011. gadam fiskālās politikas nostādne būs ierobežojoša, kā novērtēts saistībā ar izmaiņām strukturālajā (primārajā) bilancē. Attiecībā uz Lietuvas līdzdalību VKM II un vajadzību uzlabot ekonomikas izmaksu konkurētspēju, iepriekšējās augstās darba algu izaugsmes korekcija ir garantēta.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4).

Kopumā var secināt, ka, pēc izaugsmes gadiem, kas pārsniedz potenciālu, pašlaik Lietuva pārdzīvo smagu iekšzemes pieprasījuma kritumu. Pieaugošā globālā finanšu krīze un ārējā pieprasījuma mazināšanās veicina ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanos. Ilgu laiku darba algu pieaugums pat ievērojami pārsniedza produktivitāti, tādejādi vājinot valsts konkurētspēju un kavējot izredzes uz ekonomikas atveseļošanos, kuras pamatā ir eksports. 2008. gadā ievērojami pasliktinājās kopējā valsts bilance, kas pamatā atspoguļo ekspansīvu fiskālo politiku. Programmas mērķis ir 2009. gadā nepārsniegt deficītu 2,1 % apmērā no IKP un pēc tam pakāpeniski samazināt faktisko deficītu līdz līdzsvarotam stāvoklim 2011. gadā. Ņemot vērā riskus, kas saistīti ar makroekonomisko scenāriju, un informācijas trūkumu par pasākumiem, kas nepieciešami, lai pamatotu fiskālo konsolidāciju pēc 2009. gada, programmā paredzētie budžeta izpildes rezultāti ir pakļauti ievērojamam apdraudējumam, kur faktiskais deficīts 2009. un 2010. gadā visticamāk pārsniegs 3 % no IKP robežvērtības, bet parāda attiecība paliks zem 60 % no IKP atsauces līmeņa. Plānotā ierobežojošā fiskālās politikas nostādne no 2009. līdz 2011. gadam ir atbilstoša reakcija, ņemot vērā esošo nelīdzsvarotību. Pašreizējā budžeta sistēma ir samērā vāja attiecībā uz vidēja termiņa plānošanu un valsts finanšu kontrolēšanu, jo īpaši attiecībā uz izdevumiem.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci un vienmērīgu līdzdalību VKM II, Lietuva tiek aicināta:

| i) | īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai 2009. gadā sasniegtu budžeta mērķi, piešķirot prioritāti izdevumu jautājumam un turpinot plānoto fiskālo konsolidāciju vidējā termiņā; |
| --- | --- |

i)

īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai 2009. gadā sasniegtu budžeta mērķi, piešķirot prioritāti izdevumu jautājumam un turpinot plānoto fiskālo konsolidāciju vidējā termiņā;

| ii) | īstenot darba algu ierobežošanu valsts sektorā, lai veicinātu visu darba algu izlīdzināšanos ar darba ražīgumu un spēcinātu izmaksu konkurētspēju; |
| --- | --- |

ii)

īstenot darba algu ierobežošanu valsts sektorā, lai veicinātu visu darba algu izlīdzināšanos ar darba ražīgumu un spēcinātu izmaksu konkurētspēju;

| iii) | stiprināt fiskālo pārvaldību un pārskatāmību, uzlabojot vidēja termiņa budžeta sistēmu un pastiprinot izdevumu disciplīnu. |
| --- | --- |

iii)

stiprināt fiskālo pārvaldību un pārskatāmību, uzlabojot vidēja termiņa budžeta sistēmu un pastiprinot izdevumu disciplīnu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2009. gada janvāris | 8,9 | 3,5 | – 4,8 | – 0,2 | 4,5 |
| COM 2009. gada janvāris | 8,9 | 3,4 | – 4,0 | – 2,6 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 | n.p. |
| SPCI inflācija
  ( %) | KP 2009. gada janvāris | 5,8 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | – 0,1 |
| COM 2009. gada janvāris | 5,8 | 11,1 | 5,6 | 4,8 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība  (5)

  ( % no potenciālā IKP) | KP 2009. gada janvāris | 7,1 | 5,4 | – 2,8 | – 5,7 | – 4,0 |
| COM 2009. gada janvāris  (6) | 7,7 | 6,6 | – 0,5 | – 4,8 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/ aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli
  ( % no IKP) | KP 2009. gada janvāris | – 12,7 | – 10,2 | – 1,8 | – 4,7 | – 5,7 |
| COM 2009. gada janvāris | – 13,2 | – 10,7 | – 4,8 | – 4,7 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  ( % no IKP) | KP 2009. gada janvāris | 33,9 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 |
| COM 2009. gada janvāris | 33,9 | 33,9 | 34,8 | 36,0 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 35,5 | 37,4 | 38,6 | 39,4 | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  ( % no IKP) | KP 2009. gada janvāris | 35,2 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 |
| COM 2009. gada janvāris | 35,2 | 36,8 | 37,8 | 39,4 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 36,4 | 37,9 | 38,5 | 38,6 | n.p. |
| Valsts budžeta bilance
  ( % no IKP) | KP 2009. gada janvāris | – 1,2 | – 2,9 | – 2,1 | – 1,0 | 0,0 |
| COM 2009. gada janvāris | – 1,2 | – 2,9 | – 3,0 | – 3,4 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 | n.p. |
| Primārā bilance
  ( % no IKP) | KP 2009. gada janvāris | – 0,5 | – 2,3 | – 1,2 | 0,0 | 1,1 |
| COM 2009. gada janvāris | – 0,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,3 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 | n.p. |
| cikliski koriģētā bilance  (5)

  ( % no IKP) | KP 2009. gada janvāris | – 3,1 | – 4,4 | – 1,3 | 0,5 | 1,1 |
| COM 2009. gada janvāris | – 3,3 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | n.p. |
| Strukturālā bilance  (7)

  ( % no IKP) | KP 2009. gada janvāris | – 2,6 | – 4,9 | – 1,8 | 0,1 | 1,1 |
| COM 2009. gada janvāris | – 2,7 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds
  ( % no IKP) | KP 2009. gada janvāris | 17,0 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 |
| COM 2009. gada janvāris | 17,0 | 17,1 | 20,0 | 23,3 | n.p. |
| KP 2007. gada decembris | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 | n.p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2009. gada janvāris

8,9

3,5

– 4,8

– 0,2

4,5

COM 2009. gada janvāris

8,9

3,4

– 4,0

– 2,6

n.p.

KP 2007. gada decembris

9,8

5,3

4,5

5,2

n.p.

SPCI inflācija

( %)

KP 2009. gada janvāris

5,8

11,2

5,4

3,6

– 0,1

COM 2009. gada janvāris

5,8

11,1

5,6

4,8

n.p.

KP 2007. gada decembris

5,8

6,5

5,1

3,6

n.p.

Ražošanas apjoma starpība  (5)

( % no potenciālā IKP)

KP 2009. gada janvāris

7,1

5,4

– 2,8

– 5,7

– 4,0

COM 2009. gada janvāris  (6)

7,7

6,6

– 0,5

– 4,8

n.p.

KP 2007. gada decembris

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

n.p.

Tīrais aizdevums/ aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli

( % no IKP)

KP 2009. gada janvāris

– 12,7

– 10,2

– 1,8

– 4,7

– 5,7

COM 2009. gada janvāris

– 13,2

– 10,7

– 4,8

– 4,7

n.p.

KP 2007. gada decembris

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi

( % no IKP)

KP 2009. gada janvāris

33,9

33,8

35,8

37,3

36,4

COM 2009. gada janvāris

33,9

33,9

34,8

36,0

n.p.

KP 2007. gada decembris

35,5

37,4

38,6

39,4

n.p.

Valsts budžeta izdevumi

( % no IKP)

KP 2009. gada janvāris

35,2

36,7

37,8

38,3

36,4

COM 2009. gada janvāris

35,2

36,8

37,8

39,4

n.p.

KP 2007. gada decembris

36,4

37,9

38,5

38,6

n.p.

Valsts budžeta bilance

( % no IKP)

KP 2009. gada janvāris

– 1,2

– 2,9

– 2,1

– 1,0

0,0

COM 2009. gada janvāris

– 1,2

– 2,9

– 3,0

– 3,4

n.p.

KP 2007. gada decembris

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

n.p.

Primārā bilance

( % no IKP)

KP 2009. gada janvāris

– 0,5

– 2,3

– 1,2

0,0

1,1

COM 2009. gada janvāris

– 0,5

– 2,2

– 2,0

– 2,3

n.p.

KP 2007. gada decembris

– 0,1

0,3

0,9

1,4

n.p.

cikliski koriģētā bilance  (5)

( % no IKP)

KP 2009. gada janvāris

– 3,1

– 4,4

– 1,3

0,5

1,1

COM 2009. gada janvāris

– 3,3

– 4,6

– 2,9

– 2,1

n.p.

KP 2007. gada decembris

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

n.p.

Strukturālā bilance  (7)

( % no IKP)

KP 2009. gada janvāris

– 2,6

– 4,9

– 1,8

0,1

1,1

COM 2009. gada janvāris

– 2,7

– 4,6

– 2,9

– 2,1

n.p.

KP 2007. gada decembris

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

n.p.

Valsts kopējais parāds

( % no IKP)

KP 2009. gada janvāris

17,0

15,3

16,9

18,1

17,1

COM 2009. gada janvāris

17,0

17,1

20,0

23,3

n.p.

KP 2007. gada decembris

17,6

17,2

15,0

14,0

n.p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997, 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas bijusi pieejama pēc šī datuma.

(3)  Paredzētā programmas strukturālā konsolidācija aptuveni 4 procentu punktu apmērā no IKP atbilst konsolidācijas paketes nominālajai vērtībai. Tomēr tā atšķiras no strukturālās bilances, ko Komisijas dienesti ir pārrēķinājuši, pamatojoties uz informāciju par programmu; tas galvenokārt ir saistīts ar atšķirīgiem aprēķiniem par izaugsmes potenciālu un starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu.

(4)  Nav iesniegti dati par krājumu plūsmas korekcijas apakškomponentēm, aplēses dati par iespējamo izaugsmi un daži dati par ilgtermiņa ilgtspēju.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu 6,1 %, 4,5 %, 2,8 % un 1,8 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam.

(7)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,6 % no IKP 2007. gadā; palielina deficītu, 0,5 % 2008. gadā, 0,5 % 2009. gadā un 0,5 % 2010. gadā; visi samazina deficītu saskaņā ar jaunāko programmu un 0,6 % no IKP 2007. gadā; palielina deficītu saskaņā ar Komisijas dienestu janvāra starpposmu prognozi.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/13

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu 2008.–2010. gadam

(2009/C 70/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu laikam no 2008. līdz 2010. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Luksemburgas stabilitātes programmu laikam no 2008. līdz 2010. gadam (2).

| (2) | Globālās ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes rezultātā ievērojami palēninājās ekonomiskā aktivitāte; reālais IKP pieaugums no 5,2 % 2007. gadā nokrita līdz apmēram 1 % 2008. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi 2009. gadā ir sagaidāms, ka ekonomiskā aktivitāte saruks par 0,9 %: paredzamais starptautiskās tirdzniecības līmeņa samazinājums un finanšu krīze spēcīgi ietekmēs Luksemburgas ekonomiku, kas ir gan ļoti atvērta, gan arī atkarīga no tās finanšu sektora snieguma, jo ir sagaidāms, ka vienīgo atbalstu izaugsmei varētu nodrošināt valdības izdevumi un, zināmā mērā, individuālais patēriņš. Galvenie politikas uzdevumi lejupslīdes apstākļos ir saistīti ar finanšu sektoru, kura darbība ir ļoti starptautiska, un iekšzemes pieprasījuma atbalstu. Lejupslīde ievērojami ietekmēs valsts finanses, jo ir sagaidāms, ka 2008. gadā paredzētais lielais pārpalikums 2009. gadā pārvērtīsies par deficītu, kas 2010. gadā pieaugs vēl vairāk. Šo valsts budžeta bilances pasliktināšanos veicina arī pēdējos mēnešos pieņemto atbalsta pasākumu ietekme; šie pasākumi ietver ievērojamus nodokļu samazinājumus un jo īpaši iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu, kā arī valdības investīciju projektu ievērojamu paātrinājumu. Ņemot vērā labvēlīgo budžeta sākotnējo stāvokli un ļoti zemo valsts parāda līmeni, šie pasākumi ir atbilstīgi un vēlami. |
| --- | --- |

(2)

Globālās ekonomiskās lejupslīdes un finanšu krīzes rezultātā ievērojami palēninājās ekonomiskā aktivitāte; reālais IKP pieaugums no 5,2 % 2007. gadā nokrita līdz apmēram 1 % 2008. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi 2009. gadā ir sagaidāms, ka ekonomiskā aktivitāte saruks par 0,9 %: paredzamais starptautiskās tirdzniecības līmeņa samazinājums un finanšu krīze spēcīgi ietekmēs Luksemburgas ekonomiku, kas ir gan ļoti atvērta, gan arī atkarīga no tās finanšu sektora snieguma, jo ir sagaidāms, ka vienīgo atbalstu izaugsmei varētu nodrošināt valdības izdevumi un, zināmā mērā, individuālais patēriņš. Galvenie politikas uzdevumi lejupslīdes apstākļos ir saistīti ar finanšu sektoru, kura darbība ir ļoti starptautiska, un iekšzemes pieprasījuma atbalstu. Lejupslīde ievērojami ietekmēs valsts finanses, jo ir sagaidāms, ka 2008. gadā paredzētais lielais pārpalikums 2009. gadā pārvērtīsies par deficītu, kas 2010. gadā pieaugs vēl vairāk. Šo valsts budžeta bilances pasliktināšanos veicina arī pēdējos mēnešos pieņemto atbalsta pasākumu ietekme; šie pasākumi ietver ievērojamus nodokļu samazinājumus un jo īpaši iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu, kā arī valdības investīciju projektu ievērojamu paātrinājumu. Ņemot vērā labvēlīgo budžeta sākotnējo stāvokli un ļoti zemo valsts parāda līmeni, šie pasākumi ir atbilstīgi un vēlami.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, kā grozīts ar papildinājumu, paredzēts, ka reālais IKP pēc krituma no 5,2 % 2007. gadā līdz apmēram 1 % 2008. gadā, 2009. gadā samazināsies par 0,9 %, bet 2010. gadā nedaudz atgūsies un pieaugs par 1,4 %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (3), šķiet balstīts uz reālistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu 2008. un 2010. gadā, kā arī pilnībā atbilst Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozei. Arī programmas prognozes par inflācijas un darba algu tendencēm šķiet ticamas. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, kā grozīts ar papildinājumu, paredzēts, ka reālais IKP pēc krituma no 5,2 % 2007. gadā līdz apmēram 1 % 2008. gadā, 2009. gadā samazināsies par 0,9 %, bet 2010. gadā nedaudz atgūsies un pieaugs par 1,4 %. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (3), šķiet balstīts uz reālistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu 2008. un 2010. gadā, kā arī pilnībā atbilst Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozei. Arī programmas prognozes par inflācijas un darba algu tendencēm šķiet ticamas.

| (4) | Attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 0,8 % no IKP — programmas papildinājumā vispārējais budžeta pārpalikums 2008. gadam tiek lēsts 2,0 % apmērā no IKP. Šo rezultātu, kas ir daudz labāks nekā gaidītais salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu, lielā mērā ir veicinājis bāzes efekts, kas saistīts ar vispārējā valdības pārpalikuma pārskatīšanu 2007. gadā — no iepriekšējām aplēsēm par 1 % no IKP uz 3,2 % no IKP, galvenokārt pateicoties negaidītiem ieņēmumiem.
  2008. gadā sākuma stāvoklis, kas bija labāks par plānoto, daļēji izlīdzinājās ar izdevumu pieaugumu, kas ir augstāks nekā gaidīts, īpaši attiecībā uz valdības patēriņu un investīcijām, kā arī sociālajām iemaksām. Valdības patēriņa pieaugumu, kas ir straujāks nekā paredzēts, daļēji var skaidrot ar jaunu darbinieku pieņemšanu darbā, kas bija nepieciešama, jo tika dibināta Luksemburgas universitāte un citi valsts izpētes centri. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā pret iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi — 0,8 % no IKP — programmas papildinājumā vispārējais budžeta pārpalikums 2008. gadam tiek lēsts 2,0 % apmērā no IKP. Šo rezultātu, kas ir daudz labāks nekā gaidītais salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu, lielā mērā ir veicinājis bāzes efekts, kas saistīts ar vispārējā valdības pārpalikuma pārskatīšanu 2007. gadā — no iepriekšējām aplēsēm par 1 % no IKP uz 3,2 % no IKP, galvenokārt pateicoties negaidītiem ieņēmumiem.

2008. gadā sākuma stāvoklis, kas bija labāks par plānoto, daļēji izlīdzinājās ar izdevumu pieaugumu, kas ir augstāks nekā gaidīts, īpaši attiecībā uz valdības patēriņu un investīcijām, kā arī sociālajām iemaksām. Valdības patēriņa pieaugumu, kas ir straujāks nekā paredzēts, daļēji var skaidrot ar jaunu darbinieku pieņemšanu darbā, kas bija nepieciešama, jo tika dibināta Luksemburgas universitāte un citi valsts izpētes centri.

| (5) | Programmā paredzēts, ka vispārējā valdības bilance pasliktināsies no pārpalikuma 2 % no IKP apmērā 2008. gadā uz deficītu 0,6 % no IKP apmērā 2009. gadā. To var daļēji izskaidrot ar ekonomiskās lejupslīdes ietekmi un saistīto automātisko stabilizatoru normālu darbību, īpaši attiecībā uz nodokļu ienākumiem no finanšu sektora. 2009. gada deficītu izraisīs arī diskrecionārie pasākumi, kas pieņemti 2009. gada budžetā, tostarp tie, par kuriem lēma, reaģējot uz ekonomisko lejupslīdi un atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam, un kas būs 1,75 % no IKP. 2009. gada budžetā ir paredzēts ievērojams importa nodokļa un jo īpaši iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājums, kas sākotnēji būs apmēram 1,25 % no IKP, bet dažus valdības investīciju projektus, kurus sākotnēji bija paredzēts veikt 2010. gadā, plānots pārnest uz vēlāku laiku. Tiek prognozēts, ka 2009. gadā ienākumi saruks par apmēram

  procentpunktu no IKP. To veido tiešo nodokļu samazinājums (1 procenta punkts no IKP), kura pamatā ir nodokļu samazinājumi un krīzes ietekme; vienlaikus sociālās iemaksas un ienākumi no īpašuma palielināsies par aptuveni

  procentpunkta no IKP, jo saglabājas iepriekšējā perioda dinamika, kas izriet no vēl aizvien aktīvā nodarbinātības pieauguma līdz 2008. gada beigām, kā arī no procentiem, kuri saņemti par finanšu sektora atbalstam izsniegtajiem garantētiem aizdevumiem.. Vienlaicīgi 2009. gadā ir paredzēts, ka valsts budžeta izdevumi pieaugs par 2

  procentpunktu no IKP, galvenokārt ievērojamā valsts patēriņa un investīciju, kā arī sociālo maksājumu pieauguma rezultātā; sociālo maksājumu pieaugumu daļēji izraisa tas, ka nodokļu samazinājumu atkarībā no bērnu skaita aizstāj ar nodokļu kredītsistēmu, un bezdarba prognozētais pieaugums 2009. gadā. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

| (6) | Programmā paredzēts, ka vispārējais valsts budžeta faktiskais deficīts turpinās kristies no 0,6 % no IKP 2009. gadā līdz 1,5 % no IKP 2010. gadā, bet primārais deficīts pieaugs no 0,3 % no IKP līdz 1,2 %. Luksemburgas vidēja termiņa budžeta mērķis ir strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģēts deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 0,75 % no IKP. Pamatojoties uz programmas makroekonomisko scenāriju un budžeta prognozēm, ir plānots attiecīgajā periodā pilnībā ievērot šo vidēja termiņa mērķi: ir paredzēts, ka pārrēķinātā strukturālā bilance atbilstoši kopīgi saskaņotajai metodikai, kura pamatojas uz programmā sniegto informāciju, paliks pozitīva, nedaudz krītot no pārpalikuma 0,6 % no IKP apmērā 2009. gadā līdz pārpalikumam 0,4 % no IKP apmērā 2010. gadā. Ir plānots, ka valsts kopējais parāds, kas pieauga divkārtīgi no 7 % no IKP 2007. gadā līdz 14,4 % no IKP 2008. gadā, ko izraisīja atbalsta aizdevumu sistemātiska finansēšana attiecīgo ārvalstu banku Luksemburgas filiālēm, 2009. gadā pieaugs līdz 15 % no IKP un 2010. gadā līdz 17 % no IKP. Tomēr, kaut gan 2008. gadā paredzēts divkārtīgs pieaugums, šis parāds vēl aizvien būs viens no zemākajiem euro zonā. |
| --- | --- |

(6)

Programmā paredzēts, ka vispārējais valsts budžeta faktiskais deficīts turpinās kristies no 0,6 % no IKP 2009. gadā līdz 1,5 % no IKP 2010. gadā, bet primārais deficīts pieaugs no 0,3 % no IKP līdz 1,2 %. Luksemburgas vidēja termiņa budžeta mērķis ir strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģēts deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 0,75 % no IKP. Pamatojoties uz programmas makroekonomisko scenāriju un budžeta prognozēm, ir plānots attiecīgajā periodā pilnībā ievērot šo vidēja termiņa mērķi: ir paredzēts, ka pārrēķinātā strukturālā bilance atbilstoši kopīgi saskaņotajai metodikai, kura pamatojas uz programmā sniegto informāciju, paliks pozitīva, nedaudz krītot no pārpalikuma 0,6 % no IKP apmērā 2009. gadā līdz pārpalikumam 0,4 % no IKP apmērā 2010. gadā. Ir plānots, ka valsts kopējais parāds, kas pieauga divkārtīgi no 7 % no IKP 2007. gadā līdz 14,4 % no IKP 2008. gadā, ko izraisīja atbalsta aizdevumu sistemātiska finansēšana attiecīgo ārvalstu banku Luksemburgas filiālēm, 2009. gadā pieaugs līdz 15 % no IKP un 2010. gadā līdz 17 % no IKP. Tomēr, kaut gan 2008. gadā paredzēts divkārtīgs pieaugums, šis parāds vēl aizvien būs viens no zemākajiem euro zonā.

| (7) | Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, daži makroekonomiskā scenārija apdraudējumi var arī īstenoties. It īpaši individuālais patēriņš var izrādīties zemāks nekā prognozēts. Turklāt krīzes ietekme uz nodokļu ienākumiem un jo īpaši uz nodokļu ienākumiem no finanšu sektora var būt pat lielāka nekā pašreiz paredzēts. No otras puses, 2008. gada rezultāti var būt labāki par programmas prognozēm (kā tas jau bija 2007. gadā), jo ir zināms, ka Luksemburgas budžeta prognozes tradicionāli ir piesardzīgas. |
| --- | --- |

(7)

Programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, daži makroekonomiskā scenārija apdraudējumi var arī īstenoties. It īpaši individuālais patēriņš var izrādīties zemāks nekā prognozēts. Turklāt krīzes ietekme uz nodokļu ienākumiem un jo īpaši uz nodokļu ienākumiem no finanšu sektora var būt pat lielāka nekā pašreiz paredzēts. No otras puses, 2008. gada rezultāti var būt labāki par programmas prognozēm (kā tas jau bija 2007. gadā), jo ir zināms, ka Luksemburgas budžeta prognozes tradicionāli ir piesardzīgas.

| (8) | Galvenās problēmas Luksemburgas valsts finanšu sektorā vēl aizvien ir to ilgtermiņa ilgtspēja, ņemot vērā ļoti lielo prognozēto ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu un to, ka līdz šim šī jautājuma risināšanai nekādi pasākumi nav veikti: Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir viena no lielākajām ES, un to jūtami ietekmē ļoti nozīmīga pensiju izdevumu pieauguma prognoze. Programmā ietvertā aplēse par budžeta stāvokli 2008. gadā, kas ir optimistiskāka nekā iepriekšējā programmā ietvertais sākuma stāvoklis, nelielā parāda attiecība, uzkrāto sociālās nodrošināšanas aktīvu lielais apjoms un strukturālais primārais pārpalikums ir faktori, kas veicina samazinājumu prognozētajā ilgtermiņa ietekmē, ko uz budžetu atstāj iedzīvotāju novecošana. Tomēr tas nav pietiekami, lai segtu nozīmīgo pieaugumu ar iedzīvotāju novecošanu saistītajos izdevumos. Vidēju risku samazināšanu saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību varētu veicināt lielu primāro pārpalikumu sasniegšana vidējā termiņā un, kā atzinušas valsts iestādes, tādu pasākumu ieviešana, kuru mērķis ir ierobežot ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu būtisko pieaugumu, tostarp faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšana. Ilgtspējas riski, kas izriet no pēdējos mēnešos veiktajām finanšu sektora atbalsta darbībām, pašlaik nav vērā ņemami, kaut gan šo darbību rezultātā būtiski ir pieaudzis valsts parāds; tomēr potenciālās saistības varētu būt salīdzinoši būtiskas, jo finanšu sektors ir ļoti liels. Turklāt lielu daļu šo izmaksu (vai pat visas izmaksas), ko radījušas šīs atbalsta darbības, nākotnē varētu pat atgūt. |
| --- | --- |

(8)

Galvenās problēmas Luksemburgas valsts finanšu sektorā vēl aizvien ir to ilgtermiņa ilgtspēja, ņemot vērā ļoti lielo prognozēto ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu un to, ka līdz šim šī jautājuma risināšanai nekādi pasākumi nav veikti: Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir viena no lielākajām ES, un to jūtami ietekmē ļoti nozīmīga pensiju izdevumu pieauguma prognoze. Programmā ietvertā aplēse par budžeta stāvokli 2008. gadā, kas ir optimistiskāka nekā iepriekšējā programmā ietvertais sākuma stāvoklis, nelielā parāda attiecība, uzkrāto sociālās nodrošināšanas aktīvu lielais apjoms un strukturālais primārais pārpalikums ir faktori, kas veicina samazinājumu prognozētajā ilgtermiņa ietekmē, ko uz budžetu atstāj iedzīvotāju novecošana. Tomēr tas nav pietiekami, lai segtu nozīmīgo pieaugumu ar iedzīvotāju novecošanu saistītajos izdevumos. Vidēju risku samazināšanu saistībā ar valsts finanšu ilgtspējību varētu veicināt lielu primāro pārpalikumu sasniegšana vidējā termiņā un, kā atzinušas valsts iestādes, tādu pasākumu ieviešana, kuru mērķis ir ierobežot ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu būtisko pieaugumu, tostarp faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšana. Ilgtspējas riski, kas izriet no pēdējos mēnešos veiktajām finanšu sektora atbalsta darbībām, pašlaik nav vērā ņemami, kaut gan šo darbību rezultātā būtiski ir pieaudzis valsts parāds; tomēr potenciālās saistības varētu būt salīdzinoši būtiskas, jo finanšu sektors ir ļoti liels. Turklāt lielu daļu šo izmaksu (vai pat visas izmaksas), ko radījušas šīs atbalsta darbības, nākotnē varētu pat atgūt.

| (9) | Valsts finanšu struktūra Luksemburgā šķiet samērā labvēlīga: salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm valdības izdevumi un nodokļu nasta ir samērā zema, bet izdevumu un arī nodokļu sistēma šķiet samērā efektīva. It īpaši valdības patēriņš un darba ienākuma nodokļu sistēma ir salīdzinoši zema, bet valsts investīciju līmenis ir viens no augstākajiem visā ES. |
| --- | --- |

(9)

Valsts finanšu struktūra Luksemburgā šķiet samērā labvēlīga: salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm valdības izdevumi un nodokļu nasta ir samērā zema, bet izdevumu un arī nodokļu sistēma šķiet samērā efektīva. It īpaši valdības patēriņš un darba ienākuma nodokļu sistēma ir salīdzinoši zema, bet valsts investīciju līmenis ir viens no augstākajiem visā ES.

| (10) | Lai stabilizētu finanšu sektoru, 2008. gada septembrī un oktobrī Luksemburgas valdība nolēma piešķirt konvertējamu aizdevumu divu lielu ārvalstu banku vietējām filiālēm par kopējo apmēru 2,776 miljardi euro (7,6 % no IKP). Lai uzlabotu piekļuvi līdzekļiem, tika arī nolemts garantēt jaunās saistības, ko viena no šīm bankām ar līgumu nodeva institucionālajiem investoriem, ar maksimālo termiņu līdz trim gadiem. Visbeidzot, lai atjaunotu noguldītāju uzticību, saskaņā ar depozītu garantijas shēmu galvotā summa tika paaugstināta no EUR 20 000 līdz EUR 100 000 vienam depozītam. Ir jāatzīmē, ka vispārējai valdībai ir lieli finanšu aktīvi, kas uzkrāti no kārtējiem pārpalikumiem, kas iegrāmatoti pēdējās desmitgadēs un pieauguši, pateicoties aizdevumiem, kas 2008. gada beigās piešķirti divu ārvalstu banku filiālēm. Šie aktīvi bija apmēram 32 % no IKP 2008. gadā, no kuriem apmēram vienu trešo daļu tur centrālā valdība, bet divas trešdaļas — sociālā nodrošinājuma sistēma. Tātad vispārējās valdības neto finanšu stāvoklis ir ļoti pozitīvs. |
| --- | --- |

(10)

Lai stabilizētu finanšu sektoru, 2008. gada septembrī un oktobrī Luksemburgas valdība nolēma piešķirt konvertējamu aizdevumu divu lielu ārvalstu banku vietējām filiālēm par kopējo apmēru 2,776 miljardi euro (7,6 % no IKP). Lai uzlabotu piekļuvi līdzekļiem, tika arī nolemts garantēt jaunās saistības, ko viena no šīm bankām ar līgumu nodeva institucionālajiem investoriem, ar maksimālo termiņu līdz trim gadiem. Visbeidzot, lai atjaunotu noguldītāju uzticību, saskaņā ar depozītu garantijas shēmu galvotā summa tika paaugstināta no EUR 20 000 līdz EUR 100 000 vienam depozītam. Ir jāatzīmē, ka vispārējai valdībai ir lieli finanšu aktīvi, kas uzkrāti no kārtējiem pārpalikumiem, kas iegrāmatoti pēdējās desmitgadēs un pieauguši, pateicoties aizdevumiem, kas 2008. gada beigās piešķirti divu ārvalstu banku filiālēm. Šie aktīvi bija apmēram 32 % no IKP 2008. gadā, no kuriem apmēram vienu trešo daļu tur centrālā valdība, bet divas trešdaļas — sociālā nodrošinājuma sistēma. Tātad vispārējās valdības neto finanšu stāvoklis ir ļoti pozitīvs.

| (11) | 2009. gada budžetā, ko izstrādāja pirms finanšu krīzes padziļināšanās, jau ir iekļauti daži fiskālā atbalsta pasākumi. Pamatā tie ir paredzēti ienākuma nodokļa samazināšanai, kura programmā lēstās izmaksas ir apmēram 1,2 % no IKP. Budžetā ir paredzēts arī uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājums, kas no 2010. gada un turpmāk atstās iespaidu uz ienākumiem. Turklāt atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), kuru decembrī apstiprināja Eiropadome, Luksemburga ir pieņēmusi papildu atbalsta pasākumus, no kuriem visbūtiskākie pasākumi attiecas uz valdības investīciju paātrināšanu, kā arī uz subsīdijām ilglietojuma preču iepirkšanai un investīcijām energoefektivitātē. Turklāt līdz 2009. gada beigām valdība darba devējiem atmaksās darba devēju iemaksas bezdarbnieku pabalsta fondā saistībā ar daļējas slodzes bezdarbu. Kopumā šie stimulējošie pasākumi sastādīs apmēram 1,75 % no IKP. Tā kā 2008. gadā reģistrēts ievērojams pārpalikums un valsts parāda līmenis ir ļoti zems, Luksemburgai ir izteikti plašas manevra iespējas. Šķiet, ka fiskālo stimulu pakete 2009. un 2010. gadam ir atbilstoša reakcija uz pašreizējo ekonomisko lejupslīdi, lai gan liela daļa stimulēšanas pasākumu nav plānoti kā pagaidu pasākumi, it īpaši attiecībā uz ienākuma nodokļa samazināšanu, kas sākotnēji bija paredzēta kā kompensācija par indeksācijas nepiemērošanu ienākuma kategorijām, ko apliek ar noteiktu nodokļa likmi kopš 2001. gada. Luksemburga arī pieņēma dažus pasākumu un turpmākajos gados pieņems vēl papildu pasākumus, lai radītu daudz pievilcīgāku ekonomisko vidi un īstenotu enerģijas un klimata pārmaiņu tiesību aktu kopumu. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformas darba kārtību, ko 2009. gada 28. janvārī ierosināja Komisija saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darbavietām. |
| --- | --- |

(11)

2009. gada budžetā, ko izstrādāja pirms finanšu krīzes padziļināšanās, jau ir iekļauti daži fiskālā atbalsta pasākumi. Pamatā tie ir paredzēti ienākuma nodokļa samazināšanai, kura programmā lēstās izmaksas ir apmēram 1,2 % no IKP. Budžetā ir paredzēts arī uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājums, kas no 2010. gada un turpmāk atstās iespaidu uz ienākumiem. Turklāt atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), kuru decembrī apstiprināja Eiropadome, Luksemburga ir pieņēmusi papildu atbalsta pasākumus, no kuriem visbūtiskākie pasākumi attiecas uz valdības investīciju paātrināšanu, kā arī uz subsīdijām ilglietojuma preču iepirkšanai un investīcijām energoefektivitātē. Turklāt līdz 2009. gada beigām valdība darba devējiem atmaksās darba devēju iemaksas bezdarbnieku pabalsta fondā saistībā ar daļējas slodzes bezdarbu. Kopumā šie stimulējošie pasākumi sastādīs apmēram 1,75 % no IKP. Tā kā 2008. gadā reģistrēts ievērojams pārpalikums un valsts parāda līmenis ir ļoti zems, Luksemburgai ir izteikti plašas manevra iespējas. Šķiet, ka fiskālo stimulu pakete 2009. un 2010. gadam ir atbilstoša reakcija uz pašreizējo ekonomisko lejupslīdi, lai gan liela daļa stimulēšanas pasākumu nav plānoti kā pagaidu pasākumi, it īpaši attiecībā uz ienākuma nodokļa samazināšanu, kas sākotnēji bija paredzēta kā kompensācija par indeksācijas nepiemērošanu ienākuma kategorijām, ko apliek ar noteiktu nodokļa likmi kopš 2001. gada. Luksemburga arī pieņēma dažus pasākumu un turpmākajos gados pieņems vēl papildu pasākumus, lai radītu daudz pievilcīgāku ekonomisko vidi un īstenotu enerģijas un klimata pārmaiņu tiesību aktu kopumu. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformas darba kārtību, ko 2009. gada 28. janvārī ierosināja Komisija saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un darbavietām.

| (12) | Tiek prognozēts, ka strukturālā bilance, kas aprēķināta pēc kopīgi saskaņotās metodikas, būs ar pārpalikumu, sarūkot no 1,5 % no IKP 2008. gadā līdz 0,6 % no IKP 2009. gadā, un 0,4 % no IKP 2010. gadā. Vispārējā fiskālās politikas nostādne 2009. gadā ir ekspansīva, atspoguļojot Luksemburgas valdības reakciju uz lejupslīdi, un ne tik ekspansīva 2010. gadā, lai arī izmaiņas strukturālajā bilancē ir mazliet mazākas nekā pieņemtie stimulēšanas pasākumi. Ņemot vērā budžeta prognožu riskus, tiek prognozēts, ka VTM attiecīgajā periodā tiks ievērots. |
| --- | --- |

(12)

Tiek prognozēts, ka strukturālā bilance, kas aprēķināta pēc kopīgi saskaņotās metodikas, būs ar pārpalikumu, sarūkot no 1,5 % no IKP 2008. gadā līdz 0,6 % no IKP 2009. gadā, un 0,4 % no IKP 2010. gadā. Vispārējā fiskālās politikas nostādne 2009. gadā ir ekspansīva, atspoguļojot Luksemburgas valdības reakciju uz lejupslīdi, un ne tik ekspansīva 2010. gadā, lai arī izmaiņas strukturālajā bilancē ir mazliet mazākas nekā pieņemtie stimulēšanas pasākumi. Ņemot vērā budžeta prognožu riskus, tiek prognozēts, ka VTM attiecīgajā periodā tiks ievērots.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). Turklāt programmas papildinājumā, ar ko daļēji aizstāj sākotnējo makroekonomisko un budžeta scenāriju, nav sniegtas prognozes 2011. gadam (5). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). Turklāt programmas papildinājumā, ar ko daļēji aizstāj sākotnējo makroekonomisko un budžeta scenāriju, nav sniegtas prognozes 2011. gadam (5).

Kopumā var secināt, ka, ņemot vērā stabilo budžeta sākotnējo stāvokli, pasākumi, kas pieņemti, lai reaģētu uz ekonomisko lejupslīdi, un norādīti stabilitātes programmas papildinājumā, ir atbilstoši un atbalstāmi. Kopumā tie atbilst Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna principiem, lai gan ienākuma nodokļa samazināšana, par kuru tika lemts pirms krīzes padziļināšanās, nav paredzēta kā pagaidu pasākums. Paredzamās straujās ekonomikas lejupslīdes un pasākumu, kas pieņemti, reaģējot uz lejupslīdi, rezultātā valsts budžeta bilance 2009. gadā būs deficītā (pēc vairākiem gadiem esot pārpalikumā), bet tas nesasniegs 3 % atsauces vērtību, un vidēja termiņa mērķi ir plānots ievērot visā programmas laikā. Programmas budžeta mērķu riski šķiet līdzsvaroti. Tomēr bažas rada valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja, kuru turpmākajās desmitgadēs būs ļoti grūti nodrošināt, jo ar iedzīvotāju novecošanos saistīto izdevumu palielinājums ir prognozēts kā viens no augstākajiem visā ES.

Ievērojot iepriekšminēto novērtējumu un ļoti nozīmīgo nākamajām desmitgadēm prognozēto ar iedzīvotāju novecošanos saistīto izdevumu palielinājumu, Luksemburga ir aicināta

| i) | saskaņā ar EEAP un Stabilitātes un izaugsmes paktu īstenot fiskālos plānus, arī stimulēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

i)

saskaņā ar EEAP un Stabilitātes un izaugsmes paktu īstenot fiskālos plānus, arī stimulēšanas pasākumus;

| ii) | uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ieviešot strukturālo reformu pasākumus, jo īpaši pensiju jomā. |
| --- | --- |

ii)

uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ieviešot strukturālo reformu pasākumus, jo īpaši pensiju jomā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2008. g. okt. | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| KOM 2009.g. janv. | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| SP 2007. g. nov. | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2008. g. okt. | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| KOM 2009.g. janv. | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| SP 2007. g. nov. | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2008. g. okt. | 3,2 | 1,1 | – 2,5 | – 3,8 |
| KOM 2009.g. janv. (7) | 3,2 | 1,1 | – 2,3 | – 3,5 |
| SP 2007. g. nov. | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2008. g. okt. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| KOM 2009.g. janv. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| SP 2007. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2008. g. okt. | 41,0 | 43,2 | 42,8 | 42,8 |
| KOM 2009.g. janv. | 41,0 | 43,6 | 44,0 | 42,9 |
| SP 2007. g. nov. | 38,5 | 37,8 | 37,9 | 37,8 |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2008. g. okt. | 37,8 | 41,2 | 43,4 | 44,3 |
| KOM 2009.g. janv. | 37,8 | 40,6 | 43,5 | 44,3 |
| SP 2007. g. nov. | 37,5 | 36,9 | 36,9 | 36,6 |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2008. g. okt. | 3,2 | 2,0 | – 0,6 | – 1,5 |
| KOM 2009.g. janv. | 3,2 | 3,0 | 0,4 | – 1,4 |
| SP 2007. g. nov. | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2008. g. okt. | 3,5 | 2,3 | – 0,3 | – 1,2 |
| KOM 2009.g. janv. | 3,5 | 3,3 | 1,0 | – 0,9 |
| SP 2007. g. nov. | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2008. g. okt. | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM 2009.g. janv. | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| SP 2007. g. nov. | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | SP 2008. g. okt. | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM 2009.g. janv. | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| SP 2007. g. nov. | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2008. g. okt. | 7,0 | 14,4 | 14,9 | 17,0 |
| KOM 2009.g. janv. | 7,0 | 14,4 | 15,0 | 15,1 |
| SP 2007. g. nov. | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009, gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

2007

2008

2009

2010

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2008. g. okt.

5,2

1,0

– 0,9

1,4

KOM 2009.g. janv.

5,2

1,0

– 0,9

1,4

SP 2007. g. nov.

6,0

4,5

5,0

4,0

SPCI inflācija

(%)

SP 2008. g. okt.

2,7

4,1

0,6

2,5

KOM 2009.g. janv.

2,7

4,1

0,6

2,5

SP 2007. g. nov.

2,3

2,0

2,1

2,1

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

SP 2008. g. okt.

3,2

1,1

– 2,5

– 3,8

KOM 2009.g. janv. (7)

3,2

1,1

– 2,3

– 3,5

SP 2007. g. nov.

0,5

0,1

0,2

– 0,8

Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2008. g. okt.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

KOM 2009.g. janv.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

SP 2007. g. nov.

n.p.

n.p.

n.p.

n.p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2008. g. okt.

41,0

43,2

42,8

42,8

KOM 2009.g. janv.

41,0

43,6

44,0

42,9

SP 2007. g. nov.

38,5

37,8

37,9

37,8

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2008. g. okt.

37,8

41,2

43,4

44,3

KOM 2009.g. janv.

37,8

40,6

43,5

44,3

SP 2007. g. nov.

37,5

36,9

36,9

36,6

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2008. g. okt.

3,2

2,0

– 0,6

– 1,5

KOM 2009.g. janv.

3,2

3,0

0,4

– 1,4

SP 2007. g. nov.

1,0

0,8

1,0

1,2

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2008. g. okt.

3,5

2,3

– 0,3

– 1,2

KOM 2009.g. janv.

3,5

3,3

1,0

– 0,9

SP 2007. g. nov.

1,2

1,1

1,2

1,5

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2008. g. okt.

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM 2009.g. janv.

1,6

2,4

1,6

0,3

SP 2007. g. nov.

0,7

0,8

0,9

1,6

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

SP 2008. g. okt.

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM 2009.g. janv.

1,6

2,4

1,6

0,3

SP 2007. g. nov.

0,7

0,8

0,9

1,6

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2008. g. okt.

7,0

14,4

14,9

17,0

KOM 2009.g. janv.

7,0

14,4

15,0

15,1

SP 2007. g. nov.

6,9

7,1

7,2

7,0

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009, gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Sākotnējā 2008. gada oktobra programma attiecās uz 2008. līdz 2011. gadu. Tomēr 2. februārī Luksemburgas iestādes iesniedza programmas papildinājumu, kur sākotnējais makroekonomiskais un budžeta scenārijs ir aizstāts ar pilnīgi atšķirīgu scenāriju, bet attiecas tikai uz 2008. līdz 2010. gadu. Tādēļ Komisijas dienesti nevar novērtēt makroekonomisko scenāriju un 2011. gada budžeta mērķus

(3)  Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas bijusi pieejama pēc šī datuma.

(4)  Konkrēti nav pieejami dati par nozaru bilancēm, izņemot attiecībā uz vispārējo valdību.

(5)  Padomes Regulas (EK) Nr 1466/97 3. panta 3. punkts paredz, ka 'Informācija par valsts budžeta deficīta attiecību un parāda attiecību virzību, kā arī galvenajām ekonomikas prognozēm (...) ir jāapkopo katru gadu, un tai ir jāaptver vismaz nākamie trīs gadi, kā arī kārtējais un iepriekšējais gads'.

(6)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju,

(7)  Pamatojoties uz attiecīgi 4,2 %, 3,2 %, 2,7 % un 2,8 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007-2010. gadā.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un pagaidu pasākumi ir 0 % no IKP 2009, gadā, 2010, gadā un 2011, gadā saskaņā ar jaunāko programmu un Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozi,

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009, gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/19

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 70/04)

2009. gada 12. marts Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1.punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5427. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5427. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/20

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(2009/C 70/05)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 25.2.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsta atsauces numurs | NN 116/02 ex N 563/02 |
| Dalībvalsts | Nīderlande |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging |
| Juridiskais pamats | Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees |
| Pasākuma veids | Vienreizējs kompensācijas pasākums |
| Atbalsta mērķis | Dzīvnieku un cilvēku veselība, MPA piesārņojuma profilakse; pasākumi, kas aizkavē piesārņojuma nokļūšanu pārtikas ķēdē |
| Atbalsta veids | Kompensācija, izkaujot cūkas saimniecībās, par kurām saskaņā ar dažu cūku paraugu pozitīvu MPA piesārņojuma testu ir aizdomas par MPA piesārņojumu |
| Budžets | EUR 6 350 000 |
| Atbalsta intensitāte | Līdz 100 % no cūku tirgus vērtības |
| Atbalsta ilgums | 2002. gada augusts — septembris |
| Attiecīgās nozares | Lauksaimniecība — lopkopības nozare (cūkas) |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Lēmuma pieņemšanas datums

25.2.2009.

Atbalsta atsauces numurs

NN 116/02 ex N 563/02

Dalībvalsts

Nīderlande

Reģions

—

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging

Juridiskais pamats

Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees

Pasākuma veids

Vienreizējs kompensācijas pasākums

Atbalsta mērķis

Dzīvnieku un cilvēku veselība, MPA piesārņojuma profilakse; pasākumi, kas aizkavē piesārņojuma nokļūšanu pārtikas ķēdē

Atbalsta veids

Kompensācija, izkaujot cūkas saimniecībās, par kurām saskaņā ar dažu cūku paraugu pozitīvu MPA piesārņojuma testu ir aizdomas par MPA piesārņojumu

Budžets

EUR 6 350 000

Atbalsta intensitāte

Līdz 100 % no cūku tirgus vērtības

Atbalsta ilgums

2002. gada augusts — septembris

Attiecīgās nozares

Lauksaimniecība — lopkopības nozare (cūkas)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Cita informācija

EK lîguma 87. panta 2. punkta b) apakðpunkts — ârkârtçjs notikums

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Lēmuma pieņemšanas datums | 13.1.2009. |
| --- | --- |
| Atbalsta numurs | N 394/08 |
| Dalībvalsts | Spānija |
| Reģions | Navarra |
| Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums) | Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Juridiskais pamats | Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts agrovides saistībām, lai pielāgotu lopkopības saimniecības Navarra reģionā ilgtspējīgākiem ražošanas veidiem |
| Atbalsta veids | Tiešais piešķīrums |
| Budžets | EUR 12 000 000 |
| Atbalsta intensitāte | Maksimāli EUR 35/ha |
| Atbalsta ilgums | Līdz 2013. gada 31. decembrim |
| Tautsaimniecības nozare(-s) | Lauksaimniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra |
| C/ Tudela, 20 |
| 31003 Pamplona (Navarra) |
| ESPAÑA |

Lēmuma pieņemšanas datums

13.1.2009.

Atbalsta numurs

N 394/08

Dalībvalsts

Spānija

Reģions

Navarra

Nosaukums (un/vai atbalsta saņēmēja nosaukums)

Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Juridiskais pamats

Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts agrovides saistībām, lai pielāgotu lopkopības saimniecības Navarra reģionā ilgtspējīgākiem ražošanas veidiem

Atbalsta veids

Tiešais piešķīrums

Budžets

EUR 12 000 000

Atbalsta intensitāte

Maksimāli EUR 35/ha

Atbalsta ilgums

Līdz 2013. gada 31. decembrim

Tautsaimniecības nozare(-s)

Lauksaimniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra

C/ Tudela, 20

31003 Pamplona (Navarra)

ESPAÑA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Padome

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/22

---

Pārskats par Padomes ieceltajām personām

2009. gada janvāris un februāris (sociālā joma)

(2009/C 70/06)

| Komiteja | Pilnvaru termiņa beigas | Publicēts OV | Aizstātā persona | Atkāpšanās no amata/iecelšana amatā | Loceklis/pilntiesīgs loceklis/locekļa aizstājējs | Kategorija | Valsts | Ieceltā persona | Piederība | Datums, kad pieņemts Padomes lēmums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2010. | OV C 253, 4.10.2008.. | Gaetan BEZIER kungs | atkāpšanās no amata | pilntiesīgs loceklis | darba devēji | Francija | Natacha MARQUET kundze | FNSEA | 23.2.2009. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2010. | OV L 64, 2.3.2007.. | Yolanda PALACIO
  FERRERO kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Spānija | Mario GRAU-RIOS kungs | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2010. | OV L 64, 2.3.2007.. | Mikko HURMALAINEN kungs | atkāpšanās no amata | pilntiesīgs loceklis | valdības pārstāvji | Somija | Leo SUOMAA kungs | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2010. | OV L 64, 2.3.2007.. | Anna-Liisa SUNDQUIST kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Somija | Erkki YRJÄNHEIKKI kungs | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2010. | OV L 64, 2.3.2007.. | Matti LAMBERG kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Somija | Ritva PARTINEN kundze | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2010. | OV L 64, 2.3.2007.. | Renate CZESKLEBA kundze | atkāpšanās no amata | pilntiesīgs loceklis | darba ņēmēji | Austrija | Karin ZIMMERMANN kundze | Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik | 23.2.2009. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2010. | OV L 64, 2.3.2007.. | — | iecelšana amatā | locekļa aizstājējs | darba ņēmēji | Austrija | Alexander
  HEIDER kungs | Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit | 23.2.2009. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2010. | OV L 64, 2.3.2007.. | Miloš JANOUŠEK kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Slovākija | Laurencia JANČUROVÁ kundze | National Labour Inspectorate | 23.2.2009. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2010. | OV C 271, 14.11.2007.. | Pilar CASLA BENITO kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Spānija | Mario GRAU-RIOS kungs | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2010. | OV C 271, 14.11.2007.. | Miloš JANOUŠEK kungs | atkāpšanās no amata | pilntiesīgs loceklis | valdības pārstāvji | Slovākija | Laurencia JANČUROVÁ kundze | National Labour Inspectorate | 23.2.2009. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2010. | OV C 282, 24.11.2007.. | Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ kundze | atkāpšanās no amata | pilntiesīgs loceklis | valdības pārstāvji | Spānija | Juan Pablo PARRA GUTIERREZ kungs | Ministerio de Trabajo e Immigración | 23.2.2009. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2010. | OV C 282, 24.11.2007.. | Birgit STIMMER kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Austrija | Petra HRIBERNIG kundze | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit | 23.2.2009. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2010. | OV C 282, 24.11.2007.. | Paul CLERINX kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | darba devēji | Beļģija | Kris De MEESTER kungs | VBO-FEB | 23.2.2009. |

Komiteja

Pilnvaru termiņa beigas

Publicēts OV

Aizstātā persona

Atkāpšanās no amata/iecelšana amatā

Loceklis/pilntiesīgs loceklis/locekļa aizstājējs

Kategorija

Valsts

Ieceltā persona

Piederība

Datums, kad pieņemts Padomes lēmums

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2010.

OV C 253, 4.10.2008..

Gaetan BEZIER kungs

atkāpšanās no amata

pilntiesīgs loceklis

darba devēji

Francija

Natacha MARQUET kundze

FNSEA

23.2.2009.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2010.

OV L 64, 2.3.2007..

Yolanda PALACIO
  FERRERO kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Spānija

Mario GRAU-RIOS kungs

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2010.

OV L 64, 2.3.2007..

Mikko HURMALAINEN kungs

atkāpšanās no amata

pilntiesīgs loceklis

valdības pārstāvji

Somija

Leo SUOMAA kungs

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2010.

OV L 64, 2.3.2007..

Anna-Liisa SUNDQUIST kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Somija

Erkki YRJÄNHEIKKI kungs

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2010.

OV L 64, 2.3.2007..

Matti LAMBERG kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Somija

Ritva PARTINEN kundze

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2010.

OV L 64, 2.3.2007..

Renate CZESKLEBA kundze

atkāpšanās no amata

pilntiesīgs loceklis

darba ņēmēji

Austrija

Karin ZIMMERMANN kundze

Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik

23.2.2009.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2010.

OV L 64, 2.3.2007..

—

iecelšana amatā

locekļa aizstājējs

darba ņēmēji

Austrija

Alexander
  HEIDER kungs

Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit

23.2.2009.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2010.

OV L 64, 2.3.2007..

Miloš JANOUŠEK kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Slovākija

Laurencia JANČUROVÁ kundze

National Labour Inspectorate

23.2.2009.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2010.

OV C 271, 14.11.2007..

Pilar CASLA BENITO kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Spānija

Mario GRAU-RIOS kungs

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2010.

OV C 271, 14.11.2007..

Miloš JANOUŠEK kungs

atkāpšanās no amata

pilntiesīgs loceklis

valdības pārstāvji

Slovākija

Laurencia JANČUROVÁ kundze

National Labour Inspectorate

23.2.2009.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2010.

OV C 282, 24.11.2007..

Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ kundze

atkāpšanās no amata

pilntiesīgs loceklis

valdības pārstāvji

Spānija

Juan Pablo PARRA GUTIERREZ kungs

Ministerio de Trabajo e Immigración

23.2.2009.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2010.

OV C 282, 24.11.2007..

Birgit STIMMER kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Austrija

Petra HRIBERNIG kundze

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

23.2.2009.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2010.

OV C 282, 24.11.2007..

Paul CLERINX kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

darba devēji

Beļģija

Kris De MEESTER kungs

VBO-FEB

23.2.2009.

---

Komisija

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/24

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 23. marts

(2009/C 70/07)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3558 |
| JPY | Japānas jēna | 131,12 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4506 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,92945 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,0760 |
| CHF | Šveices franks | 1,5301 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,6345 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,820 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 304,15 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5703 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2940 |
| TRY | Turcijas lira | 2,2674 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9475 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6753 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5054 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,3938 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0493 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 887,52 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,8424 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,2623 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4667 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 693,39 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9381 |
| PHP | Filipīnu peso | 65,060 |
| RUB | Krievijas rublis | 45,2775 |
| THB | Taizemes bats | 47,897 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0522 |
| MXN | Meksikas peso | 19,1710 |
| INR | Indijas rūpija | 68,3040 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3558

JPY

Japānas jēna

131,12

DKK

Dānijas krona

7,4506

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,92945

SEK

Zviedrijas krona

11,0760

CHF

Šveices franks

1,5301

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,6345

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,820

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

304,15

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

4,5703

RON

Rumānijas leja

4,2940

TRY

Turcijas lira

2,2674

AUD

Austrālijas dolārs

1,9475

CAD

Kanādas dolārs

1,6753

HKD

Hongkongas dolārs

10,5054

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,3938

SGD

Singapūras dolārs

2,0493

KRW

Dienvidkorejas vons

1 887,52

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,8424

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,2623

HRK

Horvātijas kuna

7,4667

IDR

Indonēzijas rūpija

15 693,39

MYR

Malaizijas ringits

4,9381

PHP

Filipīnu peso

65,060

RUB

Krievijas rublis

45,2775

THB

Taizemes bats

47,897

BRL

Brazīlijas reāls

3,0522

MXN

Meksikas peso

19,1710

INR

Indijas rūpija

68,3040

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/25

---

Informācija, ko sniedz dalībvalstis par valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts reģionālajam ieguldījumu atbalstam

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 70/08)

| Atbalsta Nr. | XR 51/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Reģions | Açores |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu | SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
| Juridiskais pamats | Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.
  Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Plānotie gada izdevumi | EUR 3,5 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | 45 % |
| Saskaņā ar regulas 4. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2007. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu |
| — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Atbalsta Nr.

XR 51/07

Dalībvalsts

Portugāle

Reģions

Açores

Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu

SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores

Juridiskais pamats

Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.

Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Plānotie gada izdevumi

EUR 3,5 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

45 %

Saskaņā ar regulas 4. pantu

Īstenošanas datums

1.1.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2007.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Atbalsta shēmas publikācijas tīmekļa vieta

www.azores.gov.pt

Papildu informācija

—

| Atbalsta Nr. | XR 52/07 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Portugāle |
| Reģions | Açores |
| Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu | Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis |
| Juridiskais pamats | Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Plānotie gada izdevumi | EUR 1 milj |
| Atbalsta maksimālā intensitāte | 25 % |
| Saskaņā ar regulas 4. pantu |
| Īstenošanas datums | 1.1.2007. |
| Atbalsta ilgums | 31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu |
| — |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Atbalsta Nr.

XR 52/07

Dalībvalsts

Portugāle

Reģions

Açores

Atbalsta shēmas nosaukums vai tā uzņēmuma nosaukums, kas papildus saņēmis ad hoc atbalstu

Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis

Juridiskais pamats

Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Plānotie gada izdevumi

EUR 1 milj

Atbalsta maksimālā intensitāte

25 %

Saskaņā ar regulas 4. pantu

Īstenošanas datums

1.1.2007.

Atbalsta ilgums

31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, kurās var piešķirt reģionālo atbalstu

—

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Atbalsta shēmas publikācijas tīmekļa vieta

www.azores.gov.pt

Papildu informācija

—

---

V Atzinumi

CITI AKTI

Komisija

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/27

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2009/C 70/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Paziņojumi par iebildumiem Komisijai jāsaņem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“MAKÓI VÖRÖSHAGYMA” jeb “MAKÓI HAGYMA”

EK Nr.: HU-ACVN-005-0387-21.10.2004.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī

| Nosaukums: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Adrese: | 1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| MAGYARORSZÁG |

Nosaukums:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Adrese:

1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

MAGYARORSZÁG

Tālr.:

+36 13014419

Fakss:

+36 13014808

E-pasts:

zobore@fvm.hu

2.   Grupa

| Nosaukums: | Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa |
| --- | --- |
| Adrese: | 6900 Makó |
| Návay Lajos tér 5-7. |
| MAGYARORSZÁG |

Nosaukums:

Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa

Adrese:

6900 Makó

Návay Lajos tér 5-7.

MAGYARORSZÁG

Tālr.:

+36 62/212865, +36 62/213676

Fakss:

+36 62/213676, +36 62/212865

E-pasts:

hagymatanacs@vnet.hu

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( X )

3.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

4.   Specifikācija

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums

“Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma”

4.2.   Apraksts

“Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” (Allium cepa L.) ir sīpolu dzimtas augs, kurš pielāgojies vietējiem Makó reģiona apstākļiem. “Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” tipiskās īpašības, kuras saistāmas ar ģeogrāfisko apgabalu, ir augsts sausnas saturs, izteikta garša un ilga uzglabājamība. Atļauts izmantot tikai 'Makói CR' (izturīgs pret nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem), 'Csanád' un 'Makói Bronz' šķirnes augus.

Šiem sīpoliem ir apaļa, nedaudz iegarena forma; to diametrs ir 35–80 mm. Sausās ārējās zvīņlapas bronzas sarkanas, mirdzošas, to daudzās kārtas pilnībā nosedz un aizsargā iekšējās zvīņlapas. Sulīgās iekšējās zvīņlapas stingras, blīvas, kaula baltas. Makó reģionam raksturīgie audzēšanas paņēmieni un mazais nokrišņu daudzums vasaras beigās ir iemesls tam, kāpēc sausnas saturs šajos sīpolos ir krietni virs vidējā (vairāk nekā 16 %). Tie ir ilgi uzglabājami, dīgst vēlu un cauru ziemu saglabā tiem raksturīgās vērtīgās īpašības. Zemā mitruma satura dēļ tie praktiski nebojājas. Tipiskā pikantā un bagātīgā garša skaidrojama ar augstu alilsulfīda saturu.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals

“Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” cilmes vietas norādi drīkst lietot tikai tādiem sīpoliem, kuri izaudzēti apgabalā, kas ietver turpmāk minēto apdzīvoto vietu administratīvās teritorijas un ir daļa no divu blakusesošu administratīvi teritoriālo vienību, Csongrád un Békés, teritorijas.

Ražošanas apgabalā ietilpstošās apdzīvotās vietas

| — | (Csongrád): Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak, |
| --- | --- |

—

(Csongrád): Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak,

| — | (Békés): Tótkomlós, Békéssámson. |
| --- | --- |

—

(Békés): Tótkomlós, Békéssámson.

4.4.   Izcelsmes apliecinājums

“Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” cilmes vietas norādi drīkst lietot tikai tādiem sīpoliem, kuru audzēšana un izsekojamība ir dokumentēta Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un aizsargāto cilmes vietas nosaukumu reģistrā un apstiprināta Hagyma Terméktanács (Sīpolproduktu padomē).

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un aizsargāto cilmes vietas nosaukumu reģistra neatņemama daļa ir Apsmidzināšanas reģistrs, kuru atjaunina atbilstoši prasībām.

Hagyma Terméktanács pēc audzētāja vai izplatītāja iniciatīvas kontrolē visu audzēšanas tehnoloģisko procesu, un prasību izpildes gadījumā produktu padome produktu marķē kā “Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” (kvalitāti apliecina Sīpolproduktu padome).

Produktu padome palīdz kontrolēt atbilstību noteikumiem par cilmes vietas nosaukumu un izcelsmes norāžu lietojuma likumību.

4.5.   Ražošanas metode

Divgadu audzēšanas metode

Divgadu audzēšanas metodes būtība ir tāda, ka pirmajā gadā blīvi izsēj sīkās sīpolu sēklas (tā sauktās melnās sēklas) un izaudzē mazus sīpolus, tā sauktos vairsīpoliņus, kurus izmanto kā pamatmateriālu (pavairošanas materiālu) normāla lieluma galda sīpolu ieguvei nākamajā gadā.

Vairsīpoliņu audzēšanai piemērotākās ir vidēji blīvas, irdenas līdzenumu augsnes ar viendabīgu struktūru, augstu humusa un barības vielu saturu un neitrālu pH (šīs ir tā sauktās Makó reģiona augsnes).

Augsekas gadījumā viens no priekšnosacījumiem ir tāds, ka sīpolus atkārtoti stāda ne drīzāk kā pēc pieciem gadiem.

Vairsīpoliņu audzēšana

Augsnes sagatavošana: dziļaršana rudenī (iepriekšējā gada oktobrī), arumu apstrādes pabeigšana pavasarī. Sēja notiek februāra beigās vai marta sākumā līdzenā vietā augsnē, kam raksturīga smalka, irdena struktūra; sēj vienā rindā (atstatums starp rindām 20 cm) vai dubultrindās (atstatums starp rindām 5–30 cm) 3–3,5 cm dziļumā, sēklas materiāla izlietojums 100–120 kg/ha (25–28 miljoni sēklu/ha). Līdz augusta vidum, kad vairsīpoliņi ir nobrieduši, atdala izkaltušos sīpollakstus. Tālāk seko vairsīpoliņu novākšana, augsnes atdalīšana, vairsīpoliņu nogatavināšana, transportēšana un šķirošana pēc izmēra.

Sašķirotie vairsīpoliņi rudeni jāglabā vaļīgā auduma maisā, līdz novembrī ar vairsīpoliņu termisko apstrādi sākas īpašā Makó ražošanas procedūra. Termiskā apstrāde vajadzīga, lai novērstu pumpuru un attiecīgi ziedkāta veidošanos otrajā gadā, jo tas sīpola galviņu padarītu mazvērtīgu. Termiskās apstrādes laikā vairsīpoliņus 12 dienās no 3–5 °C glabāšanas temperatūras pakāpeniski uzkarsē līdz 30–32 °C un atkarībā no izmēra patur šādā temperatūrā 30–60 dienas (no kurām 10 dienas tos glabā uzkarsētus līdz 32–35 °C temperatūrai), un tad pakāpeniski atdzesē līdz stādīšanas temperatūrai jeb 10–14 °C.

Galda sīpolu audzēšana

Galda (ēdamos) sīpolus “Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” iegūst otrajā gadā. Pavasarī vairsīpoliņus, kas pabijuši termiskās apstrādes iekārtā, notīra, sēklas materiālu apstrādā pret kaitēkļiem un līdz aprīļa vidum izsēj pakāpeniski iesilstošajā augsnē. Augsnes un augsekas prasības ir tādas pašas kā vairsīpoliņiem. Atkarībā no daudzuma 3–5 cm dziļumā vienā metrā izsēj 15–25 sīpolus.

Būtiski ir nodrošināt sīpoliem pietiekamu daudzumu barības vielu un nepieļaut nezāļu savairošanos, kā arī nodrošināt integrētās augu aizsardzības darbību pienācīgu dokumentēšanu Apsmidzināšanas reģistrā. Ražu ievāc augusta otrajā pusē (novākšana, žāvēšana uz lauka, iekraušana, piegāde), pēc tam sīpolus nodod glabāšanā vai nosūta pārdošanai.

Viengada audzēšanas metode (no sēklām)

Izmantojot viengada audzēšanas metodi, martā uz hektāru izsēj 5–7 kg sēklas materiāla (0,9–1,1 miljoni sēklu/ha) no “pirmā gada sīpoliem”, kuri pavairoti ar “Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” vairsīpoliņu ģenētisko materiālu.

Augšanas periodā izmantotie audzēšanas un ražas novākšanas paņēmieni ir tādi paši kā tad, ja sīpolus audzē no vairsīpoliņiem, bet augšanas sezona ir garāka, ražu novāc septembra vidū, un šo audzēšanas metodi lieto tikai apūdeņotās platībās.

Novāktie sīpoli jāuzglabā vēsās, sausās, labi ventilētās telpās, jo šādos apstākļos tos bez jebkāda vērā ņemama kvalitātes samazinājuma var uzglabāt ilgāk nekā citu šķirņu sīpolus, proti, līdz nākamā gada aprīlim–maijam.

“Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” sīpolus šķiro, iepako un marķē to audzēšanas saimniecībā vai — audzētāja vai viņa pārstāvja tiešā uzraudzībā — citviet norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā; iepakojumi ir 0,5, 1, 2, 5, 10 un 15 kg tīklauduma maisi vai 15, 20, 25 un 50 kg vairumtirdzniecības kastes, vai mazie iepakojumi pa 3, 5 vai 10 gabaliem. Tomēr var būt lietderīgi izmantot arī cita izmēra un veidu iepakojumus. Ārpus norādītā ģeogrāfiskā apgabala produktu var iepakot atkārtoti.

4.6.   Saikne

Dabīgie faktori

Sīpols, kura izcelsme ir Centrālāzijā, ir izcili labi pielāgojies Makó reģiona apstākļiem. Reģiona augsnes veidojušās vietās, kur reiz tecējusi Maros upe; lesa un aluviālajās (sanesu) augsnēs ir augsts barības vielu saturs. Tās ir bagātas ar mikroelementiem, vidēji blīvas, irdenas līdzenumu augsnes, kas labi aiztur gaisu un ūdeni, un visas šīs īpašības labvēlīgi ietekmē sīpolu kvalitāti.

Raksturīgākā Makó reģiona klimata iezīme ir sausā un karstā vasara. Augšanas periodā dienas ir garas (2100 gaismas stundu gadā) un ilgstoši saglabājas augsta gaisa temperatūra (30 karstās dienas, kurās gaisa vidējā temperatūra ir 18,1 °C un summārais starojums 3340 °C), un šo faktoru ietekmē (85–90 vasaras dienās) izveidojas“Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” sīpoliem raksturīgās vērtīgās īpašības. Labai “Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” sīpolu augšanai katru dienu nepieciešamas vismaz 15 stundas gaismas, un šā nosacījuma izpildi nodrošina iepriekš aprakstītie Makó reģionam raksturīgie klimatiskie apstākļi. Jūlijā–augustā silto, sauso laikapstākļu un mazā nokrišņu daudzuma ietekmē sīpolu galviņu augšana palēninās. Lapas un piesaknes izkalst, nostiprinās raksturīgās vērtīgās īpašības, palielinās sausnas saturs, ārējās zvīņlapas kļūst plānas, un ap sīpola galviņu attīstās stingra vienlaidu miza bronzas sarkanā krāsā.

Šādi radušās augstā sausnas satura un daudzkārtainās, izturīgās vienlaidu mizas dēļ, kura stingri apņem sīpola kakliņu, “Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” sīpoli ir ilgi uzglabājami.

Cilvēkfaktori

Makó reģionā sīpolus audzē jau vairākus gadu simteņus. Pēc turku valdīšanas laika beigām lauku apgabali atkal atdzīvojās un iedzīvotāju skaits tajos strauji pieauga, lauksaimniecības zemi sadalīja nelielos gabalos, un kļuva jūtams zemes trūkums. XIX gadsimta vidū trīs ceturtdaļas iedzīvotāju bija rentnieki, kuri savos mazajos zemes gabalos bija spiesti iekopt intensīvai audzēšanai piemērotas kultūras. Tālab daudzi izraudzījās sīpolus, kuru miza un sulīgās zvīņlapas gadsimtu garumā ir plaši lietotas tautas medicīnā.

Izmantojot labvēlīgos ģeogrāfiskos apstākļus un tirdzniecības uzplaukumu XIX gadsimta beigās, ar smagu darbu, rūpību, individuālu atlasi un piemērotu augsni Makó sīpolu audzētāji izveidoja augstkvalitatīvas reģionālās šķirnes. To viņi panāca ar unikālu tehnoloģiju, kas ir īpaši piemērota sīpoliem kā kultūrai un konkrētajam reģionam (divgadu audzēšanas metode). Vietējo sīpolu audzētāju uzņēmība un nevairīšanās no riska ļāva izaudzēto regulāri tirgot arī tālās zemēs.

Gadsimtu mijā pašmāju sīpolu audzēšana daudzus vietējos sīpolu audzētājus izglāba no emigrēšanas. Viņu audzētie sīpoli pamazām ieguva noturīgu patiesi laba produkta reputāciju, ko jau bija apliecinājusi 1888. gadā Briseles izstādē Grand Concours International des Sciences et de l'Industrie gūtā atzinība un tālāk nostiprināja turpmākajos gados iemantotā labā slava. Audzēšanas prasme tiek nodota no paaudzes paaudzē, un tas garantē sīpolu audzēšanas turpināšanos reģionā.

Senāko rakstisko liecību par sīpolu audzēšanu sniedzis Miklós Szirbik jau 1835. gadā, vēlāk sīpolu audzēšanu savās grāmatās aprakstījuši Imre Palugyai un János Reizman. Pagājušā gadsimta sākumā Makó sīpolu audzētāji izdeva paši savu reģionālu nedēļas avīzi, “Sīpolu Audzētājs”. XX gadsimta 30. gados Makó sīpoliem un šo sīpolu audzētājiem nozīmīga personība bija Ferenc Erdei.

4.7.   Pārbaudes struktūra

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (norīkotā pārbaudes struktūra augļu un dārzeņu nozarē).

| Nosaukums: | Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Adrese: | 6800 Hódmezővásárhely |
| Rárósi út 110. |
| MAGYARORSZÁG |

Nosaukums:

Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Adrese:

6800 Hódmezővásárhely

Rárósi út 110.

MAGYARORSZÁG

Tālr.:

+36 62/535741

Fakss:

+36 62/246036

E-pasts:

Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu

Nosaukums:

Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Adrese:

| 5602 Békéscsaba |
| --- |
| Szarvasi út 79/1. |
| MAGYARORSZÁG |

5602 Békéscsaba

Szarvasi út 79/1.

MAGYARORSZÁG

Tālr.:

+36 66/529-257

Fakss:

+36 66/529-265

E-pasts:

Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8.   Marķējums

Papildus tiesību aktos prasītajām ziņām uz produkta iepakojuma jābūt aizsargātajai cilmes vietas norādei “Makói vöröshagyma” jeb “Makói hagyma” un (pēc ierakstīšanas Kopienas reģistrā) Kopienas logotipam.

Ja Sīpolproduktu padome veikusi iekšēju kontroli un produktu apstiprinājusi, uz produkta iepakojuma var norādīt “Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” (kvalitāti apliecina Sīpolproduktu padome).

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

---

Labojumi

| 24.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 70/32

---

Labojums dalībvalstu atzīto dabisko minerālūdeņu sarakstā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 54, 2009. gada 7. marts
  )

(2009/C 70/10)

72. lappusē sarakstā:

tekstu:

| “Tirdzniecības nosaukums | Avota nosaukums | Ieguves vieta |
| --- | --- | --- |
| Icelandic spring | Jadar spring area | Reykjavík” |

“Tirdzniecības nosaukums

Avota nosaukums

Ieguves vieta

Icelandic spring

Jadar spring area

Reykjavík”

lasīt šādi:

| “Tirdzniecības nosaukums | Avota nosaukums | Ieguves vieta |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss” |

“Tirdzniecības nosaukums

Avota nosaukums

Ieguves vieta

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss”

---