# Euroopa Liidu C 75E/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 75E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide31. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 75E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide31. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2009/C 075E/01 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 10/2009, 9. jaanuar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 075E/02 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 11/2009, 9. jaanuar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (
  1
  ) | 16 |
| 2009/C 075E/03 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 12/2009, 9. jaanuar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (
  1
  ) | 38 |
| 2009/C 075E/04 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 13/2009, 16. veebruar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (
  1
  ) | 58 |
| 2009/C 075E/05 | Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 14/2009, 16. veebruar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (GERT) (
  1
  ) | 67 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2009/C 075E/01

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 10/2009, 9. jaanuar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (
  1
  )

1

1

2009/C 075E/02

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 11/2009, 9. jaanuar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (
  1
  )

1

16

2009/C 075E/03

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 12/2009, 9. jaanuar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (
  1
  )

1

38

2009/C 075E/04

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 13/2009, 16. veebruar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (
  1
  )

1

58

2009/C 075E/05

Nõukogu ühine seisukoht (EÜ) nr 14/2009, 16. veebruar 2009, vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 251, eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (GERT) (
  1
  )

1

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 75/1

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 10/2009

9. jaanuar 2009,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 75 E/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika” rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia ja maagaasi siseturu loomine. Ühe peamise selle eesmärgi saavutamiseks vajaliku meetmena nimetati ühenduse tasandi reguleeriva raamistiku parandamist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises „Euroopa energiapoliitika” rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia ja maagaasi siseturu loomine. Ühe peamise selle eesmärgi saavutamiseks vajaliku meetmena nimetati ühenduse tasandi reguleeriva raamistiku parandamist.

| (2) | Komisjoni otsusega nr 2003/796/EÜ (4) loodi elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ERGEG) soodustamaks konsulteerimist, tegevuse kooskõlastamist ning koostööd liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel ning nende asutuste ja komisjoni vahel eesmärgiga tugevdada elektrienergia ja maagaasi siseturgu. See töörühm koosneb riiklike reguleerivate asutuste esindajatest ja on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (6). |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega nr 2003/796/EÜ (4) loodi elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (ERGEG) soodustamaks konsulteerimist, tegevuse kooskõlastamist ning koostööd liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel ning nende asutuste ja komisjoni vahel eesmärgiga tugevdada elektrienergia ja maagaasi siseturgu. See töörühm koosneb riiklike reguleerivate asutuste esindajatest ja on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (6).

| (3) | Töö, mida ERGEG on alates asutamisest teinud, on andnud positiivse panuse elektrienergia ja maagaasi siseturule. Sektoris ollakse aga üldiselt seisukohal ja ka ERGEG ise on teinud ettepaneku, et riiklikud reguleerivad asutused võiksid vabatahtlikult teha koostööd ühenduse struktuuris, millel oleks selge pädevus ning õigus võtta mitmesugustel konkreetsetel juhtudel vastu reguleeriva iseloomuga üksikotsuseid. |
| --- | --- |

(3)

Töö, mida ERGEG on alates asutamisest teinud, on andnud positiivse panuse elektrienergia ja maagaasi siseturule. Sektoris ollakse aga üldiselt seisukohal ja ka ERGEG ise on teinud ettepaneku, et riiklikud reguleerivad asutused võiksid vabatahtlikult teha koostööd ühenduse struktuuris, millel oleks selge pädevus ning õigus võtta mitmesugustel konkreetsetel juhtudel vastu reguleeriva iseloomuga üksikotsuseid.

| (4) | Euroopa Ülemkogu kutsus 2007. aasta märtsis komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete kohta iseseisva mehhanismi moodustamiseks, kellega riiklikud reguleerijad saaks teha koostööd. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu kutsus 2007. aasta märtsis komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete kohta iseseisva mehhanismi moodustamiseks, kellega riiklikud reguleerijad saaks teha koostööd.

| (5) | Keskuse jaoks vajalike vahenditega seonduva mõju hindamise alusel järeldati, et muude võimalustega võrreldes pakub sõltumatu keskus mitmesugust pikaajalist kasu. Seepärast tuleks luua energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (edaspidi „amet”). |
| --- | --- |

(5)

Keskuse jaoks vajalike vahenditega seonduva mõju hindamise alusel järeldati, et muude võimalustega võrreldes pakub sõltumatu keskus mitmesugust pikaajalist kasu. Seepärast tuleks luua energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (edaspidi „amet”).

| (6) | Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2009/.../EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (7), ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2009/.../EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju (7), kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil. Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti sõltumatus, tehniline ja reguleerimisalane võimekus, läbipaistvus ja tõhusus. |
| --- | --- |

(6)

Amet peaks tagama riiklike reguleerivate asutuste poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2009/.../EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (7), ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2009/.../EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju (7), kohaselt siseriiklikul tasandil täidetavate reguleerimisülesannete nõuetekohase kooskõlastamise ning vajadusel nende täiendamise ühenduse tasandil. Seetõttu on äärmiselt oluline tagada ameti sõltumatus, tehniline ja reguleerimisalane võimekus, läbipaistvus ja tõhusus.

| (7) | Amet peaks jälgima elektri- ja gaasisektori põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite piirkondlikku koostööd, samuti Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ülesannete täitmist. Ameti kaasamine on oluline selle tagamiseks, et põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite koostöö edeneb tõhusal ja läbipaistval viisil elektrienergia ja maagaasi siseturu heaks. |
| --- | --- |

(7)

Amet peaks jälgima elektri- ja gaasisektori põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite piirkondlikku koostööd, samuti Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ülesannete täitmist. Ameti kaasamine on oluline selle tagamiseks, et põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite koostöö edeneb tõhusal ja läbipaistval viisil elektrienergia ja maagaasi siseturu heaks.

| (8) | Amet etendab olulist rolli nende mittesiduvate raamsuuniste väljatöötamisel, millele võrgueeskirjad peavad vastama. Samuti oleks asjakohane ja kooskõlas ameti eesmärgiga, kui amet osaleks võrgueeskirjade kavandite läbivaatamisel (nii kavandite koostamisel kui ka muutmisel), et tagada nende vastavus mittesiduvatele raamsuunistele, enne kui ta esitab komisjonile soovituse need vastu võtta. |
| --- | --- |

(8)

Amet etendab olulist rolli nende mittesiduvate raamsuuniste väljatöötamisel, millele võrgueeskirjad peavad vastama. Samuti oleks asjakohane ja kooskõlas ameti eesmärgiga, kui amet osaleks võrgueeskirjade kavandite läbivaatamisel (nii kavandite koostamisel kui ka muutmisel), et tagada nende vastavus mittesiduvatele raamsuunistele, enne kui ta esitab komisjonile soovituse need vastu võtta.

| (9) | On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste koostöö raamistik. See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses. Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid. See õigus peaks teatud tingimustel hõlmama tehnilisi küsimusi, vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat või ühendada võivat elektri- ja maagaasi infrastruktuuri, ning viimase võimalusena uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvate uute gaasi infrastruktuuride vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest. |
| --- | --- |

(9)

On asjakohane tagada riiklike reguleerivate asutuste koostöö raamistik. See raamistik peaks hõlbustama elektri ja maagaasi siseturgu käsitlevate õigusaktide ühesugust kohaldamist kogu ühenduses. Rohkem kui üht liikmesriiki käsitlevate juhtude puhul peaks ametil olema õigus vastu võtta üksikotsuseid. See õigus peaks teatud tingimustel hõlmama tehnilisi küsimusi, vähemalt kaht liikmesriiki ühendavat või ühendada võivat elektri- ja maagaasi infrastruktuuri, ning viimase võimalusena uute elektrivõrkudevaheliste ühenduste ja rohkem kui ühes liikmesriigis asuvate uute gaasi infrastruktuuride vabastamist siseturueeskirjade kohaldamisest.

| (10) | Kuna ametil on ülevaade riiklike reguleerivate asutuste tööst, peaks tal olema komisjoni nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes. Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite omavahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolu suunistega, ei järgida nõuetekohaselt ameti arvamust. |
| --- | --- |

(10)

Kuna ametil on ülevaade riiklike reguleerivate asutuste tööst, peaks tal olema komisjoni nõustaja roll turu reguleerimise küsimustes. Samuti tuleks ametilt nõuda komisjoni teavitamist, kui ta leiab, et põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite omavahelise koostöö tulemused ei ole vajalikul tasemel või kui riiklik reguleeriv asutus, kelle otsus on vastuolu suunistega, ei järgida nõuetekohaselt ameti arvamust.

| (11) | Ametil peaks olema ka võimalik välja anda mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada. |
| --- | --- |

(11)

Ametil peaks olema ka võimalik välja anda mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.

| (12) | Ameti struktuur peaks olema kohandatud vastavalt energeetikasektori konkreetsetele vajadustele. Eelkõige tuleb täielikult arvesse võtta riiklike reguleerivate asutuste spetsiifilist rolli ja sõltumatust. |
| --- | --- |

(12)

Ameti struktuur peaks olema kohandatud vastavalt energeetikasektori konkreetsetele vajadustele. Eelkõige tuleb täielikult arvesse võtta riiklike reguleerivate asutuste spetsiifilist rolli ja sõltumatust.

| (13) | Haldusnõukogul peaksid olema vajalikud volitused eelarve kehtestamiseks, selle täitmise järelevalveks, sise-eeskirjade koostamiseks, finantseeskirjade vastuvõtmiseks ja direktori ametissenimetamiseks. Nõukogu määratud haldusnõukogu liikmete väljavahetamiseks tuleks kasutada rotatsioonisüsteemi, et tagada aja jooksul liikmesriikide tasakaalustatud osalemine. |
| --- | --- |

(13)

Haldusnõukogul peaksid olema vajalikud volitused eelarve kehtestamiseks, selle täitmise järelevalveks, sise-eeskirjade koostamiseks, finantseeskirjade vastuvõtmiseks ja direktori ametissenimetamiseks. Nõukogu määratud haldusnõukogu liikmete väljavahetamiseks tuleks kasutada rotatsioonisüsteemi, et tagada aja jooksul liikmesriikide tasakaalustatud osalemine.

| (14) | Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks sõltumatul ja tõhusal viisil. Reguleerivate asutuste sõltumatus ei ole mitte ainult hea juhtimistava oluline põhimõte, vaid on ka turu usalduse tagamise põhitingimus. Piiramata oma liikmete tegevust asjaomase reguleeriva asutuse nimel, peaks reguleerivate asutuste nõukogu tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid ühegi liikmesriigi valitsuselt, komisjonilt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult üksuselt. |
| --- | --- |

(14)

Ametil peaksid olema vajalikud õigused reguleerimisülesannete teostamiseks sõltumatul ja tõhusal viisil. Reguleerivate asutuste sõltumatus ei ole mitte ainult hea juhtimistava oluline põhimõte, vaid on ka turu usalduse tagamise põhitingimus. Piiramata oma liikmete tegevust asjaomase reguleeriva asutuse nimel, peaks reguleerivate asutuste nõukogu tegutsema sõltumatult mis tahes muudest turuhuvidest ning mitte küsima ega võtma vastu juhiseid ühegi liikmesriigi valitsuselt, komisjonilt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult üksuselt.

| (15) | Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud isikutel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu. Järjepidevuse huvides peaks apellatsiooninõukogu liikmete määramine või ametisse tagasi nimetamine võimaldama kõnealuse nõukogu osalist väljavahetamist. |
| --- | --- |

(15)

Kui ametil on õigus teha otsuseid, peaks huvitatud isikutel protsessi säästlikkuse huvides olema õigus pöörduda apellatsiooninõukogu poole, mis on küll ameti osa, kuid on selle ameti mis tahes haldus- ja regulatiivstruktuurist sõltumatu. Järjepidevuse huvides peaks apellatsiooninõukogu liikmete määramine või ametisse tagasi nimetamine võimaldama kõnealuse nõukogu osalist väljavahetamist.

| (16) | Ametit tuleks rahastada peamiselt Euroopa Liidu üldeelarvest, lõivudest ja vabatahtlikest sissemaksetest. Eelkõige peavad ameti käsutusse jääma vahendid, mille reguleerivad asutused praegu ühiselt ühenduse tasandi koostöösse panustavad. Euroopa Liidu üldeelarvest makstavate mis tahes subsiidiumide suhtes tuleks jätkata ühenduse eelarvemenetluse kohaldamist. Lisaks peaks raamatupidamist auditeerima Euroopa Kontrollikoda vastavalt komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (8) artiklile 91. |
| --- | --- |

(16)

Ametit tuleks rahastada peamiselt Euroopa Liidu üldeelarvest, lõivudest ja vabatahtlikest sissemaksetest. Eelkõige peavad ameti käsutusse jääma vahendid, mille reguleerivad asutused praegu ühiselt ühenduse tasandi koostöösse panustavad. Euroopa Liidu üldeelarvest makstavate mis tahes subsiidiumide suhtes tuleks jätkata ühenduse eelarvemenetluse kohaldamist. Lisaks peaks raamatupidamist auditeerima Euroopa Kontrollikoda vastavalt komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185) (8) artiklile 91.

| (17) | Ametil peab olema kõrgetasemel professionaalne personal. Eelkõige kasutab amet ära riiklike reguleerivate asutuste, komisjoni ja liikmesriikide lähetatud personali oskusi ja kogemusi. Ameti personali suhtes tuleks kohaldada Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (edaspidi vastavalt p„ersonalieeskirjad” ja „teenistustingimused”), mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, ESTÜ, Euratom) nr 259/68 (9) ning Euroopa Ühenduse institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. Haldusnõukogu peab kokkuleppel komisjoniga võtma vastu vajalikud rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(17)

Ametil peab olema kõrgetasemel professionaalne personal. Eelkõige kasutab amet ära riiklike reguleerivate asutuste, komisjoni ja liikmesriikide lähetatud personali oskusi ja kogemusi. Ameti personali suhtes tuleks kohaldada Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi (edaspidi vastavalt p„ersonalieeskirjad” ja „teenistustingimused”), mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, ESTÜ, Euratom) nr 259/68 (9) ning Euroopa Ühenduse institutsioonide poolt kõnealuste personalieeskirjade kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju. Haldusnõukogu peab kokkuleppel komisjoniga võtma vastu vajalikud rakendusmeetmed.

| (18) | Amet peaks kohaldama üldeeskirju, mis käsitlevad avalikkuse juurdepääsu ühenduse asutuste valduses olevatele dokumentidele. Selle raames kehtestab haldusnõukogu praktilised meetmed tundliku äriteabe ja isikuandmete kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(18)

Amet peaks kohaldama üldeeskirju, mis käsitlevad avalikkuse juurdepääsu ühenduse asutuste valduses olevatele dokumentidele. Selle raames kehtestab haldusnõukogu praktilised meetmed tundliku äriteabe ja isikuandmete kaitsmiseks.

| (19) | Riigid, kes ei ole ühenduse liikmesriigid, peaksid saama osaleda ameti töös kooskõlas ühenduse sõlmitud asjaomaste lepingutega. |
| --- | --- |

(19)

Riigid, kes ei ole ühenduse liikmesriigid, peaksid saama osaleda ameti töös kooskõlas ühenduse sõlmitud asjaomaste lepingutega.

| (20) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EU, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10). |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EU, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10).

| (21) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta suunised, mis on vajalikud olukordades, kus amet on pädev otsustama piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste üle. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(21)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta suunised, mis on vajalikud olukordades, kus amet on pädev otsustama piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste üle. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (22) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt riiklike reguleerivate asutuste koostööd ühenduse tasandil, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(22)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt riiklike reguleerivate asutuste koostööd ühenduse tasandil, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmed kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Asutamine ja õiguslik seisund

Artikkel 1

Asutamine

1.   Käesoleva määrusega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (edaspidi „amet”).

2.   Ameti ülesanne on aidata direktiivi 2009/.../EÜ artiklis 34 ja direktiivi 2009/.../EÜ artiklis 38 nimetatud reguleerivatel asutustel täita ühenduse tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajadusel kooskõlastada nende tegevust.

3.   Kuni ameti tööruumide valmissaamiseni tegutseb amet komisjoni ruumides.

Artikkel 2

Õiguslik seisund

1.   Amet on juriidilise isiku staatusega ühenduse asutus.

2.   Tal on kõikides liikmesriikides kõige ulatuslikum juriidilisele isikule siseriiklike õigusaktidega omistatav õigus- ja teovõime. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

3.   Ametit esindab direktor.

Artikkel 3

Koosseis

Ameti koosseisu kuuluvad:

| a) | haldusnõukogu, kes täidab artiklis 12 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

a)

haldusnõukogu, kes täidab artiklis 12 sätestatud ülesandeid;

| b) | reguleerivate asutuste nõukogu, kes täidab artiklis 14 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

reguleerivate asutuste nõukogu, kes täidab artiklis 14 sätestatud ülesandeid;

| c) | direktor, kes täidab artiklis 16 sätestatud ülesandeid; |
| --- | --- |

c)

direktor, kes täidab artiklis 16 sätestatud ülesandeid;

| d) | apellatsiooninõukogu, kes täidab artiklis 18 sätestatud ülesandeid. |
| --- | --- |

d)

apellatsiooninõukogu, kes täidab artiklis 18 sätestatud ülesandeid.

Artikkel 4

Ameti toimingute liigid

Amet võib:

| a) | esitada põhivõrguettevõtjatele ja ülekandesüsteemi halduritele adresseeritud arvamusi ja soovitusi; |
| --- | --- |

a)

esitada põhivõrguettevõtjatele ja ülekandesüsteemi halduritele adresseeritud arvamusi ja soovitusi;

| b) | esitada reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi; |
| --- | --- |

b)

esitada reguleerivatele asutustele adresseeritud arvamusi;

| c) | esitada komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi; |
| --- | --- |

c)

esitada komisjonile adresseeritud arvamusi ja soovitusi;

| d) | võtta vastu üksikotsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites 7, 8 ja 9. |
| --- | --- |

d)

võtta vastu üksikotsuseid konkreetsete juhtumite kohta, nagu on osutatud artiklites 7, 8 ja 9.

II PEATÜKK

Ülesanded

Artikkel 5

Üldised ülesanded

Amet võib komisjoni taotlusel või omal algatusel esitada komisjonile arvamuse kõikide küsimuste kohta, mis on seotud tema asutamise eesmärgiga.

Artikkel 6

Põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite koostööga seotud ülesanded

1.   Amet esitab komisjonile oma arvamuse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../2009 (võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses) (7) artikli 5 lõikele 2 Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ning vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../2009 (maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta) (7) artikli 5 lõikele 2 Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku põhikirja kavandi, liikmete nimekirja ja töökorra kavandi kohta.

2.   Amet jälgib määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 kohaselt Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesannete täitmist ning määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 kohaselt Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ülesannete täitmist.

3.   Amet võib esitada arvamuse:

| a) | võrgueeskirja kavandi kohta Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 8 lõike 2 kohaselt ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 8 lõike 2 kohaselt ning |
| --- | --- |

a)

võrgueeskirja kavandi kohta Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 8 lõike 2 kohaselt ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 8 lõike 2 kohaselt ning

| b) | iga-aastase tööprogrammi kavandi või 10-aastase mittesiduva võrkude arengukava kavandi kohta Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 lõike 2 esimese lõigu kohaselt ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 lõike 2 esimese lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

b)

iga-aastase tööprogrammi kavandi või 10-aastase mittesiduva võrkude arengukava kavandi kohta Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 lõike 2 esimese lõigu kohaselt ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 lõike 2 esimese lõigu kohaselt.

4.   Juhul kui amet leiab, et määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 lõike 2 teise lõigu ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 lõike 2 teise lõigu kohaselt esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või 10-aastase mittesiduva võrkude arengukava kavand ei taga mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist või ei võimalda kolmandatele osapooltele piisavat piiriülese ühenduse taset, esitab ta Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikule, Euroopa ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule ja komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse ning soovitused.

Amet esitab komisjonile mittesiduvate raamsuuniste eelnõu, kui seda taotletakse määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 2 alusel. Amet vaatab mittesiduvate raamsuuniste eelnõu läbi ning esitab selle uuesti komisjonile, kui seda taotletakse määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 4 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 4 kohaselt.

Amet esitab Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustikule või Euroopa ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule põhjendatud arvamuse võrgueeskirja kohta määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 7 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 7 kohaselt.

Amet esitab võrgueeskirja komisjonile ning võib soovitada, et see võetaks vastu määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 9 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 9 kohaselt. Amet koostab ja esitab komisjonile võrgueeskirja kavandi, kui seda taotletakse määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 10 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 10 kohaselt.

5.   Kui Euroopa põhivõrguettevõtjate võrgustik või Euroopa ülekandesüsteemi haldurite võrgustik ei ole rakendanud võrgueeskirja, mis on viimistletud määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 8 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 8 lõike 2 kohaselt, või võrgueeskirja, mis on kehtestatud vastavalt kõnealuste määruste artikli 6 lõigetele 1 kuni 10, kuid mida komisjon ei ole vastu võtnud kõnealuste määruste artikli 6 lõike 11 kohaselt, esitab amet komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 9 lõikele 1.

6.   Amet jälgib ning analüüsib võrgueeskirjade ja komisjoni poolt määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 11 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 6 lõike 11 kohaselt vastuvõetud suuniste rakendamist ning nende mõju kohaldatavate eeskirjade ühtlustamisele, mille eesmärk on soodustada turgude integreerimist ning saavutada mittediskrimineerimine, tõhus konkurents ja turu tõhus toimimine, ning esitab vastava aruande komisjonile.

7.   Amet jälgib põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite piirkondlikku koostööd määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 12 ja määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 12 kohaselt ning võtab oma arvamuste, soovituste ja otsuste koostamisel nõuetekohaselt arvesse kõnealuse koostöö tulemusi.

Artikkel 7

Riiklike reguleerivate asutustega seotud ülesanded

1.   Amet võtab vastu üksikotsuseid tehnilistes küsimustes, juhul kui selliste otsuste vastuvõtmine on sätestatud direktiiviga 2009/.../EÜ, direktiiviga 2009/.../EÜ, määrusega (EÜ) nr .../2009 ja määrusega (EÜ) nr .../2009.

2.   Amet võib vastavalt oma tööprogrammile või komisjoni taotluse korral võtta vastu mittesiduvaid suuniseid, et aidata reguleerivatel asutustel ja turul tegutsevatel isikutel head tava jagada.

3.   Amet edendab riiklike reguleerivate asutuste ja piirkondlike reguleerivate asutuste vahelist koostööd piirkondlikul tasandil ning võtab oma arvamuste, soovituste ja otsuste koostamisel nõuetekohaselt arvesse kõnealuse koostöö tulemusi. Kui amet leiab, et selline koostöö nõuab siduvaid reegleid, esitab ta komisjonile asjakohased soovitused.

4.   Amet esitab mis tahes reguleeriva asutuse või komisjoni taotlusel arvamuse reguleeriva asutuse poolt vastu võetud otsuse vastavuse kohta direktiivis 2009/.../EÜ, direktiivis 2009/.../EÜ, määruses (EÜ) nr .../2009 või määruses (EÜ) nr .../2009 osutatud suunistele.

5.   Kui riiklik reguleeriv asutus ei järgi piisavalt lõikes 4 osutatud arvamust nelja kuu jooksul alates arvamuse kättesaamisest, teavitab amet sellest komisjoni.

6.   Kui riiklikul reguleerival asutusel tekib konkreetse juhtumi puhul raskusi direktiivis 2009/.../EÜ, direktiivis 2009/.../EÜ, määruses (EÜ) nr .../2009 või määruses (EÜ) nr .../2009 antud suuniste tõlgendamisega, võib ta taotleda ameti arvamust. Amet esitab oma arvamuse nelja kuu jooksul alates selle taotluse saamisest pärast komisjoniga konsulteerimist.

7.   Amet otsustab vähemalt kahte liikmesriiki ühendava või ühendada võiva elektri- ja maagaasi infrastruktuuri (edaspidi „piiriülene infrastruktuur”) juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimused vastavalt artiklile 8.

Artikkel 8

Piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimustega seotud ülesanded

1.   Amet otsustab piiriülese infrastruktuuri osas reguleerimisküsimusi, mis kuuluvad riiklike reguleerivate asutuste pädevusse, ning mis võivad hõlmata juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimusi ning teeb seda üksnes

| a) | kui pädevad riiklikud reguleerivad asutused ei ole jõudnud kokkuleppele kuue kuu jooksul pärast seda, kui juhtum edastati kõnealustest reguleerivatest asutusest viimasele, või |
| --- | --- |

a)

kui pädevad riiklikud reguleerivad asutused ei ole jõudnud kokkuleppele kuue kuu jooksul pärast seda, kui juhtum edastati kõnealustest reguleerivatest asutusest viimasele, või

| b) | pädevate riiklike reguleerivate asutuste ühise taotluse alusel. |
| --- | --- |

b)

pädevate riiklike reguleerivate asutuste ühise taotluse alusel.

Pädevad riiklikud reguleerivad asutused võivad ühiselt taotleda punktis a osutatud ajavahemiku pikendamist kuni kuue kuu võrra.

Oma otsuse väljatöötamisel konsulteerib amet riiklike reguleerivate asutuste ja põhivõrguettevõtjate või ülekandesüsteemi halduritega ning ametit teavitatakse kõigi asjaomaste põhivõrguettevõtjate ja ülekandesüsteemi haldurite ettepanekutest ja tähelepanekutest.

2.   Piiriülese infrastruktuuri juurdepääsutingimused hõlmavad järgmist:

| a) | võimsuste jaotamise menetlus, |
| --- | --- |

a)

võimsuste jaotamise menetlus,

| b) | jaotamise ajakava, |
| --- | --- |

b)

jaotamise ajakava,

| c) | ülekoormuste juhtimisest saadud tulude jagamine, |
| --- | --- |

c)

ülekoormuste juhtimisest saadud tulude jagamine,

| d) | infrastruktuuri kasutajatelt võetav tasu, millele on viidatud määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 17 lõike 1 punktis d ja direktiivi 2009/.../EÜ artikli 35 lõike 1 punktis d. |
| --- | --- |

d)

infrastruktuuri kasutajatelt võetav tasu, millele on viidatud määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 17 lõike 1 punktis d ja direktiivi 2009/.../EÜ artikli 35 lõike 1 punktis d.

3.   Juhul kui juhtum on ametile esitatud lõike 1 kohaselt:

| a) | teeb amet oma otsuse hiljemalt 6 kuu möödumisel juhtumi esitamise päevast, |
| --- | --- |

a)

teeb amet oma otsuse hiljemalt 6 kuu möödumisel juhtumi esitamise päevast,

| b) | võib amet vajadusel teha vaheotsuse, et tagada kõnealuse infrastruktuuri varustuskindluse või tegevuse turvalisuse kaitse. |
| --- | --- |

b)

võib amet vajadusel teha vaheotsuse, et tagada kõnealuse infrastruktuuri varustuskindluse või tegevuse turvalisuse kaitse.

4.   Komisjon võib vastu võtta suunised olukordade kohta, mille puhul ametil on pädevus otsustada piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimuste üle. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 31 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 9

Muud ülesanded

1.   Amet võib viimase instantsina anda määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 17 lõikes 5 sätestatud vabastusi. Samuti võib amet otsustada anda vabastuse direktiivi 2009/.../EÜ artikli 35 lõike 4 kohaselt, kui asjaomane infrastruktuur asub mitme liikmesriigi territooriumil.

2.   Amet esitab komisjoni taotlusel ning määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 3 lõike 1 punkti b või määruse (EÜ) nr .../2009 artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt arvamuse riiklike reguleerivate asutuste poolt sertifitseerimise küsimuses vastu võetud otsuste kohta.

Artikkel 10

Konsultatsioonid

Oma ülesannete täitmisel konsulteerib amet turuosaliste, põhivõrguettevõtjate, ülekandesüsteemi haldurite, tarbijate, lõppkasutajate ja vajadusel konkurentsiasutustega ning teeb seda põhjalikult ja varajases staadiumis ja viisil, mis ei kahjusta nimetatud osapoolte vastava pädevus ning avatud ja läbipaistval viisil, eelkõige kui ülesanded seonduvad põhivõrguettevõtjatega või ülekandesüsteemi halduritega.

III PEATÜKK

Korraldus

Artikkel 11

Haldusnõukogu

1.   Haldusnõukogusse kuulub kuus liiget. Igal liikmel on asendusliige. Komisjon määrab ühe liikme ja tema asendusliikme ning nõukogu määrab viis liiget ja nende asendusliikmed. Ametiaeg on neli aastat ning sama isiku võib ühe korra ametisse tagasi nimetada. Esimesel ametiajal on pooltele liikmetele ja nende asendusliikmetele kõnealuse ametiaja kestuseks kuus aastat.

2.   Haldusnõukogu määrab oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab automaatselt esimeest, kui viimane ei saa oma ülesandeid täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks aastat ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb igal juhul hetkest, mil nad ei ole enam haldusnõukogu liikmed.

3.   Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees. Reguleerivate asutuste nõukogu esimees või kõnealuse nõukogu nimetatud isik ning ameti direktor osalevad arutelus, kui haldusnõukogu ei otsusta direktori suhtes teisiti. Haldusnõukogu tuleb korraliseks istungiks kokku vähemalt kaks korda aastas. Ta tuleb kokku ka esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku liikmete taotlusel. Haldusnõukogu võib vaatlejana koosolekule kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv. Haldusnõukogu liikmed võivad vastavalt töökorrale kasutada nõustajate või ekspertide abi. Haldusnõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.

4.   Haldusnõukogu otsuste vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku kohalolevate liikmete häältest.

5.   Igal liikmel on üks hääl. Haldusnõukogu töökorras sätestatakse täpsemalt:

| a) | hääletamise kord, eelkõige tingimused, mille alusel üks liige võib teist esindada, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid, |
| --- | --- |

a)

hääletamise kord, eelkõige tingimused, mille alusel üks liige võib teist esindada, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid,

| b) | rotatsiooni kord nõukogu määratud haldusnõukogu liikmete väljavahetamiseks, et tagada aja jooksul liikmesriikide tasakaalustatud osalemine. |
| --- | --- |

b)

rotatsiooni kord nõukogu määratud haldusnõukogu liikmete väljavahetamiseks, et tagada aja jooksul liikmesriikide tasakaalustatud osalemine.

6.   Haldusnõukogu liige ei või olla reguleerivate asutuste nõukogu liige.

7.   Haldusnõukogu liikmed kohustuvad tegutsema sõltumatult avalikes huvides. Selleks teevad nad kohustuste deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, millega tunnistavad kas mis tahes huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu. Kõnealused deklaratsioonid tehakse igal aastal kirjalikult ning need avalikustatakse.

Artikkel 12

Haldusnõukogu ülesanded

1.   Haldusnõukogu nimetab pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist ja kooskõlas artikli 14 lõikega 2 soodsa arvamuse saamist ametisse direktori, nagu on sätestatud artikli 15 lõikes 2.

2.   Haldusnõukogu nimetab ametlikult ametisse reguleerivate asutuste nõukogu liikmed, nagu on sätestatud artikli 13 lõikes 1.

3.   Haldusnõukogu nimetab ametlikult ametisse apellatsiooninõukogu liikmed, nagu on sätestatud artikli 17 lõikes 1.

4.   Haldusnõukogu tagab, et amet saavutab oma eesmärgid ja täidab talle käesoleva määrusega antud ülesanded.

5.   Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist ja pärast reguleerivate asutuste nõukogult artikli 14 lõike 3 kohase heakskiidu saamist iga aasta 30. septembriks vastu ameti järgmise aasta tööprogrammi ning saadab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks iga-aastast eelarvemenetlust ning see avalikustatakse.

6.   Haldusnõukogu võtab vastu mitmeaastase programmi ja vajadusel muudab seda. Muutmine tugineb hindamisaruandel, mille koostab sõltumatu välisekspert haldusnõukogu taotlusel. Kõnealused dokumendid avalikustatakse.

7.   Haldusnõukogu kasutab oma eelarvepädevust vastavalt artiklitele 20–23.

8.   Haldusnõukogu otsustab pärast komisjonilt nõusoleku saamist, kas võtta vastu pärandit, annetusi või toetusi teistest ühenduse allikatest või mis tahes vabatahtlikku sissemakset liikmesriikidest või nende reguleerivatest asutustest. Haldusnõukogu poolt vastavalt artikli 23 lõikele 5 esitatavas arvamuses käsitletakse üksikasjalikult käesolevas lõikes loetletud rahastamisallikaid.

9.   Haldusnõukogu teostab direktori suhtes distsiplinaarjärelevalvet, konsulteerides seejuures reguleerivate asutuste nõukoguga.

10.   Haldusnõukogu koostab vajaduse korral ameti personalipoliitika vastavalt artikli 27 lõikele 2.

11.   Haldusnõukogu võtab vastavalt artiklile 29 vastu erisätted, mis on vajalikud, et rakendada ameti dokumentidele juurdepääsu õigust.

12.   Haldusnõukogu võtab vastu ja avaldab artikli 16 lõikes 8 osutatud iga-aastase aruande projekti alusel iga-aastase aruande ameti tegevuse kohta ning edastab selle 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele. Iga-aastane aruanne sisaldab reguleerivate asutuste nõukogu poolt heaks kiidetud eraldi osa, mis käsitleb ameti reguleerivat tegevust asjaomasel aastal.

13.   Haldusnõukogu võtab vastu ja avaldab oma töökorra.

Artikkel 13

Reguleerivate asutuste nõukogu

1.   Reguleerivate asutuste nõukogu koosseisu kuuluvad:

| a) | direktiivi 2009/.../EÜ artikli 34 lõikes 1 ja direktiivi 2009/.../EÜ artikli 38 lõikes 1 nimetatud reguleerivate asutuste juhtivad esindajad ning üks asendusliige iga liikmesriiki kohta reguleerivate asutuste praeguste kõrgete ametnike hulgast; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2009/.../EÜ artikli 34 lõikes 1 ja direktiivi 2009/.../EÜ artikli 38 lõikes 1 nimetatud reguleerivate asutuste juhtivad esindajad ning üks asendusliige iga liikmesriiki kohta reguleerivate asutuste praeguste kõrgete ametnike hulgast;

| b) | üks hääleõiguseta komisjoni esindaja. |
| --- | --- |

b)

üks hääleõiguseta komisjoni esindaja.

2.   Reguleerivate asutuste nõukogu liikmed valivad enda hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest, kui viimane ei saa oma ülesandeid täita. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kaks ja pool aastat ja neid võib üks kord ametisse tagasi nimetada. Esimehe ja aseesimehe ametiaeg lõpeb igal juhul hetkest, mil nad ei ole enam reguleerivate asutuste nõukogu liikmed.

3.   Reguleerivate asutuste nõukogu teeb otsuseid oma kohalolevate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Igal liikmel või asendusliikmel on üks hääl.

4.   Reguleerivate asutuste nõukogu võtab vastu oma töökorra ja avaldab selle. Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, eelkõige tingimused, mille alusel üks liige võib teist esindada, ning vajaduse korral ka kvoorumitega seotud reeglid. Töökorras võidakse ette näha töö erimeetodid, mida kasutatakse küsimuste arutamisel, mis kerkivad esile seoses piirkondlike koostööalgatustega.

5.   Reguleerivate asutuste nõukogu tegutseb sõltumatult talle käesoleva määrusega pandud ülesandeid täites ning piiramata oma liikmete tegevust asjaomase reguleeriva asutuse nimel ning ei küsi ega võta vastu juhiseid ühegi liikmesriigi valitsuselt, komisjonilt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult üksuselt.

6.   Reguleerivate asutuste nõukogule osutab sekretäriteenuseid amet.

Artikkel 14

Reguleerivate asutuste nõukogu ülesanded

1.   Reguleerivate asutuste nõukogu esitab direktorile arvamuse artiklites 5, 6, 7, 8 ja 9 osutatud arvamuste, soovituste või otsuste kohta, mille vastuvõtmine on kaalumisel. Lisaks annab reguleerivate asutuste nõukogu oma pädevusvaldkonnas direktorile suuniseid direktori ülesannete täitmiseks.

2.   Reguleerivate asutuste nõukogu esitab haldusnõukogule oma arvamuse direktorikandidaadi kohta vastavalt artikli 12 lõikele 1 ja artikli 15 lõikele 2. Reguleerivate asutuste nõukogu teeb selle otsuse vähemalt oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.

3.   Vastavalt artikli 12 lõikele 5 ja artikli 16 lõikele 6 ning kooskõlas artikli 22 lõike 1 alusel koostatud esialgse eelarveprojektiga kinnitab reguleerivate asutuste nõukogu ameti järgmise aasta tegevuse tööprogrammi ja esitab selle enne 1. septembrit haldusnõukogule vastuvõtmiseks.

4.   Reguleerivate asutuste nõukogu kiidab heaks aastaaruande eraldi reguleerimistegevuse osa, nagu on sätestatud artikli 12 lõikes 12 ja artikli 16 lõikes 8.

Artikkel 15

Direktor

1.   Ametit juhib selle direktor, kes tegutseb kooskõlas artikli 14 lõike 1 teises lauses osutatud suunistega ning (käesolevas määruses sätestatud juhtudel) kooskõlas reguleerivate asutuste nõukogu arvamustega. Olenemata haldusnõukogu ja reguleerivate asutuste nõukogu vastavast rollist, mis on seotud direktori ülesannetega, ei taotle direktor juhiseid valitsustelt, komisjonilt ega muudelt avalik-õiguslikelt või eraõiguslikelt üksustelt ega võta vastu selliseid juhiseid.

2.   Direktori nimetab ametisse haldusnõukogu pärast seda kui reguleerivate asutuste nõukogu on oma soodsa arvamuse andnud, pidades silmas tema pädevust, oskusi ja kogemusi, vähemalt kolme kandidaadi seast, kelle esitab komisjon pärast avalikku osalemiskutset. Enne ametisse määramist võib haldusnõukogu valitud kandidaadi kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette ja vastama selle liikmete küsimustele.

3.   Direktori ametiaeg on viis aastat. Komisjon viib üheksa kuu jooksul enne kõnealuse tähtaja lõppu läbi hindamise, milles käsitletakse eelkõige:

| a) | ametiülesannete täitmist direktori poolt; |
| --- | --- |

a)

ametiülesannete täitmist direktori poolt;

| b) | ameti ülesandeid ja nõudeid järgmisteks aastateks. |
| --- | --- |

b)

ameti ülesandeid ja nõudeid järgmisteks aastateks.

Punkti b osas viiakse hindamine läbi sõltumatu väliseksperdi abil.

4.   Haldusnõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal, võttes arvesse hindamist ja selle osas reguleerivate asutuste nõukogu esitatud arvamust ning üksnes juhul, kui ameti kohustused ja nõuded seda nõuavad, pikendada direktori ametiaega ühel korral mitte rohkem kui kolmeks aastaks.

5.   Haldusnõukogu teatab direktori ametiaja pikendamise kavatsusest Euroopa Parlamendile. Ühe kuu jooksul enne ametiaja pikendamist võidakse direktor kutsuda esinema Euroopa Parlamendi pädeva komisjoni ette, et vastata selle liikmete küsimustele.

6.   Kui ametiaega ei pikendata, jääb direktor ametisse kuni oma järglase ametissenimetamiseni.

7.   Direktori võib ametist vabastada üksnes haldusnõukogu otsusega, mis tehakse pärast seda kui haldusnõukogu on saanud selleks reguleerivate asutuste nõukogu nõusoleku. Haldusnõukogu teeb selle otsuse vähemalt oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega.

8.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kutsuda direktorit üles esitama oma ülesannete täitmise aruannet.

Artikkel 16

Direktori ülesanded

1.   Direktor esindab ametit ning vastutab selle juhtimise eest.

2.   Direktor valmistab ette haldusnõukogu töö. Ta osaleb haldusnõukogu töös hääleõiguseta.

3.   Direktor võtab vastu ja avaldab artiklites 5, 6, 7, 8 ja 9 osutatud arvamused, soovitused ja otsused, mille suhtes on reguleerivate asutuste nõukogu andnud oma soodsa arvamuse.

4.   Direktor vastutab ameti iga-aastase tööprogrammi elluviimise eest vastavalt reguleerivate asutuste nõukogu suunistele ning haldusnõukogu halduskontrollile.

5.   Direktor võtab kõik vajalikud meetmed, võttes eelkõige vastu sisemised haldusjuhendid ja avaldades teatiseid, et tagada ameti toimimine käesoleva määruse sätete kohaselt.

6.   Direktor koostab igal aastal ameti järgmise aasta tööprogrammi projekti ja esitab selle hiljemalt sama aasta 30. juuniks reguleerivate asutuste nõukogule ja komisjonile.

7.   Direktor koostab artikli 22 lõike 1 kohaselt ameti esialgse eelarveprojekti ning vastutab artikli 23 lõike 1 kohaselt ameti eelarve täitmise eest.

8.   Direktor koostab igal aastal aastaaruande projekti, mis sisaldab eraldi ameti reguleerimistegevust käsitlevat osa ning finants- ja haldusküsimusi käsitlevat osa.

9.   Ameti personali suhtes teostab direktor artikli 27 lõikes 3 sätestatud õigusi.

Artikkel 17

Apellatsiooninõukogu

1.   Apellatsiooninõukogusse kuulub kuus liiget ja kuus asendajat, kes valitakse riiklike reguleerivate asutuste, konkurentsiasutuste või teiste riiklike või ühenduse institutsioonide praeguste või endiste kõrgete ametnike hulgast, kellel on asjakohane töökogemus energeetikasektoris. Apellatsiooninõukogu määrab oma esimehe. Apellatsiooninõukogu otsused võetakse vastu selle kuuest liikmest vähemalt nelja kvalifitseeritud häälteenamusega. Apellatsiooninõukogu kutsutakse kokku vastavalt vajadusele.

2.   Apellatsiooninõukogu liikmed määrab komisjoni ettepanekul ametisse haldusnõukogu pärast avalikku osalemiskutset ja pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist.

3.   Apellatsiooninõukogu liikmete ametiaeg on viis aastat. Neid võib ametisse tagasi nimetada. Apellatsiooninõukogu liikmed on oma otsuseid tehes sõltumatud. Nad ei lähtu ühestki juhisest. Nad ei tohi täita ametis, selle haldusnõukogus ega reguleerivate asutuste nõukogus mis tahes muid ülesandeid. Apellatsiooninõukogu liikmeid ei või nende ametiaja jooksul ametist vabastada, välja arvatud juhul, kui liige on süüdi tõsises üleastumises, mille puhul haldusnõukogu teeb pärast reguleerivate asutuste nõukoguga konsulteerimist vastava otsuse.

4.   Apellatsiooninõukogu liikmed ei või osaleda kaebuse menetlemises, kui neil on sellega seotud isiklikud huvid või kui nad on olnud varem menetluse ühe poole esindajad või kui nad on osalenud edasikaevatud otsuse tegemises.

5.   Kui apellatsiooninõukogu liige leiab ühel lõikes 4 nimetatud põhjusel või mis tahes muul põhjusel, et kaasliige ei peaks osalema kaebuse menetlemises, teatab endine liige sellest apellatsiooninõukogule. Apellatsioonimenetluse iga osaline võib igal lõikes 4 nimetatud põhjusel või erapoolikuse kahtluse korral taotleda apellatsiooninõukogu liikme taandamist. Taandamistaotluse aluseks ei või olla liikmete kodakondsus ja seda ei võeta vastu, kui taandamistaotluse põhjusest teadlik olev kaebuse menetluse osaline on juba alustanud menetlust muudel alustel kui apellatsiooninõukogu koosseisu vaidlustamine.

6.   Apellatsiooninõukogu teeb otsuse lõigetes 4 ja 5 nimetatud juhtudel võetavate meetmete kohta ilma asjaomase liikme osavõtuta. Asjaomane liige asendatakse selle otsuse tegemiseks apellatsiooninõukogus tema asendajaga, kui asendaja ei juhtu olema samas olukorras. Sel juhul määrab esimees asendusliikme olemasolevate asendajate seast.

7.   Apellatsiooninõukogu liikmed kohustuvad tegutsema sõltumatult avalikes huvides. Selleks teevad nad kohustuste deklaratsiooni ja huvide deklaratsiooni, millega tunnistavad kas mis tahes huvide puudumist, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks, või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu. Kõnealused deklaratsioonid tehakse igal aastal kirjalikult ning need avalikustatakse.

Artikkel 18

Kaebused

1.   Iga füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas riiklikud reguleerivad asutused, võib esitada kaebuse temale adresseeritud ja artiklites 7, 8 ja/või 9 nimetatud otsuse peale või sellise otsuse peale, mis teda vormiliselt teisele isikule adresseeritud otsusena siiski otseselt ja isiklikult puudutab.

2.   Kaebus ning selle põhjendus tuleb esitada ametile kirjalikult kahe kuu jooksul otsuse teatavaks tegemise päevast asjaomasele isikule või, kui seda ei ole tehtud, kahe kuu jooksul alates päevast, mil amet oma otsuse avaldas. Apellatsiooninõukogu teeb kaebuse kohta otsuse kahe kuu jooksul pärast kaebuse esitamist.

3.   Lõike 1 kohaselt esitatud kaebus ei peata otsuse täitmist. Apellatsiooninõukogu võib vaidlustatud otsuse täitmise siiski peatada, kui ta leiab, et olukord seda nõuab.

4.   Kui kaebus on vastuvõetav, vaatab apellatsiooninõukogu kaebuse läbi, et kindlaks teha, kas kaebus on piisavalt põhjendatud. Ta kutsub nii sageli kui vaja, kaebuse menetlusosalisi esitama kindlaksmääratud aja jooksul märkusi nõukogu enda poolt saadetud teadete või kaebuse menetluse teiste osaliste avalduste kohta. Apellatsioonimenetluse osalistel on õigus anda suulisi seletusi.

5.   Apellatsiooninõukogu võib käesoleva artikli raames kasutada ameti pädevusse kuuluvaid mis tahes volitusi või anda juhtumi edasiseks lahendamiseks üle ameti pädevale organile. Apellatsiooninõukogu arvamus ei ole viimase jaoks siduv.

6.   Apellatsiooninõukogu võtab vastu oma töökorra ja avaldab selle.

7.   Amet avaldab apellatsiooninõukogu otsused.

Artikkel 19

Esimese astme kohtusse või Euroopa Kohtusse kaebamine

1.   Esimese astme kohtule või Euroopa Kohtule võib esitada hagi vastavalt asutamislepingu artiklile 230, et vaidlustada apellatsiooninõukogu otsus või ameti otsus, kui puudub apellatsiooninõukogule edasikaebuse esitamise õigus.

2.   Kui amet ei suuda otsust teha, võib esimese astme kohtule või Euroopa Kohtule seoses tegevusetusega esitada kaebuse vastavalt asutamislepingu artiklile 232.

3.   Amet peab võtma vajalikud meetmed esimese astme kohtu või Euroopa Kohtu otsuse täitmiseks.

IV PEATÜKK

Finantssätted

Artikkel 20

Ameti eelarve

1.   Ameti tuludeks on eelkõige:

| a) | ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis); |
| --- | --- |

a)

ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarvesse (komisjoni jaotis);

| b) | artikli 21 kohaselt ametile makstavad teenustasud; |
| --- | --- |

b)

artikli 21 kohaselt ametile makstavad teenustasud;

| c) | artikli 12 lõikes 8 osutatud mis tahes vabatahtlik sissemakse liikmesriikidest või nende reguleerivatest asutustest; |
| --- | --- |

c)

artikli 12 lõikes 8 osutatud mis tahes vabatahtlik sissemakse liikmesriikidest või nende reguleerivatest asutustest;

| d) | artikli 12 lõikes 8 nimetatud pärand, annetused või toetused. |
| --- | --- |

d)

artikli 12 lõikes 8 nimetatud pärand, annetused või toetused.

2.   Ameti kuludeks on personali-, haldus-, infrastruktuuri- ja tegevuskulud.

3.   Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

4.   Kõik ameti tulud ja kulud tuleb igaks kalendriaastaga kattuvaks majandusaastaks kalkuleerida ja eelarvesse kanda.

Artikkel 21

Lõivud

1.   Artikli 9 lõike 1 kohast vabastust taotledes peab ametile maksma lõivu.

2.   Lõikes 1 nimetatud lõivud kehtestab komisjon.

Artikkel 22

Eelarve koostamine

1.   Direktor koostab igal aastal 15. veebruariks esialgse eelarveprojekti, mis sisaldab tegevuskulusid ja eeloleva rahandusaasta tööplaani, ning edastab esialgse eelarveprojekti haldusnõukogule koos esialgse ametikohtade loeteluga. Igal aastal esitab haldusnõukogu direktori koostatud esialgse eelarveprojekti alusel ameti järgmise majandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Selle kalkulatsiooni, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab haldusnõukogu komisjonile 31. märtsiks. Enne kalkulatsiooni vastuvõtmist esitatakse direktori koostatud projekt reguleerivate asutuste nõukogule, kes võib projekti kohta arvamuse esitada.

2.   Komisjon edastab kalkulatsiooni Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”) koos Euroopa Liidu üldeelarve projektiga.

3.   Komisjon sisestab kõnealusest kalkulatsioonist lähtudes Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti prognoosi, mida ta peab ametikohtade loetelu ja Euroopa Liidu üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras.

4.   Eelarvepädevad asutused võtavad vastu ameti ametikohtade loetelu.

5.   Haldusnõukogu koostab ameti eelarve. See muutub lõplikuks pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajaduse korral tehakse selles vastavaid kohandusi.

6.   Haldusnõukogu teatab viivitamata eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju tema eelarve rahastamisele, eriti kõiki kinnisvaraga seotud projekte, nagu hoonete rentimine või ost. Haldusnõukogu teatab nendest komisjonile. Kui emb-kumb eelarvepädev asutus kavatseb esitada arvamuse, teavitab ta kahe nädala jooksul pärast hoonestusprojekti kohta teate saamist ameti sellise arvamuse avaldamise kavatsusest. Kui vastust ei tule, võib amet jätkata kavandatud tegevust.

Artikkel 23

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Eelarvevahendeid käsutab direktor, kes täidab ka ameti eelarvet.

2.   Ameti peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale iga järgmise eelarveaasta 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Ameti peaarvepidaja saadab järgmise aasta 31. märtsiks eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib seejärel institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisaruanded nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, EURATOM) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (11), (edaspidi „finantsmäärus”), artiklile 128.

3.   Komisjoni peaarvepidaja saadab kontrollikojale iga järgmise eelarveaasta 31. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne edastatakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Kui direktor on saanud kätte kontrollikoja märkused ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta vastavalt finantsmääruse artiklile 129, koostab ta omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle arvamuse saamiseks haldusnõukogule.

5.   Haldusnõukogu esitab arvamuse ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

6.   Hiljemalt eelarveaastale järgneva aasta 1. juuliks edastab direktor kõnealuse lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja Euroopa Kohtule.

7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8.   Direktor saadab kontrollikojale vastuse selle märkuste kohta 15. oktoobriks. Ta saadab kõnealuse vastuse koopia haldusnõukogule ja komisjonile.

9.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab direktor viimasele kogu teabe, mida on vaja, et kõnealuse eelarveaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetlust finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt tõrgeteta kohaldamiseks.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse direktori tegevusele aasta n eelarve täitmisel enne 15. maid aastal n + 2.

Artikkel 24

Finantseeskirjad

Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Kõnealused eeskirjad võivad kõrvale kalduda määrusest (EC, Euratom) nr 2343/2002, kui see on vajalik seoses ameti tegevusvajadustega ja üksnes juhul, kui komisjon on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.

Artikkel 25

Pettusevastased meetmed

1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevuse vastu võitlemiseks kohaldatakse ameti suhtes piiranguteta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (12) sätteid.

2.   Amet ühineb Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdluste kohta (13) ning võtab viivitamata vastu asjakohased sätted, mida kohaldatakse ameti kõigi töötajate suhtes.

3.   Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates lepingutes ja õigusaktides sätestatakse selgesõnaliselt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajadusel teha ameti rahastamisest kasu saajate ning raha jaotamise eest vastutavate töötajate juures kohapealseid kontrolle.

V PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 26

Privileegid ja immuniteedid

Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 27

Töötajad

1.   Ameti töötajate, sealhulgas ameti direktori suhtes kohaldatakse personalieeskirju, teenistustingimusi ning Euroopa Ühenduse institutsioonide poolt nende personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks ühiselt vastuvõetud eeskirju.

2.   Haldusnõukogu võtab personalieeskirjade artiklis 110 ette nähtud korra kohaselt kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakendusmeetmed.

3.   Amet kasutab oma töötajate suhtes õigusi, mis on talle kui ametisse määravale asutusele antud personalieeskirjadega ja talle kui lepinguid sõlmivale asutusele antud teenistustingimustega.

4.   Haldusnõukogu võib vastu võtta sätteid, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada ameti juures lähetuses.

Artikkel 28

Ameti vastutus

1.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele põhimõtetele kõik kahjud, mida amet või selle töötajad oma kohustuste täitmisel on tekitanud. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine.

2.   Töötajate isiklikku rahalist vastutust ja distsiplinaarvastutust ameti ees reguleerivad ameti töötajate suhtes kohaldatavad asjaomased sätted.

Artikkel 29

Juurdepääs dokumentidele

1.   Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele) (14).

2.   Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamiseks vajalikud praktilised meetmed vastu hiljemalt ... (15).

3.   Ameti poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastu võetud otsused võib kaevata edasi ombudsmanile või esitada kaebuse Euroopa Kohtule kooskõlas asutamislepingu vastavates artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustega.

Artikkel 30

Kolmandate riikide osalemine

1.   Amet on osalemiseks avatud kolmandatele riikidele, kes on sõlminud ühendusega kokkulepped energeetikat ja vajaduse korral keskkonda ning konkurentsivõimet käsitlevate ühenduse õigusaktide vastuvõtmise kohta ning kohaldavad neid.

2.   Vastavalt nende kokkulepete asjakohastele sätetele töötatakse välja kord, millega nähakse eelkõige ette nende riikide ameti töös osalemise laad, ulatus ja menetluslikud aspektid, sealhulgas sätted rahaliste osamaksude ja töötajate kohta.

Artikkel 31

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 32

Töökeel

1.   Ameti suhtes rakendatakse nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1 (millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled) (16) sätteid.

2.   Ameti sisemise töökeele otsustab haldusnõukogu.

3.   Ameti tööks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus.

VI PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 33

Hindamine

1.   Komisjon viib sõltumatu väliseksperdi abil läbi ameti tegevuse hindamise. See hõlmab ameti saavutatud tulemusi ja töömeetodeid, pidades silmas ameti eesmärki, ning käesolevas määruses määratletud volitusi ja ülesandeid ning iga-aastaseid tööprogramme.

2.   Reguleerivate asutuste nõukogu võtab vastu hindamise tulemused ning esitab soovitused käesoleva määruse, ameti ning selle töömeetodite muutmise kohta komisjonile, kes võib need koos oma arvamuse ning asjakohaste ettepanekutega edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Komisjon esitab esimese hindamisaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt neli aastat pärast esimese direktori ametisseastumist. Edaspidi esitab komisjon hindamisaruande vähemalt iga viie aasta järel.

Artikkel 34

Jõustumine ja üleminekumeetmed

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Artikleid 5, 6, 7, 8, 9 ja 10 kohaldatakse alates ... (17).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

1

(2)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 9. jaanuari 2009. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 296, 14.11.2003, lk 34.

4

(5)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

5

(6)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

6

(7)  ELT L ...

7

(8)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

8

(9)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

9

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

10

(11)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

11

(12)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

12

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

13

(14)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

14

(15)  Kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

15

(16)  EÜT L 17, 6.10.1958, lk 385.

16

(17)  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

17

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 19. septembril 2007 ettepaneku asutamislepingu artiklil 95 põhineva määruse vastuvõtmiseks, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet ning mis on osa paketist, mis koosneb veel neljast ettepanekust, mis käsitlevad energia siseturgu. |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 19. septembril 2007 ettepaneku asutamislepingu artiklil 95 põhineva määruse vastuvõtmiseks, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet ning mis on osa paketist, mis koosneb veel neljast ettepanekust, mis käsitlevad energia siseturgu.

| 2. | Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitasid oma arvamused kogu paketi kohta vastavalt 10. aprillil (1) ja 22. aprillil 2008 (2). |
| --- | --- |

2.

Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitasid oma arvamused kogu paketi kohta vastavalt 10. aprillil (1) ja 22. aprillil 2008 (2).

| 3. | Euroopa Parlament võttis oma arvamuse (3) vastu esimesel lugemisel 18. juunil 2008, millega kiideti heaks 73 muudatusettepanekut. Komisjon ei esitanud muudetud ettepanekut. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse (3) vastu esimesel lugemisel 18. juunil 2008, millega kiideti heaks 73 muudatusettepanekut. Komisjon ei esitanud muudetud ettepanekut.

| 4. | Nõukogu võttis 9. jaanuaril 2009 aastal vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artiklile 251. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võttis 9. jaanuaril 2009 aastal vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artiklile 251.

II.   ETTEPANEKU EESMÄRK

| 5. | Ettepanek on osa energia siseturu kolmandast paketist ning seda koos direktiiviga maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta, määrusega maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta, direktiiviga elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta ning määrusega, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses. Ettepanekuga toetatakse reguleeriva raamistiku kehtestamist, mis on vajalik, et tagada turu tõhus avamine ning luua ühtne elektri- ja gaasiturg, asutades ameti eesmärgiga aidata riiklikel reguleerivatel asutustel täita ühenduse tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust. |
| --- | --- |

5.

Ettepanek on osa energia siseturu kolmandast paketist ning seda koos direktiiviga maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta, määrusega maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta, direktiiviga elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta ning määrusega, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses. Ettepanekuga toetatakse reguleeriva raamistiku kehtestamist, mis on vajalik, et tagada turu tõhus avamine ning luua ühtne elektri- ja gaasiturg, asutades ameti eesmärgiga aidata riiklikel reguleerivatel asutustel täita ühenduse tasandil reguleerimisülesandeid, mida nad liikmesriigi tasandil täidavad, ning vajaduse korral kooskõlastada nende tegevust.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

6.   Üldised märkused

| 6.1. | Komisjon on heaks kiitnud kõik muudatused, mis nõukogu komisjoni ettepanekus tegi. |
| --- | --- |

6.1.

Komisjon on heaks kiitnud kõik muudatused, mis nõukogu komisjoni ettepanekus tegi.

| 6.2. | Mis puudutab Euroopa Parlamendi vastuvõetud 73 muudatusettepanekut, järgis nõukogu komisjoni:






  — | kiites heaks järgmised 25 muudatusettepanekut:






  — | täielikult (mõnikord uue sõnastusega): 9, 12, 45, 47, 48, 49, 53, 54, 58, 59 ja 66; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Mis puudutab Euroopa Parlamendi vastuvõetud 73 muudatusettepanekut, järgis nõukogu komisjoni:

—

kiites heaks järgmised 25 muudatusettepanekut:

—

täielikult (mõnikord uue sõnastusega): 9, 12, 45, 47, 48, 49, 53, 54, 58, 59 ja 66;

| — | osaliselt/põhimõtteliselt/sisuliselt: 3, 4, 11 (esimene osa), 13, 15, 16, 40, 44, 51, 57, 61, 64, 68 ja 76 ning |
| --- | --- |

—

osaliselt/põhimõtteliselt/sisuliselt: 3, 4, 11 (esimene osa), 13, 15, 16, 40, 44, 51, 57, 61, 64, 68 ja 76 ning

| — | lükates tagasi järgmised 25 muudatusettepanekut: 8, 17, 18, 20, 21, 22, 25, 29, 30, 34, 36, 37, 38, 46, 50, 52, 55, 56, 60, 62, 63, 67, 69, 71 ja 73 sisu, vormi või järjepidevuse tõttu. |
| --- | --- |

—

lükates tagasi järgmised 25 muudatusettepanekut: 8, 17, 18, 20, 21, 22, 25, 29, 30, 34, 36, 37, 38, 46, 50, 52, 55, 56, 60, 62, 63, 67, 69, 71 ja 73 sisu, vormi või järjepidevuse tõttu.

| 6.3. | Nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:






  — | kiites sisuliselt heaks muudatusettepaneku 65 ning |
| --- | --- | --- |

6.3.

Nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:

—

kiites sisuliselt heaks muudatusettepaneku 65 ning

| — | lükates tagasi järgmised 23 muudatusettepanekut: 5, 6, 7, 10, 11 (teine osa), 14, 19, 24, 26, 27, 28, 31, 32, 33, 35, 39, 41, 42, 43, 70, 72, 74 ja 75. |
| --- | --- |

—

lükates tagasi järgmised 23 muudatusettepanekut: 5, 6, 7, 10, 11 (teine osa), 14, 19, 24, 26, 27, 28, 31, 32, 33, 35, 39, 41, 42, 43, 70, 72, 74 ja 75.

7.   Erimärkused

| 7.1. | Mis puudutab Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mille puhul nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:






  a) | kiitis nõukogu heaks muudatusettepaneku 65 (kuna see on kooskõlas direktoriga, kes tegutseb, järgides täpselt nõukogu juhiseid); |
| --- | --- | --- |

7.1.

Mis puudutab Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mille puhul nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:

a)

kiitis nõukogu heaks muudatusettepaneku 65 (kuna see on kooskõlas direktoriga, kes tegutseb, järgides täpselt nõukogu juhiseid);

| b) | lükkas nõukogu tagasi punktis 6.3 loetletud 23 muudatusettepanekut, tehes seda järgmistel põhjustel:






  i) | muudatusettepanek 5: muudatusettepanekuga dubleeritakse komisjoni poolt juba täidetavaid ülesandeid ning see ei ole kooskõlas komisjoni ettepanekus ettenähtud ülesannetega; |
| --- | --- | --- |

b)

lükkas nõukogu tagasi punktis 6.3 loetletud 23 muudatusettepanekut, tehes seda järgmistel põhjustel:

i)

muudatusettepanek 5: muudatusettepanekuga dubleeritakse komisjoni poolt juba täidetavaid ülesandeid ning see ei ole kooskõlas komisjoni ettepanekus ettenähtud ülesannetega;

| ii) | muudatusettepanek 6: muudatusettepanekuga ei looda lisandväärtust ning see on ebaõige, kuna riiklike reguleerivate asutuste koostöö jätkub väljaspool ameti loodud raamistikku; |
| --- | --- |

ii)

muudatusettepanek 6: muudatusettepanekuga ei looda lisandväärtust ning see on ebaõige, kuna riiklike reguleerivate asutuste koostöö jätkub väljaspool ameti loodud raamistikku;

| iii) | muudatusettepanek 7: muudatusettepanekuga jäetakse ebaselgeks ameti reguleerimisala ning ollakse vastuolus asjaoluga, et ameti mõned otsused ei ole õiguslikult siduvad; |
| --- | --- |

iii)

muudatusettepanek 7: muudatusettepanekuga jäetakse ebaselgeks ameti reguleerimisala ning ollakse vastuolus asjaoluga, et ameti mõned otsused ei ole õiguslikult siduvad;

| iv) | muudatusettepanek 10: muudatusettepanekuga aetakse segamini elektri- ja gaasidirektiividega sätestatud riiklike reguleerivate asutuste sõltumatus ameti organite sõltumatusega; |
| --- | --- |

iv)

muudatusettepanek 10: muudatusettepanekuga aetakse segamini elektri- ja gaasidirektiividega sätestatud riiklike reguleerivate asutuste sõltumatus ameti organite sõltumatusega;

| v) | muudatusettepanek 11 (teine osa): muudatusettepanekuga ei looda lisandväärtust ning see ei ole kooskõlas direktori ülesannetega; |
| --- | --- |

v)

muudatusettepanek 11 (teine osa): muudatusettepanekuga ei looda lisandväärtust ning see ei ole kooskõlas direktori ülesannetega;

| vi) | muudatusettepanek 14: muudatusettepanek ei ole kooskõlas määruse rakendussätetega; |
| --- | --- |

vi)

muudatusettepanek 14: muudatusettepanek ei ole kooskõlas määruse rakendussätetega;

| vii) | muudatusettepanek 19: muudatusettepanekuga aetakse segamini ameti otsused ülesannetega, mis on kirjeldatud artiklites 5–10; |
| --- | --- |

vii)

muudatusettepanek 19: muudatusettepanekuga aetakse segamini ameti otsused ülesannetega, mis on kirjeldatud artiklites 5–10;

| viii) | muudatusettepanek 24: artikkel 30 (kolmandate riikide osalemine) on piisav, et tagada kolmandate riikide piisav osalemine ameti töös; |
| --- | --- |

viii)

muudatusettepanek 24: artikkel 30 (kolmandate riikide osalemine) on piisav, et tagada kolmandate riikide piisav osalemine ameti töös;

| ix) | muudatusettepanek 26: nõukogu märgib, et komisjon saaks selle muudatusettepaneku heaks kiita üksnes konkreetsete juhtumite osas tehtavate üksikotsuste puhul ning täpselt määratletud tingimustel. Lisaks ei näe nõukogu vajadust antud küsimuses delegeerida komisjoni volitusi ning märgib täiendavalt, et muudatusettepanekuga piirataks ameti volitusi üksnes tehniliste reeglitega, olukorras kus ameti arvamused peaksid hõlmama lisaks ka turureegleid; |
| --- | --- |

ix)

muudatusettepanek 26: nõukogu märgib, et komisjon saaks selle muudatusettepaneku heaks kiita üksnes konkreetsete juhtumite osas tehtavate üksikotsuste puhul ning täpselt määratletud tingimustel. Lisaks ei näe nõukogu vajadust antud küsimuses delegeerida komisjoni volitusi ning märgib täiendavalt, et muudatusettepanekuga piirataks ameti volitusi üksnes tehniliste reeglitega, olukorras kus ameti arvamused peaksid hõlmama lisaks ka turureegleid;

| x) | muudatusettepanekud 27 ja 28: küsimus on suures osas reguleeritud artikli 6 lõikega 6, artikli 7 lõikega 3 ning artikli 8 lõike 1 kolmanda lõiguga; |
| --- | --- |

x)

muudatusettepanekud 27 ja 28: küsimus on suures osas reguleeritud artikli 6 lõikega 6, artikli 7 lõikega 3 ning artikli 8 lõike 1 kolmanda lõiguga;

| xi) | muudatusettepanek 31: amet ei saa tagada koostööd reguleerivate asutuste vahel; |
| --- | --- |

xi)

muudatusettepanek 31: amet ei saa tagada koostööd reguleerivate asutuste vahel;

| xii) | muudatusettepanekud 32 ja 33: need ülesanded kuuluvad tavaliselt komisjoni pädevusse; |
| --- | --- |

xii)

muudatusettepanekud 32 ja 33: need ülesanded kuuluvad tavaliselt komisjoni pädevusse;

| xiii) | muudatusettepanek 39: muudatusettepanekuga dubleeritakse ülesandeid, mis on ette nähtud direktiiviga 2004/67 (mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid) ja direktiiviga 2005/89 (elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta); |
| --- | --- |

xiii)

muudatusettepanek 39: muudatusettepanekuga dubleeritakse ülesandeid, mis on ette nähtud direktiiviga 2004/67 (mis käsitleb maagaasitarnete kindluse tagamise meetmeid) ja direktiiviga 2005/89 (elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta);

| xiv) | muudatusettepanek 42: ettepaneku artikkel 7 on suunatud riiklikele reguleerivatele asutustele, mitte põhivõrguettevõtjatele või ülekandesüsteemi halduritele; |
| --- | --- |

xiv)

muudatusettepanek 42: ettepaneku artikkel 7 on suunatud riiklikele reguleerivatele asutustele, mitte põhivõrguettevõtjatele või ülekandesüsteemi halduritele;

| xv) | muudatusettepanekud 35, 41 ja 43: muudatusettepanekud 35 ja 41 dubleerivad teineteist ning muudatusettepanekut 43 ning komisjon täidab juba dubleeritavaid ülesandeid vastavalt gaasi- ja elektridirektiivile; |
| --- | --- |

xv)

muudatusettepanekud 35, 41 ja 43: muudatusettepanekud 35 ja 41 dubleerivad teineteist ning muudatusettepanekut 43 ning komisjon täidab juba dubleeritavaid ülesandeid vastavalt gaasi- ja elektridirektiivile;

| xvi) | muudatusettepanek 70: muudatusettepaneku punkt c on vastuolus riikliku toetuse vabatahtliku iseloomuga ning punkt ca ei ole praktikas teostatav; |
| --- | --- |

xvi)

muudatusettepanek 70: muudatusettepaneku punkt c on vastuolus riikliku toetuse vabatahtliku iseloomuga ning punkt ca ei ole praktikas teostatav;

| xvii) | muudatusettepanek 72: selle, kuidas nõukogu oma arvamust sõnastab, võiks jätta nõukogu kodukorraga lahendatavaks küsimuseks; |
| --- | --- |

xvii)

muudatusettepanek 72: selle, kuidas nõukogu oma arvamust sõnastab, võiks jätta nõukogu kodukorraga lahendatavaks küsimuseks;

| xviii) | muudatusettepanek 74: selle, kas ja mil määral komisjon hindamise läbiviimisel teiste osapooltega konsulteerib, võiks jätta komisjoni enda otsustada; |
| --- | --- |

xviii)

muudatusettepanek 74: selle, kas ja mil määral komisjon hindamise läbiviimisel teiste osapooltega konsulteerib, võiks jätta komisjoni enda otsustada;

| xix) | muudatusettepanek 75: käesoleva muudatusettepanekuga ettenähtud aeg on liiga lühike, et hindamist oleks võimalik nõuetekohaselt läbi viia. |
| --- | --- |

xix)

muudatusettepanek 75: käesoleva muudatusettepanekuga ettenähtud aeg on liiga lühike, et hindamist oleks võimalik nõuetekohaselt läbi viia.

| 7.2. | Mis puudutab komisjoni ettepanekut, tegi nõukogu teatud teisi (sisulisi ja/või vormilisi) muudatusi, et näha liikmesriikidest ja komisjonist sõltumatule reguleerivale ametile ette täpselt piiritletud ülesanded, mis kajastavad täpselt ülesandeid, mis on talle antud gaasi- ja elektridirektiivide ning gaasi- ja elektrimäärustega. Amet keskendub rohkem kui üht liikmesriiki puudutavatele küsimustele, kui tegemist on siduva otsuse vastuvõtmisega; selle kaasatust tehnilistesse küsimustesse (võrgueeskirjade kehtestamine) on suurendatud, kuid see on endiselt nõuandvat laadi. Amet võimaldab siseriiklikul tasandil täita oma osa (nt kaheastmeline lähenemisviis, et määrata kindlaks piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimused (artikkel 8)). Kõikide nende ülesannete täitmisel konsulteeritakse nõuetekohaselt turuosalistega ja riigi tasandi asutustega (artikli 8 lõige 1 ja artikkel 10) ning võetakse nõuetekohaselt arvesse põhivõrguettevõtjate või ülekandesüsteemi haldurite vahelise ja reguleerivate asutuste vahelise piirkondliku koostöö tulemusi (artikli 6 lõige 6 ja artikli 7 lõige 3).
  Ühises seisukohas (artikkel 13) nähakse ette tugev nõukogu, mis koosneb riiklike reguleerivate asutuste kõrgetest esindajatest, ning ameti direktori ametikoht, kes tegutseb kooskõlas nõukoguga. Samuti nähakse ühises seisukohas ette väikesearvuline ja tõhus haldusnõukogu (artikkel 11), koosneb kuuest liikmest (nagu soovitati Euroopa Parlamendi muudatusettepanekus 44), kellest viis nimetab ametisse nõukogu ja ühe komisjon ning kellest osa vahelduvad, et tagada aja jooksul liikmesriikide piisav osalemine. Demokraatliku kontrolli parandamiseks on läbipaistvust käsitlevaid sätteid oluliselt tugevdatud, nt haldusnõukogu ja nõukogu liikmete huvisid käsitlevad sätted (nt artikli 11 lõige 7).
  Saadud kogemuste põhjal asutuse tegevuse kohandamise eesmärgil luuakse ühise seisukohaga läbivaatamismehhanism (artikli 33 lõige 2), millele nõukogu annab olulise panuse. |
| --- | --- |

7.2.

Mis puudutab komisjoni ettepanekut, tegi nõukogu teatud teisi (sisulisi ja/või vormilisi) muudatusi, et näha liikmesriikidest ja komisjonist sõltumatule reguleerivale ametile ette täpselt piiritletud ülesanded, mis kajastavad täpselt ülesandeid, mis on talle antud gaasi- ja elektridirektiivide ning gaasi- ja elektrimäärustega. Amet keskendub rohkem kui üht liikmesriiki puudutavatele küsimustele, kui tegemist on siduva otsuse vastuvõtmisega; selle kaasatust tehnilistesse küsimustesse (võrgueeskirjade kehtestamine) on suurendatud, kuid see on endiselt nõuandvat laadi. Amet võimaldab siseriiklikul tasandil täita oma osa (nt kaheastmeline lähenemisviis, et määrata kindlaks piiriülese infrastruktuuri juurdepääsu- ja tegevuse turvalisuse tingimused (artikkel 8)). Kõikide nende ülesannete täitmisel konsulteeritakse nõuetekohaselt turuosalistega ja riigi tasandi asutustega (artikli 8 lõige 1 ja artikkel 10) ning võetakse nõuetekohaselt arvesse põhivõrguettevõtjate või ülekandesüsteemi haldurite vahelise ja reguleerivate asutuste vahelise piirkondliku koostöö tulemusi (artikli 6 lõige 6 ja artikli 7 lõige 3).

Ühises seisukohas (artikkel 13) nähakse ette tugev nõukogu, mis koosneb riiklike reguleerivate asutuste kõrgetest esindajatest, ning ameti direktori ametikoht, kes tegutseb kooskõlas nõukoguga. Samuti nähakse ühises seisukohas ette väikesearvuline ja tõhus haldusnõukogu (artikkel 11), koosneb kuuest liikmest (nagu soovitati Euroopa Parlamendi muudatusettepanekus 44), kellest viis nimetab ametisse nõukogu ja ühe komisjon ning kellest osa vahelduvad, et tagada aja jooksul liikmesriikide piisav osalemine. Demokraatliku kontrolli parandamiseks on läbipaistvust käsitlevaid sätteid oluliselt tugevdatud, nt haldusnõukogu ja nõukogu liikmete huvisid käsitlevad sätted (nt artikli 11 lõige 7).

Saadud kogemuste põhjal asutuse tegevuse kohandamise eesmärgil luuakse ühise seisukohaga läbivaatamismehhanism (artikli 33 lõige 2), millele nõukogu annab olulise panuse.

---

(1)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

(2)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

(3)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 75/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 75/16

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 11/2008,

9. jaanuar 2009,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 75 E/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud elektrienergia siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele — nii kodanikele kui ka ettevõtjatele — tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad, kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud elektrienergia siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele — nii kodanikele kui ka ettevõtjatele — tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad, kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (4), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (5), on andnud sellise elektrienergia siseturu loomisse olulise panuse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju (4), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses (5), on andnud sellise elektrienergia siseturu loomisse olulise panuse.

| (3) | Praegu on aga takistatud elektrienergia müük ühenduses võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni ei ole igas liikmesriigis veel eelkõige mittediskrimineerivat võrgule juurdepääsu ega võrdselt tõhusa tasemega regulatiivset järelevalvet. |
| --- | --- |

(3)

Praegu on aga takistatud elektrienergia müük ühenduses võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni ei ole igas liikmesriigis veel eelkõige mittediskrimineerivat võrgule juurdepääsu ega võrdselt tõhusa tasemega regulatiivset järelevalvet.

| (4) | Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika” rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse elektriettevõtjatele. Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatistest pealkirjadega „Gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta” ning „Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohase Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimise kohta (lõpparuanne)” ilmnes, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva siseturu saavutamiseks vajalikku raamistikku. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika” rõhutati, et oluline on viia lõpule elektrienergia siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse elektriettevõtjatele. Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatistest pealkirjadega „Gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta” ning „Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohase Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimise kohta (lõpparuanne)” ilmnes, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva siseturu saavutamiseks vajalikku raamistikku.

| (5) | Lisaks olemasoleva õigusliku raamistiku põhjalikule rakendamisele tuleks kohandada määrusega (EÜ) nr 1228/2003 ette nähtud elektrienergia siseturu õiguslikku raamistikku vastavalt neile teatistele. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks olemasoleva õigusliku raamistiku põhjalikule rakendamisele tuleks kohandada määrusega (EÜ) nr 1228/2003 ette nähtud elektrienergia siseturu õiguslikku raamistikku vastavalt neile teatistele.

| (6) | Eelkõige on vaja paremat koostööd ja kooskõlastamist põhivõrguettevõtjate vahel, et luua tõhusa piiriülese põhivõrkudele juurdepääsu pakkumiseks ja haldamiseks vajalikud võrgueeskirjad ning tagada ühenduse põhivõrkude kooskõlastatud ja piisavalt tulevikkuvaatav kavandamine ja hea tehniline areng, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset. Need võrgueeskirjad peaksid vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2009 (6) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (edaspidi „amet”) poolt välja töötatud mittesiduvaid raamsuuniseid. Amet peaks osalema võrgueeskirjade kavandite läbivaatamisel, sealhulgas vaadata läbi kavandite vastavuse mittesiduvatele raamsuunistele, ning tal peaks olema võimalik esitada komisjonile soovitus need vastu võtta. Amet peaks hindama võrgueeskirjade muutmiseks tehtud ettepanekuid ning tal peaks olema võimalik esitada komisjonile soovitus need vastu võtta. Põhivõrguettevõtjad peaksid haldama oma võrku kooskõlas kõnealuste võrgueeskirjadega. |
| --- | --- |

(6)

Eelkõige on vaja paremat koostööd ja kooskõlastamist põhivõrguettevõtjate vahel, et luua tõhusa piiriülese põhivõrkudele juurdepääsu pakkumiseks ja haldamiseks vajalikud võrgueeskirjad ning tagada ühenduse põhivõrkude kooskõlastatud ja piisavalt tulevikkuvaatav kavandamine ja hea tehniline areng, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset. Need võrgueeskirjad peaksid vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2009 (6) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (edaspidi „amet”) poolt välja töötatud mittesiduvaid raamsuuniseid. Amet peaks osalema võrgueeskirjade kavandite läbivaatamisel, sealhulgas vaadata läbi kavandite vastavuse mittesiduvatele raamsuunistele, ning tal peaks olema võimalik esitada komisjonile soovitus need vastu võtta. Amet peaks hindama võrgueeskirjade muutmiseks tehtud ettepanekuid ning tal peaks olema võimalik esitada komisjonile soovitus need vastu võtta. Põhivõrguettevõtjad peaksid haldama oma võrku kooskõlas kõnealuste võrgueeskirjadega.

| (7) | Selleks et tagada elektripõhivõrgu optimaalne haldamine ja võimaldada piiriülest elektrienergiaga kauplemist ja selle tarnimist ühenduses, tuleks luua Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik. See peaks oma ülesandeid täitma kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega, mida jätkuvalt kohaldatakse ka Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku otsuste suhtes. Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesanded peaksid olema täpselt määratletud ja selle töömeetod peaks tagama tõhususe, esindavuse ja läbipaistvuse. Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku poolt koostatavate võrgueeskirjade eesmärk ei ole asendada riigisiseste küsimuste jaoks vajalikke siseriiklikke võrgueeskirju. Kuna tõhusamaid edusamme on võimalik saavutada piirkondliku lähenemisviisi kaudu, peaksid põhivõrguettevõtjad looma üldise koostööstruktuuri raames piirkondlikud struktuurid, tagades samas piirkondliku tasandi tulemuste kokkusobivuse ühenduse tasandi võrgueeskirjade ja 10-aastase mittesiduva võrkude arengukavaga. Koostöö sellistes piirkondlikes struktuurides eeldab võrguga seotud toimingute tõhusat eraldamist tootmisest ja tarnetegevusest. Sellise eraldamise puudumisel kaasneb põhivõrguettevõtjate vahelise piirkondliku koostööga konkurentsivastase käitumise oht. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada elektripõhivõrgu optimaalne haldamine ja võimaldada piiriülest elektrienergiaga kauplemist ja selle tarnimist ühenduses, tuleks luua Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik. See peaks oma ülesandeid täitma kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega, mida jätkuvalt kohaldatakse ka Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku otsuste suhtes. Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesanded peaksid olema täpselt määratletud ja selle töömeetod peaks tagama tõhususe, esindavuse ja läbipaistvuse. Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku poolt koostatavate võrgueeskirjade eesmärk ei ole asendada riigisiseste küsimuste jaoks vajalikke siseriiklikke võrgueeskirju. Kuna tõhusamaid edusamme on võimalik saavutada piirkondliku lähenemisviisi kaudu, peaksid põhivõrguettevõtjad looma üldise koostööstruktuuri raames piirkondlikud struktuurid, tagades samas piirkondliku tasandi tulemuste kokkusobivuse ühenduse tasandi võrgueeskirjade ja 10-aastase mittesiduva võrkude arengukavaga. Koostöö sellistes piirkondlikes struktuurides eeldab võrguga seotud toimingute tõhusat eraldamist tootmisest ja tarnetegevusest. Sellise eraldamise puudumisel kaasneb põhivõrguettevõtjate vahelise piirkondliku koostööga konkurentsivastase käitumise oht.

| (8) | Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku kavandatava töö tulemustest on huvitatud kõik turuosalised. Seepärast on tingimata vaja tõhusat konsulteerimisprotsessi ning olemasolevad konsulteerimise soodustamiseks ja ühtlustamiseks loodud struktuurid, nagu Elektrienergia Edastuse Koordineerimise Liit, riiklikud reguleerivad asutused või amet peaksid etendama selles olulist osa. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku kavandatava töö tulemustest on huvitatud kõik turuosalised. Seepärast on tingimata vaja tõhusat konsulteerimisprotsessi ning olemasolevad konsulteerimise soodustamiseks ja ühtlustamiseks loodud struktuurid, nagu Elektrienergia Edastuse Koordineerimise Liit, riiklikud reguleerivad asutused või amet peaksid etendama selles olulist osa.

| (9) | Käesolev määrus peaks sätestama kõik tarifitseerimise ja võimsuste jaotamise aluspõhimõtted ning suuniste kasutuselevõtu, mis muudab asjakohased põhimõtted ja meetodid veelgi üksikasjalikumaks ning võimaldab kiiret kohandamist muutunud olukordadega. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus peaks sätestama kõik tarifitseerimise ja võimsuste jaotamise aluspõhimõtted ning suuniste kasutuselevõtu, mis muudab asjakohased põhimõtted ja meetodid veelgi üksikasjalikumaks ning võimaldab kiiret kohandamist muutunud olukordadega.

| (10) | Avatud, konkurentsile rajatud turul peaksid nende põhivõrkude ettevõtjad, millest piiriülesed elektrivood pärinevad, ja nende põhivõrkude ettevõtjad, milles kõnealused elektrivood lõpevad, hüvitama põhivõrguettevõtjatele kulutused seoses piiriüleste elektrivoogude vastuvõtuga nendele kuuluvate võrkude kaudu. |
| --- | --- |

(10)

Avatud, konkurentsile rajatud turul peaksid nende põhivõrkude ettevõtjad, millest piiriülesed elektrivood pärinevad, ja nende põhivõrkude ettevõtjad, milles kõnealused elektrivood lõpevad, hüvitama põhivõrguettevõtjatele kulutused seoses piiriüleste elektrivoogude vastuvõtuga nendele kuuluvate võrkude kaudu.

| (11) | Põhivõrguettevõtjate vahelisest hüvitusmehhanismist tulenevad maksed ja laekumised tuleks siseriiklike võrgutariifide kehtestamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(11)

Põhivõrguettevõtjate vahelisest hüvitusmehhanismist tulenevad maksed ja laekumised tuleks siseriiklike võrgutariifide kehtestamisel arvesse võtta.

| (12) | Võrgule piiriülese juurdepääsu eest tegelikult makstav summa võib märkimisväärselt kõikuda, sõltudes asjaomastest põhivõrguettevõtjatest ning liikmesriikides kohaldatud tarifitseerimissüsteemi struktuurilistest erinevustest. Seetõttu on vaja teatavat ühtlustamist, et vältida moonutuste tekkimist kaubanduses. |
| --- | --- |

(12)

Võrgule piiriülese juurdepääsu eest tegelikult makstav summa võib märkimisväärselt kõikuda, sõltudes asjaomastest põhivõrguettevõtjatest ning liikmesriikides kohaldatud tarifitseerimissüsteemi struktuurilistest erinevustest. Seetõttu on vaja teatavat ühtlustamist, et vältida moonutuste tekkimist kaubanduses.

| (13) | Oleks vaja nõuetekohast pikaajaliste asukohasignaalide süsteemi, mille aluseks on põhimõte, et võrgule juurdepääsutasud peaksid kajastama asjaomase piirkonna elektrienergia tootmise ja tarbimise bilanssi tootjate ja/või tarbijate võrgule juurdepääsutasude diferentseerimise põhjal. |
| --- | --- |

(13)

Oleks vaja nõuetekohast pikaajaliste asukohasignaalide süsteemi, mille aluseks on põhimõte, et võrgule juurdepääsutasud peaksid kajastama asjaomase piirkonna elektrienergia tootmise ja tarbimise bilanssi tootjate ja/või tarbijate võrgule juurdepääsutasude diferentseerimise põhjal.

| (14) | Vahemaapõhiste tariifide või ainult eksportijate või importijate poolt makstavate eritariifide (kui kasutatakse asukohasignaale) kohaldamine lisaks siseriiklikule võrgule juurdepääsu eest makstavale üldisele tasule ei oleks asjakohane. |
| --- | --- |

(14)

Vahemaapõhiste tariifide või ainult eksportijate või importijate poolt makstavate eritariifide (kui kasutatakse asukohasignaale) kohaldamine lisaks siseriiklikule võrgule juurdepääsu eest makstavale üldisele tasule ei oleks asjakohane.

| (15) | Tõhusa konkurentsi eeltingimuseks elektrienergia siseturul on mittediskrimineerivad ja läbipaistvad tasud võrgu, sealhulgas põhivõrkude ühendusliinide kasutamise eest. Kõnealuste liinide olemasolevad võimsused peaksid olema nii suured kui võrgu turvalise talitluse ohutusnormid võimaldavad. |
| --- | --- |

(15)

Tõhusa konkurentsi eeltingimuseks elektrienergia siseturul on mittediskrimineerivad ja läbipaistvad tasud võrgu, sealhulgas põhivõrkude ühendusliinide kasutamise eest. Kõnealuste liinide olemasolevad võimsused peaksid olema nii suured kui võrgu turvalise talitluse ohutusnormid võimaldavad.

| (16) | Oluline on vältida konkurentsi moonutamist, mis tuleneb sellest, et põhivõrguettevõtjad liikmesriikides kasutavad erinevaid ohutus-, talitlus- ja planeerimisnorme. Peale selle peavad olemasolevad edastamisvõimsused ning neid mõjutavad ohutus-, planeerimis- ja talitlusnormid olema turuosalistele läbipaistvad. |
| --- | --- |

(16)

Oluline on vältida konkurentsi moonutamist, mis tuleneb sellest, et põhivõrguettevõtjad liikmesriikides kasutavad erinevaid ohutus-, talitlus- ja planeerimisnorme. Peale selle peavad olemasolevad edastamisvõimsused ning neid mõjutavad ohutus-, planeerimis- ja talitlusnormid olema turuosalistele läbipaistvad.

| (17) | Riiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni viimaste aastate turujärelevalve on näidanud, et olemasolevad läbipaistvusnõuded ja infrastruktuurile juurdepääsu eeskirjad ei ole piisavad. |
| --- | --- |

(17)

Riiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni viimaste aastate turujärelevalve on näidanud, et olemasolevad läbipaistvusnõuded ja infrastruktuurile juurdepääsu eeskirjad ei ole piisavad.

| (18) | Tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise seisundiga seotud andmetele, et kõik turuosalised saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning teha kindlaks hulgimüügihinna muudatuste põhjused. See hõlmab ka täpsemat teavet elektrienergia tootmise, pakkumise ja nõudluse, sealhulgas prognooside, võrgu ja ühendusvõimsuse, voogude ja käigushoidmise, tasakaalustamise ja reservvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(18)

Tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise seisundiga seotud andmetele, et kõik turuosalised saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning teha kindlaks hulgimüügihinna muudatuste põhjused. See hõlmab ka täpsemat teavet elektrienergia tootmise, pakkumise ja nõudluse, sealhulgas prognooside, võrgu ja ühendusvõimsuse, voogude ja käigushoidmise, tasakaalustamise ja reservvõimsuse kohta.

| (19) | Selleks et suurendada usaldust turul, peavad turuosalised olema kindlad, et valitseva seisundi kuritarvitamise eest on võimalik määrata karistus. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik tõhusalt uurida vihjeid turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta. Seepärast on pädevatel asutustel vaja juurdepääsu andmetele, mis annavad teavet tarneettevõtjate tegevusega seotud otsuste kohta. Elektrienergia turul teevad paljusid asjakohaseid otsuseid tootjad, kes peaksid hoidma sellise teabe pädevatele asutustele kindlaksmääratud ajavahemikul kättesaadavana. Sellest kohustusest peaksid olema vabastatud väiketootjad, kellel puudub tegelik võimalus turgu moonutada. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et suurendada usaldust turul, peavad turuosalised olema kindlad, et valitseva seisundi kuritarvitamise eest on võimalik määrata karistus. Pädevatel asutustel peaks olema võimalik tõhusalt uurida vihjeid turgu valitseva seisundi kuritarvitamise kohta. Seepärast on pädevatel asutustel vaja juurdepääsu andmetele, mis annavad teavet tarneettevõtjate tegevusega seotud otsuste kohta. Elektrienergia turul teevad paljusid asjakohaseid otsuseid tootjad, kes peaksid hoidma sellise teabe pädevatele asutustele kindlaksmääratud ajavahemikul kättesaadavana. Sellest kohustusest peaksid olema vabastatud väiketootjad, kellel puudub tegelik võimalus turgu moonutada.

| (20) | Ülekoormuste juhtimisest saadud tulude kasutamine peaks toimuma eeskirjade kohaselt, välja arvatud juhul, kui asjakohase võrkudevahelise ühenduse eri laad õigustab erandit kõnealustest eeskirjadest. |
| --- | --- |

(20)

Ülekoormuste juhtimisest saadud tulude kasutamine peaks toimuma eeskirjade kohaselt, välja arvatud juhul, kui asjakohase võrkudevahelise ühenduse eri laad õigustab erandit kõnealustest eeskirjadest.

| (21) | Ülekoormuse probleemide juhtimine peaks andma põhivõrguettevõtjatele ja turuosalistele õigeid majanduslikke signaale ning tuginema turumehhanismidele. |
| --- | --- |

(21)

Ülekoormuse probleemide juhtimine peaks andma põhivõrguettevõtjatele ja turuosalistele õigeid majanduslikke signaale ning tuginema turumehhanismidele.

| (22) | Tuleks tugevalt toetada investeeringuid uutesse olulistesse infrastruktuuridesse, tagades samas elektrienergia siseturu nõuetekohane toimimine. Selleks et suurendada nõuete täitmisest vabastatud alalisvooluvõrkude vaheliste ühenduste positiivset mõju konkurentsile ja varustuskindlusele, tuleks projektide kavandamisetapil kontrollida turu huvi ja vastu võtta ülekoormuse juhtimise eeskirjad. Kui alalisvooluvõrkude vahelised ühendused asuvad rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil, peaks menetlema viimase instantsina nõuete täitmisest vabastamise taotlust, et võtta paremini arvesse selle piiriülest mõju ja lihtsustada selle haldamist. Lisaks peaks nõuete täitmisest vabastatud suurte infrastruktuuriprojektide ehitamise erilist riskiprofiili silmas pidades olema tarne- ja tootmishuve omavatel ettevõtjatel asjaomaste projektide puhul võimalik täieliku eraldamise eeskirjadest ajutiselt kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks tugevalt toetada investeeringuid uutesse olulistesse infrastruktuuridesse, tagades samas elektrienergia siseturu nõuetekohane toimimine. Selleks et suurendada nõuete täitmisest vabastatud alalisvooluvõrkude vaheliste ühenduste positiivset mõju konkurentsile ja varustuskindlusele, tuleks projektide kavandamisetapil kontrollida turu huvi ja vastu võtta ülekoormuse juhtimise eeskirjad. Kui alalisvooluvõrkude vahelised ühendused asuvad rohkem kui ühe liikmesriigi territooriumil, peaks menetlema viimase instantsina nõuete täitmisest vabastamise taotlust, et võtta paremini arvesse selle piiriülest mõju ja lihtsustada selle haldamist. Lisaks peaks nõuete täitmisest vabastatud suurte infrastruktuuriprojektide ehitamise erilist riskiprofiili silmas pidades olema tarne- ja tootmishuve omavatel ettevõtjatel asjaomaste projektide puhul võimalik täieliku eraldamise eeskirjadest ajutiselt kõrvale kalduda.

| (23) | Tagamaks elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimist tuleks ette näha kord, mis võimaldaks komisjonil vastu võtta otsuseid ja suuniseid, mis muu hulgas puudutavad tarifitseerimist ja võimsuse jaotamist, ning samal ajal tagada vajaduse korral Euroopa assotsiatsioonide kaudu liikmesriikide reguleerivate asutuste osalemine kõnealuses protsessis. Reguleerivatel asutustel koos muude asjaomaste asutustega liikmesriikides on täita oluline osa elektrienergia siseturu nõuetekohasel toimimisel. |
| --- | --- |

(23)

Tagamaks elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimist tuleks ette näha kord, mis võimaldaks komisjonil vastu võtta otsuseid ja suuniseid, mis muu hulgas puudutavad tarifitseerimist ja võimsuse jaotamist, ning samal ajal tagada vajaduse korral Euroopa assotsiatsioonide kaudu liikmesriikide reguleerivate asutuste osalemine kõnealuses protsessis. Reguleerivatel asutustel koos muude asjaomaste asutustega liikmesriikides on täita oluline osa elektrienergia siseturu nõuetekohasel toimimisel.

| (24) | Riiklikud reguleerivad asutused peaksid tagama käesolevas määruses sisalduvate eeskirjade ja käesoleva määruse alusel vastuvõetud suuniste täitmise. |
| --- | --- |

(24)

Riiklikud reguleerivad asutused peaksid tagama käesolevas määruses sisalduvate eeskirjade ja käesoleva määruse alusel vastuvõetud suuniste täitmise.

| (25) | Liikmesriikidel ja kompetentsetel siseriiklikel asutustel peaks olema kohustus anda komisjonile asjakohast teavet. Komisjon peaks sellist teavet käsitlema konfidentsiaalsena. Komisjonil peaks vajaduse korral olema võimalus nõuda asjakohast teavet vahetult asjaomaselt ettevõtjalt, tingimusel et kompetentseid siseriiklikke asutusi teavitatakse. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriikidel ja kompetentsetel siseriiklikel asutustel peaks olema kohustus anda komisjonile asjakohast teavet. Komisjon peaks sellist teavet käsitlema konfidentsiaalsena. Komisjonil peaks vajaduse korral olema võimalus nõuda asjakohast teavet vahetult asjaomaselt ettevõtjalt, tingimusel et kompetentseid siseriiklikke asutusi teavitatakse.

| (26) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta käesoleva määruse sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(26)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta käesoleva määruse sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (27) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

| (28) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada või vastu võtta vajalikud suunised, et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(28)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada või vastu võtta vajalikud suunised, et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (29) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt piiriülese elektrikaubanduse ühtlustatud raamistiku kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt piiriülese elektrikaubanduse ühtlustatud raamistiku kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| (30) | Lähtuvalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 muudatuste kohaldamisalast on selguse ja otstarbekohasuse huvides soovitav asjaomased sätted uuesti sõnastada esitades nad ühtse tekstina uues määruses, |
| --- | --- |

(30)

Lähtuvalt määruse (EÜ) nr 1228/2003 muudatuste kohaldamisalast on selguse ja otstarbekohasuse huvides soovitav asjaomased sätted uuesti sõnastada esitades nad ühtse tekstina uues määruses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määruse eesmärk on:

| a) | kehtestada piiriülest elektrikaubandust käsitlevad õiglased eeskirjad ning suurendada sel viisil konkurentsi elektrienergia siseturul, võttes arvesse siseriiklike ja piirkondlike turgude konkreetset eripära. See eeldab piiriüleste elektrivoogude hüvitamise korra sisseseadmist, ühtlustatud põhimõtete kehtestamist seoses piiriüleste ülekandetasudega ning olemasolevate ühendusvõimsuste jaotamist siseriiklike põhivõrkude vahel; |
| --- | --- |

a)

kehtestada piiriülest elektrikaubandust käsitlevad õiglased eeskirjad ning suurendada sel viisil konkurentsi elektrienergia siseturul, võttes arvesse siseriiklike ja piirkondlike turgude konkreetset eripära. See eeldab piiriüleste elektrivoogude hüvitamise korra sisseseadmist, ühtlustatud põhimõtete kehtestamist seoses piiriüleste ülekandetasudega ning olemasolevate ühendusvõimsuste jaotamist siseriiklike põhivõrkude vahel;

| b) | soodustada sellise hästi toimiva ja läbipaistva hulgimüügituru teket, mida iseloomustaks kõrgetasemeline elektrienergia tarnekindlus. Määruses nähakse ette piiriülese elektrikaubanduse eeskirjade ühtlustamise mehhanismid. |
| --- | --- |

b)

soodustada sellise hästi toimiva ja läbipaistva hulgimüügituru teket, mida iseloomustaks kõrgetasemeline elektrienergia tarnekindlus. Määruses nähakse ette piiriülese elektrikaubanduse eeskirjade ühtlustamise mehhanismid.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad mõisted, mis on esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi 2009/.../EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju) (6) artiklis 2, välja arvatud mõiste „võrkudevaheline ühendus”, mis asendatakse järgmisega:

„võrkudevaheline ühendus” — ülekandeliin, mis kulgeb või ulatub üle liikmesriikidevahelise piiri ning ühendab nende liikmesriikide siseriiklikud põhivõrgud.

2.   Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „reguleerivad asutused” — direktiivi 2009/.../EÜ artikli 34 lõikes 1 osutatud reguleerivad asutused; |
| --- | --- |

a)

„reguleerivad asutused” — direktiivi 2009/.../EÜ artikli 34 lõikes 1 osutatud reguleerivad asutused;

| b) | „piiriülene elektrivoog” — füüsiline elektrienergia voog liikmesriigi põhivõrgus, mille tekitab väljaspool liikmesriiki asuvate tootjate ja/või tarbijate tegevuse mõju selle liikmesriigi põhivõrgule. Kui kahe või enama liikmesriigi põhivõrgud moodustavad täielikult või osaliselt ühe juhtploki osa, loetakse artiklis 13 nimetatud põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismiga seoses juhtplokk tervikuna ühe asjaomase liikmesriigi põhivõrgu osaks, et juhtplokis kulgevaid elektrivoogusid ei saaks lugeda piiriülesteks voogudeks, mille puhul tuleb maksta hüvitust artikli 13 alusel. Reguleerivad asutused võivad otsustada, millise liikmesriigi osaks asjaomastest liikmesriikidest juhtplokk tervikuna loetakse; |
| --- | --- |

b)

„piiriülene elektrivoog” — füüsiline elektrienergia voog liikmesriigi põhivõrgus, mille tekitab väljaspool liikmesriiki asuvate tootjate ja/või tarbijate tegevuse mõju selle liikmesriigi põhivõrgule. Kui kahe või enama liikmesriigi põhivõrgud moodustavad täielikult või osaliselt ühe juhtploki osa, loetakse artiklis 13 nimetatud põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismiga seoses juhtplokk tervikuna ühe asjaomase liikmesriigi põhivõrgu osaks, et juhtplokis kulgevaid elektrivoogusid ei saaks lugeda piiriülesteks voogudeks, mille puhul tuleb maksta hüvitust artikli 13 alusel. Reguleerivad asutused võivad otsustada, millise liikmesriigi osaks asjaomastest liikmesriikidest juhtplokk tervikuna loetakse;

| c) | „ülekoormus” — olukord, milles siseriiklike põhivõrkude vaheline ühendus ei suuda asjaomaste võrkudevaheliste ühenduste ja/või siseriiklike põhivõrkude võimsuse puudumise tõttu mahutada kõiki tegelikke elektrivooge, mida turuosalised rahvusvahelise kaubanduse raames nõuavad; |
| --- | --- |

c)

„ülekoormus” — olukord, milles siseriiklike põhivõrkude vaheline ühendus ei suuda asjaomaste võrkudevaheliste ühenduste ja/või siseriiklike põhivõrkude võimsuse puudumise tõttu mahutada kõiki tegelikke elektrivooge, mida turuosalised rahvusvahelise kaubanduse raames nõuavad;

| d) | „deklareeritud eksport” — elektrienergia lähetamine ühe liikmesriigi territooriumil kokkuleppe kohaselt, mille alusel teine liikmesriik või kolmas riik võtab samal ajal vastu vastava koguse elektrienergiat (deklareeritud import); |
| --- | --- |

d)

„deklareeritud eksport” — elektrienergia lähetamine ühe liikmesriigi territooriumil kokkuleppe kohaselt, mille alusel teine liikmesriik või kolmas riik võtab samal ajal vastu vastava koguse elektrienergiat (deklareeritud import);

| e) | „deklareeritud transiit” — elektrienergia „deklareeritud eksport”, mille puhul tehingu ettenähtud kulg hõlmab riigi territooriumi, mis ei ole seotud elektrienergia lähetamise ega vastava koguse samaaegse vastuvõtuga; |
| --- | --- |

e)

„deklareeritud transiit” — elektrienergia „deklareeritud eksport”, mille puhul tehingu ettenähtud kulg hõlmab riigi territooriumi, mis ei ole seotud elektrienergia lähetamise ega vastava koguse samaaegse vastuvõtuga;

| f) | „deklareeritud import” — elektrienergia vastuvõtt liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil samaaegselt elektrienergia lähetamisega (deklareeritud eksport) teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

f)

„deklareeritud import” — elektrienergia vastuvõtt liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil samaaegselt elektrienergia lähetamisega (deklareeritud eksport) teises liikmesriigis;

| g) | „uus võrkudevaheline ühendus” — hiljemalt ... (8) lõpetamata võrkudevaheline ühendus. |
| --- | --- |

g)

„uus võrkudevaheline ühendus” — hiljemalt ... (8) lõpetamata võrkudevaheline ühendus.

Artikkel 3

Põhivõrguettevõtjate sertifitseerimine

1.   Komisjon vaatab läbi iga teatise põhivõrguettevõtja sertifitseerimisotsuse kohta kohe pärast selle kättesaamist vastavalt direktiivi 2009/.../EÜ artikli 10 lõikele 6. Kahe kuu jooksul sellise teatise saamise päevast esitab komisjon oma arvamuse asjaomasele riiklikule reguleerivale asutusele seoses selle vastavusega direktiivi 2009/.../EÜ artikli 10 lõikele 2 või artiklile 11 ning artiklile 9.

Komisjon võib esimese lõigus viidatud arvamuse koostamisel taotleda ameti arvamust riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta. Sellisel juhul pikendatakse esimeses lõigus nimetatud kahekuulist ajavahemikku veel kahe kuu võrra.

Kui komisjon ei esimeses ja teises lõigus nimetatud tähtaja jooksul arvamust esitanud, siis loetakse, et komisjon ei esita reguleeriva asutuse otsuse kohta vastuväiteid.

2.   Komisjoni arvamuse saamisel võtab riiklik reguleeriv asutus kahe kuu jooksul vastu oma lõpliku otsuse põhivõrguettevõtja sertifitseerimise kohta, arvestades võimalikult suurel määral komisjoni arvamust. Reguleeriva asutuse otsus ja komisjoni arvamus avaldatakse koos.

3.   Kogu menetluse jooksul võivad reguleerivad asutused ja/või komisjon põhivõrguettevõtjatelt ja/või tootmis- või tarneülesandeid täitvatelt ettevõtjatelt taotleda mis tahes teavet, mis on vajalik nende käesolevas artiklis sätestatud ülesannete täitmiseks.

4.   Reguleeriv asutus ja komisjon tagavad tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.

5.   Komisjon võib võtta vastu suunised, milles sätestatakse käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 rakendusmenetluse üksikasjad. Meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

6.   Kui komisjon on saanud teatise põhivõrguettevõtja sertifitseerimise kohta vastavalt direktiivi 2009/.../EÜ artikli 9 lõikele 10, teeb ta sertifitseerimise kohta otsuse. Reguleeriv asutus täidab komisjoni otsust.

Artikkel 4

Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik

Kõik põhivõrguettevõtjad teevad ühenduse tasandil Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku vahendusel koostööd, et edendada elektrienergia siseturu väljakujundamist ning tagada Euroopa elektripõhivõrgu optimaalne juhtimine ja hea tehniline areng.

Artikkel 5

Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku loomine

1.   Hiljemalt ... (9) esitavad elektri põhivõrguettevõtjad komisjonile ja ametile Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku põhikirja, liikmete loetelu ja töökorra kavandid, sealhulgas teiste sidusrühmadega konsulteerimise korra kavandi.

2.   Kahe kuu jooksul alates kõnealuste dokumentide kättesaamise päevast esitab amet pärast kõiki sidusrühmi esindavate organisatsioonidega konsulteerimist komisjonile arvamuse põhikirja, liikmete loetelu ja töökorra kavandite kohta.

3.   Komisjon esitab arvamuse põhikirja, liikmete loetelu ja töökorra kavandite kohta kolme kuu jooksul pärast ametilt arvamuse saamise kuupäeva.

4.   Põhivõrguettevõtjad loovad kolme kuu jooksul pärast komisjonilt arvamuse saamise kuupäeva Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku, võtavad vastu selle põhikirja ja töökorra ning avaldavad need.

Artikkel 6

Võrgueeskirjade kehtestamine

1.   Pärast ameti, Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja teiste asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist kehtestab komisjon aasta prioriteetide nimekirja, milles määratakse kindlaks artikli 8 lõikes 6 nimetatud valdkonnad, mis kaasatakse võrgueeskirjade väljatöötamisse.

2.   Komisjon võib paluda ametil esitada komisjonile mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kuut kuud, mittesiduvate raamsuuniste eelnõu, milles sätestatakse selged ja objektiivsed põhimõtted artikli 8 lõike 7 kohaselt, et töötada välja iga võrgueeskiri, mis on seotud prioriteetide nimekirjas kindlaksmääratud valdkondadega. Iga mittesiduva raamsuunise eelnõu soodustab mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ja turu tõhusat toimimist. Komisjon võib seda ajavahemikku ameti põhjendatud taotluse alusel pikendada.

3.   Amet konsulteerib Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja teiste asjaomaste sidusrühmadega mittesiduvate raamsuuniste eelnõu osas vähemalt kahe kuu jooksul avatud ja läbipaistval viisil.

4.   Kui komisjon leiab, et mittesiduvate raamsuuniste eelnõu ei soodusta mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, võib ta paluda, et amet vaataks mittesiduvate raamotsuste eelnõu mõistliku ajavahemiku jooksul läbi ja esitaks komisjonile uuesti.

5.   Kui amet ei esita või ei esita uuesti komisjoni poolt lõigetes 2 või 4 määratud aja jooksul mittesiduvate raamsuuniste eelnõu, viimistleb kõnealused mittesiduvad raamsuunised komisjon.

6.   Komisjon palub Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikul esitada ametile võrgueeskiri, milles järgitakse asjaomast mittesiduvat raamsuunist, mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 12 kuud.

7.   Kolme kuu jooksul pärast võrgueeskirja kättesaamise päeva esitab amet Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule võrgueeskirja kohta põhjendatud arvamuse; kõnealuse ajavahemiku jooksul võib amet konsulteerida ametlikult asjaomaste sidusrühmadega.

8.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik võib võrgueeskirja ameti arvamusest tulenevalt muuta ning esitada uuesti ametile.

9.   Pärast seda, kui amet on veendunud, et võrgueeskiri järgib asjaomaseid mittesiduvaid raamsuuniseid, esitab amet võrgueeskirja komisjonile ning võib soovitada selle vastuvõtmist.

10.   Kui Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik ei ole töötanud välja võrgueeskirja komisjoni poolt lõikes 6 määratud ajavahemiku jooksul, võib komisjon paluda ametil koostada võrgueeskirja kavand asjaomase mittesiduva raamsuunise alusel. Võrgueeskirja kavandi koostamise käigus käesoleva lõike kohaselt võib amet algatada täiendava konsulteerimise. Amet esitab käesoleva lõike kohaselt koostatud võrgueeskirja kavandi komisjonile ning võib soovitada selle vastuvõtmist.

11.   Komisjon võib omal algatusel, kui Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik ei ole käesoleva artikli lõike 10 kohaselt töötanud välja võrgueeskirja või amet ei ole käesoleva artikli lõike 10 kohaselt töötanud välja võrgueeskirja kavandit, või käesoleva artikli lõike 9 kohaselt esitatud ameti soovitusel võtta vastu ühe või mitu võrgueeskirja artikli 8 lõikes 6 loetletud valdkondades.

Kui komisjon teeb omal algatusel ettepaneku võrgueeskirja vastuvõtmiseks, võib komisjon konsulteerida võrgueeskirja kavandi osas ameti, Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja teiste asjaomaste sidusrühmadega vähemalt kahe kuu jooksul.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

12.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira komisjoni õigust võtta vastu artiklis 18 sätestatud suunised ja neid muuta.

Artikkel 7

Võrgueeskirjade muutmine

1.   Artikli 6 kohaselt vastu võetud võrgueeskirjade muutmiseks võivad ametile muudatusettepanekute kavandeid esitada isikud, kes on tõenäoliselt kõnealusest võrgueeskirjast huvitatud, sealhulgas Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik, põhivõrguettevõtjad, võrgu kasutajad ja tarbijad. Amet võib muudatusettepanekute kavandeid esitada ka omal algatusel.

2.   Amet kehtestab oma töökorras tõhusad menetlused muudatusettepanekute kavandite hindamiseks ja nende üle põhjalike konsultatsioonide pidamiseks sealhulgas Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikuga ja võrgu kasutajatega. Nimetatud menetlust järgides võib amet esitada komisjonile põhjendatuid muudatusettepanekuid, selgitades kuidas kõik ettepanekud on kooskõlas artikli 6 lõikes 2 sätestatud võrgueeskirjade eesmärkidega.

3.   Komisjon võib ameti ettepanekuid arvestades võtta vastu artikli 6 kohaselt vastuvõetud võrgueeskirja muudatusi. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Kavandatud muudatuse kaalumine artikli 23 lõikes 2 ette nähtud korras piirdub üksnes kavandatud muudatusega seotud aspektide kaalumisega. Kõnealused muudatusettepanekud ei piira muude komisjoni poolt kavandatavate muudatuste tegemist.

Artikkel 8

Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ülesanded

1.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik viimistleb võrgueeskirjad käesoleva artikli lõikes 6 nimetatud valdkondades pärast komisjonilt taotluse saamist vastavalt artikli 6 lõikele 6.

2.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik võib viimistleda võrgueeskirju lõikes 6 nimetatud valdkondades ka siis, kui kõnealused eeskirjad ei ole seotud komisjoni poolt Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule saadetud taotluses hõlmatud valdkondadega. Kõnealused võrgueeskirjad esitatakse arvamuse saamiseks ametile.

3.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik võtab vastu:

| a) | ühised võrguhaldusvahendid, sealhulgas ühise juhtumite liigitusskaala ja uuringukavad; |
| --- | --- |

a)

ühised võrguhaldusvahendid, sealhulgas ühise juhtumite liigitusskaala ja uuringukavad;

| b) | iga kahe aasta järel 10-aastase mittesiduva ühenduseülese võrgu arengukava (edaspidi „võrgu arengukava”), sealhulgas Euroopa tootmise piisavuse prognoosi; |
| --- | --- |

b)

iga kahe aasta järel 10-aastase mittesiduva ühenduseülese võrgu arengukava (edaspidi „võrgu arengukava”), sealhulgas Euroopa tootmise piisavuse prognoosi;

| c) | iga-aastase tööprogrammi; |
| --- | --- |

c)

iga-aastase tööprogrammi;

| d) | aastaaruande; |
| --- | --- |

d)

aastaaruande;

| e) | iga-aastased suvise ja talvise tootmise piisavuse prognoosid. |
| --- | --- |

e)

iga-aastased suvise ja talvise tootmise piisavuse prognoosid.

4.   Lõike 3 punktis b nimetatud Euroopa tootmise piisavuse prognoos hõlmab seda, kui piisav on elektrisüsteem üldiselt elektrivoolu tarnimiseks ning kui suur on prognoositav nõudlus elektrienergia järele järgneva viie aasta jooksul ning samuti 5.–15. aastani alates selle prognoosi kuupäevast. Kõnealune Euroopa tootmise piisavuse prognoos tugineb riikide tootmise piisavuse prognoosidele, mille koostavad põhivõrguettevõtjad.

5.   Lõike 3 punktis c osutatud iga-aastane tööprogramm sisaldab koostatavate võrgueeskirjade loendit ja kirjeldust, võrgu toimimise koordineerimise kava ning kõnealusel aastal läbiviidavat teadus- ja arendustegevust ning soovituslikku ajakava.

6.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud võrgueeskirjad, millega seoses võetakse vajaduse korral arvesse piirkondlikku eripära, hõlmavad järgmisi valdkondi:

| a) | võrgu turvalisust ja usaldusväärsust käsitlevad eeskirjad, sealhulgas ülekande tehnilise reservvõimsuse eeskirjad võrgu ekspluatatsiooni turvalisuse eesmärgil; |
| --- | --- |

a)

võrgu turvalisust ja usaldusväärsust käsitlevad eeskirjad, sealhulgas ülekande tehnilise reservvõimsuse eeskirjad võrgu ekspluatatsiooni turvalisuse eesmärgil;

| b) | võrguühenduste eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

võrguühenduste eeskirjad;

| c) | juurdepääsueeskirjad kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

c)

juurdepääsueeskirjad kolmandatele isikutele;

| d) | andmevahetus- ja arvelduseeskirjad; |
| --- | --- |

d)

andmevahetus- ja arvelduseeskirjad;

| e) | koostalitlusvõime eeskirjad; |
| --- | --- |

e)

koostalitlusvõime eeskirjad;

| f) | tegevuskord hädaolukordades; |
| --- | --- |

f)

tegevuskord hädaolukordades;

| g) | võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise eeskirjad; |
| --- | --- |

g)

võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise eeskirjad;

| h) | kauplemiseeskirjad, mis on seotud võrgule juurdepääsu teenuste osutamise tehniliste ja operatiivaspektidega ning võrgu tasakaalustamisega; |
| --- | --- |

h)

kauplemiseeskirjad, mis on seotud võrgule juurdepääsu teenuste osutamise tehniliste ja operatiivaspektidega ning võrgu tasakaalustamisega;

| i) | läbipaistvuseeskirjad; |
| --- | --- |

i)

läbipaistvuseeskirjad;

| j) | tasakaalustuseeskirjad, sealhulgas võrguga seotud reservvõimsust käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

j)

tasakaalustuseeskirjad, sealhulgas võrguga seotud reservvõimsust käsitlevad eeskirjad;

| k) | ühtlustatud ülekandetariifi struktuure käsitlevad eeskirjad, sealhulgas asukohasignaalide ja põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamisega seotud eeskirjad, ning |
| --- | --- |

k)

ühtlustatud ülekandetariifi struktuure käsitlevad eeskirjad, sealhulgas asukohasignaalide ja põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitamisega seotud eeskirjad, ning

| l) | elektrivõrkude energiatõhusus. |
| --- | --- |

l)

elektrivõrkude energiatõhusus.

7.   Võrgueeskirjad töötatakse välja üksnes piiriüleste võrguküsimuste jaoks ning nende kohaldamine ei piira liikmesriikide õigust kehtestada siseriiklikke eeskirju riigisiseste küsimuste jaoks.

8.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik jälgib ning analüüsib võrgueeskirjade ja komisjoni poolt artikli 6 lõike 11 kohaselt vastuvõetud suuniste rakendamist ning nende mõju kohaldatavate eeskirjade ühtlustamisele, mille eesmärk on soodustada turgude integreerimist. Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik teeb oma järeldustest ametile kokkuvõtte ning esitab analüüsi tulemused käesoleva artikli lõike 3 punktis d nimetatud aastaaruandes.

9.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik teeb kättesaadavaks kogu teabe, mida amet vajab oma ülesannete täitmiseks vastavalt artikli 9 lõikele 1.

10.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik võtab iga kahe aasta järel vastu kogu ühendust hõlmava 10-aastase mittesiduva võrgu arengukava ning avaldab selle. See võrgu arengukava sisaldab integreeritud võrgu mudelit, võimalikke stsenaariume, Euroopa tootmise piisavuse prognoosi ning süsteemi paindlikkuse hinnangut.

Võrgu arengukavas eelkõige:

| a) | tuginetakse liikmesriikide investeerimiskavadele, artikli 12 lõikes 1 osutatud piirkondlikele investeerimiskavadele ning vajaduse korral otsuse nr 1364/2006/EÜ (10) kohastele üleeuroopaliste energiavõrkude suunistele; |
| --- | --- |

a)

tuginetakse liikmesriikide investeerimiskavadele, artikli 12 lõikes 1 osutatud piirkondlikele investeerimiskavadele ning vajaduse korral otsuse nr 1364/2006/EÜ (10) kohastele üleeuroopaliste energiavõrkude suunistele;

| b) | tuginetakse piiriüleste ühenduste osas eelkõige ka erinevate võrgu kasutajate mõistlikele vajadustele ning sellesse integreeritakse direktiivi 2009/.../EÜ artiklites 8, 13 ja 22 osutatud investorite pikaajalised kohustused; |
| --- | --- |

b)

tuginetakse piiriüleste ühenduste osas eelkõige ka erinevate võrgu kasutajate mõistlikele vajadustele ning sellesse integreeritakse direktiivi 2009/.../EÜ artiklites 8, 13 ja 22 osutatud investorite pikaajalised kohustused;

| c) | määratakse kindlaks investeerimislüngad, eelkõige seoses piiriülese võimsusega. |
| --- | --- |

c)

määratakse kindlaks investeerimislüngad, eelkõige seoses piiriülese võimsusega.

11.   Komisjoni taotluse alusel esitab Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik komisjonile oma seisukohad artiklis 18 sätestatud suuniste vastuvõtmise kohta.

Artikkel 9

Ameti teostatav järelevalve

1.   Amet jälgib Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku nende ülesannete täitmist, millele osutatakse artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3, ning esitab vastava aruande komisjonile.

Amet jälgib ning analüüsib artikli 8 lõike 2 kohaselt viimistletud võrgueeskirjade ja artikli 6 lõigete 1 kuni 10 kohaselt kehtestatud, kuid komisjoni poolt artikli 6 lõike 11 kohaselt vastu võtmata võrgueeskirjade rakendamist Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku poolt. Amet esitab komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse, kui Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik ei ole rakendanud mõnda võrgueeskirja.

Amet jälgib ning analüüsib võrgueeskirjade ja komisjoni poolt artikli 6 lõike 11 kohaselt vastuvõetud suuniste rakendamist ning nende mõju kohaldatavate eeskirjade ühtlustamisele, mille eesmärk on soodustada turgude integreerimist ning saavutada mittediskrimineerimine, tõhus konkurents ja turu tõhus toimimine, ning esitab vastava aruande komisjonile.

2.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik esitab ametile arvamuse saamiseks võrgu arengukava kavandi ja iga-aastase tööprogrammi kavandi, sealhulgas konsulteerimisprotsessi käsitleva teabe.

Kahe kuu jooksul arvamuse saamise päevast esitab amet komisjonile ja Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikule nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse koos soovitustega, juhul kui amet leiab, et Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või võrgu arengukava kavand ei soodusta mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist või ei võimalda kolmandatele osapooltele piisavat piiriülese ühenduse taset.

Artikkel 10

Konsultatsioonid

1.   Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik algatab artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud võrgueeskirjade, võrgu arengukava ning iga-aastase tööprogrammi koostamisel ulatusliku konsultatsioonimenetluse, tehes seda aegsasti ning avatud ja läbipaistval viisil artikli 5 lõikes 1 viidatud töökorra kohaselt kõikide asjakohaste turuosalistega, eelkõige kõiki sidusrühmi esindavate organisatsioonidega. Konsulteerimisse on kaasatud riiklikud reguleerivad asutused ja muud siseriiklikud asutused, tarne- ja tootmisettevõtjad, tarbijad, võrgu kasutajad, jaotusvõrguettevõtjad, sealhulgas asjaomased tööstusharu liidud, tehnilised asutused ja sidusrühmade platvormid. Selle eesmärk on määrata kindlaks kõikide asjaomaste otsustamisprotsessis osalejate seisukohad ja ettepanekud.

2.   Kõik lõikes 1 osutatud konsulteerimistega seotud dokumendid ja kohtumiste protokollid avalikustatakse.

3.   Enne artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud iga-aastase tööprogrammi ning võrgueeskirjade vastuvõtmist teeb Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik teatavaks, milliseid märkusi konsulteerimise käigus esitati ning mil viisil neid märkusi on arvesse võetud. Kui märkusi ei ole arvesse võetud, põhjendab ta seda.

Artikkel 11

Kulud

Artiklites 4 kuni 12 nimetatud Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku tegevusega seotud kulud kannavad põhivõrguettevõtjad ning neid võetakse arvesse tariifide arvutamisel. Reguleerivad asutused kinnitavad kõnealused kulud üksnes siis, kui need on mõistlikud ja proportsionaalsed.

Artikkel 12

Põhivõrguettevõtjate piirkondlik koostöö

1.   Põhivõrguettevõtjad teevad piirkondliku koostööd Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku raames, et aidata kaasa artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud toimingute teostamisele. Eelkõige avaldavad nad iga kahe aasta järel piirkondliku investeerimiskava ning võivad teha piirkondlikul investeerimiskaval põhinevaid investeerimisotsuseid.

2.   Põhivõrguettevõtjad parandavad töökorraldust, et tagada võrgu optimaalne haldamine, ning edendavad energiabörside arengut ja piiriülese võimsuse jaotamist mittediskrimineerivate turupõhiste vahendite abil, pöörates nõuetekohaselt tähelepanu lühiajaliste jaotamiste ilmutamata oksjonite ning tasakaalustus- ja reservvõimsuse mehhanismide integreerimise konkreetsetele eelistele.

3.   Komisjon võib määratleda iga piirkondliku koostööstruktuuriga hõlmatud geograafilise piirkonna, võttes arvesse olemasolevaid piirkondlikke koostööstruktuure. Igal liikmesriigil võimaldatakse edendada koostööd rohkem kui ühes geograafilises piirkonnas. Esimeses lauses nimetatud meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Selleks võib komisjon konsulteerida Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja ametiga.

Artikkel 13

Põhivõrguettevõtjate vaheline hüvitamismehhanism

1.   Põhivõrguettevõtjatele hüvitatakse kulud, mis tekivad piiriüleste elektrivoogude ülekandmisel nendele kuuluvate võrkude kaudu.

2.   Lõikes 1 nimetatud hüvitust maksavad need siseriiklike põhivõrkude ettevõtjad, kelle võrkudest piiriülesed elektrivood pärinevad ja need võrguettevõtjad, kelle võrkudes kõnealused elektrivood lõpevad.

3.   Kompenseerivad maksed tehakse korrapäraselt teatava möödunud ajavahemiku eest. Kompenseerivaid makseid korrigeeritakse vajaduse korral tagantjärele vastavalt tegelikele kuludele.

Esimene kompenseerivate maksete tähtaeg määratakse kindlaks artiklis 18 nimetatud suunistes.

4.   Komisjon otsustab väljamakstavate kompenseerivate maksete suuruse üle artikli 23 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt.

5.   Ülekantavate piiriüleste elektrivoogude suurus ning siseriiklikest põhivõrkudest pärinevate ja/või kõnealustes võrkudes lõppevate piiriüleste elektrivoogude suurus määratakse kindlaks teatava ajavahemiku jooksul tegelikult mõõdetud füüsiliste elektrivoogude põhjal.

6.   Piiriüleste elektrivoogude ülekandekulud määratakse kindlaks ettemääratud pikaajaliste keskmiste lisakulude põhjal, kusjuures võetakse arvesse kaod, investeeringud uude infrastruktuuri ning asjakohane osa infrastruktuuriga seotud olemasolevatest kuludest, niivõrd kui infrastruktuuri kasutatakse piiriüleste elektrivoogude edastamiseks, ning eriti võetakse arvesse vajadust tagada varustuskindlus. Kulude kindlaksmääramisel kasutatakse tunnustatud standardile vastavaid kuluarvestuse viise. Kasu, mis võrk saab piiriüleste elektrivoogude ülekandmisest, võetakse arvesse ja vähendatakse saadavat hüvitust.

Artikkel 14

Võrkudele juurdepääsu tasud

1.   Võrguettevõtjate poolt kehtestatud võrkudele juurdepääsu tasud peavad olema läbipaistvad, võtma arvesse võrgu turvalisuse vajadust ning kajastama tegelikke kulusid, niivõrd kui need vastavad efektiivse ja võrreldava struktuuriga võrguettevõtja kuludele, ning ei tohi olla kedagi diskrimineerivad. Kõnealused tasud ei tohi olla vahemaapõhised.

2.   Tootjatelt ja tarbijatelt („koormus”) võib võtta võrkudele juurdepääsu tasu. Osa, mille tasuvad võrkudele juurdepääsu tasude kogusummast tootjad, on väiksem kui tarbijate makstav osa, kui vajaduse tõttu asjakohaste ja tõhusate asukohasignaalide järele ei ole ette nähtud teisiti. Vajaduse korral annab tootjatele ja/või tarbijatele kehtestatud tariifide tase asukohasignaale ühenduse tasandil ning võtab arvesse võrgukaod ja tekkinud ülekoormuse ning infrastruktuuriga seotud investeerimiskulud. See ei takista liikmesriikidel andmast asukohasignaale oma territooriumil ega kohaldamast mehhanisme tagamaks, et tarbijate („koormus”) makstavad võrkudele juurdepääsu tasud oleksid kogu liikmesriigi territooriumil ühesugused.

3.   Võrgutasude kehtestamisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | maksed ja laekumised, mis tulenevad põhivõrguettevõtjate vahelisest hüvitusmehhanismist, |
| --- | --- |

a)

maksed ja laekumised, mis tulenevad põhivõrguettevõtjate vahelisest hüvitusmehhanismist,

| b) | tegelikult tehtud ja laekunud maksed ning maksed tulevaste ajavahemike eest, mis on arvestatud möödunud ajavahemike põhjal. |
| --- | --- |

b)

tegelikult tehtud ja laekunud maksed ning maksed tulevaste ajavahemike eest, mis on arvestatud möödunud ajavahemike põhjal.

4.   Tingimusel et kasutatakse asjakohaseid ja tõhusaid asukohasignaale lõike 2 kohaselt, ei olene tootjatele ja tarbijatele kaubandusliku kokkuleppega ettenähtud juurdepääsutasud elektri siht- ega päritoluriigist. See ei piira deklareeritud ekspordi- ja deklareeritud imporditasude kohaldamist, mis tulenevad artiklis 16 nimetatud ülekoormuse juhtimisest.

5.   Deklareeritud elektritransiidi üksiktehingutelt ei võeta võrgutasu.

Artikkel 15

Teabe esitamine

1.   Põhivõrguettevõtjad võtavad kasutusele kooskõlastamis- ja teabevahetussüsteemid, mis tagavad võrkude turvalisuse ülekoormuse juhtimisel.

2.   Põhivõrguettevõtjate ohutus-, talitlus- ja planeerimisnormid avalikustatakse. Avaldatav teave sisaldab üldist kava kogu edastamisvõimsuse ja võrgu läbilaskevõime piiri arvutamiseks võrgu elektriliste ja füüsikaliste näitajate põhjal. Kavad esitatakse heakskiitmiseks reguleerivatele asutustele.

3.   Põhivõrguettevõtjad avaldavad iga päev kalkulatsiooni kasutusel oleva edastamisvõimsuse kohta, tuues esile kõik juba reserveeritud edastamisvõimsused. Kõnealust teavet antakse kindlaksmääratud vaheaegadega enne edastamispäeva ning selles esitatakse igal juhul eeloleva nädala ja kuu kalkulatsioon ning olemasoleva võimsuse edastatava osa eeldatav kogus.

4.   Põhivõrguettevõtjad avaldavad asjakohased andmed koondprognoosi ja tegeliku nõudluse, tootmis- ja võrguvõimsuse kättesaadavuse ja tegeliku kasutamise, võrgu ja võrkudevaheliste ühenduste kättesaadavuse ja kasutamise ning tasakaalustus- ja reservvõimsuse kohta. Väikeste tootmis- ja võrguvõimsuste kättesaadavuse ja tegeliku kasutuse puhul võib kasutada koondprognoosi.

5.   Asjaomased turuosalised esitavad põhivõrguettevõtjatele asjakohased andmed.

6.   Elektritootjad, kes omavad või käitavad tootmisvõimsusi, millest ühe tootmisvõimsuse installeeritud võimsus on vähemalt 250 MW, hoiavad riiklikule reguleerivale asutusele, liikmesriigi konkurentsiasutusele ja komisjonile viie aasta jooksul kättesaadavana kõik elektrijaamaga seotud tunniandmed, mis on vajalikud selleks, et kontrollida kõiki operatiivseid edastusotsuseid ning energiabörsidel, võrkudevaheliste ühenduste oksjonitel, reservturgudel ja börsivälistel oksjonitel tehtud pakkumisi. Elektrijaama iga tunni kaupa säilitatav teave sisaldab vähemalt andmeid olemasoleva tootmisvõimsuse ja varutud reservvõimsuse kohta, sealhulgas teavet varutud reservvõimsuse jaotamise kohta elektrijaama tasandil, pakkumise tegemise ja tootmise ajal.

Artikkel 16

Ülekoormuse juhtimise põhialused

1.   Võrgu ülekoormuse probleemide lahendamisel kasutatakse mittediskrimineerivaid turupõhiseid lahendusi, mis annavad tõhusaid hinnasignaale asjaomastele turuosalistele ja põhivõrguettevõtjatele. Võrgu ülekoormusega seotud küsimuste lahendamisel eelistatakse muid kui tehingul põhinevaid meetodeid, st meetodeid, mille puhul ei tehta valikut üksikute turuosaliste lepingute vahel.

2.   Tehingu piiramist kasutatakse ainult eriolukordades, kui põhivõrguettevõtja peab toimima kiiresti ning edasisaatmine ega vahetuskauba tegemine ei ole võimalik. Iga sellist menetlust kohaldatakse mittediskrimineerivalt.

Turuosalistele, kellele on jaotatud võimsus, hüvitatakse kõik piirangud, kui tegemist ei ole vääramatu jõuga.

3.   Turuosalistele tehakse kättesaadavaks piiriüleseid elektrivooge mõjutavate ühenduste ja/või põhivõrkude maksimaalne võimsus, kusjuures peetakse kinni võrgu turvalisusega seotud ohutusnormidest.

4.   Turuosalised teatavad asjaomastele põhivõrguettevõtjatele mõistliku aja jooksul enne asjakohast täitmisjärku, kas nad kavatsevad jaotatud võimsust kasutada. Iga kasutamata jääv võimsus suunatakse turule tagasi avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.

5.   Tehniliste võimaluste piires tasakaalustavad põhivõrguettevõtjad ülekoormusega võrkudes vastassuunas kulgevate elektrivoogude võimsusnõuded, et ära kasutada liini maksimaalne võimsus. Võrgu turvalisust täiel määral silmas pidades ei keelduta kunagi ülekoormust vähendavatest tehingutest.

6.   Võrkudevahelise ühenduse jaotamisest saadud tulusid kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| a) | jaotatud võimsuse tegeliku kättesaadavuse tagamiseks ja/või |
| --- | --- |

a)

jaotatud võimsuse tegeliku kättesaadavuse tagamiseks ja/või

| b) | ühendusvõimsuste säilitamiseks või suurendamiseks võrguinvesteeringute kaudu, eelkõige uute võrkudevaheliste ühenduste kaudu. |
| --- | --- |

b)

ühendusvõimsuste säilitamiseks või suurendamiseks võrguinvesteeringute kaudu, eelkõige uute võrkudevaheliste ühenduste kaudu.

Kui tulusid ei saa tõhusalt kasutada esimese lõigu punktides a ja/või b sätestatud eesmärkidel, võib neid asjaomaste liikmesriikide reguleerivate asutuste heakskiidul kasutada summas, mille ülemmäära määravad kindlaks nimetatud reguleerivad asutused sissetulekuna, mida reguleerivad asutused võtavad arvesse võrgutariifide arvutamise metoodika heakskiitmisel ja/või võrgutariifide kehtestamisel.

Ülejäänud osa tuludest kirjendatakse sisemises raamatupidamisarvestuses eraldi reale, kuni seda saab esimese lõigu punktides a ja/või b sätestatud eesmärkidel kasutada.

Artikkel 17

Uued võrkudevahelised ühendused

1.   Alalisvooluvõrkude vaheliste uute ühenduste osas võib taotluse korral piiratud aja jooksul vabastada käesoleva määruse artikli 16 lõike 6 sätete ning direktiivi 2009/.../EÜ artiklite 9, 31 ning artikli 36 lõigete 6 ja 8 sätete kohaldamisest järgmistel tingimustel:

| a) | investeering peab soodustama konkurentsi elektriga varustamise alal; |
| --- | --- |

a)

investeering peab soodustama konkurentsi elektriga varustamise alal;

| b) | kõnealuse investeeringuga seotud risk on nii suur, et ilma vabastuse saamiseta ei oleks võimalik investeerida; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse investeeringuga seotud risk on nii suur, et ilma vabastuse saamiseta ei oleks võimalik investeerida;

| c) | võrkudevahelise ühenduse omanik peab olema füüsiline või juriidiline isik, kes vähemalt oma õigusliku vormi poolest on erinev süsteemihalduritest, kelle süsteemi kõnealune ühendus ehitatakse; |
| --- | --- |

c)

võrkudevahelise ühenduse omanik peab olema füüsiline või juriidiline isik, kes vähemalt oma õigusliku vormi poolest on erinev süsteemihalduritest, kelle süsteemi kõnealune ühendus ehitatakse;

| d) | tasud nõutakse sisse kõnealuse võrkudevahelise ühenduse kasutajatelt; |
| --- | --- |

d)

tasud nõutakse sisse kõnealuse võrkudevahelise ühenduse kasutajatelt;

| e) | alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/92/EÜelektri siseturu ühiseeskirjade kohta (11) artikli 19 kohasest turu osalisest avamisest ei ole üheltki tasukomponendilt sisse nõutud ühtegi osa ühenduse kapitali- ega tegevuskuludest, mis on tehtud võrkudevahelise ühendusega seotud põhi- või jaotusvõrkude kasutamiseks; |
| --- | --- |

e)

alates Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/92/EÜelektri siseturu ühiseeskirjade kohta (11) artikli 19 kohasest turu osalisest avamisest ei ole üheltki tasukomponendilt sisse nõutud ühtegi osa ühenduse kapitali- ega tegevuskuludest, mis on tehtud võrkudevahelise ühendusega seotud põhi- või jaotusvõrkude kasutamiseks;

| f) | vabastus ei tohi kahjustada konkurentsi, elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimist ega sellise reguleeritud võrgu tõhusat toimimist, millega võrkudevaheline ühendus on liidetud. |
| --- | --- |

f)

vabastus ei tohi kahjustada konkurentsi, elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimist ega sellise reguleeritud võrgu tõhusat toimimist, millega võrkudevaheline ühendus on liidetud.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse erandjuhtudel ka vahelduvvooluvõrkude vaheliste ühenduste suhtes, kui kõnesolevad investeerimiskulud ja -riskid on eriti suured, võrreldes tavapäraste kulude ja riskidega, mis tekivad kahe naaberriigi põhivõrkude ühendamisel vahelduvvooluvõrkude vahelise ühendusega.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse ka olemasolevate võrkudevaheliste ühenduste võimsuse märkimisväärse suurendamise suhtes.

4.   Lõigete 1, 2 ja 3 alusel antud vabastust puudutava otsuse teevad asjaomaste liikmesriikide reguleerivad asutused üksikjuhtumipõhiselt. Vabastus võib kehtida uue võrkudevahelise ühenduse või märkimisväärselt suurendatud võimsusega olemasoleva võrkudevahelise ühenduse kogu võimsuse või selle osa suhtes.

Vabastuse andmist otsustades kaalutakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi, kas on vaja kehtestada erandi kestuse ja võrkudevahelisele ühendusele diskrimineerimiseta juurdepääsu tingimusi. Kõnealuste tingimuste üle otsustamisel võetakse eelkõige arvesse ehitatavat lisavõimsust või olemasoleva võimsuse muutmist, projekti prognoositavat tähtaega ja siseriiklikke olusid.

Enne vabastuse andmist lepivad asjaomaste liikmesriikide reguleerivad asutused kokku võimsuse juhtimise ja jaotamise eeskirjad ning mehhanismid. Ülekoormuse juhtimise eeskirjadesse lisatakse kohustus pakkuda kasutamata võimsust turule ning rajatise kasutajatel võimaldatakse omandatud võimsusega järelturul kaubelda. Lõike 1 punktides a, b ja f osutatud kriteeriumide hindamisel võetakse arvesse võimsuse jaotamise menetluse tulemusi.

Vabastuse andmise otsus, sealhulgas kõik käesoleva lõike teises lõigus osutatud tingimused, peavad olema nõuetekohaselt põhjendatud ja need avaldatakse.

5.   Amet teeb lõikes 4 osutatud otsuseid üksnes

| a) | kui asjaomased reguleerivad asutused ei ole jõudnud kokkuleppele kuue kuu jooksul kuupäevast, mil taotleti vabastust kõnealustest reguleerivatest asutusest viimasele, või |
| --- | --- |

a)

kui asjaomased reguleerivad asutused ei ole jõudnud kokkuleppele kuue kuu jooksul kuupäevast, mil taotleti vabastust kõnealustest reguleerivatest asutusest viimasele, või

| b) | asjaomaste reguleerivate asutuste ühise taotluse alusel. |
| --- | --- |

b)

asjaomaste reguleerivate asutuste ühise taotluse alusel.

Amet konsulteerib asjaomaste reguleerivate asutustega.

6.   Olenemata lõigetest 4 ja 5 võivad liikmesriigid sätestada, et reguleeriv asutus või, vastavalt olukorrale, amet esitab oma arvamuse liikmesriigi asjakohasele asutusele, kes teeb vabastuse taotluse kohta ametliku otsuse. Arvamus avaldatakse koos otsusega.

7.   Reguleerivad asutused esitavad iga vabastustaotluse koopia teavitamise eesmärgil ametile ja komisjonile kohe pärast selle kättesaamist. Asjaomased reguleerivad asutused või amet (edaspidi „teavitavad asutused”) teatavad otsusest viivitamata komisjonile, lisades kogu otsusega seotud asjakohase teabe. Komisjonile võib teabe esitada koondkujul, mis võimaldab tal teha põhjendatud otsuse. Eelkõige peab teave sisaldama järgmist:

| a) | üksikasjalikud põhjendused, mille alusel vabastus anti, sealhulgas vabastuse vajalikkust õigustav finantsteave; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud põhjendused, mille alusel vabastus anti, sealhulgas vabastuse vajalikkust õigustav finantsteave;

| b) | analüüs mõju kohta, mida vabastuse andmine avaldab konkurentsile ja elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimisele; |
| --- | --- |

b)

analüüs mõju kohta, mida vabastuse andmine avaldab konkurentsile ja elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimisele;

| c) | põhjendused seoses ajavahemikuga ja kõnealuse võrkudevahelise ühenduse koguvõimsuse osaga, mille osas vabastus antakse; |
| --- | --- |

c)

põhjendused seoses ajavahemikuga ja kõnealuse võrkudevahelise ühenduse koguvõimsuse osaga, mille osas vabastus antakse;

| d) | asjaomaste reguleerivate asutustega konsulteerimise tulemus. |
| --- | --- |

d)

asjaomaste reguleerivate asutustega konsulteerimise tulemus.

8.   Komisjon võib kahe kuu jooksul alates lõikes 7 nimetatud teatise saamise päevast otsustada paluda teavitavatel asutustel muuta vabastuse andmise otsust või see tühistada. Seda kahe kuu pikkust ajavahemikku võib pikendada veel täiendavalt kahe kuu võrra, kui komisjon taotleb lisateavet. Täiendav kahekuuline tähtaeg algab lõpliku teabe kättesaamisele järgnevast päevast. Esialgset kahekuulist tähtaega võib ka pikendada, kui sellega nõustuvad nii komisjon kui ka teavitavad asutused.

Kui palutud teavet ei esitata taotluses ettenähtud tähtaja jooksul, loetakse teatis tagasivõetuks, välja arvatud juhul, kui enne selle tähtaja lõppu on seda aega komisjoni ja teavitavate asutuste nõusolekul pikendatud või kui teavitavad asutused on komisjonile teatanud nõuetekohaselt põhjendatud teadaandes, et nad käsitlevad teatist lõplikuna.

Teavitavad asutused täidavad komisjoni otsust vabastust käsitleva otsuse muutmise või tühistamise kohta ühe kuu jooksul ja teavitavad vastavalt komisjoni.

Komisjon tagab tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.

Komisjoni heakskiit vabastuse andmise otsusele aegub kaks aastat pärast heakskiidu andmist, kui võrkudevahelise ühenduse ehitamist ei ole veel alustatud, ja viis aastat pärast selle vastuvõtmist, kui selleks ajaks ei ole võrkudevahelist ühendust kasutusele võetud.

9.   Komisjon võib vastu võtta suunised käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmiseks ning kehtestada käesoleva artikli lõigete 4, 7 ja 8 kohaldamise korra. Meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 18

Suunised

1.   Vajaduse korral täpsustatakse vastavalt artiklites 13 ja 14 sätestatud põhimõtetele põhivõrguettevõtjate vahelist hüvitamiskorda käsitlevates suunistes järgmisi asjaolusid:

| a) | menetluse üksikasjad, millega määratakse kindlaks põhivõrguettevõtjad, kes peavad artikli 13 lõikega 2 ettenähtud korras maksma hüvitist piiriüleste elektrivoogude eest, kaasa arvatud jaotuse eest nende siseriiklike põhivõrkude ettevõtjate, millest piiriülesed vood pärinevad, ja nende põhivõrguettevõtjate vahel, milles kõnesolevad vood lõpevad; |
| --- | --- |

a)

menetluse üksikasjad, millega määratakse kindlaks põhivõrguettevõtjad, kes peavad artikli 13 lõikega 2 ettenähtud korras maksma hüvitist piiriüleste elektrivoogude eest, kaasa arvatud jaotuse eest nende siseriiklike põhivõrkude ettevõtjate, millest piiriülesed vood pärinevad, ja nende põhivõrguettevõtjate vahel, milles kõnesolevad vood lõpevad;

| b) | artikli 13 lõike 3 teises lõigus ettenähtud korras rakendatava maksemenetluse üksikasjad, kaasa arvatud esimese ajavahemiku kindlaksmääramine, mille eest tuleb hüvitist maksta; |
| --- | --- |

b)

artikli 13 lõike 3 teises lõigus ettenähtud korras rakendatava maksemenetluse üksikasjad, kaasa arvatud esimese ajavahemiku kindlaksmääramine, mille eest tuleb hüvitist maksta;

| c) | üksikasjad seoses meetoditega, mille abil tehakse nii koguse kui elektrivoo tüübi järgi kindlaks ülekantavad piiriülesed elektrivood, mille eest tuleb maksta hüvitust artikli 13 alusel, ning nende elektrivoogude suurus, mis on pärit üksikute liikmesriikide põhivõrkudest ja/või lõpevad üksikute liikmesriikide põhivõrkudes, artikli 13 lõikega 5 ettenähtud korras; |
| --- | --- |

c)

üksikasjad seoses meetoditega, mille abil tehakse nii koguse kui elektrivoo tüübi järgi kindlaks ülekantavad piiriülesed elektrivood, mille eest tuleb maksta hüvitust artikli 13 alusel, ning nende elektrivoogude suurus, mis on pärit üksikute liikmesriikide põhivõrkudest ja/või lõpevad üksikute liikmesriikide põhivõrkudes, artikli 13 lõikega 5 ettenähtud korras;

| d) | üksikasjad seoses meetoditega, mille abil määratakse piiriüleste elektrivoogude ülekandmisest tulenevad kulud ja tulud artikli 13 lõikega 6 ettenähtud korras; |
| --- | --- |

d)

üksikasjad seoses meetoditega, mille abil määratakse piiriüleste elektrivoogude ülekandmisest tulenevad kulud ja tulud artikli 13 lõikega 6 ettenähtud korras;

| e) | üksikasjad seoses sellega, kuidas põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismi raames käsitleda elektrivooge, mis pärinevad riikidest või lõpevad riikides, mis asuvad väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda; |
| --- | --- |

e)

üksikasjad seoses sellega, kuidas põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismi raames käsitleda elektrivooge, mis pärinevad riikidest või lõpevad riikides, mis asuvad väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda;

| f) | alalisvooluvõrkude kaudu ühendatud siseriiklike võrkude osalemine artikliga 13 ettenähtud korras. |
| --- | --- |

f)

alalisvooluvõrkude kaudu ühendatud siseriiklike võrkude osalemine artikliga 13 ettenähtud korras.

2.   Suunistes võib ühtlasi kindlaks määrata asjakohased eeskirjad, mille eesmärk on järk-järgult ühtlustada põhimõtteid, mille kohaselt kehtestatakse tootjate ja tarbijate (koormus) tasud vastavalt riiklikele tariifisüsteemidele, kaasa arvatud põhivõrguettevõtjate vahelise hüvitusmehhanismi kajastumine riiklikes võrgutasudes ning asjakohaste ja tõhusate asukohasignaalide andmine artikliga 14 kindlaksmääratud põhimõtete kohaselt.

Suunistega nähakse ette ühtlustatud asjakohaste ja tõhusate asukohasignaalide andmine ühenduse tasandil.

Kõnesolev ühtlustamine ei takista liikmesriike kohaldamast mehhanisme, mis tagavad, et tarbijate (koormus) makstavad võrgutasud on kogu liikmesriigi territooriumil võrreldavad.

3.   Vajaduse korral täpsustatakse suunistes, millega tagatakse käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase, ka järgmised asjaolud:

| a) | üksikasjad teabe esitamise kohta vastavalt artiklis 15 sätestatud põhimõtetele; |
| --- | --- |

a)

üksikasjad teabe esitamise kohta vastavalt artiklis 15 sätestatud põhimõtetele;

| b) | elektrienergiaga kauplemise eeskirjade üksikasjad; |
| --- | --- |

b)

elektrienergiaga kauplemise eeskirjade üksikasjad;

| c) | investeerimisstiimulite üksikasjad võrkudevahelise ühenduse võimsuse jaoks, sealhulgas asukohasignaale käsitlevate eeskirjade üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

investeerimisstiimulite üksikasjad võrkudevahelise ühenduse võimsuse jaoks, sealhulgas asukohasignaale käsitlevate eeskirjade üksikasjad;

| d) | artikli 8 lõikes 6 loetletud valdkondi käsitlevad üksikasjad. |
| --- | --- |

d)

artikli 8 lõikes 6 loetletud valdkondi käsitlevad üksikasjad.

4.   Siseriiklike võrkude vaheliste ühenduste olemasoleva ülekandevõimsuse juhtimise ja jaotamise suunised on sätestatud lisas.

5.   Komisjon võib võtta vastu suunised käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 loetletud küsimuste kohta. Komisjon võib muuta käesoleva artikli lõikes 4 osutatud suuniseid artiklites 15 ja 16 ettenähtud põhimõtete kohaselt eelkõige selleks, et lisada üksikasjalikud suunised, mis hõlmavad kõiki praktikas kasutatavaid võimsuse jaotamise meetodeid, ning tagada ülekoormuse juhtimise mehhanismide areng vastavalt siseturu eesmärkidele. Vajaduse korral nähakse kõnesolevate muudatuste raames ette võrgu kasutamise ja toimimise ühised minimaalsed ohutuseeskirjad ja talitlusnormid, nagu on nimetatud artikli 15 lõikes 2.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Komisjon tagab, et suuniste vastuvõtmine ja muutmine loob käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajaliku minimaalse ühtlustamistaseme ega lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Komisjon osutab suuniste vastuvõtmisel ja muutmisel meetmetele, mis ta on võtnud seoses vastavusega kõnesolevate suuniste eeskirjadele kolmandates riikides, mis moodustavad osa ühenduse elektrisüsteemist.

Komisjon tagab kõnealuseid suuniseid esmakordselt vastu võttes, et üks meetme eelnõu hõlmab vähemalt lõike 1 punktides a ja d ning lõikes 2 nimetatud küsimused.

Artikkel 19

Reguleerivad asutused

Reguleerivad asutused tagavad oma toimingutes käesoleva määruse ja artikli 18 alusel vastuvõetud suuniste täitmise. Vajaduse korral teevad nad käesoleva määruse eesmärkide täitmisel koostööd omavahel, komisjoni ja ametiga vastavalt direktiivile 2009/.../EÜ.

Artikkel 20

Teabe andmine ja konfidentsiaalsus

1.   Liikmesriigid ja reguleerivad asutused annavad nõude korral komisjonile kogu teabe, mis on vajalik artikli 13 lõike 4 ja artikli 18 kohaldamiseks.

Reguleerivad asutused annavad eelkõige artikli 13 lõigete 4 ja 6 kohaldamisel korrapäraselt teavet siseriiklike põhivõrguettevõtjate tegelike kulude kohta ning esitavad andmed ja kogu asjakohase teabe seoses põhivõrguettevõtjate võrkudes olevate tegelike elektrivoogude ja võrgukuludega.

Komisjon peab määrama mõistliku tähtaja, mille jooksul teave tuleb edastada, võttes arvesse nõutava teabe keerukust ja teabevajaduse kiireloomulisust.

2.   Kui asjaomane liikmesriik või reguleeriv asutus ei esita kõnesolevat teavet käesoleva artikli lõike 1 kohaselt ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon nõuda kogu artikli 13 lõike 4 ja artikli 18 kohaldamiseks vajalikku teavet vahetult asjaomaselt ettevõtjalt.

Ettevõtjale teabenõude saatmisega samal ajal edastab komisjon nõude koopia reguleerivatele asutustele selles liikmesriigis, mille territooriumil asub ettevõtja juhatus.

3.   Teabenõudes märgib komisjon nõude õigusliku aluse, teabe esitamise tähtaja, nõude eesmärgi, samuti artikli 22 lõikes 2 ettenähtud karistused ebaõige, ebatäieliku või eksitava teabe esitamise eest. Komisjon määrab mõistliku tähtaja, võttes arvesse nõutava teabe keerukust ning kiireloomulisust.

4.   Nõutava teabe esitajateks on ettevõtjate omanikud või omanike esindajad ning juriidiliste isikute puhul neid seaduse või põhikirja alusel esindama volitatud isikud. Nõuetekohaselt volitatud advokaadid võivad esitada teavet oma klientide nimel. Klient jääb täielikult vastutavaks selle eest, et ei esitataks ebatäielikku, ebaõiget või eksitavat teavet.

5.   Kui ettevõtja ei esita nõutud teavet komisjoni poolt määratud tähtaja jooksul või annab puudulikku teavet, nõuab komisjon teabe esitamist oma otsusega. Otsuses täpsustatakse, mis teavet nõutakse, ja määratakse kindlaks asjakohane tähtaeg, mille jooksul see tuleb esitada. Selles märgitakse artikli 22 lõikega 2 ettenähtud karistused. Otsuses teavitatakse ka õigusest anda otsus läbivaatamiseks Euroopa Ühenduste Kohtule.

Samal ajal saadab komisjon koopia oma otsusest selle liikmesriigi reguleerivatele asutustele, kelle territooriumil on isiku elukoht või ettevõtja asukoht.

6.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud teavet kasutatakse üksnes artikli 13 lõike 4 ja artikli 18 kohaldamisel.

Komisjon ei avalikusta käesoleva määruse alusel esitatud teavet, mille suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise kohustust.

Artikkel 21

Liikmesriikide õigus sätestada üksikasjalikumad meetmed

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigusi säilitada või võtta meetmeid, mis sisaldavad üksikasjalikumaid tingimusi kui need, mis on sätestatud käesolevas määruses või artiklis 18 nimetatud suunistes.

Artikkel 22

Karistused

1.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, kehtestavad liikmesriigid eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende sätete kohaldamise tagamiseks. Nimetatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad määruse (EÜ) nr 1228/2003 sätetele vastavatest eeskirjadest komisjonile 1. juuliks 2004 ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest. Nad teatavad eeskirjadest, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 1228/2003 sätetele ... (12) ja annavad komisjonile viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

2.   Komisjon võib oma otsusega määrata ettevõtjatele trahve, mis ei ületa 1 % eelmise majandusaasta kogukäibest, kui nad tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu annavad ebaõiget, ebatäielikku või eksitavat teavet, vastates artikli 20 lõike 3 alusel esitatud nõudele, või ei esita teavet tähtaja jooksul, mis on ette nähtud artikli 20 lõike 5 esimese lõigu alusel vastuvõetud otsusega.

Trahvisumma määramisel võetakse arvesse esimeses lõigus ettenähtud nõuete täitmata jätmisega seotud rikkumise raskust.

3.   Lõike 1 alusel sätestatud karistused ja lõike 2 alusel tehtud otsused ei ole kriminaalõigusliku iseloomuga.

Artikkel 23

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2009/.../EÜ artikli 46 alusel loodud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 24

Komisjoni aruanne

Komisjon kontrollib käesoleva määruse rakendamist. Ta annab oma direktiivi ... (13) alusel esitatud aruandes ülevaate käesoleva määruse kohaldamisel saadud kogemustest. Aruandes analüüsitakse eelkõige, kui suures ulatuses on käesoleva määrusega õnnestunud tagada piiriüleses elektrikaubanduses mittediskrimineerivad ja kulusid kajastavad võrgule juurdepääsu tingimused, mis aitavad kindlustada tarbijatele valikuvõimalused hästi toimival elektrienergia siseturul ja energiavarustuse pikaajalise kindluse, ning kui suures ulatuses on kasutusel tõhusad asukohasignaalid. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud ja/või soovitused.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1228/2003 tunnistatakse kehtetuks alates ... (13). Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt lisas II esitatud vastavustabelile.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates ... (13).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

1

(2)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 18. juuni 2008. aasta arvamus(Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 9. jaanuari 2009. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

4

(5)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L ...

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  Määruse (EÜ) nr 1228/2003 jõustumise kuupäev.

8

(9)  Käesoleva määruse kohaldamise kuupäev, st 18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsus nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta (ELT L 262, 22.9.2006, lk 1).

10

(11)  EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20.

11

(12)  Käesoleva määruse kohaldamise kuupäev.

12

(13)  Kaheksateist kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

13

---

I LISA

RIIKLIKE VÕRKUDE VAHELISTE ÜHENDUSTE OLEMASOLEVA EDASTAMISVÕIMSUSE JUHTIMISE JA JAOTAMISE SUUNISED

1.   Üldsätted

| 1.1. | Põhivõrguettevõtjad peaksid püüdma vastu võtta kõik äritehingud, sealhulgas piiriülese kaubandusega seotud tehingud. |
| --- | --- |

1.1.

Põhivõrguettevõtjad peaksid püüdma vastu võtta kõik äritehingud, sealhulgas piiriülese kaubandusega seotud tehingud.

| 1.2. | Ülekoormuse puudumise korral ei tohi piirata juurdepääsu võrkude vastastikusele sidumisele. Kuna ülekoormus tavaliselt puudub, ei ole piiriülesele ülekandeteenusele juurdepääsuks vaja kehtestada üldise jaotamise alalist korda. |
| --- | --- |

1.2.

Ülekoormuse puudumise korral ei tohi piirata juurdepääsu võrkude vastastikusele sidumisele. Kuna ülekoormus tavaliselt puudub, ei ole piiriülesele ülekandeteenusele juurdepääsuks vaja kehtestada üldise jaotamise alalist korda.

| 1.3. | Kui plaanipärased äritehingud on vastuolus võrgu turvalise toimimisega, leevendavad põhivõrguettevõtjad ülekoormust vastavalt elektrivõrgu ohutu toimimise nõuetele, püüdes kindlustada, et kõik seonduvad kulud jääksid majanduslikult tõhusale tasemele. Korrigeerivat edasisaatmist või vahetuskauba tegemist kavandatakse juhul, kui väiksema maksumusega meetmeid ei ole võimalik rakendada. |
| --- | --- |

1.3.

Kui plaanipärased äritehingud on vastuolus võrgu turvalise toimimisega, leevendavad põhivõrguettevõtjad ülekoormust vastavalt elektrivõrgu ohutu toimimise nõuetele, püüdes kindlustada, et kõik seonduvad kulud jääksid majanduslikult tõhusale tasemele. Korrigeerivat edasisaatmist või vahetuskauba tegemist kavandatakse juhul, kui väiksema maksumusega meetmeid ei ole võimalik rakendada.

| 1.4. | Struktuurilise ülekoormuse puhul rakendavad põhivõrguettevõtjad viivitamata asjakohaseid ülekoormuse juhtimise eeskirju ja korda, mis on eelnevalt määratletud ja kokku lepitud. Ülekoormuse juhtimise meetoditega tagatakse kogu eraldatud edastamisvõimsusega seotud tegelike elektrivoogude vastavus võrgu turvastandarditele. |
| --- | --- |

1.4.

Struktuurilise ülekoormuse puhul rakendavad põhivõrguettevõtjad viivitamata asjakohaseid ülekoormuse juhtimise eeskirju ja korda, mis on eelnevalt määratletud ja kokku lepitud. Ülekoormuse juhtimise meetoditega tagatakse kogu eraldatud edastamisvõimsusega seotud tegelike elektrivoogude vastavus võrgu turvastandarditele.

| 1.5. | Ülekoormuse juhtimiseks vastuvõetud meetoditega antakse tõhusaid hinnasignaale turuosalistele ja põhivõrguettevõtjatele, edendatakse konkurentsi ja need sobivad piirkondlikuks ja ühendusesiseseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

1.5.

Ülekoormuse juhtimiseks vastuvõetud meetoditega antakse tõhusaid hinnasignaale turuosalistele ja põhivõrguettevõtjatele, edendatakse konkurentsi ja need sobivad piirkondlikuks ja ühendusesiseseks kasutamiseks.

| 1.6. | Ülekoormuse juhtimiseks ei või kasutada tehingupõhist eristamist. Konkreetse ülekandeteenuse taotlus lükatakse tagasi ainult juhul, kui kõik järgmised kumulatiivsed tingimused on täidetud:






  a) | kõnealuse taotluse vastuvõtmisest tulenevad täiendavad tegelikud elektrivood viitavad, et elektrisüsteemi ohutut toimimist ei ole võimalik enam tagada ja |
| --- | --- | --- |

1.6.

Ülekoormuse juhtimiseks ei või kasutada tehingupõhist eristamist. Konkreetse ülekandeteenuse taotlus lükatakse tagasi ainult juhul, kui kõik järgmised kumulatiivsed tingimused on täidetud:

a)

kõnealuse taotluse vastuvõtmisest tulenevad täiendavad tegelikud elektrivood viitavad, et elektrisüsteemi ohutut toimimist ei ole võimalik enam tagada ja

| b) | selle taotlusega seotud rahaline väärtus ülekoormuse juhtimise menetluses on madalam kui kõikide teiste taotluste puhul, mida kavatsetakse sama teenuse ja tingimuste raames vastu võtta. |
| --- | --- |

b)

selle taotlusega seotud rahaline väärtus ülekoormuse juhtimise menetluses on madalam kui kõikide teiste taotluste puhul, mida kavatsetakse sama teenuse ja tingimuste raames vastu võtta.

| 1.7. | Asjakohaste võrgupiirkondade määratlemisel, mille piires ja vahel ülekoormuse juhtimist kohaldatakse, juhinduvad põhivõrguettevõtjad kulutasuvuse ja negatiivse mõju minimeerimise põhimõtetest elektrienergia siseturul. Eelkõige ei või põhivõrguettevõtjad piirata ühendusvõimsust, et vähendada ülekoormust oma kontrollpiirkonnas, välja arvatud eelnimetatud põhjustel ja toimimisohutusega seotud põhjustel (1). Kui selline olukord tekib, peavad põhivõrguettevõtjad seda kirjeldama ja kõigile süsteemi kasutajatele läbipaistvalt esitama. Selline olukord on lubatud üksnes seni, kuni leitakse pikaajaline lahendus. Põhivõrguettevõtjad kirjeldavad pikaajalise lahenduse leidmise meetodeid ja projekte ning esitavad need läbipaistvalt kõigile süsteemi kasutajatele. |
| --- | --- |

1.7.

Asjakohaste võrgupiirkondade määratlemisel, mille piires ja vahel ülekoormuse juhtimist kohaldatakse, juhinduvad põhivõrguettevõtjad kulutasuvuse ja negatiivse mõju minimeerimise põhimõtetest elektrienergia siseturul. Eelkõige ei või põhivõrguettevõtjad piirata ühendusvõimsust, et vähendada ülekoormust oma kontrollpiirkonnas, välja arvatud eelnimetatud põhjustel ja toimimisohutusega seotud põhjustel (1). Kui selline olukord tekib, peavad põhivõrguettevõtjad seda kirjeldama ja kõigile süsteemi kasutajatele läbipaistvalt esitama. Selline olukord on lubatud üksnes seni, kuni leitakse pikaajaline lahendus. Põhivõrguettevõtjad kirjeldavad pikaajalise lahenduse leidmise meetodeid ja projekte ning esitavad need läbipaistvalt kõigile süsteemi kasutajatele.

| 1.8. | Elektrivõrgu tasakaalustamisel enda kontrolli all olevas piirkonnas võrgusiseste operatiivsete meetmete ja edasisaatmisega, võtavad põhivõrguettevõtjad arvesse nimetatud meetmete mõju külgnevatele kontrollpiirkondadele. |
| --- | --- |

1.8.

Elektrivõrgu tasakaalustamisel enda kontrolli all olevas piirkonnas võrgusiseste operatiivsete meetmete ja edasisaatmisega, võtavad põhivõrguettevõtjad arvesse nimetatud meetmete mõju külgnevatele kontrollpiirkondadele.

| 1.9. | 1. jaanuariks 2008 kehtestatakse koordineeritult ohutute toimimistingimustega mehhanismid mitu korda päevas toimivaks võrkudevahelise võimsuse ülekoormuse juhtimiseks, et maksimeerida kauplemisvõimalusi ja kindlustada piiriülene tasakaal. |
| --- | --- |

1.9.

1. jaanuariks 2008 kehtestatakse koordineeritult ohutute toimimistingimustega mehhanismid mitu korda päevas toimivaks võrkudevahelise võimsuse ülekoormuse juhtimiseks, et maksimeerida kauplemisvõimalusi ja kindlustada piiriülene tasakaal.

| 1.10. | Riiklikud reguleerivad asutused hindavad korrapäraselt ülekoormuse juhtimise meetodeid, pöörates erilist tähelepanu kooskõlale käesolevas määruses ja suunistes kehtestatud põhimõtete ja eeskirjadega ning nende põhimõtete ja eeskirjade alusel reguleerivate asutuste endi poolt kehtestanud tähtaegade ja tingimustega. Sellise hindamise käigus konsulteeritakse kõikide turul tegutsejatega ja võetakse arvesse kõik asjaomased uurimused. |
| --- | --- |

1.10.

Riiklikud reguleerivad asutused hindavad korrapäraselt ülekoormuse juhtimise meetodeid, pöörates erilist tähelepanu kooskõlale käesolevas määruses ja suunistes kehtestatud põhimõtete ja eeskirjadega ning nende põhimõtete ja eeskirjade alusel reguleerivate asutuste endi poolt kehtestanud tähtaegade ja tingimustega. Sellise hindamise käigus konsulteeritakse kõikide turul tegutsejatega ja võetakse arvesse kõik asjaomased uurimused.

2.   Ülekoormuse juhtimise meetodid

| 2.1. | Tõhusa piiriülese kaubanduse soodustamiseks peavad ülekoormuse juhtimise meetodid olema turupõhised. Seepärast jagatakse võimsust ainult otsestel (võimsus) või kaudsetel (võimsus ja energia) enampakkumistel. Mõlemaid meetodeid võib kasutada koos samas võrkudevahelises ühenduses. Mitu korda päevas toimuva kauplemise puhul võib kasutada pidevat kauplemist. |
| --- | --- |

2.1.

Tõhusa piiriülese kaubanduse soodustamiseks peavad ülekoormuse juhtimise meetodid olema turupõhised. Seepärast jagatakse võimsust ainult otsestel (võimsus) või kaudsetel (võimsus ja energia) enampakkumistel. Mõlemaid meetodeid võib kasutada koos samas võrkudevahelises ühenduses. Mitu korda päevas toimuva kauplemise puhul võib kasutada pidevat kauplemist.

| 2.2. | Sõltuvalt konkurentsitingimustest võib osutuda vajalikuks, et ülekoormuse juhtimise mehhanismid võimaldaksid edastamisvõimsuse nii pika- kui lühiajalist jaotamist. |
| --- | --- |

2.2.

Sõltuvalt konkurentsitingimustest võib osutuda vajalikuks, et ülekoormuse juhtimise mehhanismid võimaldaksid edastamisvõimsuse nii pika- kui lühiajalist jaotamist.

| 2.3. | Võimsuse jaotamise menetlusega jaotatakse olemasoleva ühendusvõimsuse ettenähtud osa ning sellele lisaks mis tahes allesjäänud võimsus, mis on jäänud jaotamata, ja mis tahes võimsus, mille selle omanikud on lasknud vabaks pärast eelmisi jaotamisi. |
| --- | --- |

2.3.

Võimsuse jaotamise menetlusega jaotatakse olemasoleva ühendusvõimsuse ettenähtud osa ning sellele lisaks mis tahes allesjäänud võimsus, mis on jäänud jaotamata, ja mis tahes võimsus, mille selle omanikud on lasknud vabaks pärast eelmisi jaotamisi.

| 2.4. | Põhivõrguettevõtjad optimeerivad võimsuse stabiilsuse määra, võttes arvesse asjaomaste põhivõrguettevõtjate kohustusi ja õigusi ning turuosaliste kohustusi ja õigusi, et soodustada tegelikku ja tõhusat konkurentsi. Väikese osa võimsusest võib pakkuda turule väiksemat stabiilsustaset eeldades, kuid turuosalistele antakse kogu aeg täpset teavet piiriüleste liinide kaudu edastamise täpsete tingimuste kohta. |
| --- | --- |

2.4.

Põhivõrguettevõtjad optimeerivad võimsuse stabiilsuse määra, võttes arvesse asjaomaste põhivõrguettevõtjate kohustusi ja õigusi ning turuosaliste kohustusi ja õigusi, et soodustada tegelikku ja tõhusat konkurentsi. Väikese osa võimsusest võib pakkuda turule väiksemat stabiilsustaset eeldades, kuid turuosalistele antakse kogu aeg täpset teavet piiriüleste liinide kaudu edastamise täpsete tingimuste kohta.

| 2.5. | Võimsuste pika- ja lühiajalisele jaotamisele juurdepääsu õigused on stabiilse edastamisvõimsuse õigused. Nende suhtes kehtivad määramise ajal põhimõtted „kasuta või kaota” või „kasuta või müü”. |
| --- | --- |

2.5.

Võimsuste pika- ja lühiajalisele jaotamisele juurdepääsu õigused on stabiilse edastamisvõimsuse õigused. Nende suhtes kehtivad määramise ajal põhimõtted „kasuta või kaota” või „kasuta või müü”.

| 2.6. | Põhivõrguettevõtjad määravad erinevate ajakavade vahel võimsuste jaotamise jaoks sobiva struktuuri. See võib hõlmata võimalust reserveerida miinimumprotsent ühendusvõimsusest iga päev või mitu korda päevas jaotatavate võimsuste tarbeks. Kõnealuse jaotusstruktuuri peavad läbi vaatama vastavad reguleerivad asutused. Oma ettepanekute kavandamisel peavad põhivõrguettevõtjad võtma arvesse:






  a) | turgude omadusi; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Põhivõrguettevõtjad määravad erinevate ajakavade vahel võimsuste jaotamise jaoks sobiva struktuuri. See võib hõlmata võimalust reserveerida miinimumprotsent ühendusvõimsusest iga päev või mitu korda päevas jaotatavate võimsuste tarbeks. Kõnealuse jaotusstruktuuri peavad läbi vaatama vastavad reguleerivad asutused. Oma ettepanekute kavandamisel peavad põhivõrguettevõtjad võtma arvesse:

a)

turgude omadusi;

| b) | toimimistingimusi, nagu kindlalt deklareeritud kavade tasakaalustamise mõjud; |
| --- | --- |

b)

toimimistingimusi, nagu kindlalt deklareeritud kavade tasakaalustamise mõjud;

| c) | eri võimsuse jaotamise mehhanismide tarbeks vastuvõetud protsendimäärade ja ajakavade ühtlustamise taset. |
| --- | --- |

c)

eri võimsuse jaotamise mehhanismide tarbeks vastuvõetud protsendimäärade ja ajakavade ühtlustamise taset.

| 2.7. | Võimsuse jaotamisel ei tohi teha vahet turuosaliste vahel, kes soovivad kasutada oma õigusi sõlmida kahepoolseid tarnelepinguid või teha pakkumisi võimsuste vahetamisteks. Võidavad kõrgeima väärtusega pakkumised, ükskõik kas need on teatava kindla ajavahemiku jooksul tehtud kaudsed või otsesed pakkumised. |
| --- | --- |

2.7.

Võimsuse jaotamisel ei tohi teha vahet turuosaliste vahel, kes soovivad kasutada oma õigusi sõlmida kahepoolseid tarnelepinguid või teha pakkumisi võimsuste vahetamisteks. Võidavad kõrgeima väärtusega pakkumised, ükskõik kas need on teatava kindla ajavahemiku jooksul tehtud kaudsed või otsesed pakkumised.

| 2.8. | Piirkondades, kus elektrienergia ennakturud on hästi arenenud ja oma tõhusust tõendanud, võib kogu ühendusvõimsuse jaotada kaudsel enampakkumisel. |
| --- | --- |

2.8.

Piirkondades, kus elektrienergia ennakturud on hästi arenenud ja oma tõhusust tõendanud, võib kogu ühendusvõimsuse jaotada kaudsel enampakkumisel.

| 2.9. | Muude kui uute võrkudevaheliste ühenduste puhul, millele tehakse käesoleva määruse artikli 7 kohaselt erand, ei ole võimsuse jaotamise meetodite hulgas lubatud varuhindade kehtestamine. |
| --- | --- |

2.9.

Muude kui uute võrkudevaheliste ühenduste puhul, millele tehakse käesoleva määruse artikli 7 kohaselt erand, ei ole võimsuse jaotamise meetodite hulgas lubatud varuhindade kehtestamine.

| 2.10. | Põhimõtteliselt võivad kõik potentsiaalsed turuosalised osaleda jaotamisprotsessis piiranguteta. Vältimaks ohtu tekitada või suurendada probleeme seoses mõne turuosalise turgu valitseva seisundi potentsiaalse kasutamisega, võivad pädevad reguleerivad ja/või konkurentsiasutused vajaduse korral kehtestada üldised piirangud või turgu valitsevast seisundist tulenevalt seada piirangud konkreetsele äriühingule. |
| --- | --- |

2.10.

Põhimõtteliselt võivad kõik potentsiaalsed turuosalised osaleda jaotamisprotsessis piiranguteta. Vältimaks ohtu tekitada või suurendada probleeme seoses mõne turuosalise turgu valitseva seisundi potentsiaalse kasutamisega, võivad pädevad reguleerivad ja/või konkurentsiasutused vajaduse korral kehtestada üldised piirangud või turgu valitsevast seisundist tulenevalt seada piirangud konkreetsele äriühingule.

| 2.11. | Turuosalised peavad määratud tähtpäevaks kindlasti teatama põhivõrguettevõtjatele võimsuste kasutamise iga ajakava kohta. Tähtaeg sätestatakse arvestusega, et põhivõrguettevõtjatel oleks võimalik loovutada kasutamata võimsused järgmise asjaomase ajakava jaoks ümberjaotamiseks — sealhulgas mitu korda päevas toimivaks sessiooniks. |
| --- | --- |

2.11.

Turuosalised peavad määratud tähtpäevaks kindlasti teatama põhivõrguettevõtjatele võimsuste kasutamise iga ajakava kohta. Tähtaeg sätestatakse arvestusega, et põhivõrguettevõtjatel oleks võimalik loovutada kasutamata võimsused järgmise asjaomase ajakava jaoks ümberjaotamiseks — sealhulgas mitu korda päevas toimivaks sessiooniks.

| 2.12. | Võimsusega võib järelturul vabalt kaubelda, kui põhivõrguettevõtjat on eelnevalt piisavalt vara teavitatud. Kui põhivõrguettevõtja keeldub järelturul kauplemisest (tehingust), peab ta seda selgelt ja läbipaistvalt kõigile turuosalistele teatama ja selgitama ning teavitama sellest reguleerivat asutust. |
| --- | --- |

2.12.

Võimsusega võib järelturul vabalt kaubelda, kui põhivõrguettevõtjat on eelnevalt piisavalt vara teavitatud. Kui põhivõrguettevõtja keeldub järelturul kauplemisest (tehingust), peab ta seda selgelt ja läbipaistvalt kõigile turuosalistele teatama ja selgitama ning teavitama sellest reguleerivat asutust.

| 2.13. | Võimetuse korral täita võimsuse jaotamisega seotud kohustusi kannavad finantstagajärgi need, kes on sellise olukorra eest vastutavad. Kui turuosalised ei suuda kasutada võimsust, mille kasutamiseks nad on võtnud kohustuse või kui nad on otsese enampakkumise teel omandatud võimsuse puhul võimetud sellega järelturul kauplema või seda õigeaegselt tagastama, kaotavad nad õiguse sellele võimsusele ning maksavad kulusid kajastava tasu. Kõik kulusid kajastavad tasud võimsuse kasutamata jätmise eest peavad olema põhjendatud ja proportsionaalsed. Kui põhivõrguettevõtja ei täida oma kohustusi, peab ta turuosalisele samamoodi kompenseerima võimsusõiguste kaotuse. Sellest tulenevaid kahjusid sellisel juhul arvesse ei võeta. Peamised põhimõtted ja meetodid, mida kasutatakse kohustuste täitmise võimetusest tuleneva vastutuse kindlaksmääramiseks, sätestatakse eelnevalt finantstagajärgede suhtes ning asjaomane riiklik reguleeriv asutus või asjaomased riiklikud reguleerivad asutused peavad need läbi vaatama. |
| --- | --- |

2.13.

Võimetuse korral täita võimsuse jaotamisega seotud kohustusi kannavad finantstagajärgi need, kes on sellise olukorra eest vastutavad. Kui turuosalised ei suuda kasutada võimsust, mille kasutamiseks nad on võtnud kohustuse või kui nad on otsese enampakkumise teel omandatud võimsuse puhul võimetud sellega järelturul kauplema või seda õigeaegselt tagastama, kaotavad nad õiguse sellele võimsusele ning maksavad kulusid kajastava tasu. Kõik kulusid kajastavad tasud võimsuse kasutamata jätmise eest peavad olema põhjendatud ja proportsionaalsed. Kui põhivõrguettevõtja ei täida oma kohustusi, peab ta turuosalisele samamoodi kompenseerima võimsusõiguste kaotuse. Sellest tulenevaid kahjusid sellisel juhul arvesse ei võeta. Peamised põhimõtted ja meetodid, mida kasutatakse kohustuste täitmise võimetusest tuleneva vastutuse kindlaksmääramiseks, sätestatakse eelnevalt finantstagajärgede suhtes ning asjaomane riiklik reguleeriv asutus või asjaomased riiklikud reguleerivad asutused peavad need läbi vaatama.

3.   Koordineerimine

| 3.1. | Ühendusvõimsuste korral koordineerivad ja rakendavad võimsuste jaotamist asjaomased põhivõrguettevõtjad, kasutades ühist jaotamiskorda. Juhul, kui kahe riigi (põhivõrguettevõtja) vaheline kaubavahetus võib märkimisväärselt mõjutada kolmanda riigi (põhivõrguettevõtja) tegelike elektrivoogude tingimusi, tuleb ülekoormuse juhtimise meetodeid koordineerida kõigi põhivõrguettevõtjate vahel, keda mõjutab ülekoormuse juhtimise ühine kord. Riiklikud reguleerivad asutused ja põhivõrguettevõtjad tagavad, et ühtegi ülekoormuse juhtimise menetlust, mis märkimisväärselt mõjutab tegelikke elektrivooge teistes võrkudes, ei töötata välja ühepoolselt. |
| --- | --- |

3.1.

Ühendusvõimsuste korral koordineerivad ja rakendavad võimsuste jaotamist asjaomased põhivõrguettevõtjad, kasutades ühist jaotamiskorda. Juhul, kui kahe riigi (põhivõrguettevõtja) vaheline kaubavahetus võib märkimisväärselt mõjutada kolmanda riigi (põhivõrguettevõtja) tegelike elektrivoogude tingimusi, tuleb ülekoormuse juhtimise meetodeid koordineerida kõigi põhivõrguettevõtjate vahel, keda mõjutab ülekoormuse juhtimise ühine kord. Riiklikud reguleerivad asutused ja põhivõrguettevõtjad tagavad, et ühtegi ülekoormuse juhtimise menetlust, mis märkimisväärselt mõjutab tegelikke elektrivooge teistes võrkudes, ei töötata välja ühepoolselt.

| 3.2. | Ühist koordineeritud ülekoormuse juhtimise meetodit ja menetlust võimsuste jaotamiseks turule vähemalt kord aastas, kord kuus ja üks päev ette kohaldatakse hiljemalt 1. jaanuaril 2007 järgmistes piirkondades asuvate riikide vahel:






  a) | Põhja-Euroopa (st Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Poola); |
| --- | --- | --- |

3.2.

Ühist koordineeritud ülekoormuse juhtimise meetodit ja menetlust võimsuste jaotamiseks turule vähemalt kord aastas, kord kuus ja üks päev ette kohaldatakse hiljemalt 1. jaanuaril 2007 järgmistes piirkondades asuvate riikide vahel:

a)

Põhja-Euroopa (st Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Poola);

| b) | Loode-Euroopa (st Beneluxi riigid, Saksamaa ja Prantsusmaa); |
| --- | --- |

b)

Loode-Euroopa (st Beneluxi riigid, Saksamaa ja Prantsusmaa);

| c) | Itaalia (st Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Austria, Sloveenia ja Kreeka); |
| --- | --- |

c)

Itaalia (st Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Austria, Sloveenia ja Kreeka);

| d) | Kesk- ja Ida-Euroopa (st Saksamaa, Poola, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Ungari, Austria ja Sloveenia); |
| --- | --- |

d)

Kesk- ja Ida-Euroopa (st Saksamaa, Poola, Tšehhi Vabariik, Slovakkia, Ungari, Austria ja Sloveenia);

| e) | Edela-Euroopa (st Hispaania, Portugal ja Prantsusmaa); |
| --- | --- |

e)

Edela-Euroopa (st Hispaania, Portugal ja Prantsusmaa);

| f) | Ühendkuningriik, Iirimaa ja Prantsusmaa; |
| --- | --- |

f)

Ühendkuningriik, Iirimaa ja Prantsusmaa;

| g) | Balti riigid (st Eesti, Läti ja Leedu). |
| --- | --- |

g)

Balti riigid (st Eesti, Läti ja Leedu).

Rohkem kui ühte piirkonda kuuluvaid riike hõlmava ühenduse puhul võib kohaldatud ülekoormuse juhtimise meetod erineda, et tagada vastavus meetoditele, mida kohaldatakse teistes piirkondades, kuhu need riigid kuuluvad. Sellisel juhul teevad asjaomased põhivõrguettevõtjad ettepaneku meetodi kohta, mille asjaomased reguleerivad asutused peavad läbi vaatama.

| 3.3. | Punktis 2.8. nimetatud riigid võivad jaotada kogu ühendusvõimsuse üks päev ette jaotamise põhimõttel. |
| --- | --- |

3.3.

Punktis 2.8. nimetatud riigid võivad jaotada kogu ühendusvõimsuse üks päev ette jaotamise põhimõttel.

| 3.4. | Kõigis neis seitsmes piirkonnas määratletakse ülekoormuse juhtimise kooskõlastatud kord eesmärgiga luua tõeliselt lõimunud elektrienergia siseturg. Turuosalised ei peaks seisma silmitsi kokkusobimatute piirkondlike süsteemidega. |
| --- | --- |

3.4.

Kõigis neis seitsmes piirkonnas määratletakse ülekoormuse juhtimise kooskõlastatud kord eesmärgiga luua tõeliselt lõimunud elektrienergia siseturg. Turuosalised ei peaks seisma silmitsi kokkusobimatute piirkondlike süsteemidega.

| 3.5. | Ausa ja tõhusa konkurentsi ning piiriülese kaubanduse edendamiseks peab põhivõrguettevõtjate vaheline koordineerimine punktis 3.2. sätestatud piirkondades hõlmama kõiki etappe alates võimsuse arvutamisest ja jaotamise optimeerimisest kuni võrgu ohutu toimimiseni koos vastutuse kindlaksmääramisega. Selline koordineerimine hõlmab eelkõige järgmist:






  a) | ühise edastamismudeli kasutamine, mis käsitleb tõhusalt vastastikuses sõltuvuses olevaid tegelikke elektri ringvooge ning arvestab lahknevusi kaubanduslike ja tegelike elektrivoogude vahel; |
| --- | --- | --- |

3.5.

Ausa ja tõhusa konkurentsi ning piiriülese kaubanduse edendamiseks peab põhivõrguettevõtjate vaheline koordineerimine punktis 3.2. sätestatud piirkondades hõlmama kõiki etappe alates võimsuse arvutamisest ja jaotamise optimeerimisest kuni võrgu ohutu toimimiseni koos vastutuse kindlaksmääramisega. Selline koordineerimine hõlmab eelkõige järgmist:

a)

ühise edastamismudeli kasutamine, mis käsitleb tõhusalt vastastikuses sõltuvuses olevaid tegelikke elektri ringvooge ning arvestab lahknevusi kaubanduslike ja tegelike elektrivoogude vahel;

| b) | võimsuste jaotamine ja määramine vastastikuses sõltuvuses olevate tegelike ringvoogude tõhusaks käsitlemiseks; |
| --- | --- |

b)

võimsuste jaotamine ja määramine vastastikuses sõltuvuses olevate tegelike ringvoogude tõhusaks käsitlemiseks;

| c) | võimsuste omanike ühesugused kohustused anda teavet võimsuse kavandatava kasutuse kohta, st võimsuse määramine (otseste enampakkumiste jaoks); |
| --- | --- |

c)

võimsuste omanike ühesugused kohustused anda teavet võimsuse kavandatava kasutuse kohta, st võimsuse määramine (otseste enampakkumiste jaoks);

| d) | ühesugused ajakavad ja sulgemistähtajad; |
| --- | --- |

d)

ühesugused ajakavad ja sulgemistähtajad;

| e) | ühesugune struktuur võimsuste jaotamiseks eri ajakavade vahel (nt üks päev, 3 tundi, üks nädal jne) ja väljendatuna müüdud võimsuseplokkidena (vooluhulk megavattides, megavatt-tundides jne); |
| --- | --- |

e)

ühesugune struktuur võimsuste jaotamiseks eri ajakavade vahel (nt üks päev, 3 tundi, üks nädal jne) ja väljendatuna müüdud võimsuseplokkidena (vooluhulk megavattides, megavatt-tundides jne);

| f) | järjepidev lepinguline raamistik suhetes turuosalistega; |
| --- | --- |

f)

järjepidev lepinguline raamistik suhetes turuosalistega;

| g) | voogude kontroll, et tagada vastavus võrgu operatiivplaneerimise ja reaalajas toimimise turvastandarditele; |
| --- | --- |

g)

voogude kontroll, et tagada vastavus võrgu operatiivplaneerimise ja reaalajas toimimise turvastandarditele;

| h) | ülekoormuse juhtimisega seotud tegevuste raamatupidamisarvestus ja arveldus. |
| --- | --- |

h)

ülekoormuse juhtimisega seotud tegevuste raamatupidamisarvestus ja arveldus.

| 3.6. | Koordineerimine hõlmab ka põhivõrguettevõtjate vahelist teabevahetust. Teabevahetuse iseloom, aeg ja sagedus peavad olema kooskõlas punktis 3.5 nimetatud tegevuste ja elektriturgude toimimisega. Eelkõige võimaldab kõnealune teabevahetus põhivõrguettevõtjatel ennustada võimalikult täpselt võrgu üldist seisukorda, et hinnata vooge oma võrgus ja olemasolevaid võrkudevahelisi ühendusvõimsusi. Iga põhivõrguettevõtja, kes kogub andmeid teiste põhivõrguettevõtjate nimel, peab osalevatele põhivõrguettevõtjatele tagasi saatma kogutud andmete tulemused. |
| --- | --- |

3.6.

Koordineerimine hõlmab ka põhivõrguettevõtjate vahelist teabevahetust. Teabevahetuse iseloom, aeg ja sagedus peavad olema kooskõlas punktis 3.5 nimetatud tegevuste ja elektriturgude toimimisega. Eelkõige võimaldab kõnealune teabevahetus põhivõrguettevõtjatel ennustada võimalikult täpselt võrgu üldist seisukorda, et hinnata vooge oma võrgus ja olemasolevaid võrkudevahelisi ühendusvõimsusi. Iga põhivõrguettevõtja, kes kogub andmeid teiste põhivõrguettevõtjate nimel, peab osalevatele põhivõrguettevõtjatele tagasi saatma kogutud andmete tulemused.

4.   Turutehingute ajakava

| 4.1. | Olemasolev edastamisvõimsus jaotatakse piisavalt aegsasti. Enne iga jaotamist avaldavad asjaomased põhivõrguettevõtjad koos jaotatava võimsuse, võttes vajaduse korral arvesse stabiilsetest edastamisõigustest vabaks antud koguseid ja asjakohastel juhtudel seonduvaid tasakaalustatud määramisi koos ajavahemikega, mille jooksul kõnealust võimsust vähendatakse või see ei ole kättesaadav (näiteks hoolduse tõttu). |
| --- | --- |

4.1.

Olemasolev edastamisvõimsus jaotatakse piisavalt aegsasti. Enne iga jaotamist avaldavad asjaomased põhivõrguettevõtjad koos jaotatava võimsuse, võttes vajaduse korral arvesse stabiilsetest edastamisõigustest vabaks antud koguseid ja asjakohastel juhtudel seonduvaid tasakaalustatud määramisi koos ajavahemikega, mille jooksul kõnealust võimsust vähendatakse või see ei ole kättesaadav (näiteks hoolduse tõttu).

| 4.2. | Võrgu turvalisust täiel määral silmas pidades leiab edastamisõiguste määramine aset piisavalt vara, enne kõigi asjaomaste korrastatud turgude üks-päev-ette-sessioone ja enne, kui avaldatakse teade võimsuse kohta, mis jaotatakse üks päev ette või mitu korda päevas toimiva jaotusmehhanismi raames. Vastassuunalise edastamisõiguse määramised tasakaalustatakse eesmärgiga kasutada tõhusalt ära võrkude vastastikust sidumist. |
| --- | --- |

4.2.

Võrgu turvalisust täiel määral silmas pidades leiab edastamisõiguste määramine aset piisavalt vara, enne kõigi asjaomaste korrastatud turgude üks-päev-ette-sessioone ja enne, kui avaldatakse teade võimsuse kohta, mis jaotatakse üks päev ette või mitu korda päevas toimiva jaotusmehhanismi raames. Vastassuunalise edastamisõiguse määramised tasakaalustatakse eesmärgiga kasutada tõhusalt ära võrkude vastastikust sidumist.

| 4.3. | Olemasoleva edastamisvõimsuse järjestikused päevasisesed jaotamised päevaks D toimuvad päevadel D – 1 ja D pärast kavandatud või tegelike tootmiskavade avaldamist. |
| --- | --- |

4.3.

Olemasoleva edastamisvõimsuse järjestikused päevasisesed jaotamised päevaks D toimuvad päevadel D – 1 ja D pärast kavandatud või tegelike tootmiskavade avaldamist.

| 4.4. | Valmistades ette üks päev ette jaotatavat võrguoperatsiooni, vahetavad põhivõrguettevõtjad naaberpõhivõrgu ettevõtjatega teavet, mis hõlmab nende prognoosi võrgutopoloogia, tootmisüksuste olemasolu ja prognoositava tootmise ning koormusvoogude kohta, et optimeerida kogu võrgu kasutamist vastavalt võrgu ohutut toimimist käsitlevatele eeskirjadele. |
| --- | --- |

4.4.

Valmistades ette üks päev ette jaotatavat võrguoperatsiooni, vahetavad põhivõrguettevõtjad naaberpõhivõrgu ettevõtjatega teavet, mis hõlmab nende prognoosi võrgutopoloogia, tootmisüksuste olemasolu ja prognoositava tootmise ning koormusvoogude kohta, et optimeerida kogu võrgu kasutamist vastavalt võrgu ohutut toimimist käsitlevatele eeskirjadele.

5.   Läbipaistvus

| 5.1. | Põhivõrguettevõtjad avaldavad kõik võrgu kättesaadavuse, kasutamise ja võrgule juurdepääsuga seotud asjakohased andmed, sealhulgas aruande, kus ja miks esineb ülekoormust, ülekoormuse juhtimiseks kasutatud meetodid ja kavad selle edaspidiseks juhtimiseks. |
| --- | --- |

5.1.

Põhivõrguettevõtjad avaldavad kõik võrgu kättesaadavuse, kasutamise ja võrgule juurdepääsuga seotud asjakohased andmed, sealhulgas aruande, kus ja miks esineb ülekoormust, ülekoormuse juhtimiseks kasutatud meetodid ja kavad selle edaspidiseks juhtimiseks.

| 5.2. | Põhivõrguettevõtjad avaldavad üldise kirjelduse ülekoormuse juhtimise meetodi kohta, mida on erinevates olukordades kasutatud turule kättesaadava võimsuse maksimeerimiseks, ja üldise kava kogu edastamisvõimsuse arvutamiseks eri ajakavade jaoks võrgu elektriliste ja füüsikaliste näitajate põhjal. Kava peavad läbi vaatama asjaomaste liikmesriikide reguleerivad asutused. |
| --- | --- |

5.2.

Põhivõrguettevõtjad avaldavad üldise kirjelduse ülekoormuse juhtimise meetodi kohta, mida on erinevates olukordades kasutatud turule kättesaadava võimsuse maksimeerimiseks, ja üldise kava kogu edastamisvõimsuse arvutamiseks eri ajakavade jaoks võrgu elektriliste ja füüsikaliste näitajate põhjal. Kava peavad läbi vaatama asjaomaste liikmesriikide reguleerivad asutused.

| 5.3. | Põhivõrguettevõtjad kirjeldavad üksikasjalikult ülekoormuse juhtimisel ja võimsuste jaotamisel kasutatavat töökorda koos võimsuse taotlemise aegade ja menetlustega, pakutavaid tooteid ning nii põhivõrguettevõtja kui ka võimsuse omandaja kohustusi ja õigusi, sealhulgas vastutust, mis tuleneb võimetusest täita kohustusi, ning teevad need asjaolud läbipaistvalt kättesaadavaks kõigile potentsiaalsetele võrgukasutajatele. |
| --- | --- |

5.3.

Põhivõrguettevõtjad kirjeldavad üksikasjalikult ülekoormuse juhtimisel ja võimsuste jaotamisel kasutatavat töökorda koos võimsuse taotlemise aegade ja menetlustega, pakutavaid tooteid ning nii põhivõrguettevõtja kui ka võimsuse omandaja kohustusi ja õigusi, sealhulgas vastutust, mis tuleneb võimetusest täita kohustusi, ning teevad need asjaolud läbipaistvalt kättesaadavaks kõigile potentsiaalsetele võrgukasutajatele.

| 5.4. | Talitluse ja planeerimise turvastandardid on lahutamatu osa teabest, mille põhivõrguettevõtjad avaldavad üldsusele kättesaadavas dokumendis. Kõnealuse dokumendi vaatab läbi riiklik reguleeriv asutus. |
| --- | --- |

5.4.

Talitluse ja planeerimise turvastandardid on lahutamatu osa teabest, mille põhivõrguettevõtjad avaldavad üldsusele kättesaadavas dokumendis. Kõnealuse dokumendi vaatab läbi riiklik reguleeriv asutus.

| 5.5. | Põhivõrguettevõtjad avaldavad kõik piiriülese kaubandusega seotud andmed võimalikult optimaalse prognoosi alusel. Selle kohustustuse täitmiseks peavad turuosalised esitama põhivõrguettevõtjatele asjaomase teabe. Kõnealuse teabe avaldamise viisi peavad läbi vaatama reguleerivad asutused. Põhivõrguettevõtjad avaldavad vähemalt järgmise teabe:






  a) | iga aasta: teave edastamise infrastruktuuri pikaajalise arengu ja selle mõju kohta piiriülesele edastamisvõimsusele; |
| --- | --- | --- |

5.5.

Põhivõrguettevõtjad avaldavad kõik piiriülese kaubandusega seotud andmed võimalikult optimaalse prognoosi alusel. Selle kohustustuse täitmiseks peavad turuosalised esitama põhivõrguettevõtjatele asjaomase teabe. Kõnealuse teabe avaldamise viisi peavad läbi vaatama reguleerivad asutused. Põhivõrguettevõtjad avaldavad vähemalt järgmise teabe:

a)

iga aasta: teave edastamise infrastruktuuri pikaajalise arengu ja selle mõju kohta piiriülesele edastamisvõimsusele;

| b) | iga kuu: eeloleva kuu ja aasta prognoos turule kättesaadava edastamisvõimsuse kohta, võttes arvesse prognoosi koostamise ajal põhivõrguettevõtjatele asjaomast kättesaadavat teavet (nt suve- ja talveperioodi mõju liinide võimsusele, võrkude hooldus, tootmisüksuste kättesaadavus jne); |
| --- | --- |

b)

iga kuu: eeloleva kuu ja aasta prognoos turule kättesaadava edastamisvõimsuse kohta, võttes arvesse prognoosi koostamise ajal põhivõrguettevõtjatele asjaomast kättesaadavat teavet (nt suve- ja talveperioodi mõju liinide võimsusele, võrkude hooldus, tootmisüksuste kättesaadavus jne);

| c) | iga nädal: eeloleva nädala prognoos turule kättesaadava edastamisvõimsuse kohta, võttes arvesse prognoosi koostamise ajal põhivõrguettevõtjatele kättesaadavat teavet, nagu ilmaennustus, võrkude kavandatud hooldus, tootmisüksuste kättesaadavus jne; |
| --- | --- |

c)

iga nädal: eeloleva nädala prognoos turule kättesaadava edastamisvõimsuse kohta, võttes arvesse prognoosi koostamise ajal põhivõrguettevõtjatele kättesaadavat teavet, nagu ilmaennustus, võrkude kavandatud hooldus, tootmisüksuste kättesaadavus jne;

| d) | iga päev: üks päev ette või mitu korda päevas turule kättesaadav edastamisvõimsus igaks turulolemise ajaühikuks, võttes arvesse kõiki tasakaalustatud üks päev ette tehtud määramisi, tootmiskavasid, prognoositavat nõudlust ja võrkude kavandatud hooldust; |
| --- | --- |

d)

iga päev: üks päev ette või mitu korda päevas turule kättesaadav edastamisvõimsus igaks turulolemise ajaühikuks, võttes arvesse kõiki tasakaalustatud üks päev ette tehtud määramisi, tootmiskavasid, prognoositavat nõudlust ja võrkude kavandatud hooldust;

| e) | juba jaotatud üldvõimsus turuajaühikute kaupa ja kõik asjaomased tingimused, millel seda võimsust saab kasutada (näit enampakkumise arveldushind, võimsuse kasutamisele seatud kohustused jne); |
| --- | --- |

e)

juba jaotatud üldvõimsus turuajaühikute kaupa ja kõik asjaomased tingimused, millel seda võimsust saab kasutada (näit enampakkumise arveldushind, võimsuse kasutamisele seatud kohustused jne);

| f) | jaotatud võimsus nii kiiresti kui võimalik pärast iga jaotamist, samuti makstud hinnad; |
| --- | --- |

f)

jaotatud võimsus nii kiiresti kui võimalik pärast iga jaotamist, samuti makstud hinnad;

| g) | kasutatud üldvõimsus turuajaühikute kaupa viivitamata pärast määramist; |
| --- | --- |

g)

kasutatud üldvõimsus turuajaühikute kaupa viivitamata pärast määramist;

| h) | reaalajas nii täpselt kui võimalik: kasutatud koondatud kaubanduslikud ja tegelikud elektrivood turuajaühikute kaupa, sealhulgas kõigi selliste parandusmeetmete mõju, mis põhivõrguettevõtjad on võtnud võrgu- või süsteemiprobleemide lahendamiseks (nt tegevuse piiramine); |
| --- | --- |

h)

reaalajas nii täpselt kui võimalik: kasutatud koondatud kaubanduslikud ja tegelikud elektrivood turuajaühikute kaupa, sealhulgas kõigi selliste parandusmeetmete mõju, mis põhivõrguettevõtjad on võtnud võrgu- või süsteemiprobleemide lahendamiseks (nt tegevuse piiramine);

| i) | eelteave kavandatud seisakute kohta ja järelteave eelmise päeva suuremate kui 100-megavatiste generaatorite kavandatud ja kavandamata seisakute kohta. |
| --- | --- |

i)

eelteave kavandatud seisakute kohta ja järelteave eelmise päeva suuremate kui 100-megavatiste generaatorite kavandatud ja kavandamata seisakute kohta.

| 5.6. | Kogu asjakohane teave peab olema turu jaoks kättesaadav õigel ajal, et pidada läbirääkimisi kõigi tehingute üle (nt millal peetakse läbirääkimisi tööstustarbijate aastaste tarnelepingute sõlmimiseks või millal tuleb saata pakkumised korrastatud turgudele). |
| --- | --- |

5.6.

Kogu asjakohane teave peab olema turu jaoks kättesaadav õigel ajal, et pidada läbirääkimisi kõigi tehingute üle (nt millal peetakse läbirääkimisi tööstustarbijate aastaste tarnelepingute sõlmimiseks või millal tuleb saata pakkumised korrastatud turgudele).

| 5.7. | Põhivõrguettevõtjad avaldavad asjaomase teabe prognoositava nõudluse ja tootmise kohta vastavalt punktides 5.5. ja 5.6. osutatud ajakavadele. Põhivõrguettevõtjad avaldavad asjaomase vajaliku teabe ka piiriülese tasakaalustava turu kohta. |
| --- | --- |

5.7.

Põhivõrguettevõtjad avaldavad asjaomase teabe prognoositava nõudluse ja tootmise kohta vastavalt punktides 5.5. ja 5.6. osutatud ajakavadele. Põhivõrguettevõtjad avaldavad asjaomase vajaliku teabe ka piiriülese tasakaalustava turu kohta.

| 5.8. | Prognooside avaldamise puhul avaldatakse prognoosis käsitletud ajavahemikule järgneva ajavahemiku jooksul või hiljemalt järgmisel päeval (D + 1) prognoosi järel ka tegelikud järelväärtused. |
| --- | --- |

5.8.

Prognooside avaldamise puhul avaldatakse prognoosis käsitletud ajavahemikule järgneva ajavahemiku jooksul või hiljemalt järgmisel päeval (D + 1) prognoosi järel ka tegelikud järelväärtused.

| 5.9. | Kogu põhivõrguettevõtjate avaldatud teave tehakse üldsusele vabalt kättesaadavaks kergesti juurdepääsetavas vormis. Kõik andmed peavad samuti olema kättesaadavad piisavate ja normeeritud teabevahendite kaudu, mis määratakse kindlaks tihedas koostöös turuosalistega. Andmed peavad sisaldama teavet eelmiste ajavahemike kohta (vähemalt kaks aastat), et uutel turule tulijatel oleks samuti võimalik sellistele andmetele juurde pääseda. |
| --- | --- |

5.9.

Kogu põhivõrguettevõtjate avaldatud teave tehakse üldsusele vabalt kättesaadavaks kergesti juurdepääsetavas vormis. Kõik andmed peavad samuti olema kättesaadavad piisavate ja normeeritud teabevahendite kaudu, mis määratakse kindlaks tihedas koostöös turuosalistega. Andmed peavad sisaldama teavet eelmiste ajavahemike kohta (vähemalt kaks aastat), et uutel turule tulijatel oleks samuti võimalik sellistele andmetele juurde pääseda.

| 5.10. | Põhivõrguettevõtjad vahetavad korrapäraselt piisavalt täpsete elektrivõrgu ja koormusvoogude andmete pakette, et võimaldada igal põhivõrguettevõtjal arvutada koormusvoogusid oma piirkonnas. Samad andmepaketid tehakse kättesaadavaks ka reguleerivatele asutustele ja taotluse korral komisjonile. Reguleerivad asutused ja komisjon tagavad, et kõnealust andmepaketti käsitleksid konfidentsiaalselt nii nemad ise kui ka iga konsultant, kes teeb nende jaoks analüütilist tööd nimetatud andmete põhjal. |
| --- | --- |

5.10.

Põhivõrguettevõtjad vahetavad korrapäraselt piisavalt täpsete elektrivõrgu ja koormusvoogude andmete pakette, et võimaldada igal põhivõrguettevõtjal arvutada koormusvoogusid oma piirkonnas. Samad andmepaketid tehakse kättesaadavaks ka reguleerivatele asutustele ja taotluse korral komisjonile. Reguleerivad asutused ja komisjon tagavad, et kõnealust andmepaketti käsitleksid konfidentsiaalselt nii nemad ise kui ka iga konsultant, kes teeb nende jaoks analüütilist tööd nimetatud andmete põhjal.

6.   Ülekoormusest saadava tulu kasutamine

| 6.1. | Eelnevalt täpsustatud ajakavaga seotud ülekoormuse juhtimise menetlus võib luua tulu ainult selle ajakava käigus tekkiva ülekoormuse puhul, välja arvatud uute võrkudevaheliste ühenduste puhul, millele tehakse käesoleva määruse artikli 7 kohaselt erand. Kõnealuste tulude jaotamise korra vaatavad läbi reguleerivad asutused ja see ei tohi moonutada jaotamisprotsessi ühegi võimsust või elektrienergiat taotleva osalise huvides ega tekitada negatiivset stiimulit ülekoormuse vähendamiseks. |
| --- | --- |

6.1.

Eelnevalt täpsustatud ajakavaga seotud ülekoormuse juhtimise menetlus võib luua tulu ainult selle ajakava käigus tekkiva ülekoormuse puhul, välja arvatud uute võrkudevaheliste ühenduste puhul, millele tehakse käesoleva määruse artikli 7 kohaselt erand. Kõnealuste tulude jaotamise korra vaatavad läbi reguleerivad asutused ja see ei tohi moonutada jaotamisprotsessi ühegi võimsust või elektrienergiat taotleva osalise huvides ega tekitada negatiivset stiimulit ülekoormuse vähendamiseks.

| 6.2. | Riiklikud reguleerivad asutused selgitavad ühendusvõimsuste jaotamisest tuleneva tulu kasutamist läbipaistvalt. |
| --- | --- |

6.2.

Riiklikud reguleerivad asutused selgitavad ühendusvõimsuste jaotamisest tuleneva tulu kasutamist läbipaistvalt.

| 6.3. | Ülekoormusest saadav tulu jagatakse asjaomaste põhivõrguettevõtjate vahel vastavalt nende vahel kokkulepitud tingimustele, mille on läbi vaadanud vastavad reguleerivad asutused. |
| --- | --- |

6.3.

Ülekoormusest saadav tulu jagatakse asjaomaste põhivõrguettevõtjate vahel vastavalt nende vahel kokkulepitud tingimustele, mille on läbi vaadanud vastavad reguleerivad asutused.

| 6.4. | Põhivõrguettevõtjad määratlevad eelnevalt selgelt, mil viisil nad kasutavad ülekoormusest saadavat võimalikku tulu, ja annavad aru kõnealuse tulu tegelikust kasutamisest. Reguleerivad asutused kontrollivad, et kõnealune kasutamine oleks kooskõlas käesoleva määruse ja suunistega ning et kogu ülekoormusest saadav tulu, mis tuleneb ühendusvõimsuste jaotamisest, kasutataks ühel või mitmel käesoleva määruse artikli 16 lõikes 6 kirjeldatud eesmärgil. |
| --- | --- |

6.4.

Põhivõrguettevõtjad määratlevad eelnevalt selgelt, mil viisil nad kasutavad ülekoormusest saadavat võimalikku tulu, ja annavad aru kõnealuse tulu tegelikust kasutamisest. Reguleerivad asutused kontrollivad, et kõnealune kasutamine oleks kooskõlas käesoleva määruse ja suunistega ning et kogu ülekoormusest saadav tulu, mis tuleneb ühendusvõimsuste jaotamisest, kasutataks ühel või mitmel käesoleva määruse artikli 16 lõikes 6 kirjeldatud eesmärgil.

| 6.5. | Iga aasta 31. juuliks avaldavad reguleerivad asutused aruande, milles esitatakse ära 12 kuu jooksul, kuni sama aasta 30. juunini saadud tulu ja kõnealuse tulu kasutamine koos tõendusega, et see kasutus on kooskõlas käesoleva määruse ja suunistega ning et kogu ülekoormusest saadud tulu kasutatakse ühel või mitmel määratud eesmärgil. |
| --- | --- |

6.5.

Iga aasta 31. juuliks avaldavad reguleerivad asutused aruande, milles esitatakse ära 12 kuu jooksul, kuni sama aasta 30. juunini saadud tulu ja kõnealuse tulu kasutamine koos tõendusega, et see kasutus on kooskõlas käesoleva määruse ja suunistega ning et kogu ülekoormusest saadud tulu kasutatakse ühel või mitmel määratud eesmärgil.

| 6.6. | Võrkude ühendusvõimsuse säilitamise või suurendamise eesmärgil investeeringuteks kasutatav ülekoormusest saadav tulu eraldatakse eelistatavalt konkreetsetele eelnevalt kindlaksmääratud projektidele, millega soodustatakse olemasoleva kaasneva ülekoormuse vähendamist ning mida samuti võib rakendada mõistliku aja jooksul, eriti seoses loa andmise menetlusega. |
| --- | --- |

6.6.

Võrkude ühendusvõimsuse säilitamise või suurendamise eesmärgil investeeringuteks kasutatav ülekoormusest saadav tulu eraldatakse eelistatavalt konkreetsetele eelnevalt kindlaksmääratud projektidele, millega soodustatakse olemasoleva kaasneva ülekoormuse vähendamist ning mida samuti võib rakendada mõistliku aja jooksul, eriti seoses loa andmise menetlusega.

---

(1)  Toimimisohutus tähendab „ülekandesüsteemi säilitamist kokkulepitud ohutuse piires”.

---

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 1228/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| — | Artikkel 3 |
| — | Artikkel 4 |
| — | Artikkel 5 |
| — | Artikkel 6 |
| — | Artikkel 7 |
| — | Artikkel 8 |
| — | Artikkel 9 |
| — | Artikkel 10 |
| — | Artikkel 11 |
| — | Artikkel 12 |
| Artikkel 3 | Artikkel 13 |
| Artikkel 4 | Artikkel 14 |
| Artikkel 5 | Artikkel 15 |
| Artikkel 6 | Artikkel 16 |
| Artikkel 7 | Artikkel 17 |
| Artikkel 8 | Artikkel 18 |
| Artikkel 9 | Artikkel 19 |
| Artikkel 10 | Artikkel 20 |
| Artikkel 11 | Artikkel 21 |
| Artikkel 12 | Artikkel 22 |
| Artikkel 13 | Artikkel 23 |
| Artikkel 14 | Artikkel 24 |
| — | Artikkel 25 |
| Artikkel 15 | Artikkel 26 |
| Lisa | I lisa |

Määrus (EÜ) nr 1228/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

—

Artikkel 3

—

Artikkel 4

—

Artikkel 5

—

Artikkel 6

—

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

—

Artikkel 10

—

Artikkel 11

—

Artikkel 12

Artikkel 3

Artikkel 13

Artikkel 4

Artikkel 14

Artikkel 5

Artikkel 15

Artikkel 6

Artikkel 16

Artikkel 7

Artikkel 17

Artikkel 8

Artikkel 18

Artikkel 9

Artikkel 19

Artikkel 10

Artikkel 20

Artikkel 11

Artikkel 21

Artikkel 12

Artikkel 22

Artikkel 13

Artikkel 23

Artikkel 14

Artikkel 24

—

Artikkel 25

Artikkel 15

Artikkel 26

Lisa

I lisa

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 19. septembril 2003 ettepaneku asutamislepingu artiklil 95 põhineva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmiseks, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses ning mis on osa paketist, mis koosneb veel neljast ettepanekust, mis käsitlevad energia siseturgu. |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 19. septembril 2003 ettepaneku asutamislepingu artiklil 95 põhineva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmiseks, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses ning mis on osa paketist, mis koosneb veel neljast ettepanekust, mis käsitlevad energia siseturgu.

| 2. | Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitasid oma arvamused kogu paketi kohta vastavalt 10. aprillil (1) ja 22. aprillil 2008 (2). |
| --- | --- |

2.

Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitasid oma arvamused kogu paketi kohta vastavalt 10. aprillil (1) ja 22. aprillil 2008 (2).

| 3. | Euroopa Parlament võttis oma arvamuse (3) vastu esimesel lugemisel 18. juunil 2008, millega kiideti heaks 32 muudatusettepanekut. Komisjon ei esitanud muudetud ettepanekut. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse (3) vastu esimesel lugemisel 18. juunil 2008, millega kiideti heaks 32 muudatusettepanekut. Komisjon ei esitanud muudetud ettepanekut.

| 4. | Nõukogu võttis 9. jaanuaril 2009 aastal vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artiklile 251, tehes seda uuestisõnastatud määruse vormis. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võttis 9. jaanuaril 2009 aastal vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artiklile 251, tehes seda uuestisõnastatud määruse vormis.

II.   ETTEPANEKU EESMÄRK

| 5. | Ettepanek on osa energia siseturu kolmandast paketist ning seda koos direktiiviga elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta, määrusega maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta, direktiiviga, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning määrusega, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet. Ettepanekuga aidatakse saavutada eesmärk viia lõpule elektrienergia siseturu loomine, kehtestades eelkõige:






  — | sätted, mille eesmärk on suurendada koostööd ja koordineerimist põhivõrguettevõtjate vahel, asutades muu hulgas Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku; |
| --- | --- | --- |

5.

Ettepanek on osa energia siseturu kolmandast paketist ning seda koos direktiiviga elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta, määrusega maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta, direktiiviga, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning määrusega, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet. Ettepanekuga aidatakse saavutada eesmärk viia lõpule elektrienergia siseturu loomine, kehtestades eelkõige:

—

sätted, mille eesmärk on suurendada koostööd ja koordineerimist põhivõrguettevõtjate vahel, asutades muu hulgas Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku;

| — | tõhusamad läbipaistvusnõuded. |
| --- | --- |

—

tõhusamad läbipaistvusnõuded.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

6.   Üldised märkused

| 6.1. | Nõukogu seisukoht on, et määruse sätete uuestisõnastamine on vajalik, et saavutada suurem tõhusus, läbipaistvus ja kooskõla määrusega (EÜ) nr 1228/2003 ning et muuta see lugejasõbralikumaks. Seda tehes on nõukogu siiski lähtunud üldpõhimõttest täielikult järgida komisjoni muutmisettepanekut, mis tähendab et nõukogu ei ole avanud ühtegi komisjoni ettepanekusse mittekuuluvat sätet, välja arvatud kui muudatused olid vajalikud, tulenevalt nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatustest, artiklite numeratsiooni muutmisest tulenevate viidete muutmisest jne. Nõukogu on võimalikult suures ulatuses järginud komisjoni lähenemisviisi seoses elektri- ja gaasisektori võrdse kohtlemisega.
  Komisjon on heaks kiitnud kõik nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused. |
| --- | --- |

6.1.

Nõukogu seisukoht on, et määruse sätete uuestisõnastamine on vajalik, et saavutada suurem tõhusus, läbipaistvus ja kooskõla määrusega (EÜ) nr 1228/2003 ning et muuta see lugejasõbralikumaks. Seda tehes on nõukogu siiski lähtunud üldpõhimõttest täielikult järgida komisjoni muutmisettepanekut, mis tähendab et nõukogu ei ole avanud ühtegi komisjoni ettepanekusse mittekuuluvat sätet, välja arvatud kui muudatused olid vajalikud, tulenevalt nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatustest, artiklite numeratsiooni muutmisest tulenevate viidete muutmisest jne. Nõukogu on võimalikult suures ulatuses järginud komisjoni lähenemisviisi seoses elektri- ja gaasisektori võrdse kohtlemisega.

Komisjon on heaks kiitnud kõik nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused.

| 6.2. | Mis puudutab Euroopa Parlamendi vastuvõetud 32 muudatusettepanekut, sealhulgas üht suulist muudatusettepanekut, järgis nõukogu komisjoni:






  — | kiites heaks järgmised 22 muudatusettepanekut: |
| --- | --- | --- |

6.2.

Mis puudutab Euroopa Parlamendi vastuvõetud 32 muudatusettepanekut, sealhulgas üht suulist muudatusettepanekut, järgis nõukogu komisjoni:

—

kiites heaks järgmised 22 muudatusettepanekut:

| — | täielikult: 12; |
| --- | --- |

—

täielikult: 12;

| — | osaliselt/põhimõtteliselt: 11, 15, 18, 24, 29 ja 32;
  ning |
| --- | --- |

—

osaliselt/põhimõtteliselt: 11, 15, 18, 24, 29 ja 32;

ning

| — | lükates tagasi järgmised kuus muudatusettepanekut: 5, 13, 19, 26, 27 ja 30 sisu, järjepidevuse või vormi tõttu. |
| --- | --- |

—

lükates tagasi järgmised kuus muudatusettepanekut: 5, 13, 19, 26, 27 ja 30 sisu, järjepidevuse või vormi tõttu.

| 6.3. | Nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:






  — | kiites heaks ühe muudatusettepaneku: 23 (osaliselt)
  ning |
| --- | --- | --- |

6.3.

Nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:

—

kiites heaks ühe muudatusettepaneku: 23 (osaliselt)

ning

| — | lükates tagasi järgmised 18 muudatusettepanekut: 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 14, 17, 20, 21, 22, 25, 28, 31 ja suuline muudatusettepanek. |
| --- | --- |

—

lükates tagasi järgmised 18 muudatusettepanekut: 1, 2, 3, 4, 6, 7, 8, 9, 10, 14, 17, 20, 21, 22, 25, 28, 31 ja suuline muudatusettepanek.

7.   Erimärkused

| 7.1. | Mis puudutab Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mille puhul nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:






  a) | kiitis nõukogu osaliselt heaks muudatusettepaneku 23, kuna on seisukohal, et teatud tingimustel ja piirides peaks võrgutariifide arvutamisel olema võimalik võtta arvesse ülekoormustulusid. |
| --- | --- | --- |

7.1.

Mis puudutab Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mille puhul nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:

a)

kiitis nõukogu osaliselt heaks muudatusettepaneku 23, kuna on seisukohal, et teatud tingimustel ja piirides peaks võrgutariifide arvutamisel olema võimalik võtta arvesse ülekoormustulusid.

| b) | lükkas nõukogu tagasi punktis 6.3 loetletud 18 muudatusettepanekut, tehes seda järgmistel põhjustel:






  i) | muudatusettepanekud ei ole vajalikud või ei anna lisandväärtust, peamiselt kuna küsimused on osaliselt/piisavalt hõlmatud teksti teiste osadega, või on komisjoni kavandatud sõnastus piisav: muudatusettepanekud 1, 2, 3, 4; muudatusettepanekud 7 ja 8 on ülearused; suulise muudatusettepaneku sisuks olev küsimus on juba reguleeritud artikli 8 lõigetega 8 ja 9; |
| --- | --- | --- |

b)

lükkas nõukogu tagasi punktis 6.3 loetletud 18 muudatusettepanekut, tehes seda järgmistel põhjustel:

i)

muudatusettepanekud ei ole vajalikud või ei anna lisandväärtust, peamiselt kuna küsimused on osaliselt/piisavalt hõlmatud teksti teiste osadega, või on komisjoni kavandatud sõnastus piisav: muudatusettepanekud 1, 2, 3, 4; muudatusettepanekud 7 ja 8 on ülearused; suulise muudatusettepaneku sisuks olev küsimus on juba reguleeritud artikli 8 lõigetega 8 ja 9;

| ii) | muudatusettepanekutega lisatakse tekst, mis ei ole asjakohane seoses reguleerivate asutuste rolliga, muu hulgas kuna reguleerivate asutuste ülesanded ja volitused on sätestatud elektridirektiivis: muudatusettepanekud 9, 10 (lisaks on nõukogu viinud jaemüügiturge käsitleva artikli üle elektridirektiivi), 20 ja 31; |
| --- | --- |

ii)

muudatusettepanekutega lisatakse tekst, mis ei ole asjakohane seoses reguleerivate asutuste rolliga, muu hulgas kuna reguleerivate asutuste ülesanded ja volitused on sätestatud elektridirektiivis: muudatusettepanekud 9, 10 (lisaks on nõukogu viinud jaemüügiturge käsitleva artikli üle elektridirektiivi), 20 ja 31;

| iii) | muudatusettepanek 6, kuna komisjoni pädevuses ei ole koostada ülekandevõrgu teekaarte; |
| --- | --- |

iii)

muudatusettepanek 6, kuna komisjoni pädevuses ei ole koostada ülekandevõrgu teekaarte;

| iv) | muudatusettepanekutega 14 ja 21 lisatakse tekst, mis ei ole kooskõlas rolliga, mida nõukogu on koostööametile seadnud; õiguslikel põhjustel ei ole lisaks asjakohane, et koostööamet võtab vastu või kiidab heaks võrgueeskirjad või võtab vastu üldist laadi otsuseid; |
| --- | --- |

iv)

muudatusettepanekutega 14 ja 21 lisatakse tekst, mis ei ole kooskõlas rolliga, mida nõukogu on koostööametile seadnud; õiguslikel põhjustel ei ole lisaks asjakohane, et koostööamet võtab vastu või kiidab heaks võrgueeskirjad või võtab vastu üldist laadi otsuseid;

| v) | muudatusettepanek 17, kuna konsultatsioone (artikkel 10) peaks pidama Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik; koostööameti poolt peetavad konsultatsioonid on reguleeritud artikliga 6; |
| --- | --- |

v)

muudatusettepanek 17, kuna konsultatsioone (artikkel 10) peaks pidama Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustik; koostööameti poolt peetavad konsultatsioonid on reguleeritud artikliga 6;

| vi) | muudatusettepanek 22 ei ole asjakohane, kuna vältida tuleks ülereguleerimist; |
| --- | --- |

vi)

muudatusettepanek 22 ei ole asjakohane, kuna vältida tuleks ülereguleerimist;

| vi) | muudatusettepanek 25, kuna säilitada tuleks paralleelsus menetlusega, mis on ette nähtud maagaasi osas erandite tegemiseks (gaasidirektiivi artikkel 35); |
| --- | --- |

vi)

muudatusettepanek 25, kuna säilitada tuleks paralleelsus menetlusega, mis on ette nähtud maagaasi osas erandite tegemiseks (gaasidirektiivi artikkel 35);

| vii) | muudatusettepanek 28 väljub määruse reguleerimisala raamidest ning sellega antakse liikmesriikidele ülesanded, mis peaksid olema põhivõrguettevõtjate ülesanneteks. |
| --- | --- |

vii)

muudatusettepanek 28 väljub määruse reguleerimisala raamidest ning sellega antakse liikmesriikidele ülesanded, mis peaksid olema põhivõrguettevõtjate ülesanneteks.

| 7.2. | Mis puudutab komisjoni ettepanekut, tegi nõukogu teatud teisi (sisulisi ja/või vormilisi) muudatusi; peamised muudatused on esitatud allpool.






  a) | Põhivõrguettevõtjate sertifitseerimine

  Nõukogu pidas asjakohaseks viia selle osa sertifitseerimismenetlusest, milles sätestatakse komisjoni roll, elektridirektiivist üle käesoleva määruse uude artiklisse 3. |
| --- | --- | --- |

7.2.

Mis puudutab komisjoni ettepanekut, tegi nõukogu teatud teisi (sisulisi ja/või vormilisi) muudatusi; peamised muudatused on esitatud allpool.

a)

Põhivõrguettevõtjate sertifitseerimine

Nõukogu pidas asjakohaseks viia selle osa sertifitseerimismenetlusest, milles sätestatakse komisjoni roll, elektridirektiivist üle käesoleva määruse uude artiklisse 3.

| b) | Võrgueeskirjade kehtestamine ja muutmine

  Nõukogu pidas asjakohaseks sätestada üksikasjalikumalt võrgueeskirjade kehtestamise menetlus (artikkel 6) ning lühema kestusega menetlus võrgueeskirjade muutmiseks (artikkel 7). Nende artiklitega on asendatud komisjoni ettepaneku artikkel 2e. Nõukogu on koostööametile andnud selge rolli, et see töötaks välja mittesiduvad raamsuunised, mis on aluseks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku poolt kehtestatavatele võrgueeskirjadele, vaataks läbi võrgueeskirjade kavandid ning hindaks võrgueeskirjade kavandatavaid muudatusi. Vajadusel võib komisjon võrgueeskirjad komiteemenetlusega vastu võtta, et muuta need õiguslikult siduvaks (vt ka põhjendus 6). |
| --- | --- |

b)

Võrgueeskirjade kehtestamine ja muutmine

Nõukogu pidas asjakohaseks sätestada üksikasjalikumalt võrgueeskirjade kehtestamise menetlus (artikkel 6) ning lühema kestusega menetlus võrgueeskirjade muutmiseks (artikkel 7). Nende artiklitega on asendatud komisjoni ettepaneku artikkel 2e. Nõukogu on koostööametile andnud selge rolli, et see töötaks välja mittesiduvad raamsuunised, mis on aluseks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku poolt kehtestatavatele võrgueeskirjadele, vaataks läbi võrgueeskirjade kavandid ning hindaks võrgueeskirjade kavandatavaid muudatusi. Vajadusel võib komisjon võrgueeskirjad komiteemenetlusega vastu võtta, et muuta need õiguslikult siduvaks (vt ka põhjendus 6).

| c) | Koostööameti teostatav järelevalve

  Nõukogu on lisanud kaks lõiget, millega sätestatakse koostööameti järelevalveroll seoses võrgueeskirjade rakendamisega Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku poolt (artikli 9 lõike 1 teine ja kolmas lõik). |
| --- | --- |

c)

Koostööameti teostatav järelevalve

Nõukogu on lisanud kaks lõiget, millega sätestatakse koostööameti järelevalveroll seoses võrgueeskirjade rakendamisega Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku poolt (artikli 9 lõike 1 teine ja kolmas lõik).

| d) | Uute võrkudevaheliste ühenduste suhtes tehtavad erandid

  Seoses erandite andmisega uutele liikmesriikide vahelistele võrkudevahelistele ühendustele (artikkel 17) on nõukogu pidanud asjakohaseks kaasata koostööamet vaid neil juhtudel, mil asjaomased riiklikud reguleerivad asutused ei jõua kokkuleppele või esitavad koostööametile ühise taotluse (lõige 5). Lisaks peaks liikmesriikidel olema soovi korral võimalik kehtestada, et erandi andmise osas võtab ametliku otsuse vastu liikmesriigi teine asjaomane asutus, tehes seda reguleeriva asutuse arvamuse alusel (lõige 6). |
| --- | --- |

d)

Uute võrkudevaheliste ühenduste suhtes tehtavad erandid

Seoses erandite andmisega uutele liikmesriikide vahelistele võrkudevahelistele ühendustele (artikkel 17) on nõukogu pidanud asjakohaseks kaasata koostööamet vaid neil juhtudel, mil asjaomased riiklikud reguleerivad asutused ei jõua kokkuleppele või esitavad koostööametile ühise taotluse (lõige 5). Lisaks peaks liikmesriikidel olema soovi korral võimalik kehtestada, et erandi andmise osas võtab ametliku otsuse vastu liikmesriigi teine asjaomane asutus, tehes seda reguleeriva asutuse arvamuse alusel (lõige 6).

| e) | Jaemüügiturud

  Nõukogu pidas asjakohaseks sõnastada ümber jaemüügiturge käsitlev artikkel ja jätta muu hulgas välja viide piiriülestele turgudele ning viia see määrusest (komisjoni ettepaneku artikkel 7a) üle elektridirektiivi teksti (uus artikkel 40). |
| --- | --- |

e)

Jaemüügiturud

Nõukogu pidas asjakohaseks sõnastada ümber jaemüügiturge käsitlev artikkel ja jätta muu hulgas välja viide piiriülestele turgudele ning viia see määrusest (komisjoni ettepaneku artikkel 7a) üle elektridirektiivi teksti (uus artikkel 40).

| f) | Muud küsimused







  — | Nõukogu pidas asjakohaseks kasutada mõiste investeerimiskava asemel mõistet võrkude arengukava ning täpsustada, et need arengukavad on õiguslikult mittesiduvad (artikli 8 lõike 3 punkt b). |
| --- | --- | --- |

f)

Muud küsimused

—

Nõukogu pidas asjakohaseks kasutada mõiste investeerimiskava asemel mõistet võrkude arengukava ning täpsustada, et need arengukavad on õiguslikult mittesiduvad (artikli 8 lõike 3 punkt b).

| — | Nõukogu on kooskõlas uuestisõnastatud vormiga lisanud uue artikli, millega tunnistatakse kehtiv õigusakt kehtetuks (artikkel 25). |
| --- | --- |

—

Nõukogu on kooskõlas uuestisõnastatud vormiga lisanud uue artikli, millega tunnistatakse kehtiv õigusakt kehtetuks (artikkel 25).

---

(1)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

(2)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

(3)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 75/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 75/38

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 12/2009,

9. jaanuar 2009,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 75 E/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud maagaasi siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele — nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele — tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad, kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust. |
| --- | --- |

(1)

Alates 1999. aastast järk-järgult välja kujundatud maagaasi siseturu eesmärk on pakkuda kõikidele ühenduse tarbijatele — nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele — tõelist valikuvõimalust, uusi ettevõtlusvõimalusi ja rohkem piiriülest kaubandust, et saavutada tõhususe kasv, konkurentsivõimelised hinnad, kõrgemad teenindusstandardid ning toetada varustuskindlust ja säästlikkust.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (5) on andnud sellise maagaasi siseturu loomisse olulise panuse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta (5) on andnud sellise maagaasi siseturu loomisse olulise panuse.

| (3) | Gaasi valdkonna reguleerimise Euroopa foorumil (edaspidi „Madridi foorum”) 2002. aastal vastu võetud hea tava suuniste esimese seeria rakendamisel ja järelevalve teostamisel saadud kogemus näitab, et nimetatud suunistes sätestatud eeskirjade täieliku rakendamise tagamiseks kõigis liikmesriikides ja võrdsete turule juurdepääsu tingimuste minimaalse garantii saavutamiseks tegelikkuses on vaja need eeskirjad õiguslikult täitmisele pöörata. |
| --- | --- |

(3)

Gaasi valdkonna reguleerimise Euroopa foorumil (edaspidi „Madridi foorum”) 2002. aastal vastu võetud hea tava suuniste esimese seeria rakendamisel ja järelevalve teostamisel saadud kogemus näitab, et nimetatud suunistes sätestatud eeskirjade täieliku rakendamise tagamiseks kõigis liikmesriikides ja võrdsete turule juurdepääsu tingimuste minimaalse garantii saavutamiseks tegelikkuses on vaja need eeskirjad õiguslikult täitmisele pöörata.

| (4) | Ühiste eeskirjade teine seeria nimetusega „Teised hea tava suunised” võeti vastu 24. ja 25. septembril 2003 Madridi foorumil toimunud koosolekul; käesoleva määruse eesmärgiks on nimetatud teiste suuniste põhjal peamiste põhimõtete ja eeskirjade sätestamine seoses võrkudele juurdepääsu ja juurdepääsuteenustega kolmandatele isikutele, ülekoormusega tegelemisega, läbipaistvusega, võimsusega seotud õiguste tasakaalustamise ja kauplemisega. |
| --- | --- |

(4)

Ühiste eeskirjade teine seeria nimetusega „Teised hea tava suunised” võeti vastu 24. ja 25. septembril 2003 Madridi foorumil toimunud koosolekul; käesoleva määruse eesmärgiks on nimetatud teiste suuniste põhjal peamiste põhimõtete ja eeskirjade sätestamine seoses võrkudele juurdepääsu ja juurdepääsuteenustega kolmandatele isikutele, ülekoormusega tegelemisega, läbipaistvusega, võimsusega seotud õiguste tasakaalustamise ja kauplemisega.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju (6) võimaldab tegutseda ülekande- ja jaotussüsteemi ühendhalduril. Seetõttu ei nõuta käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega direktiivi 2009/.../EÜ asjakohastele sätetele vastavate riiklike ülekande- ja jaotussüsteemide korralduse muutmist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju (6) võimaldab tegutseda ülekande- ja jaotussüsteemi ühendhalduril. Seetõttu ei nõuta käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega direktiivi 2009/.../EÜ asjakohastele sätetele vastavate riiklike ülekande- ja jaotussüsteemide korralduse muutmist.

| (6) | Käesoleva määruse reguleerimisala hõlmab kohalikke turustajaid gaasivõrguga ühendavaid kõrgsurvetorustikke, mida kohalikul turustamisel üldiselt ei kasutata. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse reguleerimisala hõlmab kohalikke turustajaid gaasivõrguga ühendavaid kõrgsurvetorustikke, mida kohalikul turustamisel üldiselt ei kasutata.

| (7) | Tuleb sätestada kriteeriumid, mille kohaselt määratakse kindlaks gaasivõrgule juurdepääsu tariifid, tagamaks et need vastavad täielikult mittediskrimineerimise põhimõttele ja hästitoimiva siseturu vajadustele, et nendes võetakse täielikult arvesse tervikliku süsteemi rajamise vajadust ja kajastatakse tegelikke tekkinud kulusid, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusa ja võrreldava struktuuriga süsteemihalduri kuludele ning on läbipaistvad, hõlmates samas asjaomast investeeringutasuvust ning võttes vajadusel arvesse reguleerivate asutuste tehtavat tariifide võrdlust. |
| --- | --- |

(7)

Tuleb sätestada kriteeriumid, mille kohaselt määratakse kindlaks gaasivõrgule juurdepääsu tariifid, tagamaks et need vastavad täielikult mittediskrimineerimise põhimõttele ja hästitoimiva siseturu vajadustele, et nendes võetakse täielikult arvesse tervikliku süsteemi rajamise vajadust ja kajastatakse tegelikke tekkinud kulusid, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusa ja võrreldava struktuuriga süsteemihalduri kuludele ning on läbipaistvad, hõlmates samas asjaomast investeeringutasuvust ning võttes vajadusel arvesse reguleerivate asutuste tehtavat tariifide võrdlust.

| (8) | Tariifide arvestamisel on oluline võtta arvesse tegelikke tekkinud kulusid, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusa ja võrreldava struktuuriga süsteemihalduri kuludele ning on läbipaistvad, ning samuti vajadust tagada sobiv investeeringutasuvus ja stiimul uue infrastruktuuri ehitamiseks. Sellega seoses ja eelkõige juhul, kui eksisteerib tõhus konkurents gaasijuhtmete vahel, on vajalik rakendada reguleerivate asutuste tariifide võrdlust. |
| --- | --- |

(8)

Tariifide arvestamisel on oluline võtta arvesse tegelikke tekkinud kulusid, niivõrd kui need kulud vastavad tõhusa ja võrreldava struktuuriga süsteemihalduri kuludele ning on läbipaistvad, ning samuti vajadust tagada sobiv investeeringutasuvus ja stiimul uue infrastruktuuri ehitamiseks. Sellega seoses ja eelkõige juhul, kui eksisteerib tõhus konkurents gaasijuhtmete vahel, on vajalik rakendada reguleerivate asutuste tariifide võrdlust.

| (9) | Turupõhiste meetmete, näiteks enampakkumiste, kasutamine tariifide kindlaksmääramiseks peab olema kooskõlas direktiivi 2009/.../EÜ sätetega. |
| --- | --- |

(9)

Turupõhiste meetmete, näiteks enampakkumiste, kasutamine tariifide kindlaksmääramiseks peab olema kooskõlas direktiivi 2009/.../EÜ sätetega.

| (10) | Kolmandatele isikutele osutatavate juurdepääsuteenuste ühine miinimumhulk on vajalik, et määrata kindlaks kogu ühenduses reaalselt kehtiv ühine juurdepääsu miinimumstandard ja kindlustada, et juurdepääsuteenused kolmandatele isikutele ühilduksid piisavalt, ning võimaldada saada kasu hästitoimivast maagaasi siseturust. |
| --- | --- |

(10)

Kolmandatele isikutele osutatavate juurdepääsuteenuste ühine miinimumhulk on vajalik, et määrata kindlaks kogu ühenduses reaalselt kehtiv ühine juurdepääsu miinimumstandard ja kindlustada, et juurdepääsuteenused kolmandatele isikutele ühilduksid piisavalt, ning võimaldada saada kasu hästitoimivast maagaasi siseturust.

| (11) | Praegu on aga takistatud gaasi müük ühenduses võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni ei ole igas liikmesriigis veel eelkõige mittediskrimineerivat võrgule juurdepääsu ega võrdselt tõhusa tasemega regulatiivset järelevalvet. |
| --- | --- |

(11)

Praegu on aga takistatud gaasi müük ühenduses võrdsetel tingimustel ilma diskrimineerimise ja ebasoodsate teguriteta. Seni ei ole igas liikmesriigis veel eelkõige mittediskrimineerivat võrgule juurdepääsu ega võrdselt tõhusa tasemega regulatiivset järelevalvet.

| (12) | Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika” rõhutati, et oluline on viia lõpule maagaasi siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse maagaasiettevõtjatele. Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatistest pealkirjadega „Gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta” ning „Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohase Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimise kohta (lõpparuanne)” ilmnes, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva siseturu saavutamiseks vajalikku raamistikku. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa energiapoliitika” rõhutati, et oluline on viia lõpule maagaasi siseturu loomine ning kehtestada võrdsed tingimused kõikidele ühenduse maagaasiettevõtjatele. Komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatistest pealkirjadega „Gaasi ja elektri siseturu väljavaadete kohta” ning „Määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 17 kohase Euroopa gaasi- ja elektrisektoreid käsitleva uurimise kohta (lõpparuanne)” ilmnes, et olemasolevad eeskirjad ja meetmed ei moodusta hästi toimiva siseturu saavutamiseks vajalikku raamistikku.

| (13) | Lisaks olemasoleva õigusliku raamistiku põhjalikule rakendamisele tuleks kohandada määrusega (EÜ) nr 1775/2005 ette nähtud maagaasi siseturu õiguslikku raamistikku vastavalt neile teatistele. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks olemasoleva õigusliku raamistiku põhjalikule rakendamisele tuleks kohandada määrusega (EÜ) nr 1775/2005 ette nähtud maagaasi siseturu õiguslikku raamistikku vastavalt neile teatistele.

| (14) | Eelkõige on vaja paremat koostööd ja kooskõlastamist ülekandesüsteemi haldurite vahel, et tagada tõhusa piiriülese ülekandesüsteemidele juurdepääsu pakkumiseks ja haldamiseks vajalike võrgueeskirjade loomine ning tagada ühenduse ülekandesüsteemide kooskõlastatud ja piisavalt tulevikkuvaatav kavandamine ja hea tehniline areng, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset. Võrgueeskirjad peaksid järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr .../2009 (6) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (edaspidi „amet”) poolt välja töötatud mittesiduvaid raamsuuniseid. Amet peaks osalema võrgueeskirjade kavandite läbivaatamisel, sealhulgas vaadata läbi kavandite vastavuse mittesiduvatele raamsuunistele, ning tal peaks olema võimalik esitada komisjonile soovitus need vastu võtta. Samuti peaks amet hindama võrgueeskirjade muutmiseks tehtud ettepanekuid ning tal peaks olema võimalik esitada komisjonile soovitus need vastu võtta. Ülekandesüsteemi haldurid peaksid haldama oma võrku kooskõlas kõnealuste võrgueeskirjadega. |
| --- | --- |

(14)

Eelkõige on vaja paremat koostööd ja kooskõlastamist ülekandesüsteemi haldurite vahel, et tagada tõhusa piiriülese ülekandesüsteemidele juurdepääsu pakkumiseks ja haldamiseks vajalike võrgueeskirjade loomine ning tagada ühenduse ülekandesüsteemide kooskõlastatud ja piisavalt tulevikkuvaatav kavandamine ja hea tehniline areng, võttes nõuetekohaselt arvesse keskkonnakaitset. Võrgueeskirjad peaksid järgima Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr .../2009 (6) loodud energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööameti (edaspidi „amet”) poolt välja töötatud mittesiduvaid raamsuuniseid. Amet peaks osalema võrgueeskirjade kavandite läbivaatamisel, sealhulgas vaadata läbi kavandite vastavuse mittesiduvatele raamsuunistele, ning tal peaks olema võimalik esitada komisjonile soovitus need vastu võtta. Samuti peaks amet hindama võrgueeskirjade muutmiseks tehtud ettepanekuid ning tal peaks olema võimalik esitada komisjonile soovitus need vastu võtta. Ülekandesüsteemi haldurid peaksid haldama oma võrku kooskõlas kõnealuste võrgueeskirjadega.

| (15) | Ühenduse maagaasi ülekandesüsteemi optimaalse juhtimise tagamiseks tuleks luua Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik peaks oma ülesandeid täitma kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega, mida jätkuvalt kohaldatakse ka Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku otsuste suhtes. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ülesanded peaksid olema täpselt määratletud ja selle töömeetod peaks tagama tõhususe, esindavuse ja läbipaistvuse. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt koostatavate võrgueeskirjade eesmärk ei ole asendada riigisiseste küsimuste jaoks vajalikke siseriiklikke võrgueeskirju. Kuna tõhusamaid edusamme on võimalik saavutada piirkondliku lähenemisviisi kaudu, peaksid ülekandesüsteemi haldurid looma üldise koostööstruktuuri raames piirkondlikud struktuurid, tagades samas piirkondliku tasandi tulemuste kokkusobivuse ühenduse tasandi võrgueeskirjade ja 10-aastase mittesiduva võrkude arengu kavaga. Koostöö sellistes piirkondlikes struktuurides eeldab võrguga seotud toimingute tõhusat eraldamist tootmisest ja tarnetegevusest. Sellise eraldamise puudumisel kaasneb ülekandesüsteemi haldurite vahelise piirkondliku koostööga konkurentsivastase käitumise oht. |
| --- | --- |

(15)

Ühenduse maagaasi ülekandesüsteemi optimaalse juhtimise tagamiseks tuleks luua Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik peaks oma ülesandeid täitma kooskõlas ühenduse konkurentsieeskirjadega, mida jätkuvalt kohaldatakse ka Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku otsuste suhtes. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ülesanded peaksid olema täpselt määratletud ja selle töömeetod peaks tagama tõhususe, esindavuse ja läbipaistvuse. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt koostatavate võrgueeskirjade eesmärk ei ole asendada riigisiseste küsimuste jaoks vajalikke siseriiklikke võrgueeskirju. Kuna tõhusamaid edusamme on võimalik saavutada piirkondliku lähenemisviisi kaudu, peaksid ülekandesüsteemi haldurid looma üldise koostööstruktuuri raames piirkondlikud struktuurid, tagades samas piirkondliku tasandi tulemuste kokkusobivuse ühenduse tasandi võrgueeskirjade ja 10-aastase mittesiduva võrkude arengu kavaga. Koostöö sellistes piirkondlikes struktuurides eeldab võrguga seotud toimingute tõhusat eraldamist tootmisest ja tarnetegevusest. Sellise eraldamise puudumisel kaasneb ülekandesüsteemi haldurite vahelise piirkondliku koostööga konkurentsivastase käitumise oht.

| (16) | Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku kavandatava töö tulemustest on huvitatud kõik turuosalised. Seepärast on tingimata vaja tõhusat konsulteerimisprotsessi ning olemasolevad konsulteerimise soodustamiseks ja ühtlustamiseks loodud struktuurid nagu Euroopa Energiakaubanduse Soodustamise Assotsiatsioon, riiklikud reguleerivad asutused või amet peaksid etendama olulist rolli. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku kavandatava töö tulemustest on huvitatud kõik turuosalised. Seepärast on tingimata vaja tõhusat konsulteerimisprotsessi ning olemasolevad konsulteerimise soodustamiseks ja ühtlustamiseks loodud struktuurid nagu Euroopa Energiakaubanduse Soodustamise Assotsiatsioon, riiklikud reguleerivad asutused või amet peaksid etendama olulist rolli.

| (17) | Et tugevdada konkurentsi likviidsete gaasi hulgimüügiturgude abil, on oluline, et gaasiga saaks kaubelda, olenemata selle asukohast võrgus. Ainus viis selle saavutamiseks on anda võrgu kasutajatele vabadus reserveerida eraldi sisse- ja väljavooluvõimsusi, nii et lepinguliste marsruutide asemel tekib gaasi transport tsoonist tsooni. Sisse-välja süsteemide sobivuse eelistamist konkurentsi arengu soodustamiseks mainis enamik sidusrühmi juba kuuendal Madridi foorumil 30.–31. oktoobril 2002. Tariifid ei tohiks sõltuda marsruudist; seetõttu ei tohiks ühe või mitme sissevoolupunkti jaoks määratud tariif olla seotud ühe või mitme väljavoolupunkti jaoks määratud tariifiga ega vastupidi. |
| --- | --- |

(17)

Et tugevdada konkurentsi likviidsete gaasi hulgimüügiturgude abil, on oluline, et gaasiga saaks kaubelda, olenemata selle asukohast võrgus. Ainus viis selle saavutamiseks on anda võrgu kasutajatele vabadus reserveerida eraldi sisse- ja väljavooluvõimsusi, nii et lepinguliste marsruutide asemel tekib gaasi transport tsoonist tsooni. Sisse-välja süsteemide sobivuse eelistamist konkurentsi arengu soodustamiseks mainis enamik sidusrühmi juba kuuendal Madridi foorumil 30.–31. oktoobril 2002. Tariifid ei tohiks sõltuda marsruudist; seetõttu ei tohiks ühe või mitme sissevoolupunkti jaoks määratud tariif olla seotud ühe või mitme väljavoolupunkti jaoks määratud tariifiga ega vastupidi.

| (18) | Viited ühtlustatud transpordilepingutele ülekandesüsteemi haldurite mittediskrimineeriva juurdepääsu kontekstis ei tähenda seda, et teatud süsteemihalduri transpordilepingute tingimused peavad olema samad, mis teistel ülekandesüsteemi halduritel samas või mõnes muus liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui on sätestatud miinimumnõuded, millele peavad vastama kõik transpordilepingud. |
| --- | --- |

(18)

Viited ühtlustatud transpordilepingutele ülekandesüsteemi haldurite mittediskrimineeriva juurdepääsu kontekstis ei tähenda seda, et teatud süsteemihalduri transpordilepingute tingimused peavad olema samad, mis teistel ülekandesüsteemi halduritel samas või mõnes muus liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui on sätestatud miinimumnõuded, millele peavad vastama kõik transpordilepingud.

| (19) | Gaasivõrkudes esineb märkimisväärne lepingutega ülekoormamine. Seepärast on uute või uuesti läbiräägitud lepingute puhul ülekoormusega tegelemise ja võimsuse jaotamise põhimõtete aluseks kasutamata võimsuse vabastamine, millega võimaldatakse võrgu kasutajatel oma kasutamata lepingujärgset võimsust edasi müüa või edasi rentida, ja ülekandesüsteemi haldurite kohustus pakkuda kasutamata võimsust turul vähemalt üks päev ette ja katkestatava võimsuse põhimõtte alusel. Võttes arvesse olemasolevate lepingute suurt arvu ja vajadust kehtestada tõelised võrdsed võimalused uue ja olemasoleva võimsuse kasutajatele, tuleks neid põhimõtteid kohaldada kogu lepingujärgse võimsuse suhtes, kaasa arvatud olemasolevad lepingud. |
| --- | --- |

(19)

Gaasivõrkudes esineb märkimisväärne lepingutega ülekoormamine. Seepärast on uute või uuesti läbiräägitud lepingute puhul ülekoormusega tegelemise ja võimsuse jaotamise põhimõtete aluseks kasutamata võimsuse vabastamine, millega võimaldatakse võrgu kasutajatel oma kasutamata lepingujärgset võimsust edasi müüa või edasi rentida, ja ülekandesüsteemi haldurite kohustus pakkuda kasutamata võimsust turul vähemalt üks päev ette ja katkestatava võimsuse põhimõtte alusel. Võttes arvesse olemasolevate lepingute suurt arvu ja vajadust kehtestada tõelised võrdsed võimalused uue ja olemasoleva võimsuse kasutajatele, tuleks neid põhimõtteid kohaldada kogu lepingujärgse võimsuse suhtes, kaasa arvatud olemasolevad lepingud.

| (20) | Kuigi võrkude füüsiline ülekoormamine on hetkel ühenduses harva esinev probleem, võib see muutuda probleemiks tulevikus. Seetõttu on oluline luua aluspõhimõte ülekoormatud võimsuse eraldamise kohta sellistel juhtudel. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi võrkude füüsiline ülekoormamine on hetkel ühenduses harva esinev probleem, võib see muutuda probleemiks tulevikus. Seetõttu on oluline luua aluspõhimõte ülekoormatud võimsuse eraldamise kohta sellistel juhtudel.

| (21) | Riiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni viimaste aastate turujärelevalve on näidanud, et olemasolevad läbipaistvusnõuded ja infrastruktuurile juurdepääsu eeskirjad ei ole piisavad. |
| --- | --- |

(21)

Riiklike reguleerivate asutuste ja komisjoni viimaste aastate turujärelevalve on näidanud, et olemasolevad läbipaistvusnõuded ja infrastruktuurile juurdepääsu eeskirjad ei ole piisavad.

| (22) | Tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise seisundiga seotud andmetele, et kõik turuosalised saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning teha kindlaks hulgimüügihinna muudatuste põhjused. Need andmed hõlmavad ka täpsemat teavet pakkumise ja nõudluse, võrgu läbilaskevõime, voogude ja käigushoidmise, tasakaalustamise ning hoidlate olemasolu ja kasutamise kohta. Kuna see teave on turu toimimiseks oluline, on vaja vähendada konfidentsiaalsusnõuete tõttu avalikustamisele seatud piirangud. |
| --- | --- |

(22)

Tuleb tagada võrdne juurdepääs võrgu füüsilise seisundiga seotud andmetele, et kõik turuosalised saaksid hinnata nõudluse ja pakkumise üldist olukorda ning teha kindlaks hulgimüügihinna muudatuste põhjused. Need andmed hõlmavad ka täpsemat teavet pakkumise ja nõudluse, võrgu läbilaskevõime, voogude ja käigushoidmise, tasakaalustamise ning hoidlate olemasolu ja kasutamise kohta. Kuna see teave on turu toimimiseks oluline, on vaja vähendada konfidentsiaalsusnõuete tõttu avalikustamisele seatud piirangud.

| (23) | Tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse nõuded on aga eriti olulised ettevõtja jaoks strateegiliste äriandmete puhul, kui gaasihoidlal on vaid üks kasutaja või selliste andmete puhul, mis puudutavad ülekande- või jaotussüsteemiga ühendamata süsteemi või alamsüsteemi väljavoolupunkte, mis on ühendatud üksiku tööstustarbijaga, kui selliste andmete avaldamine võib anda konfidentsiaalset teavet kõnealuse tarbija tootmisprotsessi kohta. |
| --- | --- |

(23)

Tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse nõuded on aga eriti olulised ettevõtja jaoks strateegiliste äriandmete puhul, kui gaasihoidlal on vaid üks kasutaja või selliste andmete puhul, mis puudutavad ülekande- või jaotussüsteemiga ühendamata süsteemi või alamsüsteemi väljavoolupunkte, mis on ühendatud üksiku tööstustarbijaga, kui selliste andmete avaldamine võib anda konfidentsiaalset teavet kõnealuse tarbija tootmisprotsessi kohta.

| (24) | Selleks et suurendada usaldust turu vastu, peavad turuosalised olema kindlad, et kuritarvitamise eest on võimalik määrata karistus. Pädevatel asutustel peaks olema võimalus uurida tõhusalt turgude kuritarvitamist. Pädevatel asutustel peab olema juurdepääs andmetele, mis sisaldavad teavet tarneettevõtja tehtud tegevuslike otsuste kohta. Gaasiturul edastatakse kõik sellised otsused süsteemihalduritele võimsuste reserveerimise, registreerimise ja tegelike voogudena. Süsteemihaldurid peaksid selle teabe hoidma pädevate asutuste jaoks kättesaadavana teatava kindlaksmääratud aja jooksul. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et suurendada usaldust turu vastu, peavad turuosalised olema kindlad, et kuritarvitamise eest on võimalik määrata karistus. Pädevatel asutustel peaks olema võimalus uurida tõhusalt turgude kuritarvitamist. Pädevatel asutustel peab olema juurdepääs andmetele, mis sisaldavad teavet tarneettevõtja tehtud tegevuslike otsuste kohta. Gaasiturul edastatakse kõik sellised otsused süsteemihalduritele võimsuste reserveerimise, registreerimise ja tegelike voogudena. Süsteemihaldurid peaksid selle teabe hoidma pädevate asutuste jaoks kättesaadavana teatava kindlaksmääratud aja jooksul.

| (25) | Juurdepääs gaasihoidlatele ja maagaasi veeldusjaamadele on ebapiisav, mistõttu on vaja parandada asjaomaseid eeskirju. Elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühma järelevalvest ilmnes, et Madridi foorumil kõikide sidusrühmade vahel kokku lepitud vabatahtlikke suuniseid, mis käsitlevad kolmandate isikute juurdepääsu head tava, ei kohaldata piisavalt ning seetõttu tuleb need teha siduvaks. |
| --- | --- |

(25)

Juurdepääs gaasihoidlatele ja maagaasi veeldusjaamadele on ebapiisav, mistõttu on vaja parandada asjaomaseid eeskirju. Elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühma järelevalvest ilmnes, et Madridi foorumil kõikide sidusrühmade vahel kokku lepitud vabatahtlikke suuniseid, mis käsitlevad kolmandate isikute juurdepääsu head tava, ei kohaldata piisavalt ning seetõttu tuleb need teha siduvaks.

| (26) | Ülekandesüsteemi haldurite juhitud mittediskrimineerivad ja läbipaistvad gaasisektori tasakaalustussüsteemid on olulised mehhanismid, eelkõige uute turule tulijate jaoks, kellel võib esineda rohkem raskusi oma müügiportfelli tasakaalustamisega kui ettevõtetel, kes on end vastaval turul juba sisse seadnud. Seetõttu on vaja sätestada eeskirjad tagamaks, et ülekandesüsteemi haldurid rakendavad selliseid mehhanisme viisil, mis vastab mittediskrimineerivatele, läbipaistvatele ja tõhusatele võrgule juurdepääsu tingimustele. |
| --- | --- |

(26)

Ülekandesüsteemi haldurite juhitud mittediskrimineerivad ja läbipaistvad gaasisektori tasakaalustussüsteemid on olulised mehhanismid, eelkõige uute turule tulijate jaoks, kellel võib esineda rohkem raskusi oma müügiportfelli tasakaalustamisega kui ettevõtetel, kes on end vastaval turul juba sisse seadnud. Seetõttu on vaja sätestada eeskirjad tagamaks, et ülekandesüsteemi haldurid rakendavad selliseid mehhanisme viisil, mis vastab mittediskrimineerivatele, läbipaistvatele ja tõhusatele võrgule juurdepääsu tingimustele.

| (27) | Võimsusega seotud esmaste õigustega kauplemisel on oluline osa konkurentsivõimelise turu väljaarendamisel ja likviidsuse loomisel. Käesolev määrus peaks sätestama nimetatud kauplemise põhieeskirjad. |
| --- | --- |

(27)

Võimsusega seotud esmaste õigustega kauplemisel on oluline osa konkurentsivõimelise turu väljaarendamisel ja likviidsuse loomisel. Käesolev määrus peaks sätestama nimetatud kauplemise põhieeskirjad.

| (28) | Riiklikud reguleerivad asutused peaksid tagama käesolevas määruses sisalduvate eeskirjade ja määruse põhjal vastu võetud suuniste järgimise. |
| --- | --- |

(28)

Riiklikud reguleerivad asutused peaksid tagama käesolevas määruses sisalduvate eeskirjade ja määruse põhjal vastu võetud suuniste järgimise.

| (29) | Käesoleva määruse lisas toodud suunistes on eespool nimetatud teiste hea tava suuniste põhjal määratletud spetsiaalsed üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Vajaduse korral arendatakse neid eeskirju aja jooksul edasi, võttes arvesse riiklike gaasisüsteemide erinevusi. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määruse lisas toodud suunistes on eespool nimetatud teiste hea tava suuniste põhjal määratletud spetsiaalsed üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Vajaduse korral arendatakse neid eeskirju aja jooksul edasi, võttes arvesse riiklike gaasisüsteemide erinevusi.

| (30) | Tehes ettepaneku käesolevale määrusele lisatud suuniste muutmiseks, peaks komisjon tagama Madridi foorumi raames eelnevate konsultatsioonide läbiviimise suunistega seotud kõigi asjaomaste osapooltega, keda esindavad kutseorganisatsioonid, ja liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(30)

Tehes ettepaneku käesolevale määrusele lisatud suuniste muutmiseks, peaks komisjon tagama Madridi foorumi raames eelnevate konsultatsioonide läbiviimise suunistega seotud kõigi asjaomaste osapooltega, keda esindavad kutseorganisatsioonid, ja liikmesriikidega.

| (31) | Liikmesriigid ja pädevad riiklikud ametiasutused peaksid komisjonile edastama asjakohast teavet. Komisjon peaks sellist teavet käsitlema konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

(31)

Liikmesriigid ja pädevad riiklikud ametiasutused peaksid komisjonile edastama asjakohast teavet. Komisjon peaks sellist teavet käsitlema konfidentsiaalsena.

| (32) | Käesolev määrus ja käesoleva määrusega kooskõlas vastu võetud suunised ei piira ühenduse konkurentsieeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(32)

Käesolev määrus ja käesoleva määrusega kooskõlas vastu võetud suunised ei piira ühenduse konkurentsieeskirjade kohaldamist.

| (33) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). |
| --- | --- |

(33)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

| (34) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada või vastu võtta vajalikud suunised, et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(34)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada või vastu võtta vajalikud suunised, et tagada käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (35) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maagaasi ülekandesüsteemidele, hoidlatele ja maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu tingimusi reguleerivate õiglaste eeskirjade kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(35)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt maagaasi ülekandesüsteemidele, hoidlatele ja maagaasi veeldusjaamadele juurdepääsu tingimusi reguleerivate õiglaste eeskirjade kehtestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (36) | Lähtuvalt määruse (EÜ) nr 1775/2005 muudatuste kohaldamisalast on selguse ja otstarbekuse huvides soovitav kõnealused sätted uuesti sõnastada esitades nad ühtse tekstina uues direktiivis, |
| --- | --- |

(36)

Lähtuvalt määruse (EÜ) nr 1775/2005 muudatuste kohaldamisalast on selguse ja otstarbekuse huvides soovitav kõnealused sätted uuesti sõnastada esitades nad ühtse tekstina uues direktiivis,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määruse eesmärk on:

| a) | sätestada mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi ülekandesüsteemile juurdepääsutingimuste kohta, võttes arvesse siseriiklike ja piirkondlike turgude konkreetset eripära, et tagada gaasi siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- |

a)

sätestada mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi ülekandesüsteemile juurdepääsutingimuste kohta, võttes arvesse siseriiklike ja piirkondlike turgude konkreetset eripära, et tagada gaasi siseturu tõhus toimimine;

| b) | sätestada mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi veeldusjaamadele ja gaasihoidlatele juurdepääsutingimuste kohta, võttes arvesse siseriiklike ja piirkondlike turgude konkreetset eripära; |
| --- | --- |

b)

sätestada mittediskrimineerivad eeskirjad maagaasi veeldusjaamadele ja gaasihoidlatele juurdepääsutingimuste kohta, võttes arvesse siseriiklike ja piirkondlike turgude konkreetset eripära;

| c) | soodustada sellise hästi toimiva ja läbipaistva hulgimüügituru teket, mida iseloomustaks kõrgetasemeline gaasi tarnekindlus. Määruses nähakse piiriülese gaasikaubanduse jaoks ette kõnealuste eeskirjade ühtlustamise mehhanismid. |
| --- | --- |

c)

soodustada sellise hästi toimiva ja läbipaistva hulgimüügituru teket, mida iseloomustaks kõrgetasemeline gaasi tarnekindlus. Määruses nähakse piiriülese gaasikaubanduse jaoks ette kõnealuste eeskirjade ühtlustamise mehhanismid.

Käesoleva artikli esimeses lõigus osutatud eesmärgid hõlmavad ka võrgule, kuid mitte gaasihoidlatele, juurdepääsuga seotud tariifide ühtlustatud põhimõtete või nende arvestamise aluseks oleva metoodika sätestamist, juurdepääsuteenuste kehtestamist kolmandatele isikutele, võimsuse jaotamise ja võrkude ülekoormusega tegelemise ühtlustatud põhimõtete määratlemist, läbipaistvusnõuete, tasakaalustuseeskirjade ja tasakaalustamatuse eest määratavate tasude kindlaksmääramist ning võimsusega kauplemise hõlbustamist.

Käesolevat määrust, välja arvatud artikli 19 lõiget 4, kohaldatakse üksnes direktiivi 2009/.../EÜ artikli 32 lõigete 3 või 4 kohaste gaasihoidlate suhtes.

Liikmesriigid võivad asutada üksuse või asutuse kooskõlas direktiiviga 2009/.../EÜ, et täita üht või mitut harilikult ülekandesüsteemi haldurile omistatavat ülesannet, kohaldades sellele üksusele või asutusele käesolevas määruses esitatud nõudeid. Kõnealune üksus või asutus sertifitseeritakse vastavalt käesoleva määruse artiklile 3 ning määratakse vastavalt direktiivi 2009/.../EÜ artiklile 10.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „ülekanne” — maagaasi transportimine, välja arvatud tarnimine, torustiku kaudu, mis koosneb peamiselt kõrgsurvetorudest, mis ei ole tootmisetapi torustik ega kõrgsurvetorustiku osa, mida kasutatakse maagaasi kohaliku turustamise kontekstis selle tarnimiseks tarbijatele; |
| --- | --- |

1)

„ülekanne” — maagaasi transportimine, välja arvatud tarnimine, torustiku kaudu, mis koosneb peamiselt kõrgsurvetorudest, mis ei ole tootmisetapi torustik ega kõrgsurvetorustiku osa, mida kasutatakse maagaasi kohaliku turustamise kontekstis selle tarnimiseks tarbijatele;

| 2) | „ülekandeleping” — leping, mille ülekandesüsteemi haldur on sõlminud võrgu kasutajaga ülekande teostamiseks; |
| --- | --- |

2)

„ülekandeleping” — leping, mille ülekandesüsteemi haldur on sõlminud võrgu kasutajaga ülekande teostamiseks;

| 3) | „võimsus” — maksimaalne voog väljendatuna normaalkuupmeetrites ajaühiku kohta või energiaühikus ajaühiku kohta, millele võrgu kasutaja omab õigust vastavalt ülekandelepingu sätetele; |
| --- | --- |

3)

„võimsus” — maksimaalne voog väljendatuna normaalkuupmeetrites ajaühiku kohta või energiaühikus ajaühiku kohta, millele võrgu kasutaja omab õigust vastavalt ülekandelepingu sätetele;

| 4) | „kasutamata võimsus” — kindel võimsus, mille võrgu kasutaja on ülekandelepingu alusel omandanud, kuid mida nimetatud kasutaja ei ole lepingus täpsustatud tähtpäevaks kasutamiseks registreerinud; |
| --- | --- |

4)

„kasutamata võimsus” — kindel võimsus, mille võrgu kasutaja on ülekandelepingu alusel omandanud, kuid mida nimetatud kasutaja ei ole lepingus täpsustatud tähtpäevaks kasutamiseks registreerinud;

| 5) | „ülekoormusega tegelemine” — ülekandevõrgu halduri võimsusportfelli haldamine tehnilise võimsuse optimaalseks ja maksimaalseks ärakasutamiseks ning tulevikus tekkivate ülekoormamiste ja küllastuspunktide õigeaegseks tuvastamiseks; |
| --- | --- |

5)

„ülekoormusega tegelemine” — ülekandevõrgu halduri võimsusportfelli haldamine tehnilise võimsuse optimaalseks ja maksimaalseks ärakasutamiseks ning tulevikus tekkivate ülekoormamiste ja küllastuspunktide õigeaegseks tuvastamiseks;

| 6) | „järelturg” — turg, kus võimsusega kauplemine toimub teisiti kui esmasel turul; |
| --- | --- |

6)

„järelturg” — turg, kus võimsusega kauplemine toimub teisiti kui esmasel turul;

| 7) | „registreerimine” — võrgu kasutaja eelnev ülekandesüsteemi halduri teavitamine tegelikust voost, mida võrgu kasutaja soovib süsteemi sisestada või sellest saada; |
| --- | --- |

7)

„registreerimine” — võrgu kasutaja eelnev ülekandesüsteemi halduri teavitamine tegelikust voost, mida võrgu kasutaja soovib süsteemi sisestada või sellest saada;

| 8) | „taasregistreerimine” — järgnev teavitamine korrigeeritud registreerimisest; |
| --- | --- |

8)

„taasregistreerimine” — järgnev teavitamine korrigeeritud registreerimisest;

| 9) | „süsteemi terviklikkus” — mis tahes olukord ülekandevõrgus, kaasa arvatud vajalikud ülekanderajatised, mille korral maagaasi rõhk ja kvaliteet jääb ülekandesüsteemi halduri poolt sätestatud minimaalse ja maksimaalse piiri vahele, nii et maagaasi ülekanne on tehnilisest seisukohast tagatud; |
| --- | --- |

9)

„süsteemi terviklikkus” — mis tahes olukord ülekandevõrgus, kaasa arvatud vajalikud ülekanderajatised, mille korral maagaasi rõhk ja kvaliteet jääb ülekandesüsteemi halduri poolt sätestatud minimaalse ja maksimaalse piiri vahele, nii et maagaasi ülekanne on tehnilisest seisukohast tagatud;

| 10) | „tasakaalustusperiood” — ajavahemik, mil maagaasi teatud koguse väljavoolu, mida väljendatakse energiaühikutes, peavad kompenseerima kõik võrgu kasutajad sama koguse maagasi sissevoolu abil ülekandevõrku kooskõlas ülekandelepingu või võrgueeskirjaga; |
| --- | --- |

10)

„tasakaalustusperiood” — ajavahemik, mil maagaasi teatud koguse väljavoolu, mida väljendatakse energiaühikutes, peavad kompenseerima kõik võrgu kasutajad sama koguse maagasi sissevoolu abil ülekandevõrku kooskõlas ülekandelepingu või võrgueeskirjaga;

| 11) | „võrgu kasutaja” — ülekandesüsteemi halduri klient või potentsiaalne klient ning ülekandesüsteemi haldurid ise, kuivõrd neil on tarvis täita oma funktsioone maagaasi ülekandmisel; |
| --- | --- |

11)

„võrgu kasutaja” — ülekandesüsteemi halduri klient või potentsiaalne klient ning ülekandesüsteemi haldurid ise, kuivõrd neil on tarvis täita oma funktsioone maagaasi ülekandmisel;

| 12) | „katkestatavad teenused” — ülekandesüsteemi halduri poolt pakutavad teenused, mis on seotud katkestatava võimsusega; |
| --- | --- |

12)

„katkestatavad teenused” — ülekandesüsteemi halduri poolt pakutavad teenused, mis on seotud katkestatava võimsusega;

| 13) | „katkestatav võimsus” — maagaasi ülekandevõimsus, mille kasutamise võib ülekandesüsteemi haldur katkestada vastavalt ülekandelepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

13)

„katkestatav võimsus” — maagaasi ülekandevõimsus, mille kasutamise võib ülekandesüsteemi haldur katkestada vastavalt ülekandelepingus sätestatud tingimustele;

| 14) | „pikaajalised teenused” — ülekandesüsteemi halduri poolt pakutavad teenused kestusega üks aasta ja rohkem; |
| --- | --- |

14)

„pikaajalised teenused” — ülekandesüsteemi halduri poolt pakutavad teenused kestusega üks aasta ja rohkem;

| 15) | „lühiajalised teenused” — ülekandesüsteemi halduri poolt pakutavad teenused kestusega vähem kui üks aasta; |
| --- | --- |

15)

„lühiajalised teenused” — ülekandesüsteemi halduri poolt pakutavad teenused kestusega vähem kui üks aasta;

| 16) | „kindel võimsus” — ülekandesüsteemi halduri poolt lepingu kohaselt katkestamatuna tagatav maagaasi ülekandevõimsus; |
| --- | --- |

16)

„kindel võimsus” — ülekandesüsteemi halduri poolt lepingu kohaselt katkestamatuna tagatav maagaasi ülekandevõimsus;

| 17) | „kindlad teenused” — ülekandesüsteemi halduri poolt pakutavad teenused, mis on seotud kindla võimsusega; |
| --- | --- |

17)

„kindlad teenused” — ülekandesüsteemi halduri poolt pakutavad teenused, mis on seotud kindla võimsusega;

| 18) | „tehniline võimsus” — maksimaalne kindel võimsus, mida ülekandesüsteemi haldur saab pakkuda võrgu kasutajatele, võttes arvesse ülekandevõrgu süsteemi terviklikkust ja kasutamise nõudeid; |
| --- | --- |

18)

„tehniline võimsus” — maksimaalne kindel võimsus, mida ülekandesüsteemi haldur saab pakkuda võrgu kasutajatele, võttes arvesse ülekandevõrgu süsteemi terviklikkust ja kasutamise nõudeid;

| 19) | „lepinguline võimsus” — võimsus, mille ülekandesüsteemi haldur on ülekandelepingu alusel võrgu kasutajale jaotanud; |
| --- | --- |

19)

„lepinguline võimsus” — võimsus, mille ülekandesüsteemi haldur on ülekandelepingu alusel võrgu kasutajale jaotanud;

| 20) | „olemasolev võimsus” — tehnilise võimsuse osa, mida ei ole välja jaotatud ja on antud hetkel veel süsteemis kasutamiseks saadaval; |
| --- | --- |

20)

„olemasolev võimsus” — tehnilise võimsuse osa, mida ei ole välja jaotatud ja on antud hetkel veel süsteemis kasutamiseks saadaval;

| 21) | „lepingutega ülekoormamine” — olukord, kus kindla võimsuse nõudluse tase ületab tehnilist võimsust; |
| --- | --- |

21)

„lepingutega ülekoormamine” — olukord, kus kindla võimsuse nõudluse tase ületab tehnilist võimsust;

| 22) | „esmane turg” — turg, kus ülekandesüsteemi haldurid kauplevad võimsusega otse; |
| --- | --- |

22)

„esmane turg” — turg, kus ülekandesüsteemi haldurid kauplevad võimsusega otse;

| 23) | „füüsiline ülekoormamine” — olukord, kus tegelike tarnete nõudluse tase ületab teatud hetkel tehnilise võimsuse; |
| --- | --- |

23)

„füüsiline ülekoormamine” — olukord, kus tegelike tarnete nõudluse tase ületab teatud hetkel tehnilise võimsuse;

| 24) | „maagaasi veeldusjaama võimsus” — terminali võimsus, mida kasutatakse maagaasi veeldamiseks või veeldatud maagaasi impordiks, mahalaadimiseks, abiteenusteks, ajutiseks hoiustamiseks ja taasgaasistamiseks; |
| --- | --- |

24)

„maagaasi veeldusjaama võimsus” — terminali võimsus, mida kasutatakse maagaasi veeldamiseks või veeldatud maagaasi impordiks, mahalaadimiseks, abiteenusteks, ajutiseks hoiustamiseks ja taasgaasistamiseks;

| 25) | „ruum” — gaasi maht, mida hoidla kasutajal on õigus gaasi hoiustamiseks kasutada; |
| --- | --- |

25)

„ruum” — gaasi maht, mida hoidla kasutajal on õigus gaasi hoiustamiseks kasutada;

| 26) | „väljundvõimsus” — voolukiirus, millega hoidla kasutajal on õigus hoidlast gaasi välja võtta; |
| --- | --- |

26)

„väljundvõimsus” — voolukiirus, millega hoidla kasutajal on õigus hoidlast gaasi välja võtta;

| 27) | „sisendvõimsus” — voolukiirus, millega hoidla kasutajal on õigus gaasi hoidlasse panna; |
| --- | --- |

27)

„sisendvõimsus” — voolukiirus, millega hoidla kasutajal on õigus gaasi hoidlasse panna;

| 28) | „hoiustamisvõimsus” — ruumi, sisendvõimsuse ja väljundvõimsuse kombinatsioon. |
| --- | --- |

28)

„hoiustamisvõimsus” — ruumi, sisendvõimsuse ja väljundvõimsuse kombinatsioon.

2.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mõistete kasutamist, kasutatakse ka direktiivi 2009/.../EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid, mis on käesoleva määruse kohaldamisel asjakohased, välja arvatud kõnealuse artikli punktis 3 määratletud ülekande mõiste.

Käesoleva artikli lõikes 1 ülekandega seoses esitatud mõisteid 3 kuni 23 kohaldatakse analoogia alusel ka gaasihoidlatele ja maagaasi veeldusjaamadele.

Artikkel 3

Ülekandesüsteemi haldurite sertifitseerimine

1.   Komisjon vaatab läbi iga teatise ülekandesüsteemi haldurite sertifitseerimise otsuse kohta kohe pärast selle kättesaamist vastavalt direktiivi 2009/.../EÜ artikli 10 lõikele 6. Kahe kuu jooksul teatise saamise päevast esitab komisjon oma arvamuse asjaomasele reguleerivale asutusele seoses selle vastavusega direktiivi 2009/.../EÜ artikli 10 lõikele 2 või artiklile 11 ning artiklile 9.

Komisjon võib esimeses lõigus osutatud arvamuse koostamisel taotleda ameti arvamust riikliku reguleeriva asutuse otsuse kohta. Sellisel juhul pikendatakse esimeses lõigus osutatud kahekuulist ajavahemikku veel kahe kuu võrra.

Kui komisjon ei ole esimeses ja teises lõigus nimetatud tähtaja jooksul arvamust esitanud, siis loetakse, et komisjon ei esita reguleeriva asutuse otsuse kohta vastuväiteid.

2.   Komisjoni arvamuse saamisel võtab riiklik reguleeriv asutus kahe kuu jooksul vastu oma lõpliku otsuse ülekandesüsteemi halduri sertifitseerimise kohta, arvestades võimalikult suurel määral komisjoni arvamust. Reguleeriva asutuse otsus ja komisjoni arvamus avaldatakse koos.

3.   Kogu menetluse jooksul võivad reguleerivad asutused ja/või komisjon ülekandesüsteemi halduritelt ja/või tootmis- või tarneülesandeid täitvatelt ettevõtjatelt taotleda mis tahes teavet, mis on vajalik nende käesolevas artiklis sätestatud ülesannete täitmiseks.

4.   Reguleeriv asutus ja komisjon tagavad tundliku äriteabe konfidentsiaalsuse.

5.   Komisjon võib võtta vastu suunised, milles sätestatakse käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 rakendusmenetluse üksikasjad. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

6.   Kui komisjon on saanud teatise ülekandesüsteemi halduri sertifitseerimise kohta vastavalt direktiivi 2009/.../EÜ artikli 9 lõikele 10, teeb ta sertifitseerimise kohta otsuse. Reguleeriv asutus täidab komisjoni otsust.

Artikkel 4

Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik

Kõik ülekandesüsteemi haldurid teevad Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku kaudu ühenduse tasandil koostööd, et edendada maagaasi siseturu väljakujundamist ning tagada maagaasi ülekandevõrgu optimaalne juhtimine ja hea tehniline areng.

Artikkel 5

Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku loomine

1.   Hiljemalt ... (8) esitavad maagaasi ülekandesüsteemi haldurid komisjonile ja ametile tulevase Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku põhikirja, liikmete loetelu ja töökorra kavandid, sealhulgas teiste sidusrühmadega konsulteerimise korra kavandi.

2.   Kahe kuu jooksul alates kõnealuste dokumentide kättesaamise päevast esitab amet pärast kõiki sidusrühmi esindavate organisatsioonidega konsulteerimist komisjonile arvamuse põhikirja, liikmete loetelu ja töökorra kavandite kohta.

3.   Komisjon esitab arvamuse põhikirja, liikmete loetelu ja töökorra kavandite kohta kolme kuu jooksul pärast ametilt arvamuse saamise kuupäeva.

4.   Ülekandesüsteemi haldurid loovad kolme kuu jooksul pärast komisjonilt arvamuse saamise kuupäeva Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku, võtavad vastu selle põhikirja ja töökorra ning avaldavad need.

Artikkel 6

Võrgueeskirjade kehtestamine

1.   Pärast ameti, Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ja teiste asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist kehtestab komisjon aasta prioriteetide nimekirja, milles määratakse kindlaks artikli 8 lõikes 6 sätestatud valdkonnad, mis kaasatakse võrgueeskirjade väljatöötamisse.

2.   Komisjon võib paluda ametil esitada komisjonile mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kuut kuud, mittesiduvate raamsuuniste eelnõu, milles sätestatakse selged ja objektiivsed põhimõtted artikli 8 lõike 7 kohaselt, et töötada välja iga võrgueeskiri, mis on seotud prioriteetide nimekirjas kindlaksmääratud valdkondadega. Iga mittesiduva raamsuunise eelnõu soodustab mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ja turu tõhusat toimimist. Komisjon võib seda ajavahemikku ameti põhjendatud taotluse alusel pikendada.

3.   Amet konsulteerib Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ja teiste asjaomaste sidusrühmadega mittesiduvate raamsuuniste eelnõu osas vähemalt kahe kuu jooksul avatud ja läbipaistval viisil.

4.   Kui komisjon leiab, et mittesiduvate raamsuuniste eelnõu ei soodusta mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist, võib ta paluda, et amet vaataks mittesiduvate raamotsuste eelnõu mõistliku ajavahemiku jooksul läbi ja esitaks komisjonile uuesti.

5.   Kui amet ei esita või ei esita uuesti komisjoni poolt lõigetes 2 või 4 määratud aja jooksul mittesiduvate raamsuuniste eelnõu, viimistleb kõnealused mittesiduvad raamsuunised komisjon.

6.   Komisjon palub Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikul esitada ametile võrgueeskiri, milles järgitakse asjaomast mittesiduvat raamsuunist, mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 12 kuud.

7.   Kolme kuu jooksul pärast võrgueeskirja kättesaamise päeva esitab amet Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule võrgueeskirja kohta põhjendatud arvamuse; kõnealuse ajavahemiku jooksul võib amet konsulteerida ametlikult asjaomaste sidusrühmadega.

8.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik võib võrgueeskirja ameti arvamusest tulenevalt muuta ning esitada uuesti ametile.

9.   Pärast seda, kui amet on veendunud, et võrgueeskiri järgib asjaomaseid mittesiduvaid raamsuuniseid, esitab amet võrgueeskirja komisjonile ning võib soovitada selle vastuvõtmist.

10.   Kui Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik ei ole töötanud välja võrgueeskirja komisjoni poolt lõikes 6 määratud ajavahemiku jooksul, võib komisjon paluda ametil koostada võrgueeskirja kavand asjaomase mittesiduva raamsuunise alusel. Võrgueeskirja kavandi koostamise käigus käesoleva lõike kohaselt võib amet algatada täiendava konsulteerimise. Amet esitab käesoleva lõike kohaselt koostatud võrgueeskirja kavandi komisjonile ning võib soovitada selle vastuvõtmist.

11.   Komisjon võib omal algatusel, kui Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik või amet ei ole käesoleva artikli lõike 10 kohaselt töötanud välja võrgueeskirja või amet ei ole käesoleva artikli lõike 10 kohaselt töötanud välja võrgueeskirja kavandit, või käesoleva artikli lõike 9 kohaselt esitatud ameti soovitusel võtta vastu ühe või mitu võrgueeskirja artikli 8 lõikes 6 loetletud valdkondades.

Kui komisjon teeb omal algatusel ettepaneku võrgueeskirja vastuvõtmiseks, võib komisjon konsulteerida võrgueeskirja kavandi osas ameti, Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ja teiste asjaomaste sidusrühmadega vähemalt kahe kuu jooksul.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

12.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira komisjoni õigust võtta vastu artiklis 23 sätestatud suunised ja neid muuta.

Artikkel 7

Võrgueeskirjade muutmine

1.   Artikli 6 kohaselt vastu võetud võrgueeskirjade muutmiseks võivad ametile muudatusettepanekute kavandeid esitada isikud, kes on tõenäoliselt kõnealusest võrgueeskirjast huvitatud, sealhulgas Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik, ülekandesüsteemi haldurid, võrgu kasutajad ja tarbijad. Amet võib muudatusettepanekute kavandeid esitada ka omal algatusel.

2.   Amet kehtestab oma töökorras tõhusad menetlused muudatusettepanekute kavandite hindamiseks ja nende üle põhjalike konsultatsioonide pidamiseks sealhulgas Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikuga ja võrgu kasutajatega. Nimetatud menetlust järgides võib amet esitada komisjonile põhjendatuid muudatusettepanekuid, selgitades kuidas kõik ettepanekud on kooskõlas artikli 6 lõikes 2 sätestatud võrgueeskirjade eesmärkidega.

3.   Komisjon võib ameti ettepanekuid arvestades võtta vastu artikli 6 kohaselt vastuvõetud võrgueeskirja muudatusi. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Kavandatud muudatuse kaalumine artikli 28 lõikes 2 ette nähtud korras piirdub üksnes kavandatud muudatusega seotud aspektide kaalumisega. Kõnealused muudatusettepanekud ei piira muude komisjoni poolt kavandatavate muudatuste tegemist.

Artikkel 8

Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ülesanded

1.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik viimistleb võrgueeskirju käesoleva artikli lõikes 6 nimetatud valdkondades pärast komisjonilt taotluse saamist vastavalt artikli 6 lõikele 6.

2.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik võib viimistleda võrgueeskirju lõikes 6 nimetatud valdkondades ka siis, kui kõnealused eeskirjad ei ole seotud komisjoni poolt Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule saadetud taotluses hõlmatud valdkondadega. Kõnealused võrgueeskirjad esitatakse arvamuse saamiseks ametile.

3.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik võtab vastu:

| a) | võrguhalduse ühised vahendid ja teadusuuringute kavad; |
| --- | --- |

a)

võrguhalduse ühised vahendid ja teadusuuringute kavad;

| b) | iga kahe aasta järel 10-aastase mittesiduva ühenduseülese võrgu arengukava („võrgu arengukava”), sealhulgas Euroopa piisava tarnimise prognoosi; |
| --- | --- |

b)

iga kahe aasta järel 10-aastase mittesiduva ühenduseülese võrgu arengukava („võrgu arengukava”), sealhulgas Euroopa piisava tarnimise prognoosi;

| c) | iga-aastase tööprogrammi; |
| --- | --- |

c)

iga-aastase tööprogrammi;

| d) | aastaaruande; |
| --- | --- |

d)

aastaaruande;

| e) | iga-aastase suvise ja talvise tarnimise prognoosi. |
| --- | --- |

e)

iga-aastase suvise ja talvise tarnimise prognoosi.

4.   Lõike 3 punktis b osutatud Euroopa piisava tarnimise prognoos hõlmab seda, kui piisav on maagaasi süsteem üldiselt gaasi tarnimiseks ning kui suur on prognoositav nõudlus maagaasi järele järgneva viie aasta jooksul ning samuti 5.–10. aastani alates aruande kuupäevast. Kõnealune Euroopa piisava tarnimise prognoos tugineb riikide tarneprognoosidele, mille koostavad ülekandesüsteemi haldurid.

5.   Lõike 3 punktis c osutatud iga-aastane tööprogramm sisaldab koostatavate võrgueeskirjade loendit ja kirjeldust, võrgu toimimise koordineerimise kava ning kõnealusel aastal läbiviidavat teadus- ja arendustegevust ning soovituslikku ajakava.

6.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud võrgueeskirjad, millega seoses võetakse vajaduse korral arvesse konkreetset piirkondlikku eripära, hõlmavad järgmisi valdkondi:

| a) | võrgu turvalisus- ja töökindluseeskirjad; |
| --- | --- |

a)

võrgu turvalisus- ja töökindluseeskirjad;

| b) | võrguühenduste eeskirjad; |
| --- | --- |

b)

võrguühenduste eeskirjad;

| c) | juurdepääsueeskirjad kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

c)

juurdepääsueeskirjad kolmandatele isikutele;

| d) | andmevahetus- ja arvelduseeskirjad; |
| --- | --- |

d)

andmevahetus- ja arvelduseeskirjad;

| e) | koostalitlusvõime eeskirjad; |
| --- | --- |

e)

koostalitlusvõime eeskirjad;

| f) | tegevuskord hädaolukordades; |
| --- | --- |

f)

tegevuskord hädaolukordades;

| g) | võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise eeskirjad; |
| --- | --- |

g)

võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise eeskirjad;

| h) | kauplemiseeskirjad, mis on seotud võrgule juurdepääsu teenuste osutamise tehniliste ja operatiivaspektidega ning võrgu tasakaalustamisega; |
| --- | --- |

h)

kauplemiseeskirjad, mis on seotud võrgule juurdepääsu teenuste osutamise tehniliste ja operatiivaspektidega ning võrgu tasakaalustamisega;

| i) | läbipaistvuseeskirjad; |
| --- | --- |

i)

läbipaistvuseeskirjad;

| j) | tasakaalustuseeskirjad, sealhulgas võrguga seotud registreerimise protseduuri eeskirjad, tasakaalu rikkumise tasude eeskirjad ja ülekandesüsteemi haldurite süsteemide vahelise operatiivtasakaalustamise eeskirjad; |
| --- | --- |

j)

tasakaalustuseeskirjad, sealhulgas võrguga seotud registreerimise protseduuri eeskirjad, tasakaalu rikkumise tasude eeskirjad ja ülekandesüsteemi haldurite süsteemide vahelise operatiivtasakaalustamise eeskirjad;

| k) | ülekande ühtlustatud tariifistruktuure käsitlevad eeskirjad; |
| --- | --- |

k)

ülekande ühtlustatud tariifistruktuure käsitlevad eeskirjad;

| l) | maagaasivõrkude energiatõhusus. |
| --- | --- |

l)

maagaasivõrkude energiatõhusus.

7.   Võrgueeskirjad töötatakse välja üksnes piiriüleste võrguküsimuste jaoks ning nende kohaldamine ei piira liikmesriikide õigust kehtestada siseriiklikke eeskirju riigisiseste küsimuste jaoks.

8.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik jälgib ning analüüsib võrgueeskirjade ja komisjoni poolt artikli 6 lõike 11 kohaselt vastuvõetud suuniste rakendamist ning nende mõju kohaldatavate eeskirjade ühtlustamisele, mille eesmärk on soodustada turgude integreerimist. Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik teeb oma järeldustest ametile kokkuvõtte ning esitab analüüsi tulemused käesoleva artikli lõike 3 punktis d osutatud aastaaruandes.

9.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik teeb kättesaadavaks kogu teabe, mida amet vajab oma ülesannete täitmiseks vastavalt artikli 9 lõikele 1.

10.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik võtab iga kahe aasta järel vastu kogu ühendust hõlmava 10-aastase mittesiduva võrgu arengukava, millele on viidatud lõike 3 punktis b, ning avaldab selle. See võrgu arengukava sisaldab integreeritud võrgu mudelit, võimalikke stsenaariume, Euroopa piisava tarnimise prognoosi ning süsteemi paindlikkuse hinnangut.

Võrgu arengukavas eelkõige:

| a) | tuginetakse liikmesriikide investeerimiskavadele, artikli 12 lõikes 1 osutatud piirkondlikele investeerimiskavadele ning vajaduse korral otsuse nr 1364/2006/EÜ (9) kohastele üleeuroopaliste energiavõrkude suunistele; |
| --- | --- |

a)

tuginetakse liikmesriikide investeerimiskavadele, artikli 12 lõikes 1 osutatud piirkondlikele investeerimiskavadele ning vajaduse korral otsuse nr 1364/2006/EÜ (9) kohastele üleeuroopaliste energiavõrkude suunistele;

| b) | tuginetakse piiriüleste ühenduste osas eelkõige ka erinevate võrgu kasutajate mõistlikele vajadustele ning sellesse integreeritakse direktiivi 2009/.../EÜ artiklites 14 ja 22 osutatud investorite pikaajalised kohustused; |
| --- | --- |

b)

tuginetakse piiriüleste ühenduste osas eelkõige ka erinevate võrgu kasutajate mõistlikele vajadustele ning sellesse integreeritakse direktiivi 2009/.../EÜ artiklites 14 ja 22 osutatud investorite pikaajalised kohustused;

| c) | määratakse kindlaks investeerimislüngad, eelkõige seoses piiriülese võimsusega. |
| --- | --- |

c)

määratakse kindlaks investeerimislüngad, eelkõige seoses piiriülese võimsusega.

11.   Komisjoni taotluse alusel esitab Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik komisjonile oma seisukohad artiklis 23 osutatud suuniste vastuvõtmise kohta.

Artikkel 9

Ameti teostatav järelevalve

1.   Amet jälgib Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku nende ülesannete täitmist, millele osutatakse artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3 ning esitab vastava aruande komisjonile.

Amet jälgib ning analüüsib artikli 8 lõike 2 kohaselt viimistletud võrgueeskirjade ja artikli 6 lõigete 1 kuni 10 kohaselt kehtestatud, kuid komisjoni poolt artikli 6 lõike 11 kohaselt vastu võtmata võrgueeskirjade rakendamist Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt. Amet esitab komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse, kui Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ei ole rakendanud mõnda võrgueeskirja.

Amet jälgib ning analüüsib võrgueeskirjade ja komisjoni poolt artikli 6 lõike 11 kohaselt vastuvõetud suuniste rakendamist ning nende mõju kohaldatavate eeskirjade ühtlustamisele, mille eesmärk on soodustada turgude integreerimist ning saavutada mittediskrimineerimine, tõhus konkurents ja turu tõhus toimimine, ning esitab vastava aruande komisjonile.

2.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik esitab ametile arvamuse saamiseks võrgu arengukava kavandi ja iga-aastase tööprogrammi kavandi, sealhulgas konsulteerimisprotsessi käsitleva teabe.

Kahe kuu jooksul arvamuse saamise kuupäevast esitab amet komisjonile ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikule nõuetekohaselt põhjendatud arvamuse koos soovitustega, juhul kui amet leiab, et Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku esitatud iga-aastase tööprogrammi kavand või 10 võrguarengukava kavand ei soodusta mittediskrimineerimist, tõhusat konkurentsi ega turu tõhusat toimimist või ei võimalda kolmandatele osapooltele piisavat piiriülese ühenduse taset.

Artikkel 10

Konsultatsioonid

1.   Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik algatab artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud võrgueeskirjade, võrgu arengukava ning iga-aastase tööprogrammi koostamisel ulatusliku konsultatsioonimenetluse, tehes seda aegsasti ning avatud ja läbipaistval viisil artikli 5 lõikes 1 sätestatud korras kõikide asjakohaste turuosalistega, eelkõige kõiki sidusrühmi esindavate organisatsioonidega. Konsulteerimisse on kaasatud riiklikud reguleerivad asutused ja muud siseriiklikud asutused, tarne- ja tootmisettevõtjad, tarbijad, võrgu kasutajad, jaotussüsteemi haldurid, sealhulgas asjaomased tööstusharu liidud, tehnilised asutused ja sidusrühmade platvormid. Selle eesmärk on määrata kindlaks kõikide asjaomaste otsustamisprotsessis osalejate seisukohad ja ettepanekud.

2.   Kõik lõikes 1 osutatud konsulteerimistega seotud dokumendid ja kohtumiste protokollid avalikustatakse.

3.   Enne artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud iga-aastase tööprogrammi ning võrgueeskirjade vastuvõtmist teeb Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik teatavaks, milliseid märkusi konsulteerimise käigus esitati ning mil viisil neid märkusi on arvesse võetud. Kui märkusi ei ole arvesse võetud, põhjendab ta seda.

Artikkel 11

Kulud

Artiklites 4 kuni 12 osutatud Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku tegevusega seotud kulud kannavad ülekandesüsteemi haldurid ning neid võetakse arvesse tariifide arvutamisel. Reguleerivad asutused kinnitavad kõnealused kulud üksnes siis, kui need on mõistlikud ja proportsionaalsed.

Artikkel 12

Ülekandesüsteemi haldurite piirkondlik koostöö

1.   Ülekandesüsteemi haldurid teevad piirkondlikku koostööd Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku raames, et aidata kaasa artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud toimingute teostamisele. Eelkõige avaldavad nad iga kahe aasta järel piirkondliku investeerimiskava ning võivad teha sellel piirkondlikul investeerimiskaval põhinevaid investeerimisotsuseid.

2.   Ülekandesüsteemi haldurid parandavad töökorraldust, et tagada võrgu optimaalne haldamine, ning edendavad energiabörside arengut ja piiriülese võimsuse jaotamist mittediskrimineerivate turupõhiste vahendite abil, pöörates nõuetekohaselt tähelepanu lühiajaliste jaotamiste ilmutamata oksjonite ning tasakaalustusmehhanismide integreerimise konkreetsetele eelistele.

3.   Komisjon võib määratleda iga piirkondliku koostööstruktuuriga hõlmatud geograafilise piirkonna, võttes arvesse olemasolevaid piirkondlikke koostööstruktuure. Igal liikmesriigil võimaldatakse edendada koostööd rohkem kui ühes geograafilises piirkonnas. Esimeses lauses osutatud meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Selleks võib komisjon konsulteerida Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku ja ametiga.

Artikkel 13

Võrkudele juurdepääsu tariifid

1.   Ülekandesüsteemi haldurite kohaldatavad tariifid või nende arvestamiseks kasutatavad metoodikad, mille reguleerivad asutused on direktiivi 2009/.../EÜ artikli 40 lõike 6 alusel heaks kiitnud, ning samuti tariifid, mis on avaldatud kõnealuse direktiivi artikli 31 lõike 1 alusel, peavad olema läbipaistvad, võtma arvesse süsteemi terviklikkuse ja selle edasiarendamise vajadust ning peegeldama tegelikke kulusid, niivõrd kuivõrd sellised kulud vastavad tõhusa ja struktuuriliselt võrreldava võrguhalduri kuludele ning on läbipaistvad, tagades samas asjaomase investeeringutasuvuse, ja võttes vajaduse korral arvesse reguleerivate asutuste tariifide võrdlust. Tariife või nende arvestamiseks kasutatavaid metoodikaid tuleb kohaldada mittediskrimineerival viisil.

Liikmesriigid võivad otsustada, et tariife võib määrata ka turupõhiste meetmetega, näiteks enampakkumistega, eeldusel et reguleerivad asutused kiidavad sellised meetmed ja nendest tulenevad tulud heaks.

Tariifid või nende arvestamiseks kastutatavad metoodikad peavad aitama kaasa tõhusale gaasiga kauplemisele ja konkurentsile, samal ajal vältides ristsubsideerimist võrgu kasutajate vahel ja luues stiimuleid investeeringuteks ning säilitades või luues ülekandevõrkude koostalitlusvõime.

Tariifid määratakse võrgu kasutajatele eraldi iga ülekandesüsteemi sissevoolupunkti või väljavoolupunkti kohta. Riiklikud reguleerivad asutused kiidavad heaks kulude jagamise mehhanismid ja määrade kehtestamise metoodika seoses sisse- ja väljavoolupunktidega. Liikmesriigid tagavad, et pärast üleminekuperioodi lõppu, s.t ... (10) ei arvutata võrgutasusid lepinguliste marsruutide alusel.

2.   Võrkudele juurdepääsu tariifid ei tohi piirata turu likviidsust ega moonutada piiriülest kaubandust erinevate ülekandesüsteemide vahel. Kui erinevused tariifistruktuurides või tasakaalustusmehhanismides takistavad kaubandust ülekandesüsteemide vahel, olenemata direktiivi 2009/.../EÜ artikli 40 lõikest 6, peavad ülekandesüsteemide haldurid tihedas koostöös asjaomaste riiklike asutustega püüdma aktiivselt lähendada tariifistruktuure ja maksustamise põhimõtteid, kaasa arvatud tasakaalustamisega seotud põhimõtteid.

Artikkel 14

Ülekandesüsteemi halduritega seotud juurdepääsuteenused kolmandatele isikutele

1.   Ülekandesüsteemi haldurid:

| a) | tagavad, et nende pakutavad teenused oleksid kõigi võrgu kasutajate jaoks mittediskrimineerivad. Eelkõige juhul, kus ülekandesüsteemi haldur pakub samu teenuseid erinevatele klientidele, peab ta seda tegema samaväärsete lepingutingimuste alusel, kasutades kas pädeva asutuse poolt kooskõlas direktiivi 2009/.../EÜ artikliga 40 heaks kiidetud ühtlustatud ülekandelepinguid või ühtset võrgueeskirja; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et nende pakutavad teenused oleksid kõigi võrgu kasutajate jaoks mittediskrimineerivad. Eelkõige juhul, kus ülekandesüsteemi haldur pakub samu teenuseid erinevatele klientidele, peab ta seda tegema samaväärsete lepingutingimuste alusel, kasutades kas pädeva asutuse poolt kooskõlas direktiivi 2009/.../EÜ artikliga 40 heaks kiidetud ühtlustatud ülekandelepinguid või ühtset võrgueeskirja;

| b) | võimaldavad nii kindlaid kui ka katkestatavaid juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele. Katkestatava võimsuse hind peab kajastama katkestamise tõenäosust; |
| --- | --- |

b)

võimaldavad nii kindlaid kui ka katkestatavaid juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele. Katkestatava võimsuse hind peab kajastama katkestamise tõenäosust;

| c) | pakuvad võrgu kasutajatele nii pika- kui ka lühiajalisi teenuseid. |
| --- | --- |

c)

pakuvad võrgu kasutajatele nii pika- kui ka lühiajalisi teenuseid.

2.   Kooskõlas artikli 13 lõikes 1 sätestatud põhimõtetega ei tulene mittestandardsete alguskuupäevadega või standardsest aastasest ülekandelepingust lühema kestusega sõlmitud ülekandelepingute korral suvaliselt kõrgemad või madalamad tariifid, mis ei kajasta teenuse turuväärtust.

3.   Vajaduse korral võib juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele osutada tingimusel, et võrgu kasutajad esitavad asjaomased tagatised oma maksejõulisuse kohta. Sellised tagatised ei tohi põhjendamatult takistada turulepääsu ning peavad olema mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja proportsionaalsed.

Artikkel 15

Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamadega seotud juurdepääsuteenused kolmandatele isikutele

1.   Maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid:

| a) | pakuvad teenuseid, mis vastavad turu nõudlusele, kõigi võrgu kasutajate jaoks mittediskrimineerival viisil; eelkõige juhul, kui veeldusjaama- või hoidlahaldur pakub eri tarbijatele sama teenust, peab ta seda pakkuma samaväärsetel lepingutingimustel; |
| --- | --- |

a)

pakuvad teenuseid, mis vastavad turu nõudlusele, kõigi võrgu kasutajate jaoks mittediskrimineerival viisil; eelkõige juhul, kui veeldusjaama- või hoidlahaldur pakub eri tarbijatele sama teenust, peab ta seda pakkuma samaväärsetel lepingutingimustel;

| b) | pakuvad vastastikku seotud gaasitranspordivõrkude kasutamiseks sobivaid teenuseid ning hõlbustavad võrkudele juurdepääsu, tehes selleks koostööd ülekandesüsteemi halduriga, ja |
| --- | --- |

b)

pakuvad vastastikku seotud gaasitranspordivõrkude kasutamiseks sobivaid teenuseid ning hõlbustavad võrkudele juurdepääsu, tehes selleks koostööd ülekandesüsteemi halduriga, ja

| c) | avalikustavad vajaliku teabe, eelkõige andmed teenuste kasutamise ja kättesaadavuse kohta, maagaasi veeldusjaamade või hoidla kasutajate mõistlikele ärivajadustele vastaval ajal. |
| --- | --- |

c)

avalikustavad vajaliku teabe, eelkõige andmed teenuste kasutamise ja kättesaadavuse kohta, maagaasi veeldusjaamade või hoidla kasutajate mõistlikele ärivajadustele vastaval ajal.

2.   Hoidlahaldurid:

| a) | võimaldavad nii kindlaid kui ka katkestatavaid juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele; katkestatava võimsuse hind peab kajastama katkestamise tõenäosust; |
| --- | --- |

a)

võimaldavad nii kindlaid kui ka katkestatavaid juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele; katkestatava võimsuse hind peab kajastama katkestamise tõenäosust;

| b) | pakuvad hoidla kasutajatele nii pika- kui ka lühiajalisi teenuseid; |
| --- | --- |

b)

pakuvad hoidla kasutajatele nii pika- kui ka lühiajalisi teenuseid;

| c) | pakuvad hoidla kasutajatele nii eraldatud kui ka ühendteenuseid ruumi, sisendvõimsuse ja väljundvõimsuse vallas. |
| --- | --- |

c)

pakuvad hoidla kasutajatele nii eraldatud kui ka ühendteenuseid ruumi, sisendvõimsuse ja väljundvõimsuse vallas.

3.   Maagaasi veeldusjaama- ja hoidlalepingud ei tohi kaasa tuua meelevaldselt kõrgemaid tariife, kui need on sõlmitud:

| a) | väljaspool maagaasiaastat ebastandardsete algusaegadega või |
| --- | --- |

a)

väljaspool maagaasiaastat ebastandardsete algusaegadega või

| b) | lühemaks ajaks kui tavapärased maagaasi veeldusjaama- ja hoidlalepingud. |
| --- | --- |

b)

lühemaks ajaks kui tavapärased maagaasi veeldusjaama- ja hoidlalepingud.

4.   Vajaduse korral võib juurdepääsuteenuseid kolmandatele isikutele osutada tingimusel, et võrgu kasutajad esitavad asjaomased tagatised oma maksejõulisuse kohta. Sellised tagatised ei tohi põhjendamatult takistada turulepääsu ning peavad olema mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja proportsionaalsed.

5.   Veeldusjaama võimsuse ja hoiustamisvõimsuse lepingulised miinimummäärad peavad põhinema tehnilistel piirangutel ning peavad võimaldama väiksemate hoidlakasutajate juurdepääsu hoidlateenustele.

Artikkel 16

Ülekandesüsteemi halduritega seotud võimsuse jaotamise mehhanismide ja ülekoormusega tegelemise korra põhimõtted

1.   Turuosalistele peab olema kättesaadav maksimaalne võimsus artikli 18 lõikes 3 osutatud kõigis asjaomastes punktides, võttes arvesse süsteemi terviklikkust ja võrgu tõhusat toimimist.

2.   Ülekandesüsteemi haldurid rakendavad ja avaldavad mittediskrimineerivad ja läbipaistvad võimsuse jaotamise mehhanismid, mis:

| a) | annavad asjakohaseid majanduslikke signaale tehnilise võimsuse efektiivse ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustavad investeeringute tegemist uude infrastruktuuri; |
| --- | --- |

a)

annavad asjakohaseid majanduslikke signaale tehnilise võimsuse efektiivse ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustavad investeeringute tegemist uude infrastruktuuri;

| b) | sobivad kokku turumehhanismidega, sealhulgas kiirtehingute turu ja kauplemiskeskustega, olles samal ajal paindlikud ja võimelised kohanduma arenevate turutingimustega; |
| --- | --- |

b)

sobivad kokku turumehhanismidega, sealhulgas kiirtehingute turu ja kauplemiskeskustega, olles samal ajal paindlikud ja võimelised kohanduma arenevate turutingimustega;

| c) | sobivad kokku liikmesriikide võrkudele juurdepääsusüsteemidega. |
| --- | --- |

c)

sobivad kokku liikmesriikide võrkudele juurdepääsusüsteemidega.

3.   Ülekandesüsteemi haldurid rakendavad ja avaldavad ülekoormusega tegelemise mittediskrimineeriva ja läbipaistva korra, mis põhineb järgmistel põhimõtetel:

| a) | lepingutega ülekoormamise korral pakub ülekandesüsteemi haldur esmasel turul kasutamata võimsust vähemalt eeloleva ööpäeva ning katkestatava võimsuse alusel, |
| --- | --- |

a)

lepingutega ülekoormamise korral pakub ülekandesüsteemi haldur esmasel turul kasutamata võimsust vähemalt eeloleva ööpäeva ning katkestatava võimsuse alusel,

| b) | võrgu kasutajatel on soovi korral võimalik oma kasutamata lepingujärgset võimsust järelturul edasi müüa või edasi rentida. Liikmesriigid võivad nõuda, et võrgu kasutajad sellest teavitaksid või informeeriksid sellest ülekandesüsteemi haldurit. |
| --- | --- |

b)

võrgu kasutajatel on soovi korral võimalik oma kasutamata lepingujärgset võimsust järelturul edasi müüa või edasi rentida. Liikmesriigid võivad nõuda, et võrgu kasutajad sellest teavitaksid või informeeriksid sellest ülekandesüsteemi haldurit.

4.   Füüsilise ülekoormuse korral peavad ülekandesüsteemi haldurid või vajaduse korral reguleerivad asutused kohaldama mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid võimsuse jaotamise mehhanisme.

5.   Ülekandesüsteemi haldurid hindavad korrapäraselt turu nõudlust uute investeeringute järele. Uusi investeeringuid kavandades hindavad ülekandesüsteemide haldurid turu nõudlust.

Artikkel 17

Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamade võimsuse jaotamise mehhanismide ja ülekoormusega tegelemise korra põhimõtted

1.   Turuosalistele tehakse kättesaadavaks suurim võimalik hoidla- ja maagaasi veeldusjaama võimsus, pidades silmas võrgu terviklikkust ja toimimist.

2.   Kõik maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate haldurid rakendavad ja avaldavad mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid võimsuse jaotamise mehhanisme, mis:

| a) | annavad asjakohaseid majanduslikke signaale võimsuse efektiivse ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustavad investeeringute tegemist uude infrastruktuuri; |
| --- | --- |

a)

annavad asjakohaseid majanduslikke signaale võimsuse efektiivse ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustavad investeeringute tegemist uude infrastruktuuri;

| b) | sobivad kokku turumehhanismidega, sealhulgas kiirtehingute turu ja kauplemiskeskustega, olles samal ajal paindlikud ja võimelised kohanduma arenevate turutingimustega; |
| --- | --- |

b)

sobivad kokku turumehhanismidega, sealhulgas kiirtehingute turu ja kauplemiskeskustega, olles samal ajal paindlikud ja võimelised kohanduma arenevate turutingimustega;

| c) | sobivad kokku ühendatud võrkudele juurdepääsu süsteemidega. |
| --- | --- |

c)

sobivad kokku ühendatud võrkudele juurdepääsu süsteemidega.

3.   Maagaasi veeldusjaama- ja hoidlalepingud peavad sisaldama liigse varuvõimsuse soetamist vältivaid meetmeid, võttes arvesse järgmisi lepingutega ülekoormamise puhul kohaldatavaid põhimõtteid:

| a) | süsteemihaldurid pakuvad maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate kasutamata võimsust esmasel turul; hoidlate puhul pakutakse seda vähemalt üks päev ette ning katkestatava võimsuse põhimõtte alusel; |
| --- | --- |

a)

süsteemihaldurid pakuvad maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate kasutamata võimsust esmasel turul; hoidlate puhul pakutakse seda vähemalt üks päev ette ning katkestatava võimsuse põhimõtte alusel;

| b) | maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate võimsuse kasutajad võivad müüa oma kasutamata lepingujärgset võimsust järelturul edasi. |
| --- | --- |

b)

maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate võimsuse kasutajad võivad müüa oma kasutamata lepingujärgset võimsust järelturul edasi.

Artikkel 18

Ülekandesüsteemi halduritega seotud läbipaistvusnõuded

1.   Ülekandesüsteemi haldurid avalikustavad üksikasjaliku teabe enda poolt pakutavate teenuste ja vastavate tingimuste kohta koos tehniliste andmetega, et võrgu kasutajatele oleks võimaldatud tõhus juurdepääs võrgule.

2.   Läbipaistvate, objektiivsete ja mittediskrimineerivate tariifide tagamiseks ning gaasivõrgu tõhusa kasutamise hõlbustamiseks avaldavad ülekandesüsteemi haldurid või asjaomased riiklikud asutused mõistlikul ja piisaval hulgal üksikasjalikku teavet tariifide tuletamise, arvestamise metoodika ja struktuuri kohta.

3.   Iga ülekandesüsteemi haldur avaldab regulaarselt ja jooksvalt ning kasutajasõbralikul standardsel viisil pakutavate teenuste kohta arvandmed tehniliste, lepinguliste ja olemasolevate võimsuste kohta kõigi asjaomaste punktide, sealhulgas sisse- ja väljavoolupunktide suhtes.

4.   Pädevad asutused peavad pärast võrgu kasutajatega konsulteerimist heaks kiitma ülekandesüsteemi asjaomased punktid, mille kohta tuleb teavet avaldada.

5.   Ülekandesüsteemi haldurid avalikustavad käesoleva määrusega nõutava teabe alati arukal, koguseliselt selgel ja kergesti kättesaadaval viisil ning mittediskrimineerivalt.

6.   Ülekandesüsteemi haldurid avalikustavad nõudluse ja pakkumise kohta eel- ja järelandmed, mis põhinevad registreerimisel, prognoosidel ja tegelikult võrku sisse ja sealt välja liikunud voogudel. Avalikustatava teabe üksikasjalikkus peab vastama ülekandesüsteemi halduri käsutuses olevatele andmetele.

Ülekandesüsteemi haldurid avalikustavad võrgu tasakaalustamiseks võetud meetmed ning sellega kaasnevad kulud ja tulud.

Asjaomased turuosalised esitavad ülekandesüsteemi halduritele käesolevas artiklis osutatud andmed.

Artikkel 19

Hoidlate ja maagaasi veeldusjaamade läbipaistvusnõuded

1.   Iga maagaasi veeldusjaama ja hoidla haldur avalikustab üksikasjaliku teabe enda poolt pakutavate teenuste ja vastavate tingimuste kohta koos tehniliste andmetega, et veeldusjaamade ja hoidlate kasutajatele oleks võimaldatud tõhus juurdepääs veeldusjaamadele ja hoidlatele.

2.   Iga maagaasi veeldusjaama ja hoidla haldur avalikustab osutatud teenuste puhul arvandmed lepingutega kaetud ja vaba hoiustamisvõimsuse ja maagaasi veeldusjaama võimsuse kohta, tehes seda korrapäraselt ja jooksvalt ning kasutajasõbralikul standarditud viisil.

3.   Iga maagaasi veeldusjaama ja hoidla haldur avalikustab alati käesoleva määrusega nõutava teabe arukal, koguseliselt selgel ja kergesti kättesaadaval viisil ning mittediskrimineerivalt.

4.   Iga maagaasi veeldusjaama ja hoidla haldur avalikustab igas hoidlas ja veeldusjaamas, või kui süsteemi kasutajatele pakutakse juurdepääsu gaasihoidlate grupi kaudu, siis sellises grupis oleva gaasi hulga, sissetulevad ja väljaminevad vood ning vaba hoiustamisvõimsuse ja maagaasi veeldusjaama võimsuse, kaasa arvatud nende hoidlate ja veeldusjaamade puhul, millele kolmandatel isikutel juurdepääs puudub. See teave saadetakse ka ülekandesüsteemi haldurile, kes avalikustab selle kokkuvõtlikult iga süsteemi või alamsüsteemi kohta, mis on määratletud vastavate punktidega. Seda teavet ajakohastatakse vähemalt kord päevas.

Juhul kui hoidlate kasutaja on ainus hoidla kasutaja, võib hoidlate kasutaja esitada riiklikule reguleerivale asutusele põhjendatud taotluse, et esimeses lõigus nimetatud andmed kuulutataks konfidentsiaalseteks. Kui riiklik reguleeriv asutus otsustab, et selline taotlus on põhjendatud, võttes eelkõige arvesse vajadust saavutada tasakaal selliste ärisaladuste õigustatud kaitse, mille avalikustamine mõjutaks negatiivselt hoidla kasutaja üldist äristrateegiat, ning konkurentsivõimelise maagaasi siseturu loomise eesmärgi vahel, võib ta lubada hoidlate halduril esimeses lõigus nimetatud andmeid kuni ühe aasta jooksul mitte avalikustada. Käesoleva lõigu kohaldamine ei piira esimeses lõigus nimetatud ülekandesüsteemi halduripoolset saatmis- ja avaldamiskohustust, välja arvatud siis, kui koondandmed on identsed üksikute hoidlate andmetega, mis riiklik reguleeriv asutus on tunnistanud avalikustamisele mittekuuluvateks.

Artikkel 20

Süsteemihaldurite andmete säilitamine

Ülekandesüsteemi haldurid, gaasihoidlate haldurid ja maagaasi veeldusjaamade haldurid hoiavad riiklike ametiasutuste, sealhulgas riikliku reguleeriva asutuse, riikliku konkurentsiasutuse ja komisjoni jaoks viie aasta jooksul kättesaadavana kõik artiklites 18 ja 19 ning I lisa osas 3 osutatud andmed.

Artikkel 21

Tasakaalustuseeskirjad ja tasakaalustamatuse eest määratavad tasud

1.   Tasakaalustuseeskirjad koostatakse õiglasel, mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil ning need põhinevad objektiivsetel kriteeriumitel. Tasakaalustuseeskirjad kajastavad süsteemi tõelisi vajadusi, võttes arvesse ülekandesüsteemi halduri käsutuses olevaid vahendeid. Tasakaalustuseeskirjad on turupõhised.

2.   Selleks et võimaldada võrgu kasutajatel võtta õigeaegselt parandusmeetmeid, edastavad ülekandesüsteemi haldurid reaalaja olukorda kajastava piisava, õigeaegse ja usaldusväärse teabe võrgu kasutajate tasakaalustusprotsessi seisundi kohta.

Esitatud teave peab kajastama ülekandesüsteemi haldurile kättesaadava teabe seisu ning arveldusperioodi, mille kohta tasakaalustamatuse eest määratavad tasud arvutatakse.

Kõnealuse teabe eest ei tohi tasu võtta.

3.   Tasakaalustamatuse eest määratavad tasud kajastavad võimalikult suurel määral kulusid, samal ajal tagades sobivad stiimulid võrgu kasutajatele maagaasi sisse- ja väljavoolu tasakaalustamiseks. Need peavad vältima ristsubsideerimist võrgu kasutajate vahel ja ei tohi takistada uute turuletulijate sisenemist turule.

Pädevad asutused või vajaduse korral ülekandesüsteemi haldur avalikustavad tasakaalustamatuse eest määratavate tasude arvestamisel kasutatavad meetodid ning samuti lõplikud tariifid.

4.   Liikmesriigid tagavad, et ülekandesüsteemi haldurid püüavad ühtlustada tasakaalustamise korda ja lihtsustada tasakaalustusega seotud tasude struktuuri ja tasemeid, et hõlbustada gaasiga kauplemist.

Artikkel 22

Võimsusega seotud õigustega kauplemine

Iga ülekandesüsteemi, hoidla ja maagaasi veeldusjaama haldur võtab mõistlikud meetmed, et võimaldada vaba kauplemist võimsusega seotud õigustega ja hõlbustada sellist kauplemist. Iga selline haldur töötab välja transpordi-, maagaasi veeldusjaama ja hoiustamise ühtlustatud lepingud ja menetlused esmasel turul, et hõlbustada järelkauplemist võimsusega seotud õigustega, ning tunnustab võimsusega seotud esmaste õiguste üleminekut, kui võrgu kasutajad sellest teavitavad.

Transpordi, maagaasi veeldusjaama ja hoiustamise ühtlustatud lepingutest ja menetlustest tuleb teavitada reguleerivaid asutusi.

Artikkel 23

Suunised

1.   Vajaduse korral täpsustatakse suunistes, millega tagatakse käesoleva määruse eesmärgi saavutamiseks vajalik minimaalne ühtlustamistase, ka järgmised asjaolud:

| a) | kolmandatele isikutele juurdepääsuteenuseid käsitlevad üksikasjad, kaasa arvatud kõnealuste teenuste olemus, kestus ja muud nõuded, kooskõlas artiklitega 14 ja 15; |
| --- | --- |

a)

kolmandatele isikutele juurdepääsuteenuseid käsitlevad üksikasjad, kaasa arvatud kõnealuste teenuste olemus, kestus ja muud nõuded, kooskõlas artiklitega 14 ja 15;

| b) | võimsuse jaotamise mehhanismi ja lepingutega ülekoormamise korral kohaldatava ülekoormusega tegelemise korra aluspõhimõtete üksikasjad kooskõlas artiklitega 16 ja 17; |
| --- | --- |

b)

võimsuse jaotamise mehhanismi ja lepingutega ülekoormamise korral kohaldatava ülekoormusega tegelemise korra aluspõhimõtete üksikasjad kooskõlas artiklitega 16 ja 17;

| c) | võrgu kasutajate jaoks võrgule tõhusa juurdepääsu saamiseks vajaliku teabe edastamise üksikasjad ning vajalike tehniliste andmete määratluse ja läbipaistvusnõuete kõigi asjaomaste punktide määratluse üksikasjad, kaasa arvatud teave, mis tuleb avaldada kõigi asjaomaste punktide kohta, ning kõnealuse teabe avalikustamise ajakava kooskõlas artiklitega 18 ja 19; |
| --- | --- |

c)

võrgu kasutajate jaoks võrgule tõhusa juurdepääsu saamiseks vajaliku teabe edastamise üksikasjad ning vajalike tehniliste andmete määratluse ja läbipaistvusnõuete kõigi asjaomaste punktide määratluse üksikasjad, kaasa arvatud teave, mis tuleb avaldada kõigi asjaomaste punktide kohta, ning kõnealuse teabe avalikustamise ajakava kooskõlas artiklitega 18 ja 19;

| d) | maagaasi piiriülese kauplemisega seotud tariifimetoodika üksikasjad kooskõlas artikliga 13; |
| --- | --- |

d)

maagaasi piiriülese kauplemisega seotud tariifimetoodika üksikasjad kooskõlas artikliga 13;

| e) | üksikasjad artikli 8 lõikes 6 loetletud valdkondade kohta. |
| --- | --- |

e)

üksikasjad artikli 8 lõikes 6 loetletud valdkondade kohta.

2.   Suunised lõike 1 punktides a, b ja c loetletud küsimuste kohta on sätestatud I lisas seoses ülekandesüsteemi halduritega.

Komisjon võib vastu võtta suuniseid käesoleva artikli lõikes 1 loetletud küsimuste kohta ja muuta selle punktides a, b ja c osutatud suuniseid. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 28 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Käesoleva määruse alusel vastu võetud suuniste kohaldamisel ja muutmisel võetakse arvesse erinevusi riiklike gaasisüsteemide vahel ja seetõttu ei tohi nõuda ühenduse tasemel ühtseid üksikasjalikke tingimusi juurdepääsu kohta kolmandatele isikutele. Need võivad siiski määratleda miinimumnõuded, mis tuleb täita selleks, et saavutada maagaasi siseturu jaoks vajalikud mittediskrimineerivad ja läbipaistvad juurdepääsutingimused võrgule, mida võib seejärel kohaldada riiklike gaasivõrkude vahel esinevaid erinevusi arvestades.

Artikkel 24

Reguleerivad asutused

Käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmisel tagavad reguleerivad asutused vastavuse käesolevale määrusele ja artikli 23 kohaselt vastu võetud suunistele.

Vajaduse korral teevad nad omavahel, komisjoni ja ametiga vastavalt direktiivi 2009/.../EÜ VIII peatükile.

Artikkel 25

Teabe esitamine

Liikmesriigid ja reguleerivad asutused esitavad taotluse korral komisjonile kogu teabe, mis on vajalik artikli 23 täitmiseks.

Komisjon määrab mõistliku tähtaja, mille jooksul teave tuleb edastada, võttes arvesse nõutava teabe keerukust ja teabevajaduse kiireloomulisust.

Artikkel 26

Liikmesriikide õigus sätestada üksikasjalikumad meetmed

Käesolev määrus ei piira liikmesriikide õigust säilitada või kehtestada meetmeid, mis sisaldavad üksikasjalikumaid sätteid kui käesolevas määruses ja artiklis 23 osutatud suunistes esitatud sätted.

Artikkel 27

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende sätete kohaldamise tagamiseks. Nimetatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad määruse (EÜ) nr 1775/2005 sätetele vastavatest eeskirjadest komisjonile 1. juuliks 2006 ja teavitavad viivitamata komisjoni nende edaspidistest muudatustest. Nad teatavad sätetest, mis ei vasta määruse (EÜ) nr 1775/2005 sätetele ... (11) ja teavitavad viivitamata komisjoni nende edaspidistest muudatustest.

2.   Lõike 1 alusel määratud karistused ei ole oma olemuselt kriminaalõiguslikud.

Artikkel 28

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2009/.../EÜ artikli 50 alusel loodud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artiklis 8 sätteid.

Artikkel 29

Komisjoni aruanne

Komisjon kontrollib käesoleva määruse rakendamist. Direktiivi 2009/.../EÜ artikli 51 lõike 6 kohases aruandes annab komisjon ülevaate ka käesoleva määruse rakendamisel saadud kogemustest. Eelkõige vaadeldakse aruandes, millises ulatuses on määrus olnud edukas mittediskrimineerivate ja kulupõhiste juurdepääsutingimuste tagamisel gaasi ülekandevõrkudele, mis aitavad kindlustada valikuvõimalused tarbijatele hästitoimival gaasi siseturul ning gaasi pikaajalise varustuskindluse. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud ja/või soovitused.

Artikkel 30

Erandid ja vabastused

Käesolevat määrust ei kohaldata:

| a) | liikmesriikides asuvatele maagaasi ülekandesüsteemidele direktiivi 2009/.../EÜ artiklis 48 kehtestatud erandite kehtivusaja jooksul; direktiivi 2009/.../EÜ artikli 48 alusel erandi saanud liikmesriikidele, kes seega võivad taotleda komisjonilt ajutise erandi kehtestamist käesoleva määruse kohaldamise vabastuse saamiseks kuni kaheaastaseks perioodiks alates kuupäevast, mil käesolevas punktis osutatud erandi kehtivus lõpeb; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikides asuvatele maagaasi ülekandesüsteemidele direktiivi 2009/.../EÜ artiklis 48 kehtestatud erandite kehtivusaja jooksul; direktiivi 2009/.../EÜ artikli 48 alusel erandi saanud liikmesriikidele, kes seega võivad taotleda komisjonilt ajutise erandi kehtestamist käesoleva määruse kohaldamise vabastuse saamiseks kuni kaheaastaseks perioodiks alates kuupäevast, mil käesolevas punktis osutatud erandi kehtivus lõpeb;

| b) | peamise uue infrastruktuuri, s.t ühendustorude, maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate ning olemasoleva infrastruktuuri märkimisväärse võimsuse suurenemise ning infrastruktuuri sellise ümberehituste suhtes, mis võimaldab uute gaasi tarneallikate kasutuselevõttu direktiivi 2009/.../EÜ artikli 35 lõigete 1 ja 2 kohaselt ning mille suhtes ei kohaldata nimetatud direktiivi artiklite 9, 14, 31, 32, 33 või artikli 40 lõigete 6, 7 ja 8 sätteid, kuni nende suhtes ei kohaldata käesolevas lõigus osutatud sätteid, välja arvatud käesoleva määruse artikli 19 lõiget 4 või |
| --- | --- |

b)

peamise uue infrastruktuuri, s.t ühendustorude, maagaasi veeldusjaamade ja hoidlate ning olemasoleva infrastruktuuri märkimisväärse võimsuse suurenemise ning infrastruktuuri sellise ümberehituste suhtes, mis võimaldab uute gaasi tarneallikate kasutuselevõttu direktiivi 2009/.../EÜ artikli 35 lõigete 1 ja 2 kohaselt ning mille suhtes ei kohaldata nimetatud direktiivi artiklite 9, 14, 31, 32, 33 või artikli 40 lõigete 6, 7 ja 8 sätteid, kuni nende suhtes ei kohaldata käesolevas lõigus osutatud sätteid, välja arvatud käesoleva määruse artikli 19 lõiget 4 või

| c) | maagaasi ülekandesüsteemidele, mille suhtes on direktiivi 2009/.../EÜ artikli 47 kohaselt kehtestatud erand. |
| --- | --- |

c)

maagaasi ülekandesüsteemidele, mille suhtes on direktiivi 2009/.../EÜ artikli 47 kohaselt kehtestatud erand.

Artikkel 31

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1775/2005 tunnistatakse kehtetuks alates ... (8). Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 32

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates ... (8).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

1

(2)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 9. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 9. janauari 2009. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 57.

4

(5)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 1.

5

(6)  ELT L ...

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  18 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta otsus nr 1364/2006/EÜ üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kehtestamise kohta (ELT L 262, 22.9.2006, lk 1).

9

(10)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

10

(11)  Käesoleva määruse kohaldamise kuupäev.

11

---

I LISA

SUUNISED

1.   ÜLEKANDESÜSTEEMI HALDURITEGA SEOTUD JUURDEPÄÄSUTEENUSED KOLMANDATELE ISIKUTELE

| 1) | Ülekandesüsteemi haldurid pakuvad kindlaid ja katkestatavaid teenuseid minimaalse kestusega kuni üks päev. |
| --- | --- |

1)

Ülekandesüsteemi haldurid pakuvad kindlaid ja katkestatavaid teenuseid minimaalse kestusega kuni üks päev.

| 2) | Ühtlustatud ülekandelepingud ja ühtsed võrgueeskirjad peavad olema koostatud sellisel viisil, et need hõlbustaksid võrgu kasutajate lepingulise võimsusega kauplemist ja selle võimsuse taaskasutamist ilma võimsuse eraldamist takistamata. |
| --- | --- |

2)

Ühtlustatud ülekandelepingud ja ühtsed võrgueeskirjad peavad olema koostatud sellisel viisil, et need hõlbustaksid võrgu kasutajate lepingulise võimsusega kauplemist ja selle võimsuse taaskasutamist ilma võimsuse eraldamist takistamata.

| 3) | Ülekandesüsteemi haldurid töötavad pärast põhjalikku konsulteerimist võrgu kasutajatega välja võrgueeskirjad ja ühtlustatud lepingud. |
| --- | --- |

3)

Ülekandesüsteemi haldurid töötavad pärast põhjalikku konsulteerimist võrgu kasutajatega välja võrgueeskirjad ja ühtlustatud lepingud.

| 4) | Ülekandesüsteemi haldurid rakendavad standardiseeritud registreerimise ja taasregistreerimise korda. Nad arendavad välja teavitamissüsteemid ning elektroonilised sidevahendid, et tagada piisava teabe edastamine võrgu kasutajatele ning lihtsustada tehinguid, nagu näiteks registreerimist, võimsusega seotud lepingute sõlmimist ja võimsusega seotud õiguste üleminekut võrgu kasutajate vahel. |
| --- | --- |

4)

Ülekandesüsteemi haldurid rakendavad standardiseeritud registreerimise ja taasregistreerimise korda. Nad arendavad välja teavitamissüsteemid ning elektroonilised sidevahendid, et tagada piisava teabe edastamine võrgu kasutajatele ning lihtsustada tehinguid, nagu näiteks registreerimist, võimsusega seotud lepingute sõlmimist ja võimsusega seotud õiguste üleminekut võrgu kasutajate vahel.

| 5) | Ülekandesüsteemi haldurid ühtlustavad ametlikud protseduurid ja vastamise ajad kooskõlas valdkonnas kehtiva parima tavaga, eesmärgiga saavutada võimalikult lühikesed vastamise ajad. Nad pakuvad reaalajas kuvatavat võimsuse reserveerimise ja kinnitamise süsteemi ning registreerimise ja taasregistreerimise protseduure mitte hiljem kui 1. juulil 2006, pärast konsulteerimist asjaomaste võrgu kasutajatega. |
| --- | --- |

5)

Ülekandesüsteemi haldurid ühtlustavad ametlikud protseduurid ja vastamise ajad kooskõlas valdkonnas kehtiva parima tavaga, eesmärgiga saavutada võimalikult lühikesed vastamise ajad. Nad pakuvad reaalajas kuvatavat võimsuse reserveerimise ja kinnitamise süsteemi ning registreerimise ja taasregistreerimise protseduure mitte hiljem kui 1. juulil 2006, pärast konsulteerimist asjaomaste võrgu kasutajatega.

| 6) | Ülekandesüsteemi haldurid ei tohi võrgu kasutajatelt nõuda eraldi tasu teabenõuete ja tehingute eest, mis on seotud nende ülekandelepingutega ja mida täidetakse standardsete eeskirjade ja protseduuride kohaselt. |
| --- | --- |

6)

Ülekandesüsteemi haldurid ei tohi võrgu kasutajatelt nõuda eraldi tasu teabenõuete ja tehingute eest, mis on seotud nende ülekandelepingutega ja mida täidetakse standardsete eeskirjade ja protseduuride kohaselt.

| 7) | Teabenõuete eest, mis eeldavad erakorralisi või ülemääraseid kulusid, nagu näiteks teostatavuse uuringud, võib nõuda eraldi tasu, eeldusel et tasud on kohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

7)

Teabenõuete eest, mis eeldavad erakorralisi või ülemääraseid kulusid, nagu näiteks teostatavuse uuringud, võib nõuda eraldi tasu, eeldusel et tasud on kohaselt põhjendatud.

| 8) | Ülekandesüsteemi haldurid teevad koostööd teiste ülekandesüsteemi halduritega nende vastavate võrkude hoolduse koordineerimise osas, et võimalikult vähendada häireid ülekandeteenuste osutamisel võrgu kasutajatele ja teiste piirkondade ülekandesüsteemi halduritele ning tagamaks võrdne kasu varustuse kindluse osas, kaasa arvatud seoses transiidiga. |
| --- | --- |

8)

Ülekandesüsteemi haldurid teevad koostööd teiste ülekandesüsteemi halduritega nende vastavate võrkude hoolduse koordineerimise osas, et võimalikult vähendada häireid ülekandeteenuste osutamisel võrgu kasutajatele ja teiste piirkondade ülekandesüsteemi halduritele ning tagamaks võrdne kasu varustuse kindluse osas, kaasa arvatud seoses transiidiga.

| 9) | Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad vähemalt kord aastas eelnevalt kindlaksmääratud tähtpäeval kõik kavandatud hooldusperioodid, mis võivad mõjutada võrgu kasutajate ülekandelepingutest tulenevaid õigusi, ja asjakohase operatiivteabe piisava etteteatamisega. See hõlmab kavandatud hooldusperioodide muudatuste kohest ja mittediskrimineerivat avaldamist ja ettekavandamata hooldustest teavitamist niipea, kui vastav teave saab ülekandesüsteemi haldurile kättesaadavaks. Hooldusperioodide jooksul avaldab ülekandesüsteemi haldur regulaarselt ajakohastatud teavet hooldustööde üksikasjade, eeldatava kestuse ja mõju kohta. |
| --- | --- |

9)

Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad vähemalt kord aastas eelnevalt kindlaksmääratud tähtpäeval kõik kavandatud hooldusperioodid, mis võivad mõjutada võrgu kasutajate ülekandelepingutest tulenevaid õigusi, ja asjakohase operatiivteabe piisava etteteatamisega. See hõlmab kavandatud hooldusperioodide muudatuste kohest ja mittediskrimineerivat avaldamist ja ettekavandamata hooldustest teavitamist niipea, kui vastav teave saab ülekandesüsteemi haldurile kättesaadavaks. Hooldusperioodide jooksul avaldab ülekandesüsteemi haldur regulaarselt ajakohastatud teavet hooldustööde üksikasjade, eeldatava kestuse ja mõju kohta.

| 10) | Ülekandesüsteemi haldurid peavad tegelike hooldustööde ja esinenud vooluhäirete kohta päevaraamatut ja teevad selle nõudmise korral pädevale asutusele kättesaadavaks. Teave tehakse nõudmise korral samuti kättesaadavaks mis tahes häiretest mõjutatuile. |
| --- | --- |

10)

Ülekandesüsteemi haldurid peavad tegelike hooldustööde ja esinenud vooluhäirete kohta päevaraamatut ja teevad selle nõudmise korral pädevale asutusele kättesaadavaks. Teave tehakse nõudmise korral samuti kättesaadavaks mis tahes häiretest mõjutatuile.

2.   ÜLEKANDESÜSTEEMI HALDURITEGA SEOTUD VÕIMSUSE JAOTAMISE MEHHANISMIDE JA ÜLEKOORMUSEGA TEGELEMISE KORRA PÕHIMÕTTED NING NENDE KOHALDAMINE LEPINGUTEGA ÜLEKOORMAMISE KORRAL JA

2.1.   ÜLEKANDESÜSTEEMI HALDURITEGA SEOTUD VÕIMSUSE JAOTAMISE MEHHANISMIDE JA ÜLEKOORMUSEGA TEGELEMISE KORRA PÕHIMÕTTED

| 1) | Võimsuse jaotamise mehhanismid ja ülekoormusega tegelemise kord hõlbustavad konkurentsi arendamist ja sujuvat kauplemist võimsusega ning on kooskõlas turumehhanismidega, kaasa arvatud kiirtehingute turud ja kauplemiskeskused. Need on paindlikud ja võimelised kohanduma arenevate turutingimustega. |
| --- | --- |

1)

Võimsuse jaotamise mehhanismid ja ülekoormusega tegelemise kord hõlbustavad konkurentsi arendamist ja sujuvat kauplemist võimsusega ning on kooskõlas turumehhanismidega, kaasa arvatud kiirtehingute turud ja kauplemiskeskused. Need on paindlikud ja võimelised kohanduma arenevate turutingimustega.

| 2) | Need mehhanismid ja kord võtavad arvesse asjaomase süsteemi terviklikkust ning samuti varustuskindlust. |
| --- | --- |

2)

Need mehhanismid ja kord võtavad arvesse asjaomase süsteemi terviklikkust ning samuti varustuskindlust.

| 3) | Need mehhanismid ja kord ei tohi takistada uute turule tulijate sisenemist turule ega luua lubamatuid tõkkeid turuletulekule. Need ei tohi takistada turulolijatel, kaasa arvatud uutel turule tulijatel ja väikese turuosaga ettevõtetel, tõhusalt konkureerida. |
| --- | --- |

3)

Need mehhanismid ja kord ei tohi takistada uute turule tulijate sisenemist turule ega luua lubamatuid tõkkeid turuletulekule. Need ei tohi takistada turulolijatel, kaasa arvatud uutel turule tulijatel ja väikese turuosaga ettevõtetel, tõhusalt konkureerida.

| 4) | Need mehhanismid ja kord annavad asjaomaseid majanduslikke signaale tehnilise võimsuse efektiivse ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustavad investeeringute tegemist uude infrastruktuuri. |
| --- | --- |

4)

Need mehhanismid ja kord annavad asjaomaseid majanduslikke signaale tehnilise võimsuse efektiivse ja maksimaalse kasutamise kohta ning hõlbustavad investeeringute tegemist uude infrastruktuuri.

| 5) | Võrgu kasutajatele tehakse teatavaks olukorra laad, mis võib mõjutada lepingulise võimsuse kättesaadavust. Teave katkestuse kohta peaks kajastama ülekandevõrgu haldurile kättesaadava teabe määra. |
| --- | --- |

5)

Võrgu kasutajatele tehakse teatavaks olukorra laad, mis võib mõjutada lepingulise võimsuse kättesaadavust. Teave katkestuse kohta peaks kajastama ülekandevõrgu haldurile kättesaadava teabe määra.

| 6) | Juhul kui lepingust tulenevate tarnekohustuste täitmisel tekivad takistused süsteemi terviklikkuse tõttu, peaksid ülekandesüsteemi haldurid teavitama sellest võrgu kasutajaid ja otsima viivitamatult mittediskrimineeriva lahenduse.
  Ülekandesüsteemi haldurid konsulteerivad võrgu kasutajatega korra osas enne selle rakendamist ja lepivad selle kokku reguleeriva asutusega. |
| --- | --- |

6)

Juhul kui lepingust tulenevate tarnekohustuste täitmisel tekivad takistused süsteemi terviklikkuse tõttu, peaksid ülekandesüsteemi haldurid teavitama sellest võrgu kasutajaid ja otsima viivitamatult mittediskrimineeriva lahenduse.

Ülekandesüsteemi haldurid konsulteerivad võrgu kasutajatega korra osas enne selle rakendamist ja lepivad selle kokku reguleeriva asutusega.

2.2.   LEPINGUTEGA ÜLEKOORMAMISE KORRAL KOHALDATAV ÜLEKOORMUSEGA TEGELEMISE KORD

| 1) | Olukorras, kus lepinguline võimsus jääb kasutamata, teevad ülekandesüsteemi haldurid erineva kestusega lepingute kaudu selle võimsuse esmasel turul katkestatava võimsusena kättesaadavaks, kuni vastav võrgu kasutaja ei paku kõnealust võimsust mõistliku hinna eest järelturul. |
| --- | --- |

1)

Olukorras, kus lepinguline võimsus jääb kasutamata, teevad ülekandesüsteemi haldurid erineva kestusega lepingute kaudu selle võimsuse esmasel turul katkestatava võimsusena kättesaadavaks, kuni vastav võrgu kasutaja ei paku kõnealust võimsust mõistliku hinna eest järelturul.

| 2) | Vabastatud katkestatava võimsuse eest saadavad tulud jaotatakse vastavalt asjaomase reguleeriva asutuse sätestatud või heaks kiidetud eeskirjadele. Need eeskirjad peavad olema kooskõlas süsteemi efektiivse ja tõhusa kasutamise nõuetega. |
| --- | --- |

2)

Vabastatud katkestatava võimsuse eest saadavad tulud jaotatakse vastavalt asjaomase reguleeriva asutuse sätestatud või heaks kiidetud eeskirjadele. Need eeskirjad peavad olema kooskõlas süsteemi efektiivse ja tõhusa kasutamise nõuetega.

| 3) | Mõistliku tasu vabastatud katkestatava võimsuse eest võib määrata asjaomane reguleeriv asutus, võttes arvesse valitsevaid konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

3)

Mõistliku tasu vabastatud katkestatava võimsuse eest võib määrata asjaomane reguleeriv asutus, võttes arvesse valitsevaid konkreetseid asjaolusid.

| 4) | Vajadusel peavad ülekandesüsteemi haldurid tegema mõistlikke püüdlusi, et pakkuda turul vähemalt osa kasutamata võimsusest kindla võimsusena. |
| --- | --- |

4)

Vajadusel peavad ülekandesüsteemi haldurid tegema mõistlikke püüdlusi, et pakkuda turul vähemalt osa kasutamata võimsusest kindla võimsusena.

3.   VÕRGU KASUTAJATELE VÕRGULE TÕHUSA JUURDEPÄÄSU SAAMISEKS VAJALIKE TEHNILISTE ANDMETE MÄÄRATLUS, LÄBIPAISTVUSNÕUETE KÕIGI ASJAOMASTE PUNKTIDE MÄÄRATLUS JA TEAVE, MIS TULEB AVALDADA KÕIGI ASJAOMASTE PUNKTIDE KOHTA NING AJAKAVA, MILLE KOHASELT KÕNEALUNE TEAVE TULEB AVALIKUSTADA

3.1.   VÕRGU KASUTAJATELE VÕRGULE TÕHUSA JUURDEPÄÄSU SAAMISEKS VAJALIKE TEHNILISTE ANDMETE MÄÄRATLUS

Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad oma süsteemide ja teenuste kohta vähemalt järgmise teabe:

| a) | erinevate pakutavate teenuste üksikasjalik ja kõikehõlmav kirjeldus ja hinnakiri; |
| --- | --- |

a)

erinevate pakutavate teenuste üksikasjalik ja kõikehõlmav kirjeldus ja hinnakiri;

| b) | nende teenuste kohta pakutavad erinevat tüüpi ülekandelepingud ja võrgueeskirjad ja/või standardtingimused, kui need on kohaldatavad, kõigi võrgu kasutajate õiguste ja kohustuste kohta, kaasa arvatud ülekandelepingud ja muud asjaomased dokumendid; |
| --- | --- |

b)

nende teenuste kohta pakutavad erinevat tüüpi ülekandelepingud ja võrgueeskirjad ja/või standardtingimused, kui need on kohaldatavad, kõigi võrgu kasutajate õiguste ja kohustuste kohta, kaasa arvatud ülekandelepingud ja muud asjaomased dokumendid;

| c) | ühtlustatud meetmed, mida kohaldatakse ülekandesüsteemi kasutamisel, kaasa arvatud peamiste mõistete määratlus; |
| --- | --- |

c)

ühtlustatud meetmed, mida kohaldatakse ülekandesüsteemi kasutamisel, kaasa arvatud peamiste mõistete määratlus;

| d) | võimsuse jaotamist, ülekoormusega tegelemist ja piirangute vastu võitlemist käsitlevad sätted ning taaskasutamisega seotud meetmed; |
| --- | --- |

d)

võimsuse jaotamist, ülekoormusega tegelemist ja piirangute vastu võitlemist käsitlevad sätted ning taaskasutamisega seotud meetmed;

| e) | järelturul ülekandesüsteemi halduriga võimsusega kauplemisel kohaldatavad eeskirjad; |
| --- | --- |

e)

järelturul ülekandesüsteemi halduriga võimsusega kauplemisel kohaldatavad eeskirjad;

| f) | vajadusel ülekande- ja muude teenuste hulgas hõlmatud eritasuta paindlikkus ja piirnormid ning samuti paindlikkus, mida lisaks sellele pakutakse, ning vastavad tasud; |
| --- | --- |

f)

vajadusel ülekande- ja muude teenuste hulgas hõlmatud eritasuta paindlikkus ja piirnormid ning samuti paindlikkus, mida lisaks sellele pakutakse, ning vastavad tasud;

| g) | ülekandesüsteemi halduri gaasisüsteemi üksikasjalik kirjeldus, milles on näidatud kõik asjaomased punktid, kus ülekandesüsteemi halduri süsteem on ühendatud teiste ülekandesüsteemi haldurite süsteemidega ja/või veeldatud maagaasi infrastruktuuriga, nagu näiteks veeldusjaamadega ja direktiivi 2009/.../EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud abiteenuste osutamiseks vajaliku infrastruktuuriga; |
| --- | --- |

g)

ülekandesüsteemi halduri gaasisüsteemi üksikasjalik kirjeldus, milles on näidatud kõik asjaomased punktid, kus ülekandesüsteemi halduri süsteem on ühendatud teiste ülekandesüsteemi haldurite süsteemidega ja/või veeldatud maagaasi infrastruktuuriga, nagu näiteks veeldusjaamadega ja direktiivi 2009/.../EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud abiteenuste osutamiseks vajaliku infrastruktuuriga;

| h) | teave gaasi kvaliteedi- ja rõhunõuete kohta; |
| --- | --- |

h)

teave gaasi kvaliteedi- ja rõhunõuete kohta;

| i) | ülekandesüsteemi halduri hallatava süsteemiga ühendamiseks kohaldatavad eeskirjad; |
| --- | --- |

i)

ülekandesüsteemi halduri hallatava süsteemiga ühendamiseks kohaldatavad eeskirjad;

| j) | õigeaegselt edastatav teave teenuste või tingimuste kavandatavate ja/või tegelike muudatuste kohta, kaasa arvatud punktides a kuni i loetletud valdkondade osas. |
| --- | --- |

j)

õigeaegselt edastatav teave teenuste või tingimuste kavandatavate ja/või tegelike muudatuste kohta, kaasa arvatud punktides a kuni i loetletud valdkondade osas.

3.2.   LÄBIPAISTVUSNÕUETE KÕIGI ASJAOMASTE PUNKTIDE MÄÄRATLUS

Asjaomased punktid hõlmavad vähemalt järgmist:

| a) | kõik ülekandesüsteemi halduri hallatava võrgu sissevoolupunktid; |
| --- | --- |

a)

kõik ülekandesüsteemi halduri hallatava võrgu sissevoolupunktid;

| b) | kõige olulisemad väljavoolupunktid ja väljavoolualad, mis moodustavad vähemalt 50 % antud ülekandesüsteemi halduri võrgu kogu väljavooluvõimsusest, kaasa arvatud kõik väljavoolupunktid ja väljavoolualad, mille väljavooluvõimsus on suurem kui 2 % kogu võrgu väljavooluvõimsusest; |
| --- | --- |

b)

kõige olulisemad väljavoolupunktid ja väljavoolualad, mis moodustavad vähemalt 50 % antud ülekandesüsteemi halduri võrgu kogu väljavooluvõimsusest, kaasa arvatud kõik väljavoolupunktid ja väljavoolualad, mille väljavooluvõimsus on suurem kui 2 % kogu võrgu väljavooluvõimsusest;

| c) | kõik ülekandesüsteemi haldurite eri võrkude ühenduspunktid; |
| --- | --- |

c)

kõik ülekandesüsteemi haldurite eri võrkude ühenduspunktid;

| d) | kõik punktid, mis ühendavad ülekandesüsteemi halduri võrku veeldusjaamaga; |
| --- | --- |

d)

kõik punktid, mis ühendavad ülekandesüsteemi halduri võrku veeldusjaamaga;

| e) | kõik olulised punktid antud ülekandesüsteemi halduri võrgus, kaasa arvatud gaasisõlmede ühendused. Olulisteks loetakse kõiki punkte, kus kogemuste põhjal otsustades võib tõenäoliselt tekkida füüsiline ülekoormamine; |
| --- | --- |

e)

kõik olulised punktid antud ülekandesüsteemi halduri võrgus, kaasa arvatud gaasisõlmede ühendused. Olulisteks loetakse kõiki punkte, kus kogemuste põhjal otsustades võib tõenäoliselt tekkida füüsiline ülekoormamine;

| f) | kõik punktid, mis ühendavad antud ülekandevõrgu halduri võrku direktiivi 2009/.../EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud abiteenuste osutamiseks vajaliku infrastruktuuriga. |
| --- | --- |

f)

kõik punktid, mis ühendavad antud ülekandevõrgu halduri võrku direktiivi 2009/.../EÜ artikli 2 punktis 14 määratletud abiteenuste osutamiseks vajaliku infrastruktuuriga.

3.3.   TEAVE, MIS TULEB AVALDADA KÕIGI ASJAOMASTE PUNKTIDE KOHTA NING AJAKAVA, MILLE KOHASELT KÕNEALUNE TEAVE TULEB AVALDADA

| 1) | Kõikide asjaomaste punktide suhtes avaldab ülekandevõrgu haldur regulaarselt, jooksvalt ja kasutajasõbralikul standardsel viisil Internetis teabe järgmiste võimsusega seotud olude kohta lühimalt kuni ühepäevaste perioodide kohta:






  a) | maksimaalne tehniline võimsus voolude kohta mõlemas suunas, |
| --- | --- | --- |

1)

Kõikide asjaomaste punktide suhtes avaldab ülekandevõrgu haldur regulaarselt, jooksvalt ja kasutajasõbralikul standardsel viisil Internetis teabe järgmiste võimsusega seotud olude kohta lühimalt kuni ühepäevaste perioodide kohta:

a)

maksimaalne tehniline võimsus voolude kohta mõlemas suunas,

| b) | kogu lepinguline ja katkestatav võimsus, |
| --- | --- |

b)

kogu lepinguline ja katkestatav võimsus,

| c) | olemasolev võimsus. |
| --- | --- |

c)

olemasolev võimsus.

| 2) | Kõigi asjaomaste punktide kohta avaldab ülekandesüsteemi haldur teabe olemasoleva võimsuse kohta vähemalt 18 kuud ette ja ajakohastab seda teavet vähemalt iga kuu või sagedamini, kui vastav uus teave saab kättesaadavaks. |
| --- | --- |

2)

Kõigi asjaomaste punktide kohta avaldab ülekandesüsteemi haldur teabe olemasoleva võimsuse kohta vähemalt 18 kuud ette ja ajakohastab seda teavet vähemalt iga kuu või sagedamini, kui vastav uus teave saab kättesaadavaks.

| 3) | Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad igapäevaselt ajakohastatava teabe lühiajaliste teenuste kättesaadavuse kohta (päevase ja nädalase etteteatamisega), tuginedes muu hulgas registreerimistele, peamistele lepingulistele sidemetele ja regulaarsetele olemasolevate võimsuste pikaajalistele iga-aastaselt tehtavatele prognoosidele kuni kümneks aastaks kõigi asjaomaste punktide kohta. |
| --- | --- |

3)

Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad igapäevaselt ajakohastatava teabe lühiajaliste teenuste kättesaadavuse kohta (päevase ja nädalase etteteatamisega), tuginedes muu hulgas registreerimistele, peamistele lepingulistele sidemetele ja regulaarsetele olemasolevate võimsuste pikaajalistele iga-aastaselt tehtavatele prognoosidele kuni kümneks aastaks kõigi asjaomaste punktide kohta.

| 4) | Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad jooksvalt teabe möödunud perioodi maksimaalse ja minimaalse kuu jooksul kasutatud võimsuse määrade kohta ja aasta keskmised voolud kõigis asjaomastes punktides viimase kolme aasta kohta. |
| --- | --- |

4)

Ülekandesüsteemi haldurid avaldavad jooksvalt teabe möödunud perioodi maksimaalse ja minimaalse kuu jooksul kasutatud võimsuse määrade kohta ja aasta keskmised voolud kõigis asjaomastes punktides viimase kolme aasta kohta.

| 5) | Ülekandesüsteemi haldurid peavad päevaraamatut tegeliku koguvoolu kohta vähemalt kolme kuu pikkuse perioodi kohta. |
| --- | --- |

5)

Ülekandesüsteemi haldurid peavad päevaraamatut tegeliku koguvoolu kohta vähemalt kolme kuu pikkuse perioodi kohta.

| 6) | Ülekandesüsteemi haldurid peavad tõhusat arvestust kõigi võimsusega seotud lepingute kohta ja säilitavad muu asjaomase teabe seoses saadavaloleva võimsuse arvestamisega ja sellele juurdepääsu võimaldamisega; kõnealusele teabele on asjaomastel riiklikel asutustel juurdepääs oma tööülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

6)

Ülekandesüsteemi haldurid peavad tõhusat arvestust kõigi võimsusega seotud lepingute kohta ja säilitavad muu asjaomase teabe seoses saadavaloleva võimsuse arvestamisega ja sellele juurdepääsu võimaldamisega; kõnealusele teabele on asjaomastel riiklikel asutustel juurdepääs oma tööülesannete täitmiseks.

| 7) | Ülekandesüsteemi haldurid tagavad kasutajasõbralikud vahendid saadavalolevate teenuste tariifide arvestamiseks ning saadavaloleva võimsuse kindlakstegemiseks reaalajas. |
| --- | --- |

7)

Ülekandesüsteemi haldurid tagavad kasutajasõbralikud vahendid saadavalolevate teenuste tariifide arvestamiseks ning saadavaloleva võimsuse kindlakstegemiseks reaalajas.

| 8) | Kui ülekandesüsteemi haldurid ei suuda avaldada teavet kooskõlas lõigetega 1, 3 ja 7, konsulteerivad nad oma asjaomaste riiklike asutustega ja koostavad tegevuskava, mis tuleb rakendada võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2006. |
| --- | --- |

8)

Kui ülekandesüsteemi haldurid ei suuda avaldada teavet kooskõlas lõigetega 1, 3 ja 7, konsulteerivad nad oma asjaomaste riiklike asutustega ja koostavad tegevuskava, mis tuleb rakendada võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2006.

---

II LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 1775/2005 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| — | Artikkel 3 |
| — | Artikkel 4 |
| — | Artikkel 5 |
| — | Artikkel 6 |
| — | Artikkel 7 |
| — | Artikkel 8 |
| — | Artikkel 9 |
| — | Artikkel 10 |
| — | Artikkel 11 |
| — | Artikkel 12 |
| Artikkel 3 | Artikkel 13 |
| Artikkel 4 | Artikkel 14 |
| — | Artikkel 15 |
| Artikkel 5 | Artikkel 16 |
| — | Artikkel 17 |
| Artikkel 6 | Artikkel 18 |
| — | Artikkel 19 |
| — | Artikkel 20 |
| Artikkel 7 | Artikkel 21 |
| Artikkel 8 | Artikkel 22 |
| Artikkel 9 | Artikkel 23 |
| Artikkel 10 | Artikkel 24 |
| Artikkel 11 | Artikkel 25 |
| Artikkel 12 | Artikkel 26 |
| Artikkel 13 | Artikkel 27 |
| Artikkel 14 | Artikkel 28 |
| Artikkel 15 | Artikkel 29 |
| Artikkel 16 | Artikkel 30 |
| — | Artikkel 31 |
| Artikkel 17 | Artikkel 32 |
| Lisa | I lisa |

Määrus (EÜ) nr 1775/2005

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

—

Artikkel 3

—

Artikkel 4

—

Artikkel 5

—

Artikkel 6

—

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

—

Artikkel 10

—

Artikkel 11

—

Artikkel 12

Artikkel 3

Artikkel 13

Artikkel 4

Artikkel 14

—

Artikkel 15

Artikkel 5

Artikkel 16

—

Artikkel 17

Artikkel 6

Artikkel 18

—

Artikkel 19

—

Artikkel 20

Artikkel 7

Artikkel 21

Artikkel 8

Artikkel 22

Artikkel 9

Artikkel 23

Artikkel 10

Artikkel 24

Artikkel 11

Artikkel 25

Artikkel 12

Artikkel 26

Artikkel 13

Artikkel 27

Artikkel 14

Artikkel 28

Artikkel 15

Artikkel 29

Artikkel 16

Artikkel 30

—

Artikkel 31

Artikkel 17

Artikkel 32

Lisa

I lisa

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 19. septembril 2007 ettepaneku asutamislepingu artiklil 95 põhineva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmiseks, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta, ning mis on osa paketist, mis koosneb veel neljast ettepanekust, mis käsitlevad energia siseturgu. |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 19. septembril 2007 ettepaneku asutamislepingu artiklil 95 põhineva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse vastuvõtmiseks, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1775/2005 maagaasiedastusvõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta, ning mis on osa paketist, mis koosneb veel neljast ettepanekust, mis käsitlevad energia siseturgu.

| 2. | Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitasid oma arvamused kogu paketi kohta vastavalt 10. aprillil (1) ja 22. aprillil 2008 (2). |
| --- | --- |

2.

Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esitasid oma arvamused kogu paketi kohta vastavalt 10. aprillil (1) ja 22. aprillil 2008 (2).

| 3. | Euroopa Parlament võttis oma arvamuse (3) vastu esimesel lugemisel 9. juulil 2008, millega kiideti heaks 47 muudatusettepanekut. Komisjon ei esitanud muudetud ettepanekut. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse (3) vastu esimesel lugemisel 9. juulil 2008, millega kiideti heaks 47 muudatusettepanekut. Komisjon ei esitanud muudetud ettepanekut.

| 4. | Nõukogu võttis 9. jaanuaril 2009 aastal vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artiklile 251, tehes seda uuestisõnastatud määruse vormis. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võttis 9. jaanuaril 2009 aastal vastu ühise seisukoha vastavalt asutamislepingu artiklile 251, tehes seda uuestisõnastatud määruse vormis.

II.   ETTEPANEKU EESMÄRK

| 5. | Ettepanek on osa energia siseturu kolmandast paketist ning seda koos direktiiviga maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta, määrusega, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses, direktiiviga, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning määrusega, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet. Ettepanekuga aidatakse saavutada eesmärk viia lõpule maagaasi siseturu loomine, kehtestades eelkõige:






  — | sätted, mille eesmärk on suurendada koostööd ja koordineerimist ülekandesüsteemi haldurite vahel, asutades muu hulgas Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku; |
| --- | --- | --- |

5.

Ettepanek on osa energia siseturu kolmandast paketist ning seda koos direktiiviga maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta, määrusega, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses, direktiiviga, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning määrusega, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet. Ettepanekuga aidatakse saavutada eesmärk viia lõpule maagaasi siseturu loomine, kehtestades eelkõige:

—

sätted, mille eesmärk on suurendada koostööd ja koordineerimist ülekandesüsteemi haldurite vahel, asutades muu hulgas Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku;

| — | tõhusamad läbipaistvusnõuded; |
| --- | --- |

—

tõhusamad läbipaistvusnõuded;

| — | sätted, mille eesmärk on parandada juurdepääsu maagaasi hoidlatele ja veeldusjaamadele. |
| --- | --- |

—

sätted, mille eesmärk on parandada juurdepääsu maagaasi hoidlatele ja veeldusjaamadele.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

6.   Üldised märkused

| 6.1. | Nõukogu seisukoht on, et määruse sätete uuestisõnastamine on vajalik, et saavutada suurem tõhusus, läbipaistvus ja kooskõla määrusega (EÜ) nr 1775/2005 ning et muuta see lugejasõbralikumaks. Seda tehes on nõukogu siiski lähtunud üldpõhimõttest täielikult järgida komisjoni muutmisettepanekut, mis tähendab et nõukogu ei ole avanud ühtegi komisjoni ettepanekusse mittekuuluvat sätet, välja arvatud kui muudatused olid vajalikud, tulenevalt nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatustest, artiklite numeratsiooni muutmisest tulenevate viidete muutmisest jne. Nõukogu on võimalikult suures ulatuses järginud komisjoni lähenemisviisi seoses elektri- ja gaasisektori võrdse kohtlemisega.
  Komisjon on heaks kiitnud kõik nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused. |
| --- | --- |

6.1.

Nõukogu seisukoht on, et määruse sätete uuestisõnastamine on vajalik, et saavutada suurem tõhusus, läbipaistvus ja kooskõla määrusega (EÜ) nr 1775/2005 ning et muuta see lugejasõbralikumaks. Seda tehes on nõukogu siiski lähtunud üldpõhimõttest täielikult järgida komisjoni muutmisettepanekut, mis tähendab et nõukogu ei ole avanud ühtegi komisjoni ettepanekusse mittekuuluvat sätet, välja arvatud kui muudatused olid vajalikud, tulenevalt nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatustest, artiklite numeratsiooni muutmisest tulenevate viidete muutmisest jne. Nõukogu on võimalikult suures ulatuses järginud komisjoni lähenemisviisi seoses elektri- ja gaasisektori võrdse kohtlemisega.

Komisjon on heaks kiitnud kõik nõukogu poolt ettepanekusse tehtud muudatused.

| 6.2. | Mis puudutab Euroopa Parlamendi vastuvõetud 47 muudatusettepanekut, järgis nõukogu komisjoni:






  — | kiites osaliselt/põhimõtteliselt heaks järgmised seitse muudatusettepanekut: 12, 14, 16, 19, 50, 51 ja 44;
  ning |
| --- | --- | --- |

6.2.

Mis puudutab Euroopa Parlamendi vastuvõetud 47 muudatusettepanekut, järgis nõukogu komisjoni:

—

kiites osaliselt/põhimõtteliselt heaks järgmised seitse muudatusettepanekut: 12, 14, 16, 19, 50, 51 ja 44;

ning

| — | lükates tagasi järgmised kuus muudatusettepanekut: 4, 7, 13, 15, 23 ja 28 sisu ja/või vormi tõttu. |
| --- | --- |

—

lükates tagasi järgmised kuus muudatusettepanekut: 4, 7, 13, 15, 23 ja 28 sisu ja/või vormi tõttu.

| 6.3. | Nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:






  — | kiites heaks kolm muudatusettepanekut: 40 (põhimõtteliselt), 42 (sisuliselt) ja 45 (osaliselt);
  ning |
| --- | --- | --- |

6.3.

Nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:

—

kiites heaks kolm muudatusettepanekut: 40 (põhimõtteliselt), 42 (sisuliselt) ja 45 (osaliselt);

ning

| — | lükates tagasi järgmised 31 muudatusettepanekut: 1–3, 5, 6, 8–11, 17, 18, 49, 22, 24–27, 29–31, 47, 33–39, 41, 43 ja 46. |
| --- | --- |

—

lükates tagasi järgmised 31 muudatusettepanekut: 1–3, 5, 6, 8–11, 17, 18, 49, 22, 24–27, 29–31, 47, 33–39, 41, 43 ja 46.

7.   Erimärkused

| 7.1. | Mis puudutab Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mille puhul nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:






  a) | kiitis nõukogu heaks:






  — | muudatusettepaneku 40 (põhimõtteliselt) kuna on seisukohal, et viide „gaasihoidlate grupile” on vajalik, kuid et lisada tuleb ka tingimus; |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.

Mis puudutab Euroopa Parlamendi muudatusettepanekuid, mille puhul nõukogu kaldus komisjoni seisukohast kõrvale:

a)

kiitis nõukogu heaks:

—

muudatusettepaneku 40 (põhimõtteliselt) kuna on seisukohal, et viide „gaasihoidlate grupile” on vajalik, kuid et lisada tuleb ka tingimus;

| — | muudatusettepaneku 42 (sisuliselt) kuna on seisukohal, et teatud tingimustel ja teatud piirides võib olla vajalik kuulutada konfidentsiaalseteks andmed, mis seonduvad gaasihoidlatega; |
| --- | --- |

—

muudatusettepaneku 42 (sisuliselt) kuna on seisukohal, et teatud tingimustel ja teatud piirides võib olla vajalik kuulutada konfidentsiaalseteks andmed, mis seonduvad gaasihoidlatega;

| — | muudatusettepaneku 45 (osaliselt), millega jäetakse välja piiratud arv küsimusi, mille osas oli komisjon kavandanud võimaluse võtta komiteemenetlusega vastu suunised. |
| --- | --- |

—

muudatusettepaneku 45 (osaliselt), millega jäetakse välja piiratud arv küsimusi, mille osas oli komisjon kavandanud võimaluse võtta komiteemenetlusega vastu suunised.

| b) | lükkas nõukogu tagasi punktis 6.3 loetletud 31 muudatusettepanekut, tehes seda järgmistel põhjustel:






  i) | muudatusettepanekud käsitlevad sätteid, mis ei ole komisjoni ettepaneku osaks; need muudatusettepanekud on tagasi lükatud põhimõttelistel kaalutlustel (vt punkt 6.1): muudatusettepanekud 24, 25 ja 31. |
| --- | --- | --- |

b)

lükkas nõukogu tagasi punktis 6.3 loetletud 31 muudatusettepanekut, tehes seda järgmistel põhjustel:

i)

muudatusettepanekud käsitlevad sätteid, mis ei ole komisjoni ettepaneku osaks; need muudatusettepanekud on tagasi lükatud põhimõttelistel kaalutlustel (vt punkt 6.1): muudatusettepanekud 24, 25 ja 31.

| ii) | muudatusettepanekud ei ole vajalikud või ei anna lisandväärtust, peamiselt kuna küsimused on osaliselt/piisavalt hõlmatud teksti teiste osadega: muudatusettepanekuid 2 ja 3 on piisavalt hõlmatud põhjendusega 14; muudatusettepanekud 5, 6, 8, 11, 17 ja 49 on juba reguleeritud artikli 8 lõigetega 8 ja 9; muudatusettepanekut 27 on piisavalt reguleeritud artikli 13 lõikega 1; muudatusettepanekuid 30 ja 33 on piisavalt reguleeritud artikli 1 punktiga c; muudatusettepanekut 34 on osaliselt reguleeritud artikli 16 lõikega 5; muudatusettepanekute 36, 37, 38(esimene osa) ja 43 põhimõte on hõlmatud uba artikliga 1. |
| --- | --- |

ii)

muudatusettepanekud ei ole vajalikud või ei anna lisandväärtust, peamiselt kuna küsimused on osaliselt/piisavalt hõlmatud teksti teiste osadega: muudatusettepanekuid 2 ja 3 on piisavalt hõlmatud põhjendusega 14; muudatusettepanekud 5, 6, 8, 11, 17 ja 49 on juba reguleeritud artikli 8 lõigetega 8 ja 9; muudatusettepanekut 27 on piisavalt reguleeritud artikli 13 lõikega 1; muudatusettepanekuid 30 ja 33 on piisavalt reguleeritud artikli 1 punktiga c; muudatusettepanekut 34 on osaliselt reguleeritud artikli 16 lõikega 5; muudatusettepanekute 36, 37, 38(esimene osa) ja 43 põhimõte on hõlmatud uba artikliga 1.

| iii) | muudatusettepanekud ei ole selgesti sõnastatud: muudatusettepanekud 1 ja 29. |
| --- | --- |

iii)

muudatusettepanekud ei ole selgesti sõnastatud: muudatusettepanekud 1 ja 29.

| iv) | muudatusettepanekutega lisatakse tekst, mis ei ole asjakohane, muu hulgas kuna reguleerivate asutuste ülesanded ja volitused on sätestatud gaasidirektiivis: muudatusettepanekud 9, 10 (lisaks on nõukogu viinud jaemüügiturge käsitleva artikli üle gaasidirektiivi), 38 (teine osa), 39, 46. |
| --- | --- |

iv)

muudatusettepanekutega lisatakse tekst, mis ei ole asjakohane, muu hulgas kuna reguleerivate asutuste ülesanded ja volitused on sätestatud gaasidirektiivis: muudatusettepanekud 9, 10 (lisaks on nõukogu viinud jaemüügiturge käsitleva artikli üle gaasidirektiivi), 38 (teine osa), 39, 46.

| v) | muudatusettepanekud ei ole asjakohased: muudatusettepanek 26 kuna artikkel 13 käsitleb tariife, mitte juurdepääsueeskirju; muudatusettepanek 47, eelkõige kuna artikli 16 lõike 3 punkt b jäeti välja. |
| --- | --- |

v)

muudatusettepanekud ei ole asjakohased: muudatusettepanek 26 kuna artikkel 13 käsitleb tariife, mitte juurdepääsueeskirju; muudatusettepanek 47, eelkõige kuna artikli 16 lõike 3 punkt b jäeti välja.

| vi) | muudatusettepanekuga 18 lisatakse tekst, mis ei ole kooskõlas rolliga, mida nõukogu on koostööametile seadnud; õiguslikel põhjustel ei ole asjakohane, et koostööamet võtab vastu või kiidab heaks võrgueeskirjad või võtab vastu üldist laadi otsuseid. |
| --- | --- |

vi)

muudatusettepanekuga 18 lisatakse tekst, mis ei ole kooskõlas rolliga, mida nõukogu on koostööametile seadnud; õiguslikel põhjustel ei ole asjakohane, et koostööamet võtab vastu või kiidab heaks võrgueeskirjad või võtab vastu üldist laadi otsuseid.

| viii) | muudatusettepaneku 22 kuna konsultatsioone (artikkel 10) peaks pidama Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik; koostööameti poolt peetavad konsultatsioonid on reguleeritud artikliga 6. |
| --- | --- |

viii)

muudatusettepaneku 22 kuna konsultatsioone (artikkel 10) peaks pidama Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustik; koostööameti poolt peetavad konsultatsioonid on reguleeritud artikliga 6.

| viii) | muudatusettepanek 35 ei ole asjakohane, kuna võib viia ülereguleerimiseni ning muudatusettepanekuga 41 lisatud tekst ei ole vajalik määruse toimimise seisukohast. |
| --- | --- |

viii)

muudatusettepanek 35 ei ole asjakohane, kuna võib viia ülereguleerimiseni ning muudatusettepanekuga 41 lisatud tekst ei ole vajalik määruse toimimise seisukohast.

| 7.2. | Mis puudutab komisjoni ettepanekut, tegi nõukogu teatud teisi (sisulisi ja/või vormilisi) muudatusi; peamised muudatused on esitatud allpool.






  a) | Ülekandesüsteemi haldurite sertifitseerimine

  Nõukogu pidas asjakohaseks viia selle osa sertifitseerimismenetlusest, milles sätestatakse komisjoni roll, gaasimäärusest üle käesoleva määruse uude artiklisse 3. |
| --- | --- | --- |

7.2.

Mis puudutab komisjoni ettepanekut, tegi nõukogu teatud teisi (sisulisi ja/või vormilisi) muudatusi; peamised muudatused on esitatud allpool.

a)

Ülekandesüsteemi haldurite sertifitseerimine

Nõukogu pidas asjakohaseks viia selle osa sertifitseerimismenetlusest, milles sätestatakse komisjoni roll, gaasimäärusest üle käesoleva määruse uude artiklisse 3.

| b) | Võrgueeskirjade kehtestamine ja muutmine

  Nõukogu pidas asjakohaseks sätestada üksikasjalikumalt võrgueeskirjade kehtestamise menetlus (artikkel 6) ning lühema kestusega menetlus võrgueeskirjade muutmiseks (artikkel 7). Nende artiklitega on asendatud komisjoni ettepaneku artikkel 2e. Nõukogu on koostööametile andnud selge rolli, et see töötaks välja mittesiduvad raamsuunised, mis on aluseks Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt kehtestatavatele võrgueeskirjadele, vaataks läbi võrgueeskirjade kavandid ning hindaks võrgueeskirjade kavandatavaid muudatusi. Vajadusel võib komisjon võrgueeskirjad komiteemenetlusega vastu võtta, et muuta need õiguslikult siduvaks (vt ka põhjendus 14). |
| --- | --- |

b)

Võrgueeskirjade kehtestamine ja muutmine

Nõukogu pidas asjakohaseks sätestada üksikasjalikumalt võrgueeskirjade kehtestamise menetlus (artikkel 6) ning lühema kestusega menetlus võrgueeskirjade muutmiseks (artikkel 7). Nende artiklitega on asendatud komisjoni ettepaneku artikkel 2e. Nõukogu on koostööametile andnud selge rolli, et see töötaks välja mittesiduvad raamsuunised, mis on aluseks Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt kehtestatavatele võrgueeskirjadele, vaataks läbi võrgueeskirjade kavandid ning hindaks võrgueeskirjade kavandatavaid muudatusi. Vajadusel võib komisjon võrgueeskirjad komiteemenetlusega vastu võtta, et muuta need õiguslikult siduvaks (vt ka põhjendus 14).

| c) | Koostööameti teostatav järelevalve

  Nõukogu on lisanud kaks lõiget, millega sätestatakse koostööameti järelevalveroll seoses võrgueeskirjade rakendamisega Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt (artikli 9 lõike 1 teine ja kolmas lõik). |
| --- | --- |

c)

Koostööameti teostatav järelevalve

Nõukogu on lisanud kaks lõiget, millega sätestatakse koostööameti järelevalveroll seoses võrgueeskirjade rakendamisega Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku poolt (artikli 9 lõike 1 teine ja kolmas lõik).

| d) | Läbipaistvuse/konfidentsiaalsuse nõuded

  Nõukogu pidas oluliseks, et tagatud oleks tundliku äriteabe konfidentsiaalsus seoses gaasihoidlatega, tingimusel et reguleeriv asutus selle heaks kiidab (põhjendus 23 ja artikli 19 lõike 4 teine lõik). |
| --- | --- |

d)

Läbipaistvuse/konfidentsiaalsuse nõuded

Nõukogu pidas oluliseks, et tagatud oleks tundliku äriteabe konfidentsiaalsus seoses gaasihoidlatega, tingimusel et reguleeriv asutus selle heaks kiidab (põhjendus 23 ja artikli 19 lõike 4 teine lõik).

| e) | Jaemüügiturud

  Nõukogu pidas asjakohaseks sõnastada ümber jaemüügiturge käsitlev artikkel ja jätta muu hulgas välja viide piiriülestele turgudele ning viia see määrusest (komisjoni ettepaneku artikkel 8a) üle gaasidirektiivi teksti (uus artikkel 44). |
| --- | --- |

e)

Jaemüügiturud

Nõukogu pidas asjakohaseks sõnastada ümber jaemüügiturge käsitlev artikkel ja jätta muu hulgas välja viide piiriülestele turgudele ning viia see määrusest (komisjoni ettepaneku artikkel 8a) üle gaasidirektiivi teksti (uus artikkel 44).

| f) | Muud küsimused







  — | Nõukogu on taastanud artikli 1 viimase lõigu, mis pärineb kehtivast gaasimäärusest ning on kooskõlas komisjoni ettepaneku vaimuga. |
| --- | --- | --- |

f)

Muud küsimused

—

Nõukogu on taastanud artikli 1 viimase lõigu, mis pärineb kehtivast gaasimäärusest ning on kooskõlas komisjoni ettepaneku vaimuga.

| — | Nõukogu pidas asjakohaseks kasutada mõiste investeerimiskava asemel mõistet võrkude arengukava ning täpsustada, et need arengukavad on õiguslikult mittesiduvad (artikli 8 lõike 3 punkt a). |
| --- | --- |

—

Nõukogu pidas asjakohaseks kasutada mõiste investeerimiskava asemel mõistet võrkude arengukava ning täpsustada, et need arengukavad on õiguslikult mittesiduvad (artikli 8 lõike 3 punkt a).

| — | Nõukogu on kooskõlas uuestisõnastatud vormiga lisanud uue artikli, millega tunnistatakse kehtiv õigusakt kehtetuks (artikkel 31). |
| --- | --- |

—

Nõukogu on kooskõlas uuestisõnastatud vormiga lisanud uue artikli, millega tunnistatakse kehtiv õigusakt kehtetuks (artikkel 31).

---

(1)  ELT C 172, 5.7.2008, lk 55.

(2)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 23.

(3)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 75/58 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 75/58

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 13/2009,

16. veebruar 2009,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 75 E/04)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Statistiline teave liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kaubavoogude kohta on äärmiselt oluline ühenduse majandus- ja kaubanduspoliitika jaoks ning üksikute kaupade turusuundumuste analüüsiks. Statistikasüsteemi läbipaistvust tuleks parandada, et see suudaks reageerida muutuvale halduskeskkonnale ja vastata kasutajate uutele nõudmistele. Seetõttu tuleks nõukogu 22. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta (3) asendada uue määrusega vastavalt asutamislepingu artikli 285 lõikes 2 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Statistiline teave liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kaubavoogude kohta on äärmiselt oluline ühenduse majandus- ja kaubanduspoliitika jaoks ning üksikute kaupade turusuundumuste analüüsiks. Statistikasüsteemi läbipaistvust tuleks parandada, et see suudaks reageerida muutuvale halduskeskkonnale ja vastata kasutajate uutele nõudmistele. Seetõttu tuleks nõukogu 22. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1172/95 ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta (3) asendada uue määrusega vastavalt asutamislepingu artikli 285 lõikes 2 sätestatud nõuetele.

| (2) | Väliskaubandusstatistika põhineb tollideklaratsioonidest saadud andmetel, nagu on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (4) (edaspidi „tolliseadustik”). Edusammud Euroopa integratsioonis ning sellest tulenevad muudatused tollivormistuses, sealhulgas ühtsete lubade kasutuselevõtt lihtsustatud deklareerimise või kohapealse tollivormistuse otstarbel, samuti ka keskne tollivormistus, mis tulenevad käimasolevast tolliseadustiku moderniseerimise protsessist, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (5) (edaspidi „ajakohastatud tolliseadustik”), tingivad mitmete muudatuste sisseviimise. Eelkõige tuleks kohandada väliskaubandusstatistika koostamisviisi, vaadata uuesti üle impordi- või ekspordiliikmesriigi mõiste ning määrata täpsemalt kindlaks ühenduse statistika koostamise andmeallikas. |
| --- | --- |

(2)

Väliskaubandusstatistika põhineb tollideklaratsioonidest saadud andmetel, nagu on sätestatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (4) (edaspidi „tolliseadustik”). Edusammud Euroopa integratsioonis ning sellest tulenevad muudatused tollivormistuses, sealhulgas ühtsete lubade kasutuselevõtt lihtsustatud deklareerimise või kohapealse tollivormistuse otstarbel, samuti ka keskne tollivormistus, mis tulenevad käimasolevast tolliseadustiku moderniseerimise protsessist, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 450/2008, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (ajakohastatud tolliseadustik) (5) (edaspidi „ajakohastatud tolliseadustik”), tingivad mitmete muudatuste sisseviimise. Eelkõige tuleks kohandada väliskaubandusstatistika koostamisviisi, vaadata uuesti üle impordi- või ekspordiliikmesriigi mõiste ning määrata täpsemalt kindlaks ühenduse statistika koostamise andmeallikas.

| (3) | Tolliformaalsuste ja kontrolli lihtsustamine ajakohastatud tolliseadustiku kohaselt võib viia selleni, et tollideklaratsioonid ei ole enam kättesaadavad. Selleks et väliskaubandusstatistika oleks täielik, tuleks võtta meetmeid, mis tagavad, et statistilisi andmeid esitavad lihtsustamisest kasu saavad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(3)

Tolliformaalsuste ja kontrolli lihtsustamine ajakohastatud tolliseadustiku kohaselt võib viia selleni, et tollideklaratsioonid ei ole enam kättesaadavad. Selleks et väliskaubandusstatistika oleks täielik, tuleks võtta meetmeid, mis tagavad, et statistilisi andmeid esitavad lihtsustamisest kasu saavad ettevõtjad.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsusega nr 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (6) luuakse elektrooniline tollisüsteem tollideklaratsioonis sisalduva teabe vahetamiseks. Et registreerida füüsilist kaubavoogu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning tagada, et impordi- ja ekspordi alased andmed on asjaomases liikmesriigis kättesaadavad, on vaja tolli- ja statistikaasutuste vahelisi kokkuleppeid ning need tuleks täpselt kindlaks määrata. See hõlmab ka eeskirju andmete vahetamise kohta liikmesriikide asutuste vahel. Andmevahetussüsteem peaks kasutama võimalikult suurel määral ära tolliasutuste loodud infrastruktuuri. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta otsusega nr 70/2008/EÜ tolli ja kaubanduse paberivaba keskkonna kohta (6) luuakse elektrooniline tollisüsteem tollideklaratsioonis sisalduva teabe vahetamiseks. Et registreerida füüsilist kaubavoogu liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning tagada, et impordi- ja ekspordi alased andmed on asjaomases liikmesriigis kättesaadavad, on vaja tolli- ja statistikaasutuste vahelisi kokkuleppeid ning need tuleks täpselt kindlaks määrata. See hõlmab ka eeskirju andmete vahetamise kohta liikmesriikide asutuste vahel. Andmevahetussüsteem peaks kasutama võimalikult suurel määral ära tolliasutuste loodud infrastruktuuri.

| (5) | Et jaotada ühenduse eksport ja import liikmesriikide kaupa, on vaja koguda andmeid impordi puhul „sihtliikmesriigi” ja ekspordi puhul „tegeliku ekspordiliikmesriigi” kohta. Keskpikas perspektiivis peaksid need liikmesriigid saama väliskaubandusstatistika jaoks impordi- ja ekspordiliikmesriigiks. |
| --- | --- |

(5)

Et jaotada ühenduse eksport ja import liikmesriikide kaupa, on vaja koguda andmeid impordi puhul „sihtliikmesriigi” ja ekspordi puhul „tegeliku ekspordiliikmesriigi” kohta. Keskpikas perspektiivis peaksid need liikmesriigid saama väliskaubandusstatistika jaoks impordi- ja ekspordiliikmesriigiks.

| (6) | Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks kaupu väliskaubanduse otstarbel klassifitseerida vastavalt kombineeritud nomenklatuurile, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (7) (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”). |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse kohaldamisel tuleks kaupu väliskaubanduse otstarbel klassifitseerida vastavalt kombineeritud nomenklatuurile, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrusega (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta) (7) (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur”).

| (7) | Et rahuldada Euroopa Keskpanga ja komisjoni vajadust teabe järele euro osakaalu kohta rahvusvahelises kaubavahetuses, tuleks ekspordi ja impordi puhul arve esitamise vääring näidata koondtasandil. |
| --- | --- |

(7)

Et rahuldada Euroopa Keskpanga ja komisjoni vajadust teabe järele euro osakaalu kohta rahvusvahelises kaubavahetuses, tuleks ekspordi ja impordi puhul arve esitamise vääring näidata koondtasandil.

| (8) | Kaubandusläbirääkimisteks ja siseturu juhtimiseks tuleks komisjonile esitada üksikasjalikud andmed ühendusse imporditud kaupade sooduskohtlemise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Kaubandusläbirääkimisteks ja siseturu juhtimiseks tuleks komisjonile esitada üksikasjalikud andmed ühendusse imporditud kaupade sooduskohtlemise kohta.

| (9) | Väliskaubandusstatistika sisaldab andmeid maksebilansi ja rahvamajanduse arvepidamise koostamise jaoks. Tunnused, mis võimaldavad seda kohandada maksebilansi otstarbeks, peaksid saama osaks kohustuslikust standardsest andmestikust. |
| --- | --- |

(9)

Väliskaubandusstatistika sisaldab andmeid maksebilansi ja rahvamajanduse arvepidamise koostamise jaoks. Tunnused, mis võimaldavad seda kohandada maksebilansi otstarbeks, peaksid saama osaks kohustuslikust standardsest andmestikust.

| (10) | Ühtlustatud eeskirju ei kohaldata tolliladude ning vabatsoonide kohta koostatud liikmesriikide statistika suhtes. Sellise statistika koostamine siseriiklikuks kasutamiseks ei ole kohustuslik. |
| --- | --- |

(10)

Ühtlustatud eeskirju ei kohaldata tolliladude ning vabatsoonide kohta koostatud liikmesriikide statistika suhtes. Sellise statistika koostamine siseriiklikuks kasutamiseks ei ole kohustuslik.

| (11) | Liikmesriigid peaksid esitama Eurostatile igal aastal koondandmed kaubanduse kohta, mis on jaotatud ettevõtete tunnuste järgi; selle üks kasutusvaldkondi on hõlbustada analüüsi selle kohta, kuidas Euroopa äriühingud tegutsevad globaliseerumise tingimustes. Seos ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vahel luuakse, ühendades tollideklaratsioonilt saadud andmed importija ja eksportija kohtaandmetega, mida nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) (8). |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid esitama Eurostatile igal aastal koondandmed kaubanduse kohta, mis on jaotatud ettevõtete tunnuste järgi; selle üks kasutusvaldkondi on hõlbustada analüüsi selle kohta, kuidas Euroopa äriühingud tegutsevad globaliseerumise tingimustes. Seos ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vahel luuakse, ühendades tollideklaratsioonilt saadud andmed importija ja eksportija kohtaandmetega, mida nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) (8).

| (12) | Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) (9) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Kaubavahetust käsitleva teabe üksikasjalikkus nõuab siiski konfidentsiaalsuse erieeskirju, et tagada nende statistiliste andmete olulisus. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) (9) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Kaubavahetust käsitleva teabe üksikasjalikkus nõuab siiski konfidentsiaalsuse erieeskirju, et tagada nende statistiliste andmete olulisus.

| (13) | Konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist reguleeritakse eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta) (10). Nende määrustega kooskõlas võetud meetmed tagavad konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse ning selle, et ühenduse statistika kogumisel ja levitamisel ei toimu ebaseaduslikku avaldamist või kasutamist muul kui statistilisel eesmärgil. |
| --- | --- |

(13)

Konfidentsiaalsete statistiliste andmete edastamist reguleeritakse eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta) (10). Nende määrustega kooskõlas võetud meetmed tagavad konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse ning selle, et ühenduse statistika kogumisel ja levitamisel ei toimu ebaseaduslikku avaldamist või kasutamist muul kui statistilisel eesmärgil.

| (14) | Ühenduse statistika koostamiseks ja levitamiseks käesoleva määruse kohaselt peaksid riiklikud ja ühenduse statistikaasutused võtma arvesse põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhistes, mille statistikaprogrammi komitee võttis vastu 24. veebruaril 2005 ja mis lisati komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusse riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta. |
| --- | --- |

(14)

Ühenduse statistika koostamiseks ja levitamiseks käesoleva määruse kohaselt peaksid riiklikud ja ühenduse statistikaasutused võtma arvesse põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhistes, mille statistikaprogrammi komitee võttis vastu 24. veebruaril 2005 ja mis lisati komisjoni 25. mai 2005. aasta soovitusse riiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta.

| (15) | On vaja välja töötada erisätted, mis kehtiksid kuni selle ajani, mil tolliõigusaktide muudatused võimaldavad saada tollideklaratsioonidest täiendavaid andmeid ja kuni elektrooniline tolliandmete vahetus muutub ühenduse õigusaktide alusel nõutavaks. |
| --- | --- |

(15)

On vaja välja töötada erisätted, mis kehtiksid kuni selle ajani, mil tolliõigusaktide muudatused võimaldavad saada tollideklaratsioonidest täiendavaid andmeid ja kuni elektrooniline tolliandmete vahetus muutub ühenduse õigusaktide alusel nõutavaks.

| (16) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühenduse väliskaubandusstatistika süstemaatilise koostamise ühise raamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühenduse väliskaubandusstatistika süstemaatilise koostamise ühise raamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (11). |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (11).

| (18) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada tolliprotseduuride või tollikäitlusviiside loendit, millega tehakse kindlaks eksport või import väliskaubandusstatistika otstarbeks; võtta vastu teistsuguseid või erieeskirju kaupade või kaubaliikumiste kohta, mis metoodilistel põhjustel nõuavad erieeskirju; kohandada kaupade või kaubaliikumiste loendit, mis jäetakse väliskaubandusstatistikast välja; määrata erikaupade või -liikumiste puhul impordi ja ekspordi registreerimiseks muud andmeallikad kui tollideklaratsioonid; määrata kindlaks statistilised andmed, sh kasutatavad koodid; kehtestada nõuded konkreetsete kaupade või kaubaliikumistega seotud andmete kohta; kehtestada nõuded statistika koostamise kohta; määrata kindlaks valimi tunnused; kehtestada aruannete esitamise periood ning partnerriikide, kaupade ja vääringute koondamise tase; samuti kohandada statistika esitamistähtaegu ja juba esitatud statistika sisu, katvuse ja muudatuste tingimusi ning määrata tähtaeg, mil tuleb edastada kaubandusstatistika ettevõtte tunnuste kaupa ja kaubandusstatistika arve esitamise vääringu järgi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(18)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada tolliprotseduuride või tollikäitlusviiside loendit, millega tehakse kindlaks eksport või import väliskaubandusstatistika otstarbeks; võtta vastu teistsuguseid või erieeskirju kaupade või kaubaliikumiste kohta, mis metoodilistel põhjustel nõuavad erieeskirju; kohandada kaupade või kaubaliikumiste loendit, mis jäetakse väliskaubandusstatistikast välja; määrata erikaupade või -liikumiste puhul impordi ja ekspordi registreerimiseks muud andmeallikad kui tollideklaratsioonid; määrata kindlaks statistilised andmed, sh kasutatavad koodid; kehtestada nõuded konkreetsete kaupade või kaubaliikumistega seotud andmete kohta; kehtestada nõuded statistika koostamise kohta; määrata kindlaks valimi tunnused; kehtestada aruannete esitamise periood ning partnerriikide, kaupade ja vääringute koondamise tase; samuti kohandada statistika esitamistähtaegu ja juba esitatud statistika sisu, katvuse ja muudatuste tingimusi ning määrata tähtaeg, mil tuleb edastada kaubandusstatistika ettevõtte tunnuste kaupa ja kaubandusstatistika arve esitamise vääringu järgi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühine raamistik ühenduse kolmandate riikidega peetavat kaubavahetust käsitleva statistika (edaspidi „väliskaubandusstatistika”) süstemaatiliseks koostamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kaup” — kõik vallasasjad, kaasa arvatud elektrivool; |
| --- | --- |

a)

„kaup” — kõik vallasasjad, kaasa arvatud elektrivool;

| b) | „ühenduse statistiline territoorium” — ühenduse tolliterritoorium tolliseadustikus määratletud tähenduses, millele on lisatud Helgolandi saar Saksamaa Liitvabariigi territooriumil; |
| --- | --- |

b)

„ühenduse statistiline territoorium” — ühenduse tolliterritoorium tolliseadustikus määratletud tähenduses, millele on lisatud Helgolandi saar Saksamaa Liitvabariigi territooriumil;

| c) | „riigi statistikaasutused” — riikide statistikaametid ja muud liikmesriigis väliskaubandusstatistika koostamise eest vastutavad asutused; |
| --- | --- |

c)

„riigi statistikaasutused” — riikide statistikaametid ja muud liikmesriigis väliskaubandusstatistika koostamise eest vastutavad asutused;

| d) | „tolliasutused” — „toll” vastavalt tolliseadustikus esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

d)

„tolliasutused” — „toll” vastavalt tolliseadustikus esitatud määratlusele;

| e) | „tollideklaratsioon” — „tollideklaratsioon” vastavalt tolliseadustikus esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

e)

„tollideklaratsioon” — „tollideklaratsioon” vastavalt tolliseadustikus esitatud määratlusele;

| f) | „tolli otsus” — tolliasutuste ametlik akt, mis on seotud vastuvõetud tollideklaratsiooniga ja millel on ühe või enama isiku jaoks õiguslik mõju. |
| --- | --- |

f)

„tolli otsus” — tolliasutuste ametlik akt, mis on seotud vastuvõetud tollideklaratsiooniga ja millel on ühe või enama isiku jaoks õiguslik mõju.

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Väliskaubandusstatistika registreerib kaupade importi ja eksporti.

Eksport registreeritakse liikmesriigis siis, kui kaubad väljuvad ühenduse statistiliselt territooriumilt vastavalt ühele järgmistest tolliseadustikus sätestatud tolliprotseduuridest või tollikäitlusviisist:

| a) | eksport; |
| --- | --- |

a)

eksport;

| b) | välistöötlemine; |
| --- | --- |

b)

välistöötlemine;

| c) | re-eksport pärast seestöötlemist või tollikontrolli all töötlemist. |
| --- | --- |

c)

re-eksport pärast seestöötlemist või tollikontrolli all töötlemist.

Import registreeritakse liikmesriigis siis, kui kaubad sisenevad ühenduse statistilisele territooriumile vastavalt ühele järgmistest tolliseadustikus sätestatud tolliprotseduuridest:

| a) | vabasse ringlusse lubamine; |
| --- | --- |

a)

vabasse ringlusse lubamine;

| b) | seestöötlemine; |
| --- | --- |

b)

seestöötlemine;

| c) | töötlemine tollikontrolli all. |
| --- | --- |

c)

töötlemine tollikontrolli all.

2.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, mis käsitlevad lõikes 1 osutatud tolliprotseduuride või tollikäitlusviiside loendi kohandamist, et võtta arvesse muudatusi tolliseadustikus või rahvusvahelistest konventsioonidest tulenevaid sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Metoodilistel põhjustel nõuavad teatavad kaubad ja kaubaliikumised erieeskirju. See puudutab tööstuse sisseseadeid, laevu ja õhusõidukeid, meresaaduseid, laevadele ja õhusõidukitele viidavaid kaupu, osasaadetisi, sõjalisi kaupu, avamererajatistele viidavaid või sealt toodavaid kaupu, kosmoseaparaate, elektrienergiat ja gaasi ning jäätmeid (edaspidi „erikaubad või -liikumised”).

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis käsitlevad erikaupu ja -liikumisi ning nende suhtes kohaldatavaid teistsuguseid või erisätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Metoodilistel põhjustel jäetakse teatavad kaubad või kaubaliikumised väliskaubandusstatistikast välja. See puudutab rahalist kulda ja seaduslikke maksevahendeid; diplomaatiliseks või samalaadseks kasutamiseks ettenähtud kaupu; kaubaliikumisi impordi- ja ekspordiliikmesriigi vahel ja nende riigist väljaspool asuvate relvajõudude vahel ning samuti välisriigi relvajõudude soetatud ja võõrandatud kaupu; kaupu, mis ei ole ette nähtud äritehingute jaoks; satelliitide kanderakettide liikumisi enne nende väljasaatmist; remondiks ja pärast remonti vajaminevaid kaupu; ajutiseks kasutamiseks või ajutise kasutamise järgselt vajaminevaid kaupu; kaupu, mida kasutatakse kohandatud teabe- või allalaaditava teabe kandjatena; ning tollile suuliselt deklareeritavaid kas kaubanduslikku laadi kaupu, mille väärtus ei ületa statistilist läve 1 000 eurot väärtuse poolest või 1 000 kg netokaalu poolest, või kaupu, mis ei ole kaubanduslikku laadi.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis käsitlevad kaupade väliskaubandusstatistikast väljajätmist, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Andmeallikad

1.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud kaupade impordi ja ekspordi registreerimisel kasutatakse andmeallikana tollideklaratsiooni, sealhulgas võimalikke muudatusi statistilistes andmetes, mis tulenevad selle suhtes tehtud tolli otsustest.

2.   Kui ajakohastatud tolliseadustiku artikli 16 kohane tolliformaalsuste ja kontrollide edasine lihtsustamine viib selleni, et kaupade impordi- ja ekspordiandmed ei ole tolliasutustele enam kättesaadavad, esitab käesoleva määruse artiklis 5 määratletud statistilised andmed ettevõtja, kellele lihtsustamist kohaldatakse.

3.   Liikmesriigid võivad jätkata muude andmeallikate kasutamist riikliku statistika koostamiseks kuni kuupäevani, mil artikli 7 lõike 2 kohaselt võetakse kasutusele vastastikuse elektroonilise andmevahetuse mehhanism.

4.   Artikli 3 lõikes 3 osutatud erikaupade või -liikumiste puhul võib kasutada muid andmeallikaid kui tollideklaratsioone.

5.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis käsitlevad käesoleva artikli lõigete 2 ja 4 kohast andmete kogumist, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nendes meetmetes võetakse täiel määral arvesse vajadust luua tõhus süsteem, mis viiks ettevõtjate ja ametiasutuste halduskoormuse miinimumini.

Artikkel 5

Statistilised andmed

1.   Liikmesriigid võtavad artikli 3 lõikes 1 osutatud impordi- ja ekspordiregistritest järgmised andmed:

| a) | kaubavoog (import, eksport); |
| --- | --- |

a)

kaubavoog (import, eksport);

| b) | kuu pikkune vaatlusperiood; |
| --- | --- |

b)

kuu pikkune vaatlusperiood;

| c) | kaupade statistiline väärtus impordi- või ekspordiliikmesriigi piiril; |
| --- | --- |

c)

kaupade statistiline väärtus impordi- või ekspordiliikmesriigi piiril;

| d) | kogus netomassina ja täiendava mõõtühikuna, kui see on tollideklaratsioonis märgitud; |
| --- | --- |

d)

kogus netomassina ja täiendava mõõtühikuna, kui see on tollideklaratsioonis märgitud;

| e) | kaubandusettevõtja, kes on impordi puhul importija/kauba vastuvõtja ja ekspordi puhul eksportija/kauba saatja; |
| --- | --- |

e)

kaubandusettevõtja, kes on impordi puhul importija/kauba vastuvõtja ja ekspordi puhul eksportija/kauba saatja;

| f) | impordi- või ekspordiliikmesriik ehk liikmesriik, kus tollideklaratsioon esitatakse, ning kui tollideklaratsioonis on märgitud:






  i) | impordi puhul sihtkohaks olev liikmesriik; |
| --- | --- | --- |

f)

impordi- või ekspordiliikmesriik ehk liikmesriik, kus tollideklaratsioon esitatakse, ning kui tollideklaratsioonis on märgitud:

i)

impordi puhul sihtkohaks olev liikmesriik;

| ii) | ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik; |
| --- | --- |

ii)

ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik;

| g) | partnerriigid:






  i) | impordi puhul päritoluriik ja lähteriik; |
| --- | --- | --- |

g)

partnerriigid:

i)

impordi puhul päritoluriik ja lähteriik;

| ii) | ekspordi puhul viimane teadaolev sihtriik; |
| --- | --- |

ii)

ekspordi puhul viimane teadaolev sihtriik;

| h) | kaup vastavalt kombineeritud nomenklatuurile:






  i) | impordi puhul Tarici alamrubriigi kaubakood; |
| --- | --- | --- |

h)

kaup vastavalt kombineeritud nomenklatuurile:

i)

impordi puhul Tarici alamrubriigi kaubakood;

| ii) | ekspordi puhul kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi kaubakood; |
| --- | --- |

ii)

ekspordi puhul kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi kaubakood;

| i) | statistilise protseduuri kindlakstegemiseks vajalik tolliprotseduuri kood; |
| --- | --- |

i)

statistilise protseduuri kindlakstegemiseks vajalik tolliprotseduuri kood;

| j) | tehingu liik, kui see on tollideklaratsioonis märgitud; |
| --- | --- |

j)

tehingu liik, kui see on tollideklaratsioonis märgitud;

| k) | sooduskohtlemine impordi korral, kui tolliasutus on sellise soodustuse andnud; |
| --- | --- |

k)

sooduskohtlemine impordi korral, kui tolliasutus on sellise soodustuse andnud;

| l) | arve esitamise vääring, kui see on tollideklaratsioonis märgitud; |
| --- | --- |

l)

arve esitamise vääring, kui see on tollideklaratsioonis märgitud;

| m) | transpordiliik, kusjuures näidatakse:






  i) | transpordiliik piiril; |
| --- | --- | --- |

m)

transpordiliik, kusjuures näidatakse:

i)

transpordiliik piiril;

| ii) | sisetranspordiliik; |
| --- | --- |

ii)

sisetranspordiliik;

| iii) | konteiner. |
| --- | --- |

iii)

konteiner.

2.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, ja mis käsitlevad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud andmete, sealhulgas kasutatavate koodide täiendavat määratlemist, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti ning ilma, et see kahjustaks tolliõigusaktide kohaldamist, sisalduvad need andmed tollideklaratsioonis.

4.   Artikli 3 lõikes 3 osutatud erikaupade või -liikumiste ning artikli 4 lõike 2 kohaselt esitatud andmete puhul võib nõuda piiratud andmete esitamist.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, ja mis käsitlevad nimetatud piiratud andmeid, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 6

Väliskaubandusstatistika koostamine

1.   Liikmesriigid koostavad iga kuu pikkuse vaatlusperioodi kohta väärtuses ja koguses väljendatud kaupade impordi ja ekspordi statistika järgmiselt:

| a) | kaubakoodi järgi; |
| --- | --- |

a)

kaubakoodi järgi;

| b) | impordi-/ekspordiliikmesriigi järgi; |
| --- | --- |

b)

impordi-/ekspordiliikmesriigi järgi;

| c) | partnerriikide järgi; |
| --- | --- |

c)

partnerriikide järgi;

| d) | statistilise protseduuri järgi; |
| --- | --- |

d)

statistilise protseduuri järgi;

| e) | tehingu liigi järgi; |
| --- | --- |

e)

tehingu liigi järgi;

| f) | impordi puhul kohaldatava sooduskohtlemise järgi; |
| --- | --- |

f)

impordi puhul kohaldatava sooduskohtlemise järgi;

| g) | transpordiliigi järgi. |
| --- | --- |

g)

transpordiliigi järgi.

Komisjon võib statistika koostamise rakendussätted kindlaks määrata vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusele.

2.   Liikmesriigid koostavad kaubanduse aastastatistikat ettevõtete tunnuste järgi, nimelt vastavalt ettevõtte majandustegevuse valdkonnale või Euroopa Ühenduse ühise majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) kahekohalisele arvkoodile ning töötajate arvu põhjal määratletud suurusklassile.

Statistika koostamiseks seostatakse määruse (EÜ) nr 177/2008 kohaselt registreeritud ettevõtte tunnuseid käsitlevad andmed käesoleva määruse artikli 5 lõike 1 kohaselt registreeritud impordi- ja ekspordiandmetega. Selleks esitavad riiklikud tolliasutused riiklikele statistikaasutustele asjaomaste kauplejate identifitseerimisnumbrid.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, ja mis käsitlevad andmete ja koostatava statistika sidumist, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Iga kahe aasta tagant koostavad liikmesriigid kaubandusstatistika arve esitamise vääringu järgi.

Liikmesriigid koostavad selle statistika, kasutades representatiivset valimit impordi- ja ekspordiandmetest, mis on saadud tollideklaratsioonidest, mis sisaldavad andmeid arve esitamise vääringu kohta. Kui ekspordi puhul ei ole tollideklaratsioonis andmeid arve esitamise vääringu kohta, tehakse vaatlus nõutavate andmete kogumiseks.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis käsitlevad valimi tunnuseid, aruandeperioodi ning partnerriikide, kaupade ja vääringute koondamise taset, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Kui vastavad andmed on tollideklaratsioonidest kättesaadavad, võib kindlaks määrata täiendava statistika koostamise liikmesriikide poolt siseriiklikuks otstarbeks.

5.   Liikmesriigid ei ole kohustatud koostama ja komisjonile (Eurostatile) edastama väliskaubandusstatistikat selliste statistiliste andmete kohta, mis tolliseadustiku või siseriiklike eeskirjade alusel ei ole nende tolliasutustele esitatud tollideklaratsioonidesse veel kantud või mida ei ole võimalik muude tollideklaratsioonides esitatud andmete põhjal tuletada. Järgmiste statistiliste andmete esitamine on seega liikmesriikidele vabatahtlik:

| a) | impordi puhul sihtliikmesriik; |
| --- | --- |

a)

impordi puhul sihtliikmesriik;

| b) | ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik; |
| --- | --- |

b)

ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik;

| c) | tehingu liik. |
| --- | --- |

c)

tehingu liik.

Artikkel 7

Andmevahetus

1.   Riigi statistikaasutused nõuavad tolliasutustelt viivitamata ja hiljemalt selle kuu jooksul, mis järgneb tollideklaratsioonide vastuvõtmise või nende kohta tolli otsuse tegemise kuule, andmeid impordi ja ekspordi kohta, mis põhinevad kõnealusele asutusele esitatud deklaratsioonidel.

Need andmed peavad sisaldama vähemalt artiklis 5 loetletud statistilisi andmeid, mis on tolliseadustiku või siseriiklike eeskirjade kohaselt tollideklaratsioonist kättesaadavad.

2.   Vastastikuse elektroonilise andmevahetuse mehhanismi kasutuselevõtmise kuupäevast alates tagavad tolliasutused, et impordi- ja ekspordideklaratsioonid esitatakse selle liikmesriigi riiklikule statistikaasutusele, kes on deklaratsioonil märgitud kui:

| a) | impordi puhul sihtkohaks olev liikmesriik; |
| --- | --- |

a)

impordi puhul sihtkohaks olev liikmesriik;

| b) | ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik. |
| --- | --- |

b)

ekspordi puhul tegelik ekspordiliikmesriik.

Vastastikuse andmevahetuse mehhanism võetakse kasutusele hiljemalt siis, kui hakatakse kohaldama ajakohastatud tolliseadustiku 1. jaotise 2. peatüki 1. jagu.

3.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud andmeedastuse rakendussätted määratakse kindlaks vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 8

Väliskaubandusstatistika edastamine komisjonile (Eurostatile)

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) artikli 6 lõikes 1 osutatud statistika hiljemalt 40 päeva pärast igakuise vaatlusperioodi lõppu.

Liikmesriigid tagavad, et statistika sisaldaks teavet kõnealuse vaatlusperioodi kogu impordi ja ekspordi kohta, tehes kohandusi, juhul kui andmed ei ole kättesaadavad.

Kui juba edastatud statistikasse tehakse muudatusi, edastavad liikmesriigid ajakohastatud statistika.

Liikmesriigid lisavad komisjonile (Eurostatile) edastatud tulemustesse kogu konfidentsiaalse statistilise teabe.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis käsitlevad kohandamist seoses statistika edastamise tähtaja, sisu, katvuse ja juba edastatud statistika muutmise tingimustega, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis käsitlevad tähtaega kaubandusstatistika esitamiseks artikli 6 lõikes 2 osutatud ettevõtte tunnuste kaupa, ja kaubandusstatistika esitamist artikli 6 lõikes 3 osutatud arve esitamise vääringu järgi, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Liikmesriigid edastavad statistika elektroonilisel kujul kooskõlas andmevahetusstandarditega. Tulemuste edastamise praktilise korra võib kindlaks määrata vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Artikkel 9

Kvaliteedi hindamine

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad edastatava statistika suhtes järgmised kvaliteedi näitajad:

| a) | „olulisus” — määr, mille ulatuses statistika vastab olemasolevate ja võimalike kasutajate vajadustele; |
| --- | --- |

a)

„olulisus” — määr, mille ulatuses statistika vastab olemasolevate ja võimalike kasutajate vajadustele;

| b) | „õigsus” — hinnangute lähedus tegelikule teadmata väärtusele; |
| --- | --- |

b)

„õigsus” — hinnangute lähedus tegelikule teadmata väärtusele;

| c) | „õigeaegsus” — ajavahe teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel; |
| --- | --- |

c)

„õigeaegsus” — ajavahe teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel;

| d) | „täpsus” — ajavahe andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahel, mil andmed oleks tulnud avaldada; |
| --- | --- |

d)

„täpsus” — ajavahe andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahel, mil andmed oleks tulnud avaldada;

| e) | „kättesaadavus” ja „selgus” — tingimused ja kord, mille alusel kasutajad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada; |
| --- | --- |

e)

„kättesaadavus” ja „selgus” — tingimused ja kord, mille alusel kasutajad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada;

| f) | „võrreldavus” — rakendatud statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju erisuse mõõdetavust, kui võrreldakse eri geograafiliste piirkondade, sektorite või ajavahemike statistikat; |
| --- | --- |

f)

„võrreldavus” — rakendatud statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju erisuse mõõdetavust, kui võrreldakse eri geograafiliste piirkondade, sektorite või ajavahemike statistikat;

| g) | „sidusus” — näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada. |
| --- | --- |

g)

„sidusus” — näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada.

2.   Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile (Eurostatile) aruande edastatud statistika kvaliteedi kohta.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kvaliteedinäitajate kohaldamisel käesoleva määrusega hõlmatud statistika suhtes määratakse kvaliteediaruannete üksikasjad ja struktuur kindlaks vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Komisjon (Eurostat) hindab edastatud statistika kvaliteeti.

Artikkel 10

Väliskaubandusstatistika levitamine

1.   Ühenduse tasandil levitab komisjon (Eurostat) artikli 6 lõike 1 kohaselt koostatud ning liikmesriikide poolt edastatud väliskaubandusstatistikat vähemalt kombineeritud nomenklatuuri alamrubriikide kaupa.

Ainult importija või eksportija taotluse korral otsustavad asjaomase liikmesriigi asutused, kas kõnealuse liikmesriigi väliskaubandusstatistikat, mille alusel oleks võimalik vastavat importijat või eksportijat tuvastada, levitatakse või kas seda muudetakse selliselt, et selle levitamine ei kahjustaks statistika konfidentsiaalsust.

2.   Ilma et see piiraks andmete levitamist riiklikul tasandil, ei levita komisjon (Eurostat) üksikasjalikku statistikat Tarici alamrubriikide ja soodustuste kaupa, kui selliste andmete avaldamine kahjustaks avaliku huvi kaitset seoses ühenduse kaubandus- ja põllumajanduspoliitikaga.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab kolmandate riikidega toimuvat kaubavahetust käsitlev statistika komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1172/95 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2010.

Seda kohaldatakse jätkuvalt 2010. aasta 1. jaanuarile eelnevate vaatlusperioodide andmete suhtes.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 70, 15.3.2008, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. veebruari 2009. aasta ühine seisukoht.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10.

3

(4)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

4

(5)  ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

5

(6)  ELT L 23, 26.1.2008, lk 21.

6

(7)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

7

(8)  ELT L 61, 5.3.2008, lk 6.

8

(9)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.

9

(10)  EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

10

(11)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

11

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas eespool nimetatud ettepaneku nõukogule 30. oktoobril 2007 (1).

Euroopa Parlament esitas oma esimese lugemise arvamuse 23. septembril 2008, tehes ettepanekusse 35 muudatusettepanekut (2).

Nõukogu võttis kaasotsustamismenetluse kohaselt (EÜ asutamislepingu artikkel 251) 16. veebruaril 2009. aastal parlamendi esimest lugemist arvesse võttes vastu oma ühise seisukoha määruse eelnõu kohta.

II.   EESMÄRK

Käesoleva ettepaneku eesmärk on vaadata uuesti üle praegune kolmandate riikidega toimuva kaubanduse statistikasüsteem (Extrastat), selleks et:

| — | muuta õigusaktid selgemaks, lihtsamaks ja läbipaistvamaks; |
| --- | --- |

—

muuta õigusaktid selgemaks, lihtsamaks ja läbipaistvamaks;

| — | kohandada ühendusevälise kaubanduse statistikasüsteemi muutustega, mis tehakse menetlustes seoses ühtsete lubade kasutuselevõtuga lihtsustatud tollideklaratsiooni ja kohapealse tollivormistusmenetluse kasutamiseks ning samuti tsentraliseeritud tollivormistusega ühenduse ajakohastatud tolliseadustiku alusel; |
| --- | --- |

—

kohandada ühendusevälise kaubanduse statistikasüsteemi muutustega, mis tehakse menetlustes seoses ühtsete lubade kasutuselevõtuga lihtsustatud tollideklaratsiooni ja kohapealse tollivormistusmenetluse kasutamiseks ning samuti tsentraliseeritud tollivormistusega ühenduse ajakohastatud tolliseadustiku alusel;

| — | vähendada nn Rotterdami efekti, mis põhjustab






  a) | selliste liikmesriikide üleesindatust väliskaubandusstatistikas, keda iseloomustab tollivormistuste või ekspordi kõrge määr, kuid mille puhul on tegemist üksnes transiidiriikidega, kaupade tegeliku siht- või lähteliikmesriigi kahjuks, ning |
| --- | --- | --- |

—

vähendada nn Rotterdami efekti, mis põhjustab

a)

selliste liikmesriikide üleesindatust väliskaubandusstatistikas, keda iseloomustab tollivormistuste või ekspordi kõrge määr, kuid mille puhul on tegemist üksnes transiidiriikidega, kaupade tegeliku siht- või lähteliikmesriigi kahjuks, ning

| b) | samade kaupade topeltarvestust esmalt Extrastatis ühenduseväliste kaupadena ning seejärel Intrastatis teisest liikmesriigist tulevate ühenduse kaupadena, ning samalaadset olukorda ka ekspordi puhul; |
| --- | --- |

b)

samade kaupade topeltarvestust esmalt Extrastatis ühenduseväliste kaupadena ning seejärel Intrastatis teisest liikmesriigist tulevate ühenduse kaupadena, ning samalaadset olukorda ka ekspordi puhul;

| — | suurendada väliskaubandusstatistika olulisust, õigsust, õigeaegsust ja võrreldavust ning kehtestada kvaliteedi hindamise süsteem; |
| --- | --- |

—

suurendada väliskaubandusstatistika olulisust, õigsust, õigeaegsust ja võrreldavust ning kehtestada kvaliteedi hindamise süsteem;

| — | toetada kaubandusstatistika ühendamist ettevõtlusstatistikaga; |
| --- | --- |

—

toetada kaubandusstatistika ühendamist ettevõtlusstatistikaga;

| — | vastata kasutajate vajadustele ning koostada täiendavat kaubandusstatistikat, kasutades tollideklaratsioonidest kättesaadavat teavet; |
| --- | --- |

—

vastata kasutajate vajadustele ning koostada täiendavat kaubandusstatistikat, kasutades tollideklaratsioonidest kättesaadavat teavet;

| — | hallata kooskõlas Euroopa statistikaalaste tegevusjuhenditega privilegeeritud juurdepääsu tundlikele väliskaubandusandmetele. |
| --- | --- |

—

hallata kooskõlas Euroopa statistikaalaste tegevusjuhenditega privilegeeritud juurdepääsu tundlikele väliskaubandusandmetele.

Ettepanekuga lisatakse samuti muudatusettepanekud, mis on ette nähtud nõukogu poolt 13. aprillil 2005 vastu võetud määruses (3), et parandada ühenduse piire ületava kauba turvalisust ja ohutust.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Nõukogu võttis oma ühisesse seisukohta üle valdava enamiku parlamendi muudatusettepanekutest, võttes vastu teksti, mis on väga sarnane Euroopa Parlamendi seisukohaga esimesel lugemisel. Nõukogu toetab täielikult ettepaneku eesmärki, milleks on lihtsustada õiguslikku raamistikku, kohandada ühendusevälise kaubanduse statistikasüsteemi muutustega, mis tehakse tollialastesse õigusaktidesse ja tolliprotseduuridesse, ning vähendada nn Rotterdami efekti. Pärast ettepaneku põhjalikku läbivaatamist Sloveenia ja Prantsusmaa eesistumisperioodi jooksul ning pidades silmas ajakohastatud tolliseadustiku rakendamise praktilist mõju liikmesriikide haldusasutustele, komisjonile ja kaubandusele, tegi nõukogu mitmeid põhiliselt tehnilist laadi muudatusi, millest on antud ülevaade 3. osas.

2.   Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud

2.1.   Nõukogu poolt vastu võetud muudatusettepanekud

Euroopa Parlament võttis vastu 27 ettepaneku muudatusettepanekut (4), millest nõukogu võttis oma ühisesse seisukohta kas tervenisti või osaliselt üle 24 ettepanekut. Need on muudatusettepanekud 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12 (osaliselt), 13, 14 (osaliselt), 15 (osaliselt), 20, 21 (osaliselt), 22, 23, 24, 25, 28, 29, 30, 31, 32 (osaliselt), 33, 34 ja 35.

2.2.   Nõukogu poolt vastu võtmata ja osaliselt vastu võetud muudatusettepanekud

Muudatusettepanek 12

See muudatusettepanek võeti osaliselt vastu, kuid kaupade suulise deklareerimisega seotud erandi kirjelduse osas täpsema sõnastusega, mida nõukogu peab kohasemaks.

Muudatusettepanek 14

See muudatusettepanek võeti vastu osaliselt. Seoses rakendusmeetmete ettenägemisega (nõukogu teksti uus lõige 5) leiab nõukogu, et rakendusvolitused peaksid hõlmama andmete kogumist (uute) lõigete ja lõike 4 kohaselt, st muude allikate kui tollideklaratsioonide kindlaksmääramist ning samuti nende statistiliste andmete täpsustamist, mida kogutakse ettevõtjatelt, kelle suhtes kohaldatakse tolliformaalsuste ja kontrollide täiendavat lihtsustamist. Lisaks rõhutas nõukogu vajadust luua tõhus süsteem, mis viiks halduskoormuse miinimumini.

Muudatusettepanek 15

Nõukogu saab võtta selle muudatusettepaneku vastu osaliselt. Liikmesriigid võivad jätkata muude andmeallikate kasutamist riikliku statistika koostamiseks kuni vastastikuse elektroonilise andmevahetuse mehhanismi kasutuselevõtmise kuupäevani. Viide artikli 7 lõikele 3 on asendatud viitega artikli 7 lõikele 2.

Muudatusettepanek 18

Nõukogu leiab, et kohasem oleks täpsem sõnastus (vt 3. osa).

Muudatusettepanek 21

Nõukogu leiab, et artikli 4 lõike 2 kohaselt esitatud andmete puhul võib nõuda ka piiratud andmete esitamist (ühise seisukoha tekstis).

Muudatusettepanek 26

Nõukogu leiab, et vastastikuse elektroonilise andmevahetuse mehhanismi kasutuselevõtmise kuupäevast alates tuleks impordi- ja ekspordideklaratsioonid esitada selle liikmesriigi riiklikule statistikaasutusele, kes on deklaratsioonil märgitud kui sihtkohaks olev liikmesriik impordi puhul või tegelik ekspordiliikmesriik ekspordi puhul.

Muudatusettepanek 27

Nõukogu ei võtnud seda muudatusettepanekut vastu, kuid nägi ette alternatiivse lahenduse vastavalt artikli 4 lõikele 2 (ühise seisukoha tekstis — vt 3. osa).

Muudatusettepanek 32

Nõukogu võttis selle muudatusettepaneku osaliselt vastu, muutes veidi selle sõnastust („Tarici alamrubriikide ja soodustuste kaupa”).

3.   Nõukogu lisatud uued elemendid

Selles osas antakse ülevaade uutest elementidest, mis nõukogu lisaks vastuvõetud Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutele on lisanud oma ühisesse seisukohta. Ülevaatest on jäetud teadlikult välja vaid tehnilist või sõnastuslikku laadi uued elemendid.

Tuleb samuti märkida, et nõukogu tehtud muudatuste tulemusel on ettepaneku struktuur muutunud ning põhjendused ja mõnede artiklite lõiked ümber nummerdatud.

3.1.   Põhjendus 3

Selles põhjenduses selgitatakse, et ajakohastatud tolliseadustikus ettevõtjate jaoks ettenähtud formaalsuste ja kontrolli lihtsustamine võib viia selleni, et tollideklaratsioonid ei ole enam kättesaadavad; kui sellised deklaratsioonid on väliskaubandusstatistika andmete allikaks, tuleb määruses sätestada meetmed, millega tagatakse, et lihtsustamisest kasu saavad ettevõtjad esitavad statistilisi andmeid.

3.2.   Põhjendus 4

Selles põhjenduses viidatakse nn e-tolli käsitlevale otsusele, mille alusel on loomisel elektrooniline tollisüsteem tollideklaratsioonis sisalduvate andmete vahetamiseks. Kavatsuste kohaselt peaks statistika jaoks kasutatav andmevahetussüsteem kasutama võimalikult suurel määral ära tolliasutuste loodud infrastruktuuri.

3.3.   Artikli 4 lõige 2

Selles uues lõikes sätestatakse põhimõte, et ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse lihtsustamist, mis võib tuua kaasa tollideklaratsioonide ja sellega seotud statistiliste andmete puudumise, peaksid sellised statistilised andmed esitama.

3.4.   Artikli 4 lõige 5

Nõukogu lisas lause, mille eesmärk on tagada, et andmete kogumise protsessist kaubandusele ja haldusasutustele tulenev halduskoormus oleks võimalikult väike.

3.5.   Artikli 5 lõige 4

Nõukogu lisas viite artikli 7 lõike 2 kohaselt esitatud andmetele.

3.6.   Artikli 7 lõige 2

Nõukogu ei võtnud oma ühises seisukohas vastu Euroopa Parlamendi muudatusettepanekut 26 (nagu 2. osas selgitatud), kuna nõukogu leidis, et alates vastastikuse elektroonilise andmevahetuse mehhanismi kasutuselevõtmise kuupäevast peaksid tolliasutused edastama andmed siht- või tegeliku ekspordiliikmesriigi riiklikule statistikaasutusele. Lisaks sellele leiab nõukogu, et eespool nimetatud mehhanism tuleks võtta kasutusele hiljemalt siis, kui hakatakse kohaldama ajakohastatud tolliseadustiku asjaomast jagu.

IV.   JÄRELDUSED

Nõukogu leiab, et nõukogu ühine seisukoht, mis tuleneb ettepaneku põhjalikust käsitlemisest kahe eesistumisperioodi jooksul ja mida komisjon täielikult toetab, on täielikult kooskõlas ettepaneku eesmärkidega.

Lisaks sellele on võetud ühisesse seisukohta üle valdav enamik parlamendi muudatusettepanekutest.

Nõukogu lisatud uued elemendid kajastavad vajadust kohandada teksti praktilisele ja tehnilisele olukorrale ja tasakaalustada paremini liikmesriikide haldusasutuste vajadused ning kaubanduse jaoks ettenähtud tolliformaalsuste lihtsustamine.

---

(1)  ELT L 145, 4.6.2008, lk 1.

(2)  Kaheksa muudatusettepanekut (nr 1–4, 8, 16, 17 ja 19) ei puudutanud kõiki keeleversioone ning seetõttu ei pandud neid hääletusele.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. aprilli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 648/2005, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, ELT L 117, 4.5.2005, lk 13.

(4)  Vt joonealune märkus 2.

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 75/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 75/67

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT (EÜ) nr 14/2009,

16. veebruar 2009,

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (GERT)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 75 E/05)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (8) (edaspidi ühiselt „raamdirektiiv ja eridirektiivid”) eesmärk on luua ühenduses elektroonilise side siseturg, tagades tugevama konkurentsi abil investeeringute, innovatsiooni ja tarbijakaitse kõrge taseme. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (5), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (8) (edaspidi ühiselt „raamdirektiiv ja eridirektiivid”) eesmärk on luua ühenduses elektroonilise side siseturg, tagades tugevama konkurentsi abil investeeringute, innovatsiooni ja tarbijakaitse kõrge taseme.

| (2) | Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu edukaks arenguks on vaja ELi reguleeriva raamistiku järjekindlat kohaldamist kõikides liikmesriikides. ELi reguleeriv raamistik sätestab eesmärgid, mis tuleb saavutada ning annab riikide reguleerivatele asutustele tegevusraamistiku, võimaldades neil samas teatavates valdkondades kohaldada eeskirju kooskõlas riigile iseloomulike tingimustega. |
| --- | --- |

(2)

Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu edukaks arenguks on vaja ELi reguleeriva raamistiku järjekindlat kohaldamist kõikides liikmesriikides. ELi reguleeriv raamistik sätestab eesmärgid, mis tuleb saavutada ning annab riikide reguleerivatele asutustele tegevusraamistiku, võimaldades neil samas teatavates valdkondades kohaldada eeskirju kooskõlas riigile iseloomulike tingimustega.

| (3) | Arvestades vajadust tagada järjekindla reguleerimispraktika areng ja ELi reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine, moodustas komisjon 29. juuli 2002. aasta otsusega 2002/627/EÜ, millega luuakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühm (9), Euroopa reguleerivate asutuste töörühma, mis nõustab ja abistab komisjoni siseturu arendamisel ja moodustab üldisemalt ühenduslüli riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades vajadust tagada järjekindla reguleerimispraktika areng ja ELi reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine, moodustas komisjon 29. juuli 2002. aasta otsusega 2002/627/EÜ, millega luuakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste Euroopa reguleerivate organite töörühm (9), Euroopa reguleerivate asutuste töörühma, mis nõustab ja abistab komisjoni siseturu arendamisel ja moodustab üldisemalt ühenduslüli riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahel.

| (4) | Euroopa reguleerivate asutuste töörühm on andnud positiivse panuse järjekindla reguleerimispraktika väljakujunemisele, hõlbustades riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd. Riikide reguleerivate asutuste hulgas suurema järjekindluse saavutamise lähenemisviis, tuginedes praktilistel kogemustel põhinevale teabevahetusele, on selle rakendamisele järgnenud lühikese ajavahemiku jooksul osutunud edukaks. Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu edasiarendamiseks on vaja jätkata ja tõhustada riikide reguleerivate asutuste vahelist koostööd ja koordinatsiooni. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa reguleerivate asutuste töörühm on andnud positiivse panuse järjekindla reguleerimispraktika väljakujunemisele, hõlbustades riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd. Riikide reguleerivate asutuste hulgas suurema järjekindluse saavutamise lähenemisviis, tuginedes praktilistel kogemustel põhinevale teabevahetusele, on selle rakendamisele järgnenud lühikese ajavahemiku jooksul osutunud edukaks. Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu edasiarendamiseks on vaja jätkata ja tõhustada riikide reguleerivate asutuste vahelist koostööd ja koordinatsiooni.

| (5) | Seetõttu kutsutakse üles tugevdama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma ning tunnustama seda ELi reguleerivas raamistikus kui telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (edaspidi „GERT”). GERT ei peaks olema ühenduse amet ega omama juriidilise isiku staatust. GERT peaks asendama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma, andma ekspertnõu ja tekitama usalduse tänu oma sõltumatusele, nõuannete ja teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning ülesannete hoolikale täitmisele. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu kutsutakse üles tugevdama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma ning tunnustama seda ELi reguleerivas raamistikus kui telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (edaspidi „GERT”). GERT ei peaks olema ühenduse amet ega omama juriidilise isiku staatust. GERT peaks asendama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma, andma ekspertnõu ja tekitama usalduse tänu oma sõltumatusele, nõuannete ja teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning ülesannete hoolikale täitmisele.

| (6) | GERT peaks eriteadmiste koondamise kaudu abistama riikide reguleerivaid asutusi, asendamata seejuures nende olemasolevaid funktsioone ja dubleerimata juba tehtavat tööd, ja abistama komisjoni selle ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(6)

GERT peaks eriteadmiste koondamise kaudu abistama riikide reguleerivaid asutusi, asendamata seejuures nende olemasolevaid funktsioone ja dubleerimata juba tehtavat tööd, ja abistama komisjoni selle ülesannete täitmisel.

| (7) | GERT peaks jätkama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma tööd, edendades riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd, et tagada kõikides liikmesriikides elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ELi reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine, ning aidates seega kaasa siseturu arendamisele. |
| --- | --- |

(7)

GERT peaks jätkama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma tööd, edendades riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd, et tagada kõikides liikmesriikides elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ELi reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine, ning aidates seega kaasa siseturu arendamisele.

| (8) | GERT peaks samuti olema organ, kes analüüsib elektroonilise side valdkonna küsimusi, arutleb nende üle ja annab nende osas nõu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. GERT peaks andma nõu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile nende taotluse korral või omal algatusel. |
| --- | --- |

(8)

GERT peaks samuti olema organ, kes analüüsib elektroonilise side valdkonna küsimusi, arutleb nende üle ja annab nende osas nõu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile. GERT peaks andma nõu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile nende taotluse korral või omal algatusel.

| (9) | GERTi töö peaks keskenduma elektrooniliste sideteenuste turu eelnevale reguleerimisele, eelkõige seoses turuanalüüsi korraga. GERT peaks oma ülesandeid täitma koostöös olemasolevate töörühmade ja komiteedega, näiteks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) alusel loodud sidekomiteega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (10) alusel loodud raadiospektrikomiteega, komisjoni 26. juuli 2002. aasta otsuse 2002/622/EÜ, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm (11), alusel loodud raadiospektripoliitika töörühmaga ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiivi 97/36/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (12) alusel asutatud kontaktkomiteega, ilma et see piiraks nimetatud töörühmade ja komiteede rolli. |
| --- | --- |

(9)

GERTi töö peaks keskenduma elektrooniliste sideteenuste turu eelnevale reguleerimisele, eelkõige seoses turuanalüüsi korraga. GERT peaks oma ülesandeid täitma koostöös olemasolevate töörühmade ja komiteedega, näiteks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) alusel loodud sidekomiteega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (10) alusel loodud raadiospektrikomiteega, komisjoni 26. juuli 2002. aasta otsuse 2002/622/EÜ, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm (11), alusel loodud raadiospektripoliitika töörühmaga ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiivi 97/36/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (12) alusel asutatud kontaktkomiteega, ilma et see piiraks nimetatud töörühmade ja komiteede rolli.

| (10) | Kuna kavandatud meetme eesmärke, nimelt järjekindla reguleerimispraktika edasiarendamine riikide reguleerivate asutuste vahelise ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelise tihedama koostöö ja koordineerimise, muu hulgas teabevahetuse kaudu, elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu edasiarendamiseks, ei suuda liikmesriigid käesoleva määruse kogu ELi ulatuses kohaldamise tõttu piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(10)

Kuna kavandatud meetme eesmärke, nimelt järjekindla reguleerimispraktika edasiarendamine riikide reguleerivate asutuste vahelise ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelise tihedama koostöö ja koordineerimise, muu hulgas teabevahetuse kaudu, elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu edasiarendamiseks, ei suuda liikmesriigid käesoleva määruse kogu ELi ulatuses kohaldamise tõttu piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Sisu, reguleerimisala ja ülesanded

Artikkel 1

Sisu, reguleerimisala ja eesmärgid

1.   Käesolevaga luuakse riikide reguleerivate asutuste nõuanderühm elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste valdkonnas, millele viidatakse kui telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmale (edaspidi „GERT”).

2.   GERT tegutseb direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) ja direktiivide 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ, 2002/22/EÜ ja 2002/58/EÜ (eridirektiivid) reguleerimisala piires, nimelt elektrooniliste sideteenuste turu majandusliku reguleerimise valdkonnas.

3.   GERT täidab oma ülesandeid sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt. Kogu oma tegevuses taotleb GERT samu eesmärke, mis on ettenähtud riikide reguleerivatele asutustele direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8. Eelkõige aitab GERT kaasa elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu arendamisele ja paremale toimimisele, seades eesmärgiks tagada elektroonilise side ELi reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine.

4.   GERT edendab riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd ning annab nõu Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

Artikkel 2

GERTi roll ELi reguleeriva raamistiku kohaldamisel

1.   GERT:

| a) | töötab välja parima reguleerimispraktika, näiteks ühised lähenemisviisid, metoodikad ja juhised ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks ning levitab seda riikide reguleerivates asutustes; |
| --- | --- |

a)

töötab välja parima reguleerimispraktika, näiteks ühised lähenemisviisid, metoodikad ja juhised ELi reguleeriva raamistiku rakendamiseks ning levitab seda riikide reguleerivates asutustes;

| b) | aitab taotluse korral riikide reguleerivaid asutusi reguleerimisküsimustes, sealhulgas esitades arvamusi piiriülestes vaidlustes vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 21 või abistades riikide reguleerivaid asutusi asjaomaste turgude analüüsil vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 16; |
| --- | --- |

b)

aitab taotluse korral riikide reguleerivaid asutusi reguleerimisküsimustes, sealhulgas esitades arvamusi piiriülestes vaidlustes vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 21 või abistades riikide reguleerivaid asutusi asjaomaste turgude analüüsil vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 16;

| c) | esitab arvamusi lõikes 2 osutatud komisjoni otsuste, soovituste ja juhiste eelnõude kohta; |
| --- | --- |

c)

esitab arvamusi lõikes 2 osutatud komisjoni otsuste, soovituste ja juhiste eelnõude kohta;

| d) | esitab komisjoni taotlusel või omal algatusel aruandeid või annab nõu ning annab taotluse korral või omal algatusel nõu Euroopa Parlamendile ja nõukogule mis tahes tema pädevuses olevas elektroonilise side küsimuses; |
| --- | --- |

d)

esitab komisjoni taotlusel või omal algatusel aruandeid või annab nõu ning annab taotluse korral või omal algatusel nõu Euroopa Parlamendile ja nõukogule mis tahes tema pädevuses olevas elektroonilise side küsimuses;

| e) | abistab taotluse korral Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni ning riikide reguleerivaid asutusi hea reguleerimistava levitamisel kolmandates riikides. |
| --- | --- |

e)

abistab taotluse korral Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni ning riikide reguleerivaid asutusi hea reguleerimistava levitamisel kolmandates riikides.

2.   Lõike 1 punktis c osutatud otsuste, soovituste ja juhiste eelnõud on:

| a) | otsused ja arvamused, mis käsitlevad riikide reguleerivate asutuste meetmete eelnõusid seoses turu määratlemisega, märkimisväärse turujõuga ettevõtjate määramisega ning abinõude kehtestamisega vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 7; |
| --- | --- |

a)

otsused ja arvamused, mis käsitlevad riikide reguleerivate asutuste meetmete eelnõusid seoses turu määratlemisega, märkimisväärse turujõuga ettevõtjate määramisega ning abinõude kehtestamisega vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 7;

| b) | soovitused ja juhised teavitamise vormi, sisu ja taseme üksikasjade kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 7a; |
| --- | --- |

b)

soovitused ja juhised teavitamise vormi, sisu ja taseme üksikasjade kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 7a;

| c) | soovitused asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 15; |
| --- | --- |

c)

soovitused asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 15;

| d) | otsused riikidevaheliste turgude kindlaksmääramise kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 15; |
| --- | --- |

d)

otsused riikidevaheliste turgude kindlaksmääramise kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 15;

| e) | soovitused ühtlustamise kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 19; |
| --- | --- |

e)

soovitused ühtlustamise kohta vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 19;

| f) | otsused, millega lubatakse riigi reguleerival asutusel võtta erandlikke meetmeid või takistatakse teda selliste meetmete võtmisel vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklile 8. |
| --- | --- |

f)

otsused, millega lubatakse riigi reguleerival asutusel võtta erandlikke meetmeid või takistatakse teda selliste meetmete võtmisel vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklile 8.

3.   Riikide reguleerivad asutused ja komisjon arvestavad võimalikult suurel määral kõiki GERTi vastu võetud arvamusi, nõuandeid või parimat reguleerimispraktikat.

II PEATÜKK

GERTi struktuur

Artikkel 3

Koosseis

1.   GERTi kuulub igas liikmesriigis loodud elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turu igapäevase toimimise jälgimise eest esmavastutust kandva riigi reguleeriva asutuse juhataja või kõrgetasemeline esindaja.

2.   Igal liikmesriigil on üks esindaja.

3.   Komisjonil on vaatleja staatus ja ta on esindatud asjakohasel tasemel.

4.   Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide ja Euroopa Liiduga ühinemise kandidaatriikide reguleerivatel asutustel on vaatleja staatus ja nad on esindatud asjakohasel tasemel.

Artikkel 4

Töökord

1.   GERT võtab vastu oma töökorra ja teeb selle avalikkusele kättesaadavaks.

2.   GERTi arvamuste, parima reguleerimispraktika ja aruannete vastuvõtmiseks on vaja kaht kolmandikku liikmete häältest. Igal liikmel on üks hääl.

Töökorras sätestatakse täpsem hääletamise kord, sealhulgas tingimused, mille alusel üks liige võib teist esindada, kvoorumeid reguleerivad eeskirjad ning koosolekust teatamise tähtajad. Töökorras võib sätestada ka kiireloomulise hääletamise korra.

GERTi vastuvõetud arvamused, parim reguleerimispraktika ja aruanded avalikustatakse ja nendes näidatakse riigi reguleeriva asutuse reservatsioonid viimase taotluse korral.

3.   GERT valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehed kooskõlas töökorraga. Esimehe ja aseesimeeste ametiaja pikkus on üks aasta. Esimees ja aseesimehed esindavad GERTi.

4.   GERTi üldkoosolekud kutsub kokku selle esimees ja need toimuvad vähemalt neli korda aastas korralise koosolekuna. Erakorralised koosolekud kutsutakse kokku samuti esimehe algatusel, komisjoni taotlusel või vähemalt kolmandiku GERTi liikmete taotlusel. Koosoleku päevakorra koostab esimees ja see avalikustatakse.

5.   GERTi tööd võib vajadusel korraldada ekspertide töörühmade kujul.

6.   Komisjon kutsutakse GERTi kõikidele üldkoosolekutele ja teda võib kutsuda ekspertide töörühmade koosolekutele.

7.   EMP riikide ja Euroopa Liiduga ühinemise kandidaatriikide eksperdid võivad osaleda GERTi koosolekutel vaatlejatena. GERT võib kutsuda oma koosolekutel osalema teisi eksperte ja vaatlejaid.

III PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 5

Nõustamine

Kui see on asjakohane, siis konsulteerib GERT enne arvamuste, parima reguleerimispraktika või aruannete vastuvõtmist huvitatud isikutega ja annab neile võimaluse esitada mõistliku aja jooksul märkusi. GERT teeb konsultatsiooni tulemused avalikkusele kättesaadavaks, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.

Artikkel 6

Läbipaistvus ja vastutus

1.   GERT tagab oma tegevuse maksimaalse läbipaistvuse. GERT tagab, et avalikkusele ja kõigile huvitatud isikutele antakse objektiivset, usaldusväärset ja hõlpsasti kättesaadavat teavet, eelkõige GERTi töötulemuste kohta.

2.   Igal aastal pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga võtab GERT vastu järgmise aasta tööprogrammi, edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning teeb selle avalikkusele kättesaadavaks. GERT avaldab oma tegevuse kohta ka aastaaruande.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad taotleda, et GERT tutvustaks neile GERTi tegevusega seotud asjakohaseid küsimusi.

Artikkel 7

GERTi teavitamine

Komisjon ja riikide reguleerivad asutused annavad GERTile tema taotlusel tema ülesannete täitmiseks vajalikku teavet. Nimetatud teavet hallatakse vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 5 sätestatud eeskirjadele.

Artikkel 8

Konfidentsiaalsus

GERT ei avalda ega tee kolmandatele isikutele teatavaks teavet, mille ta on saanud või mida ta töötleb ning mida on palutud käsitleda konfidentsiaalselt.

Kui küsitud nõu või tõstatatud küsimus on konfidentsiaalne, on GERTi liikmetel, vaatlejatel ja kõikidel teistel isikutel kohustus mitte avaldada teavet, mis on GERTi või selle ekspertide töörühma töö kaudu nendele teatavaks saanud.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 31. detsembril 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 50.

1

(2)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 51.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 16. veebriari 2009. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi ... seisukoht.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

4

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

5

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

7

(8)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

8

(9)  EÜT L 200, 30.7.2002, lk 38.

9

(10)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

10

(11)  EÜT L 198, 27.7.1997, lk 49.

11

(12)  EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60.

12

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 16. novembril 2007 vastu ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet (1). Nõukogu sai komisjoni ettepaneku kätte 19. novembril 2007 (2).

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 24. septembril 2008.

Regioonide Komitee võttis oma arvamuse vastu 19. juunil 2008 (3).

Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 29. mail 2008 (4).

Komisjon muutis oma ettepanekut 5. novembril 2008 (5).

Nõukogu võttis oma ühise seisukoha vastu 16. veebruaril 2009.

II.   EESMÄRK

Kavandatud määrus on osaks komisjoni poolt 2007. aasta novembris esitatud elektroonilise side alasest ELi reguleerivast raamistikust ja selle eesmärk on luua uus ühenduse amet. Kõnealune amet aitaks raamdirektiivi ja eridirektiivide reguleerimisala piires kaasa elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu paremale toimimisele, sealhulgas eelkõige kogu ühendust hõlmava elektroonilise side arengule. Amet tegutseks ELi tasandil elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste eksperdikeskusena, tuginedes riikide reguleerivate asutuste kogemustele. Nii oleks elektroonilise side reguleeriva raamistiku kohaldamine järjekindel, mis omakorda parandaks konkurentsi ja aitaks kaasa konkurentsivõime suurenemisele.

III.   ÜHISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldised märkused

Ehkki nõukogu eelistas komisjoni pakutud õigusaktist erinevat õigusakti liiki, on ühisesse seisukohta lisatud enamik Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel vastu võetud muudatusettepanekutest kas täies ulatuses, osaliselt või põhimõtteliselt.

Ühine seisukoht sisaldab ka teatavaid uusi muudatusi, mille eesmärk on luua paindlik ja sõltumatud asutus, millel oleks eraõiguslik tugistruktuur.

Osa Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud muudatusettepanekuid ühises seisukohas ei kajastu, sest nõukogu leidis, et need olid tarbetud või vastuvõetamatud, või teatavatel juhtudel seetõttu, et komisjoni algse ettepaneku sätted olid kas välja jäetud või neid oli põhjalikult muudetud.

Täpsemalt võttis nõukogu oma ühise seisukoha vastu, pidades silmas olemasolevate struktuuride, eelkõige Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (ERG) parandamist ja tugevdamist. Uus kavandatud asutus peaks asendama ERG ja parandama selle toimimist, eesmärgiga tagada otsusetegemise protsessi suurem läbipaistvus ja tõhusus. Nõukogu eelistas anda ERG-le ametliku staatuse ühenduse määruses, määrates täpsemalt kindlaks selle ülesanded, toimimise ja suhted ühenduse institutsioonidega. Uus asutus, mida kutsutaks telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmaks (Group of European Regulators in Telecoms, edaspidi „GERT”), ei oleks ühenduse asutus ega juriidiline isik. Sellel oleks eraõiguslik tugistruktuur. GERTi loomisega tekiks seega paindlik ja tõhus asutus, mis tegutseks oma pädevuse raames, täpsemalt raamdirektiivi ja eridirektiivide kohaldamisalas, sõltumatult.

Nõukogu lisas teatavad sätted ja muutis mõnesid sätteid tagamaks, et GERTi koosseis oleks selge, selle sisemine töökorraldus proportsionaalne selle ülesannetega ning selle otsusetegemise kord lihtne ja tõhus. Nõukogu, nagu ka Euroopa Parlament, pidas oluliseks, et uus asutus tegutseks läbipaistvalt ja annaks Euroopa institutsioonidele oma tegevusest aru.

2.   Konkreetsed märkused

a)   Sisu, reguleerimisala ja eesmärgid

Nõukogu nõustub komisjoni ja Euroopa Parlamendi seisukohaga, mille kohaselt tuleks uus asutus luua elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu raames (muudatusettepanekud 7–13). Uus asutus, mis oleks nõuandev organ, peaks abistama riikide reguleerivaid asutusi ning aitama komisjonil oma ülesandeid täita (muudatusettepanek 12). See peaks olema ühtlasi elektroonilise side valdkonnas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni jaoks analüüsi-, arutelude ja nõustavaks organiks ning andma neile nende taotlusel või omal algatusel nõu (muudatusettepanekud 17–18, 52). See peaks asendama Euroopa reguleerivate asutuste töörühma (ERG), mis praegu komisjoni siseturu arendamisel nõustab ja abistab (muudatusettepanek 13). See peaks jätkama ERG tööd, edendades riikide reguleerivate asutuste vahelist ning riikide reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelist koostööd, et tagada kõikides liikmesriikides elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste reguleeriva raamistiku järjekindel kohaldamine, ning sellega aidata kaasa siseturu arendamisele (muudatusettepanekud 11, 48–49, 53).

Nõukogu nõustub komisjoni ja Euroopa Parlamendi seisukohaga, mille kohaselt peab uue asutuse tegevus jääma raamdirektiivi ja eridirektiivide kohaldamisalasse ning olema selgelt kindlaks määratud (muudatusettepanekud 47–50, 56–60, 64, 69, 75–78, 80, 85, 87, 91–92, 97, 98, 99, 105). Nõustudes Euroopa Parlamendiga, leiab nõukogu, et GERTi ülesandeks oleks ühtlasi töötada välja reguleerivate meetmete kehtestamisega seotud parimad tavad, nagu reguleeriva raamistiku rakendamisega seotud ühised lähenemisviisid, meetodid ja suunised, ning levitada neid riikide reguleerivatele asutustele (muudatusettepanek 53). Nõukogu jagab samuti nende kahe institutsiooni seisukohta, et Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) ei peaks muutuma selle uue asutuse osaks, kuivõrd uuel asutusel ei peaks olema Euroopa tasandil pädevust võrgu- ja infoturbe küsimustes (muudatusettepanekud 9–10, 24, 27, 36, 50, 56, 65, 89, 107 punkt d, 143).

Vastupidiselt Euroopa Parlamendile leiab nõukogu, et GERT (telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm) sobib uue asutuse nimeks palju paremini kui BERT (Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste ühendatud amet) (muudatusettepanek 47). Kuigi nõukogu nõustub Euroopa Parlamendiga selles osas, et sellise asutuse loomiseks läheks vaja kindlamat alust (muudatusettepanek 8), leiab ta, et GERTil ei pea olema ameti tunnuseid ning ta ei pea olema juriidiline isik (muudatusettepanekud 14 ja 51). Sarnaselt Euroopa Parlamendile leiab nõukogu, et tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele annaks GERT ekspertnõu ja tekitaks usalduse (muudatusettepanek 12). Nõukogu peab vajalikuks asutada GERT ühenduse määrusega, et tagada järjepideva reguleeriva praktika edasine areng riikide reguleerivate asutuste omavahelise ning reguleerivate asutuste ja komisjoni vahelise intensiivsema koostöö ja koordineerimise kaudu, selleks et tugevdada elektroonilise side teenuste turgu.

Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei tohiks minna eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Nõukogu leiab, et selle eesmärgi saab saavutada GERT, kes on ühenduse ametiga võrreldes vähem formaalne ja bürokraatlik.

GERTi ülesannete osas leiab nõukogu vastupidiselt Euroopa Parlamendile, et GERT peaks oma tegevuses keskenduma elektroonilise side turgude majandusliku reguleerimisega seotud küsimustele ega peaks taotlema eelnevalt selgelt kindlaksmääratud ülesandeid (muudatusettepanekud 16, 19, 20, 22, 26, 28, 68, 70, 71, 79, 81–84, 86, 93, 95, 102, 103–104 ja 106). Nõukogu ei jaga Euroopa Parlamendi arvamust, et GERT peaks andma nõu ka turul osalejatele (muudatusettepanekud 15 ja 54), kuna ta leiab, et GERT peaks täitma oma ülesandeid sõltumatult, vältides huvide konflikti. Kuigi nõukogu peab võimalikuks, et GERT täidab oma ülesandeid koostöös olemasolevate töörühmade ja komiteedega, ei leia ta, et GERT peaks neid töörühmasid ja komiteesid nõustama (muudatusettepanekud 81–84 ja 88).

b)   Koosseis ja töökord

Nõukogu jagab Euroopa Parlamendi arvamust, et uus asutus peaks koosnema iga liikmesriigi reguleeriva asutuse juhtidest või kõrgetasemelistest esindajatest ning töörühma peaülesandeks peaks olema igapäevase järelevalve teostamine elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgude toimimise üle. Töörühma peaks kuuluma üks liige igast liikmesriigist. Nõukogu nõustub samuti, et komisjonil peaks olema vaatleja staatus (muudatusettepanek 108) ning et uus asutus peaks valima oma liikmete seas esimehe ja aseesimehed (muudatusettepanek 109). Nõukogu jagab Euroopa Parlamendi arvamust, et uus asutus peaks täitma oma ülesandeid sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt (muudatusettepanek 112) ja peaks tegema oma otsused kahekolmandikulise häälteenamusega (muudatusettepanek 111). Sarnaselt Euroopa Parlamendiga leiab nõukogu, et riikide reguleerivad asutused ja komisjon peaksid võtma GERTi arvamusi võimalikult palju arvesse (muudatusettepanek 72).

Nõukogu nõustub uue asutuse struktuuri ja ülesannete lihtsustamisega, nagu selle pakkus välja Euroopa Parlament, eelkõige võrreldes komisjoni kavandatud struktuuriga (muudatusettepanekud 107 (punktid d ja e), 115–117, 119–120, 122, 125, 129–130, 138 ja 143–147) ja jagab Euroopa Parlamendi arvamust teatavate töökorralduslike aspektide osas, nagu näiteks uue asutuse poolt sisemise töökorra vastuvõtmine (muudatusettepanek 111) ja koosolekute kokkukutsumine (muudatusettepanek 110).

Nõukogu eelistab siiski vähem ametlikku organisatsioonilist ja finantsstruktuuri võrreldes Euroopa Parlamendi poolt pakutuga. Nõukogu ei pea GERTi ülesannete tõhusa täitmise tagamiseks vajalikuks reguleerivate asutuste nõukogu või haldusdirektori ametikoha loomist (muudatusettepanekud 107, 108, 114, 126–127, 131, 133–139, 142). Nõukogu leiab, et GERTi sõltumatuse tagamiseks, ei tohiks GERTi rahastada ühenduse eelarvest ei täielikult ega osaliselt (muudatusettepanekud 37, 51, 168, 149–151, 153 ja 154). Nõukogu leiab, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise tagamiseks ei ole asutusele ühenduse ameti staatuse andmine vajalik ja GERTi ülesannete seisukohast ka proportsionaalne (muudatusettepanekud 14, 51, 163, 168). Mis puudutab esimehe ja aseesimeeste kahe ja poole aasta pikkust ametiaega, siis nõukogu meelest oleks asjakohasem lühem, üheaastane ametiaeg (muudatusettepanek 109).

c)   Läbipaistvus ja konfidentsiaalsus

Nõukogu on sarnaselt Euroopa Parlamendiga arvamusel, et kui see on asjakohane, siis enne arvamuste, parima reguleerimispraktika või aruannete esitamist peaks GERT konsulteerima huvitatud isikutega ja andma neile võimaluse esitada mõistliku aja jooksul märkusi.

Üldjuhul konsulteerimisprotsessi tulemused avaldatakse ning osutatakse kõikidele riikide reguleerivate asutuste tehtud reservatsioonidele, kui reguleerivad asutused seda taotlevad (muudatusettepanek 156). Nõukogu nõustub Euroopa parlamendiga, et GERT peaks oma tegevusi viima ellu võimalikult läbipaistvalt (muudatusettepanek 31).

Nõukogu on samuti nõus põhimõttega, et GERT peaks avaldama igal aastal töökava ja tegevusaruande ning andma oma tegevusest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule, isegi kui Euroopa Parlamendi väljapakutud töökorraldus erineb nõukogu soovitust (muudatusettepanekud 101, 118, 124, 136, 139–142 ja 152). Nõukogu leiab sarnaselt Euroopa Parlamendiga, et GERT peaks austama konfidentsiaalsuse põhimõtet (muudatusettepanekud 39, 40 ja 96). Konkreetsemalt leiab nõukogu, et töörühm ei tohiks avaldada ega teha kolmandatele isikutele teatavaks teavet, mille ta on saanud või mida ta töötleb ning mida on palutud käsitleda konfidentsiaalselt. Lisaks sellele peaksid kõik GERTi liikmed, vaatlejad ja kõik teised isikud võtma kohustuse mitte avalikustada teavet, mis on saanud neile teatavaks GERTi või selle ekspertrühmade töös osaledes.

---

(1)  KOM(2007) 699 lõplik.

(2)  Dok 15408/07.

(3)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 68.

(4)  TEN/327-329 — CESE 984/2008 — 2007/0247 (COD) — 2007/0248 (COD) — 2007/0249 (COD).

(5)  KOM(2008) 720 lõplik.

---