# Euroopa Liidu C 68/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide21. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 68

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide21. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 068/01 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 068/02 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013 | 6 |
| 2009/C 068/03 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 12 |
| 2009/C 068/04 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 17 |
| 2009/C 068/05 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008-2011 | 23 |
| 2009/C 068/06 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 28 |
| 2009/C 068/07 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008/2009–2013/2014 | 33 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2009/C 068/01

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012

1

2009/C 068/02

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013

6

2009/C 068/03

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

12

2009/C 068/04

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

17

2009/C 068/05

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008-2011

23

2009/C 068/06

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

28

2009/C 068/07

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008/2009–2013/2014

33

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 068/08 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  ) | 39 |
| 2009/C 068/09 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  ) | 39 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 068/08

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  )

1

39

2009/C 068/09

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  )

1

39

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 068/10 | Euro vahetuskurss | 40 |
| 2009/C 068/11 | Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. aprillist 2009(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)) | 41 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 068/10

Euro vahetuskurss

40

2009/C 068/11

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. aprillist 2009(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

41

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 068/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 42 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 068/13 | Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määruse (EÜ) nr 242/2009 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklis 2 osutatud loetellu | 43 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 068/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

42

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 068/13

Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määruse (EÜ) nr 242/2009 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklis 2 osutatud loetellu

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012

(2009/C 68/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Soome ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2012.

| (2) | Ehkki Soome majanduse alused ja kodumaine finantssektor püsivad kindlad, on ülemaailmne kriis tugevalt mõjutanud riigi suuresti ekspordile suunatud tööstust. Ehkki kodumajapidamistele avaldavad 2009. ja 2010. aastal soodsat mõju suur palgatõus, maksukärped ja madalam inflatsioonimäär, on tarbijate ja ettevõtjate usaldus siiski vähenenud, mis piirab eratarbimist ja investeeringuid. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis leitakse, et SKP väheneb 2009. aastal üle 1 % ning taastub järk-järgult 2010. aastal koos ülemaailmsete turgude oodatava stabiliseerumisega. Majanduskasvu kiirele aeglustumisele vaatamata on maksutulud jäänud 2008. aastal üldiselt üsna kõrgele tasemele, mis näitab tööturu tugevust, eriti esimesel poolaastal, ja eraisikute tulu jõudsat kasvu. Prognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori eelarve ülejääk 2008. aastal 4,5 %ni SKPst. Arvestades, et 2009. aasta majanduslangus tuleneb välisnõudluse ja usalduse järsust vähenemisest, samas kui Soome majanduse alused püsivad eeldatavasti tugevad, kavandatakse programmis 2009. aastaks märkimisväärseid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mille eesmärk on toetada sisenõudlust ja vältida tööhõive vähenemist langusperioodil. |
| --- | --- |

(2)

Ehkki Soome majanduse alused ja kodumaine finantssektor püsivad kindlad, on ülemaailmne kriis tugevalt mõjutanud riigi suuresti ekspordile suunatud tööstust. Ehkki kodumajapidamistele avaldavad 2009. ja 2010. aastal soodsat mõju suur palgatõus, maksukärped ja madalam inflatsioonimäär, on tarbijate ja ettevõtjate usaldus siiski vähenenud, mis piirab eratarbimist ja investeeringuid. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis leitakse, et SKP väheneb 2009. aastal üle 1 % ning taastub järk-järgult 2010. aastal koos ülemaailmsete turgude oodatava stabiliseerumisega. Majanduskasvu kiirele aeglustumisele vaatamata on maksutulud jäänud 2008. aastal üldiselt üsna kõrgele tasemele, mis näitab tööturu tugevust, eriti esimesel poolaastal, ja eraisikute tulu jõudsat kasvu. Prognoosi kohaselt suureneb valitsemissektori eelarve ülejääk 2008. aastal 4,5 %ni SKPst. Arvestades, et 2009. aasta majanduslangus tuleneb välisnõudluse ja usalduse järsust vähenemisest, samas kui Soome majanduse alused püsivad eeldatavasti tugevad, kavandatakse programmis 2009. aastaks märkimisväärseid stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mille eesmärk on toetada sisenõudlust ja vältida tööhõive vähenemist langusperioodil.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 2,6 %-lt 2008. aastal 0,6 %-ni 2009. aastal ja püsib ülejäänud programmiperioodil tasemel veidi üle 2 %. Makromajandusliku väljavaate viimaste kuude kiire halvenemise tõttu (2) tundub praegu, et kõnealune stsenaarium, mis valmis 2008. aasta novembris (3), põhineb väga optimistlikel kasvuprognoosidel, eriti 2009. aasta puhul. Valitsuse viimaste hinnangute kohaselt, mis on esitatud 30. jaanuaril 2009 avalikustatud stiimulite paketis ja sellega seotud lisaeelarve ettepanekus, väheneb SKP 2009. aastal üle 2 %. Programmi inflatsiooniprognoos on üldiselt realistlik. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 2,6 %-lt 2008. aastal 0,6 %-ni 2009. aastal ja püsib ülejäänud programmiperioodil tasemel veidi üle 2 %. Makromajandusliku väljavaate viimaste kuude kiire halvenemise tõttu (2) tundub praegu, et kõnealune stsenaarium, mis valmis 2008. aasta novembris (3), põhineb väga optimistlikel kasvuprognoosidel, eriti 2009. aasta puhul. Valitsuse viimaste hinnangute kohaselt, mis on esitatud 30. jaanuaril 2009 avalikustatud stiimulite paketis ja sellega seotud lisaeelarve ettepanekus, väheneb SKP 2009. aastal üle 2 %. Programmi inflatsiooniprognoos on üldiselt realistlik.

| (4) | Valitsemissektori eelarve ülejääk moodustab komisjoni talituste prognoosi kohaselt 2008. aastal 4,5 % SKPst, mis ületab stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks seatud 3,7 % SKPst. Kavandatust parem tulemus põhineb suuresti tulul, mis kanti üle eelmisest eelarveaastast, kui majanduskasv ja maksutulu ületasid ootusi. Ligi 0,4 % võrra SKPst suurendas eelarve ülejääki ka muutus sotsiaalkindlustusvaralt saadud omanditulu kajastamises. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve ülejääk moodustab komisjoni talituste prognoosi kohaselt 2008. aastal 4,5 % SKPst, mis ületab stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks seatud 3,7 % SKPst. Kavandatust parem tulemus põhineb suuresti tulul, mis kanti üle eelmisest eelarveaastast, kui majanduskasv ja maksutulu ületasid ootusi. Ligi 0,4 % võrra SKPst suurendas eelarve ülejääki ka muutus sotsiaalkindlustusvaralt saadud omanditulu kajastamises.

| (5) | Programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk langeb 2009. aastal 2,3 protsendipunkti võrra 2,1 %-le SKPst, mis üldiselt vastab komisjoni talituste vaheprognoosile (2,0 % SKPst). Eelarvet paisutatakse umbes 1 % ulatuses SKPst, mõõdetuna struktuurse tasakaalu halvenemisega aastate lõikes, mille komisjoni talitused on programmis esitatud teabe põhjal uuesti arvutanud. Prognoosi kohaselt vähendab automaatsete stabilisaatorite mõju eelarveülejääki 2009. aastal veel 1,5 % võrra SKPst. Kõnealune hinnang eelarveseisundile vastab üldjoontes programmis välja kuulutatud stiimulite paketi mahule, mis kokku moodustab 2009. aastal 1,2 % SKPst. Üle kolmveerandi sellest paketist kulutatakse maksukärbetele, millega toetatakse tarbijate ostujõudu. Samuti aitavad maksukärped saavutada valitsuse pikaajalist eesmärki vähendada tööjõu suhteliselt suurt maksukoormust ja suurendada tööstiimuleid. Ajakohastatud programmis sisalduvad ülejäänud stimuleerivad meetmed on mahult suhteliselt piiratud — umbes 0,3 % SKPst, mis kulutatakse mitmesugustele infrastruktuuriinvesteeringutele ja ettevõtetele rahastamisvõimaluste tagamisele. 30. jaanuaril 2009 teatas valitsus täiendavast stiimulite paketist, mis hõlmab mitmesuguseid meetmeid infrastruktuuri- ja eluasemeinvesteeringute tõstmiseks konkreetse eesmärgiga vältida tööhõive langemist, hariduse ja teaduse rahastamise suurendamiseks ja tööjõukulude langetamiseks tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise teel. Kõnealuste täiendavate meetmetega kaasnev eelarvekulu on 2009. aastal hinnanguliselt 0,5 % SKPst, mis ei kajastu programmis püstitatud eesmärkides (4). |
| --- | --- |

(5)

Programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk langeb 2009. aastal 2,3 protsendipunkti võrra 2,1 %-le SKPst, mis üldiselt vastab komisjoni talituste vaheprognoosile (2,0 % SKPst). Eelarvet paisutatakse umbes 1 % ulatuses SKPst, mõõdetuna struktuurse tasakaalu halvenemisega aastate lõikes, mille komisjoni talitused on programmis esitatud teabe põhjal uuesti arvutanud. Prognoosi kohaselt vähendab automaatsete stabilisaatorite mõju eelarveülejääki 2009. aastal veel 1,5 % võrra SKPst. Kõnealune hinnang eelarveseisundile vastab üldjoontes programmis välja kuulutatud stiimulite paketi mahule, mis kokku moodustab 2009. aastal 1,2 % SKPst. Üle kolmveerandi sellest paketist kulutatakse maksukärbetele, millega toetatakse tarbijate ostujõudu. Samuti aitavad maksukärped saavutada valitsuse pikaajalist eesmärki vähendada tööjõu suhteliselt suurt maksukoormust ja suurendada tööstiimuleid. Ajakohastatud programmis sisalduvad ülejäänud stimuleerivad meetmed on mahult suhteliselt piiratud — umbes 0,3 % SKPst, mis kulutatakse mitmesugustele infrastruktuuriinvesteeringutele ja ettevõtetele rahastamisvõimaluste tagamisele. 30. jaanuaril 2009 teatas valitsus täiendavast stiimulite paketist, mis hõlmab mitmesuguseid meetmeid infrastruktuuri- ja eluasemeinvesteeringute tõstmiseks konkreetse eesmärgiga vältida tööhõive langemist, hariduse ja teaduse rahastamise suurendamiseks ja tööjõukulude langetamiseks tööandjate sotsiaalkindlustusmaksete vähendamise teel. Kõnealuste täiendavate meetmetega kaasnev eelarvekulu on 2009. aastal hinnanguliselt 0,5 % SKPst, mis ei kajastu programmis püstitatud eesmärkides (4).

| (6) | Nagu eelmiseski programmis, on Soome eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk saavutada valitsemissektori eelarve struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud ning ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 2 % SKPst. Programmi kohaselt vähenevad üldine, esmane ja struktuurne ülejääk 2009. ja 2010. aastal järsult, kuid jäävad seejärel stabiilsele tasemele. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne ülejääk jääb programmi kohaselt programmi hilisematel aastatel samale tasemele — 1,5 % SKPst, mis jääb keskpika perioodi eesmärgile veidi alla. Üldise eelarveülejäägi vähenemist aastatel 2008–2012 mõjutavad nii tulude suhte kahanemine ligikaudu 2 % võrra SKPst, suuresti kavandatavate maksukärbete mõjul, kui ka kulude suhte suurenemine 1,5 % võrra SKPst. Ajakohastatud programm ei sisalda meetmeid riiklike kulutuste vähendamiseks majanduslangusele järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

(6)

Nagu eelmiseski programmis, on Soome eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärk saavutada valitsemissektori eelarve struktuurne ülejääk (st tsükliliselt kohandatud ning ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 2 % SKPst. Programmi kohaselt vähenevad üldine, esmane ja struktuurne ülejääk 2009. ja 2010. aastal järsult, kuid jäävad seejärel stabiilsele tasemele. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne ülejääk jääb programmi kohaselt programmi hilisematel aastatel samale tasemele — 1,5 % SKPst, mis jääb keskpika perioodi eesmärgile veidi alla. Üldise eelarveülejäägi vähenemist aastatel 2008–2012 mõjutavad nii tulude suhte kahanemine ligikaudu 2 % võrra SKPst, suuresti kavandatavate maksukärbete mõjul, kui ka kulude suhte suurenemine 1,5 % võrra SKPst. Ajakohastatud programm ei sisalda meetmeid riiklike kulutuste vähendamiseks majanduslangusele järgnevatel aastatel.

| (7) | Programmis kavandatavaid eelarvetulemusi ohustavad mitmed riskid, kuna makromajanduslik stsenaarium põhineb väga optimistlikel kasvuprognoosidel. Mõnevõrra leevendab neid riske siiski asjaolu, et mõnelt peamiselt maksubaasilt (eratarbimine ja kodumajapidamiste sissetulek) oodatakse suuremat vastupidavust peamiselt välisnõudluse järsust vähenemisest tingitud majanduslangusele. |
| --- | --- |

(7)

Programmis kavandatavaid eelarvetulemusi ohustavad mitmed riskid, kuna makromajanduslik stsenaarium põhineb väga optimistlikel kasvuprognoosidel. Mõnevõrra leevendab neid riske siiski asjaolu, et mõnelt peamiselt maksubaasilt (eratarbimine ja kodumajapidamiste sissetulek) oodatakse suuremat vastupidavust peamiselt välisnõudluse järsust vähenemisest tingitud majanduslangusele.

| (8) | Kuigi elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Soomes ELi keskmisest suurem, aitavad pensionireformid järgnevatel aastakümnetel piirata pensionikulude prognoositud suurenemist. Programmis prognoositud suur struktuurne eelarveülejääk 2008. aastal aitab oluliselt tasakaalustada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele ja riiklikesse pensioniskeemidesse kogutud märkimisväärsete varadega saab osaliselt rahastada suurenevaid pensionikulusid. Programmis kavandatud eelarveareng viib siiski jätkusuutlikkuse vähenemiseni. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ning asjakohaste struktuurireformide rakendamine aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis praegu püsivad madalal tasemel. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Soomes ELi keskmisest suurem, aitavad pensionireformid järgnevatel aastakümnetel piirata pensionikulude prognoositud suurenemist. Programmis prognoositud suur struktuurne eelarveülejääk 2008. aastal aitab oluliselt tasakaalustada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele ja riiklikesse pensioniskeemidesse kogutud märkimisväärsete varadega saab osaliselt rahastada suurenevaid pensionikulusid. Programmis kavandatud eelarveareng viib siiski jätkusuutlikkuse vähenemiseni. Suure esmase ülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul ning asjakohaste struktuurireformide rakendamine aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis praegu püsivad madalal tasemel.

| (9) | Keskvalitsuse praegune eelarveraamistik on möödunud aastatel osutunud usaldusväärseks ülekulude vältimise vahendiks. Varasematel aastatel on Soome viinud ellu ka mitu struktuurireformi riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks ja kulude kasvu vähendamiseks pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(9)

Keskvalitsuse praegune eelarveraamistik on möödunud aastatel osutunud usaldusväärseks ülekulude vältimise vahendiks. Varasematel aastatel on Soome viinud ellu ka mitu struktuurireformi riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks ja kulude kasvu vähendamiseks pikas perspektiivis.

| (10) | Finantskriisiga toimetulekuks on Soome valitsus võtnud meetmeid finantsturgude stabiliseerimiseks. Nende meetmetega võimaldatakse kommertspankadele märkimisväärseid laenugarantiisid (maksimumsummas ligikaudu 25 % SKPst) ja riiklikke kapitaliinvesteeringuid (maksimumsummas ligikaudu 3 % SKPst). Ka hoiuste tagamise ülemmäära kahekordistati 50 000 EUR. Arvestades siiski, et Soome finantssektorit on ülemaailmne kriis mõjutanud suhteliselt tagasihoidlikult, võib selguda, et riiklike vahendite kasutamiseks ei ole tegelikult eriti suurt vajadust. |
| --- | --- |

(10)

Finantskriisiga toimetulekuks on Soome valitsus võtnud meetmeid finantsturgude stabiliseerimiseks. Nende meetmetega võimaldatakse kommertspankadele märkimisväärseid laenugarantiisid (maksimumsummas ligikaudu 25 % SKPst) ja riiklikke kapitaliinvesteeringuid (maksimumsummas ligikaudu 3 % SKPst). Ka hoiuste tagamise ülemmäära kahekordistati 50 000 EUR. Arvestades siiski, et Soome finantssektorit on ülemaailmne kriis mõjutanud suhteliselt tagasihoidlikult, võib selguda, et riiklike vahendite kasutamiseks ei ole tegelikult eriti suurt vajadust.

| (11) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga on Soome võtnud 2009. aastaks vastu mitu stimuleerivat fiskaalmeedet, mida üldjoontes peetakse majanduslangusega toimetulekuks piisavaks. Eelarve tugevat lähtepositsiooni ja majanduse kindlaid aluseid silmas pidades tundub, et programmis kavandatud stimuleerivad meetmed ja 2009. aasta jaanuaris avalikustatud uusimad meetmed on asjakohased, tingimusel et pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks võetakse ka keskmises perspektiivis meetmeid riiklike kulutuste vähendamiseks. Stiimulite pakett vastab üldiselt Euroopa majanduse elavdamise kava üldpõhimõtetele. Meetmed on õigeaegsed, jõustudes suures osas 2009. aasta alguses, ning suunatud sisemajanduse probleemide lahendamisele. Üldpõhimõtetele vastandub see, et suurem osa stimuleerivatest fiskaalmeetmetest hõlmab püsivaid maksukärpeid ega ole tagasipööratavad. Arvestades suurt tegutsemisruumi, mida riigi rahanduse olukord võimaldab, ja valitsuse pikaajalisi maksupoliitilisi eesmärke, võib seda pidada osaliselt õigustatuks. Praegusele majanduskriisile suunatud meetmed keskenduvad kogunõudluse ja tööhõive taseme säilitamisele ning konkurentsivõime tugevdamisele. Kõnealused meetmed on seotud Soome keskmise perioodi reformikavaga, mille komisjon vaatas läbi 28. jaanuaril 2009. Investeeringute stimuleerimise meetmed aitavad parandada ka energiatõhusust ning maksukärped toetavad nii tööjõu nõudlust kui ka pakkumist. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga on Soome võtnud 2009. aastaks vastu mitu stimuleerivat fiskaalmeedet, mida üldjoontes peetakse majanduslangusega toimetulekuks piisavaks. Eelarve tugevat lähtepositsiooni ja majanduse kindlaid aluseid silmas pidades tundub, et programmis kavandatud stimuleerivad meetmed ja 2009. aasta jaanuaris avalikustatud uusimad meetmed on asjakohased, tingimusel et pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks võetakse ka keskmises perspektiivis meetmeid riiklike kulutuste vähendamiseks. Stiimulite pakett vastab üldiselt Euroopa majanduse elavdamise kava üldpõhimõtetele. Meetmed on õigeaegsed, jõustudes suures osas 2009. aasta alguses, ning suunatud sisemajanduse probleemide lahendamisele. Üldpõhimõtetele vastandub see, et suurem osa stimuleerivatest fiskaalmeetmetest hõlmab püsivaid maksukärpeid ega ole tagasipööratavad. Arvestades suurt tegutsemisruumi, mida riigi rahanduse olukord võimaldab, ja valitsuse pikaajalisi maksupoliitilisi eesmärke, võib seda pidada osaliselt õigustatuks. Praegusele majanduskriisile suunatud meetmed keskenduvad kogunõudluse ja tööhõive taseme säilitamisele ning konkurentsivõime tugevdamisele. Kõnealused meetmed on seotud Soome keskmise perioodi reformikavaga, mille komisjon vaatas läbi 28. jaanuaril 2009. Investeeringute stimuleerimise meetmed aitavad parandada ka energiatõhusust ning maksukärped toetavad nii tööjõu nõudlust kui ka pakkumist.

| (12) | 2009. ja 2010. aasta eelarvepoliitika on ekspansiivne, mida näitab struktuurse tasakaalu halvenemine umbes ühe protsendipunkti võrra nii 2009. kui ka 2010. aastal. Seejärel näeb programm ette neutraalse eelarvepoliitika. Programmi eelarvepõhimõtted on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kuna võimaldavad rakendada majanduslanguse ajal stimuleerivaid fiskaalmeetmeid ja pöörduda tagasi neutraalse eelarvepoliitika juurde, kui on taastunud potentsiaalilähedane majanduskasv. Programmiperioodi lõpus säiliks suur kindlusvaru 3 %-lise puudujäägiläve ületamise suhtes. |
| --- | --- |

(12)

2009. ja 2010. aasta eelarvepoliitika on ekspansiivne, mida näitab struktuurse tasakaalu halvenemine umbes ühe protsendipunkti võrra nii 2009. kui ka 2010. aastal. Seejärel näeb programm ette neutraalse eelarvepoliitika. Programmi eelarvepõhimõtted on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kuna võimaldavad rakendada majanduslanguse ajal stimuleerivaid fiskaalmeetmeid ja pöörduda tagasi neutraalse eelarvepoliitika juurde, kui on taastunud potentsiaalilähedane majanduskasv. Programmiperioodi lõpus säiliks suur kindlusvaru 3 %-lise puudujäägiläve ületamise suhtes.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (5). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis puudu teatavad kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (5).

Üldine järeldus on, et riigi rahandus püsib kindlana, ehkki programmis prognoositakse praeguse suure eelarveülejäägi olulist vähenemist. Eelarveseisundit arvesse võttes on programmi ajakohastatud versioonis esitatud stimuleerivad meetmed ja 2009. aasta jaanuaris avalikustatud uusimad meetmed asjakohased ja tervitatavad. Stiimulite pakett vastab üldiselt Euroopa majanduse elavdamise kava üldpõhimõtetele. Programmis kavandatavaid eelarvetulemusi ohustavad mitmed riskid ja tuleks kaaluda meetmeid pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Soomet üles:

| i) | rakendama 2009. aasta eelarvepoliitikat plaanipäraselt kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames; |
| --- | --- |

i)

rakendama 2009. aasta eelarvepoliitikat plaanipäraselt kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames;

| ii) | tasakaalustama seejärel oma keskpika perioodi eesmärgi juurde naasmise ning asjakohaste struktuurireformide rakendamise kaudu stimuleerivate fiskaalmeetmete negatiivset mõju, et säilitada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

ii)

tasakaalustama seejärel oma keskpika perioodi eesmärgi juurde naasmise ning asjakohaste struktuurireformide rakendamise kaudu stimuleerivate fiskaalmeetmete negatiivset mõju, et säilitada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP jaan 2009 | 4,5 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 |
| KOM jaan 2009 | 4,5 | 1,5 | – 1,2 | 1,2 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2009 | 1,6 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | 3,9 | 1,8 | 1,8 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2 | puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP jaan 2009 | 1,7 | 1,3 | – 0,6 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 |
| KOM jaan 2009 (7) | 2,9 | 1,7 | – 1,4 | – 2,1 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | – 0,1 | – 0,7 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 5,4 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 |
| KOM jaan 2009 | 6,4 | 5,2 | 3,7 | 3,3 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 52,6 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 |
| KOM jaan 2009 | 52,6 | 52,3 | 52,0 | 51,3 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 51,9 | 51,0 | 50,6 | 49,8 | 49,6 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 47,3 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 |
| KOM jaan 2009 | 47,3 | 47,8 | 50,1 | 50,9 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 47,4 | 47,3 | 47,0 | 47,0 | 47,2 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 5,3 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| KOM jaan 2009 | 5,3 | 4,5 | 2,0 | 0,5 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 6,8 | 5,8 | 3,4 | 2,4 | 2,2 | 2,3 |
| KOM jaan 2009 | 6,8 | 6,0 | 3,3 | 1,8 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jaan 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,5 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jaan 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,7 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 35,1 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 |
| KOM jaan 2009 | 35,1 | 32,8 | 34,5 | 36,1 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP jaan 2009

4,5

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

KOM jaan 2009

4,5

1,5

– 1,2

1,2

puudub

puudub

SP nov 2007

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2009

1,6

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

KOM jaan 2009

1,6

3,9

1,8

1,8

puudub

puudub

SP nov 2007

2,4

2,4

2,2

2,0

2

puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP jaan 2009

1,7

1,3

– 0,6

– 1,0

– 1,2

– 1,3

KOM jaan 2009 (7)

2,9

1,7

– 1,4

– 2,1

puudub

puudub

SP nov 2007

0,6

0,7

0,5

– 0,1

– 0,7

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP jaan 2009

5,4

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

KOM jaan 2009

6,4

5,2

3,7

3,3

puudub

puudub

SP nov 2007

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP jaan 2009

52,6

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

KOM jaan 2009

52,6

52,3

52,0

51,3

puudub

puudub

SP nov 2007

51,9

51,0

50,6

49,8

49,6

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP jaan 2009

47,3

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

KOM jaan 2009

47,3

47,8

50,1

50,9

puudub

puudub

SP nov 2007

47,4

47,3

47,0

47,0

47,2

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP jaan 2009

5,3

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

KOM jaan 2009

5,3

4,5

2,0

0,5

puudub

puudub

SP nov 2007

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP jaan 2009

6,8

5,8

3,4

2,4

2,2

2,3

KOM jaan 2009

6,8

6,0

3,3

1,8

puudub

puudub

SP nov 2007

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

(% SKPst)

SP jaan 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM jaan 2009

3,9

3,6

2,7

1,5

puudub

puudub

SP nov 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

puudub

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

SP jaan 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM jaan 2009

3,9

3,6

2,7

1,7

puudub

puudub

SP nov 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP jaan 2009

35,1

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

KOM jaan 2009

35,1

32,8

34,5

36,1

puudub

puudub

SP nov 2007

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus on arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid ka muud teavet, mis Soome on esitanud.

(3)  Pärast programmi esitamist ei ole komisjoni talitustele lisandit saadetud.

(4)  Koos 30. jaanuaril 2009 avalikustatud meetmetega on stiimulite paketi kogumaht 1,7 % SKPst. Valitsuse eelarveprognoosides, mis esitati koos stiimulite paketi ja sellega seotud lisaeelarve ettepanekuga 30. jaanuaril 2009, prognoositakse 2009. aastaks valitsemissektori eelarve puudujääki 0,4 % SKPst. Selle näitaja puhul on arvestatud ka stimuleerivate meetmete mõju.

(5)  Täpsemalt ei vasta programmis esitatud kulutuste jaotus otseselt tabeli 2 andmeesitusstandarditele. Samuti ei ole tabelites selgesõnaliselt esitatud kohustuslikke andmeid „ühekordsete ja muude ajutiste meetmete” kohta. Esitamata on välisprognoosid programmi hilisemate aastate kohta. Stabiilsusprogrammis ei ole aastate 2007–2011 suhtes esitatud valikulisi andmeid likviidsete finantsvarade kohta, mida on täpsustatud tegevusjuhendi 2. lisa tabeli 4 punktis 6.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 2,8 %, 2,6 %, 2,0 % ja 1,9 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Viimase programmi kohaselt ei rakendata ühelgi aastal kogu programmiperioodi jooksul ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid. Komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosi kohaselt rakendatakse 2010. aastal siiski ühte eelarvepuudujääki suurendavat ühekordset meedet ulatuses 0,2 % SKPst; meede on seotud käibemaksutulu ajutise kadumisega maksukogumise põhimõtete muutuste tõttu.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/6

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2013

(2009/C 68/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2008–2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2008–2013 (2).

| (2) | Rohkem kui kümnendi kestnud tugeva majanduskasvu järel, mille aluseks oli üha rohkem sisenõudlus, on Iirimaad tabanud tugev majanduslangus. Kasvu peatumise tõi kaasa järsk hinnalangus eluasemeturul, kust see ülemaailmse finantskriisi ja Iirimaa peamiste kaubanduspartnerite majandusnõrkuse toel laienes kogu majandusele.
  Sellega kaasnes ka riigi rahanduse olukorra väga järsk halvenemine (valitsussektori eelarve väikesest ülejäägist 2007. aastal sai 2008. aastaks puudujääk, mille suurus on 6,3 % SKPst). Seda arvestades on valitsusasutused alates 2008. aasta keskpaigast eri etappidel võtnud vastu konsolideerimismeetmeid. Samuti on võetud meetmeid ostujõu suurendamiseks ja kinnisvaraturu korrapärase kohanemise toetamiseks, suunates ühtlasi riiklikud investeeringud esmatähtsatele projektidele. Eelolevatel aastatel kujunebki peamiseks probleemiks, kas suudetakse viia ellu usaldusväärset ja jätkusuutlikku eelarve konsolideerimise strateegiat, mille abil taastada usaldus turul, kuna samal ajal tuleks suunata ressursse ehitussektorist suurema tootlikkusega sektoritesse ning taastada tootlikkuse suurendamise ja asjakohase palgapoliitika abil konkurentsivõime. Finantssektori jätkuv haprus võib takistada lühikeses perspektiivis majanduse kohanemist ja suurendada riigi rahanduse koormust. Samuti on pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks kindlasti vaja reformida pensionisüsteemi. |
| --- | --- |

(2)

Rohkem kui kümnendi kestnud tugeva majanduskasvu järel, mille aluseks oli üha rohkem sisenõudlus, on Iirimaad tabanud tugev majanduslangus. Kasvu peatumise tõi kaasa järsk hinnalangus eluasemeturul, kust see ülemaailmse finantskriisi ja Iirimaa peamiste kaubanduspartnerite majandusnõrkuse toel laienes kogu majandusele.

Sellega kaasnes ka riigi rahanduse olukorra väga järsk halvenemine (valitsussektori eelarve väikesest ülejäägist 2007. aastal sai 2008. aastaks puudujääk, mille suurus on 6,3 % SKPst). Seda arvestades on valitsusasutused alates 2008. aasta keskpaigast eri etappidel võtnud vastu konsolideerimismeetmeid. Samuti on võetud meetmeid ostujõu suurendamiseks ja kinnisvaraturu korrapärase kohanemise toetamiseks, suunates ühtlasi riiklikud investeeringud esmatähtsatele projektidele. Eelolevatel aastatel kujunebki peamiseks probleemiks, kas suudetakse viia ellu usaldusväärset ja jätkusuutlikku eelarve konsolideerimise strateegiat, mille abil taastada usaldus turul, kuna samal ajal tuleks suunata ressursse ehitussektorist suurema tootlikkusega sektoritesse ning taastada tootlikkuse suurendamise ja asjakohase palgapoliitika abil konkurentsivõime. Finantssektori jätkuv haprus võib takistada lühikeses perspektiivis majanduse kohanemist ja suurendada riigi rahanduse koormust. Samuti on pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks kindlasti vaja reformida pensionisüsteemi.

| (3) | Stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis ennustatakse reaalse SKP kahanemist 2008. aastal 1,4 %, 2009. aastal 4,0 % ja 2010. aastal 0,9 % ning kasvu taastumist alles pärast seda keskmiselt 2,9 %-le ülejäänud programmiperioodi aastateks. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates (3) tundub, et kasvuprognoosid on üldjoontes realistlikud kuni 2010. aastani. 2011. aastast edasi on kasvuprognoos pigem optimistlik. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. Sama kehtib ka maksebilansi puudujäägi ja konkurentsivõime kohta. |
| --- | --- |

(3)

Stabiilsusprogrammi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis ennustatakse reaalse SKP kahanemist 2008. aastal 1,4 %, 2009. aastal 4,0 % ja 2010. aastal 0,9 % ning kasvu taastumist alles pärast seda keskmiselt 2,9 %-le ülejäänud programmiperioodi aastateks. Praegu olemasoleva teabe põhjal hinnates (3) tundub, et kasvuprognoosid on üldjoontes realistlikud kuni 2010. aastani. 2011. aastast edasi on kasvuprognoos pigem optimistlik. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. Sama kehtib ka maksebilansi puudujäägi ja konkurentsivõime kohta.

| (4) | Valitsussektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt 2008. aastal hinnanguliselt 6,3 % SKPst, eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks 0,9 % (4). Oodatust märkimisväärselt halvem tulemus on nii maksu suure alalaekumise kui ka mõningase ülemäärase kulutamise tagajärg (5). Maksulaekumise eesmärki ei suudetud täita kinnisvarabuumiga seotud tulu kadumise ning oodatust madalama üldise majandusaktiivsuse tõttu. Kuigi 2008. aasta juulis võeti mõni meede kulude kasvu peatamiseks, kasvasid kulud arvatust rohkem, eelkõige sotsiaaltoetuste, intressikulu ja riiklike investeeringute vallas. Sotsiaaltoetuste suurenemise põhjuseks on nende roll automaatse stabilisaatorina, nagu ilmneb suurematest töötusega seotud kulutustest. |
| --- | --- |

(4)

Valitsussektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt 2008. aastal hinnanguliselt 6,3 % SKPst, eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis seati eesmärgiks 0,9 % (4). Oodatust märkimisväärselt halvem tulemus on nii maksu suure alalaekumise kui ka mõningase ülemäärase kulutamise tagajärg (5). Maksulaekumise eesmärki ei suudetud täita kinnisvarabuumiga seotud tulu kadumise ning oodatust madalama üldise majandusaktiivsuse tõttu. Kuigi 2008. aasta juulis võeti mõni meede kulude kasvu peatamiseks, kasvasid kulud arvatust rohkem, eelkõige sotsiaaltoetuste, intressikulu ja riiklike investeeringute vallas. Sotsiaaltoetuste suurenemise põhjuseks on nende roll automaatse stabilisaatorina, nagu ilmneb suurematest töötusega seotud kulutustest.

| (5) | Majandussurutise tingimustes suureneb valitsussektori eelarve puudujääk 2009. aastal 9,5 %-ni SKPst. Valitsus on teinud oma äranägemisel eelarvelisi piiranguid, mis ulatuvad kuni 3 %-ni SKPst. Samaaegselt on surutisse langenud majanduse toetuseks vastu võetud mõned meetmed, mille maht jääb suurusjärku 0,5 % SKPst. Üheskoos tähendavad need üldist kokkusurumist ligikaudu 2,5 % SKPst. Selline kokkusurumine hõlmab paketti, millest on teada antud addendum'is, kuid üksikasjalikuma teabe esitamata jätmise tõttu ei ole seda komisjoni vaheprognoosis arvesse võetud. Komisjoni hinnangu kohaselt saavutatakse sellega 2009. aastal netosääst 0,8 % SKPst, mis on natuke vähem kui valitsuse poolt teatatud 1 % SKPst (6). Vaatamata kokkutõmbamisele, suureneb struktuurne puudujääk (vastavalt komisjoni talituste arvutusele, mis põhineb programmis esitatud andmetel) hinnanguliselt kahe protsendipunkti võrra SKPst, mille põhjustab eluasemeturu jätkuva kohanemisega seotud maksutulu kadu, raskused kulutuste kasvu piisavalt kiirel pidurdamisel ning ka võimaliku majanduskasvu prognoosi järsule vähendamisele. |
| --- | --- |

(5)

Majandussurutise tingimustes suureneb valitsussektori eelarve puudujääk 2009. aastal 9,5 %-ni SKPst. Valitsus on teinud oma äranägemisel eelarvelisi piiranguid, mis ulatuvad kuni 3 %-ni SKPst. Samaaegselt on surutisse langenud majanduse toetuseks vastu võetud mõned meetmed, mille maht jääb suurusjärku 0,5 % SKPst. Üheskoos tähendavad need üldist kokkusurumist ligikaudu 2,5 % SKPst. Selline kokkusurumine hõlmab paketti, millest on teada antud addendum'is, kuid üksikasjalikuma teabe esitamata jätmise tõttu ei ole seda komisjoni vaheprognoosis arvesse võetud. Komisjoni hinnangu kohaselt saavutatakse sellega 2009. aastal netosääst 0,8 % SKPst, mis on natuke vähem kui valitsuse poolt teatatud 1 % SKPst (6). Vaatamata kokkutõmbamisele, suureneb struktuurne puudujääk (vastavalt komisjoni talituste arvutusele, mis põhineb programmis esitatud andmetel) hinnanguliselt kahe protsendipunkti võrra SKPst, mille põhjustab eluasemeturu jätkuva kohanemisega seotud maksutulu kadu, raskused kulutuste kasvu piisavalt kiirel pidurdamisel ning ka võimaliku majanduskasvu prognoosi järsule vähendamisele.

| (6) | Valitsuse keskpika perioodi eelarvestrateegia seisneb aluspuudujäägi toomises 2013. aastaks tasemele, mis jääb alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi vähenemine peaks algama 2010. aastal ja kiirenema 2011. aastal veelgi. Programmis ei nähta ette, mis ajaks tuleks keskpika perioodi eesmärk saavutada (7). Kuna konsolideerimise aastaeesmärk on 2010. aastast alates kõikide eelarveosade peale kokku ligikaudu 7 % nominaalsest SKPst, ei sätestata selle suhtes mingeid erimeetmeid. Addendum'i esialgses prognoosis nähakse ette peamiselt eelarveseisundi kulupõhist konsolideerimisstrateegiat. Programmiperioodi jooksul peaks tulude suhe SKPsse aeglaselt suurenema (0,75 protsendipunkti võrra), kuna esmaste kulutuste suhe SKPsse peaks prognoosi järgi oluliselt vähenema (ligikaudu 5,25 protsendipunkti), seda eelkõige sotsiaaltoetuste ja valitsussektori tarbimise arvelt. Intressikulu osa SKPst peaks programmiperioodil oodatavalt kolmekordistuma, jõudes kuni 3,5 %-ni SKPst. Puudujäägi kiire suurenemine, nominaalse SKP langus ning märkimisväärselt suur varude muutuste kohandamine 2008. aastal koos likviidsuse teadliku suurendamisega toob kaasa võlakoorma kahekordistumise perioodil 2007–2009 ja alates 2010. aastast kontrollväärtuse 60 % SKPst ületamise. |
| --- | --- |

(6)

Valitsuse keskpika perioodi eelarvestrateegia seisneb aluspuudujäägi toomises 2013. aastaks tasemele, mis jääb alla kontrollväärtuse 3 % SKPst. Puudujäägi vähenemine peaks algama 2010. aastal ja kiirenema 2011. aastal veelgi. Programmis ei nähta ette, mis ajaks tuleks keskpika perioodi eesmärk saavutada (7). Kuna konsolideerimise aastaeesmärk on 2010. aastast alates kõikide eelarveosade peale kokku ligikaudu 7 % nominaalsest SKPst, ei sätestata selle suhtes mingeid erimeetmeid. Addendum'i esialgses prognoosis nähakse ette peamiselt eelarveseisundi kulupõhist konsolideerimisstrateegiat. Programmiperioodi jooksul peaks tulude suhe SKPsse aeglaselt suurenema (0,75 protsendipunkti võrra), kuna esmaste kulutuste suhe SKPsse peaks prognoosi järgi oluliselt vähenema (ligikaudu 5,25 protsendipunkti), seda eelkõige sotsiaaltoetuste ja valitsussektori tarbimise arvelt. Intressikulu osa SKPst peaks programmiperioodil oodatavalt kolmekordistuma, jõudes kuni 3,5 %-ni SKPst. Puudujäägi kiire suurenemine, nominaalse SKP langus ning märkimisväärselt suur varude muutuste kohandamine 2008. aastal koos likviidsuse teadliku suurendamisega toob kaasa võlakoorma kahekordistumise perioodil 2007–2009 ja alates 2010. aastast kontrollväärtuse 60 % SKPst ületamise.

| (7) | Eelarve täitumus võib programmiperioodi jooksul kujuneda prognoositust halvemaks. Esiteks tuleneb oht selguse puudumisest 2009. aastale järgnevate aastate konsolideerimisstrateegia ning eeskätt kulude ja tulude arengu kohta, võttes eelkõige arvesse, et kulusid tuleb igal juhul piirata (8). Teiseks võib kasvuprognoos eriti programmiperioodi viimaste aastate suhtes olla optimistlik. Arvestades puudujäägieesmärkide täitmisega seotud ohtusid, ei kujune ka võlakoorem tõenäoliselt nii soodsaks kui programmis kavandatud. Lisaks on omad ohud seotud finantskriisist tulenevate tingimuslike kohustustega, eelkõige võimalike uute kapitalisüstidega pankadesse (oht võlakoormale) ning valitsuse poolt pankadele antavate garantiidega (oht puudujäägile ja võlakoormale, kui garantiid kasutatakse). |
| --- | --- |

(7)

Eelarve täitumus võib programmiperioodi jooksul kujuneda prognoositust halvemaks. Esiteks tuleneb oht selguse puudumisest 2009. aastale järgnevate aastate konsolideerimisstrateegia ning eeskätt kulude ja tulude arengu kohta, võttes eelkõige arvesse, et kulusid tuleb igal juhul piirata (8). Teiseks võib kasvuprognoos eriti programmiperioodi viimaste aastate suhtes olla optimistlik. Arvestades puudujäägieesmärkide täitmisega seotud ohtusid, ei kujune ka võlakoorem tõenäoliselt nii soodsaks kui programmis kavandatud. Lisaks on omad ohud seotud finantskriisist tulenevate tingimuslike kohustustega, eelkõige võimalike uute kapitalisüstidega pankadesse (oht võlakoormale) ning valitsuse poolt pankadele antavate garantiidega (oht puudujäägile ja võlakoormale, kui garantiid kasutatakse).

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Iirimaal ELi keskmisest märgatavalt suurem, eriti põhjustab seda pensionikulutuste eeldatav märkimisväärne suurenemine järgmistel kümnenditel. Programmis hinnanguliselt avaldatud 2008. aasta eelarveseisund, mis on märgatavalt halvem kui eelmise programmi lähteseisund, suurendab elanikkonna vananemise pärssivat mõju eelarve jätkusuutlikkusele veelgi. Kui lähtuda komisjoni vaheprognoosis avaldatud 2009. aasta eelarveseisundist, väheneb jätkusuutlikkus oluliselt. Tulevaste pensionikulutuste osaliseks eelrahastamiseks kogutakse raha riiklikku pensioni reservfondi (NPRF), nii et koguvõlg ületab prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele aitaks kahandada programmis keskpikaks perioodiks ennustatud suure esmase puudujäägi vähendamine ja elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud kasvu ohjeldavate reformimeetmete rakendamine. On oht, et eespool osutatud finantssektori stabiliseerimiskavad, mida Iirimaa on rakendanud, mõjutavad negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, peamiselt mõju tõttu valitsussektori võlakoormale, kui valitsuse kulutusi tulevikus täielikult tasa ei teenita. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Iirimaal ELi keskmisest märgatavalt suurem, eriti põhjustab seda pensionikulutuste eeldatav märkimisväärne suurenemine järgmistel kümnenditel. Programmis hinnanguliselt avaldatud 2008. aasta eelarveseisund, mis on märgatavalt halvem kui eelmise programmi lähteseisund, suurendab elanikkonna vananemise pärssivat mõju eelarve jätkusuutlikkusele veelgi. Kui lähtuda komisjoni vaheprognoosis avaldatud 2009. aasta eelarveseisundist, väheneb jätkusuutlikkus oluliselt. Tulevaste pensionikulutuste osaliseks eelrahastamiseks kogutakse raha riiklikku pensioni reservfondi (NPRF), nii et koguvõlg ületab prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Ohte riigi rahanduse jätkusuutlikkusele aitaks kahandada programmis keskpikaks perioodiks ennustatud suure esmase puudujäägi vähendamine ja elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud kasvu ohjeldavate reformimeetmete rakendamine. On oht, et eespool osutatud finantssektori stabiliseerimiskavad, mida Iirimaa on rakendanud, mõjutavad negatiivselt riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, peamiselt mõju tõttu valitsussektori võlakoormale, kui valitsuse kulutusi tulevikus täielikult tasa ei teenita.

| (9) | Iirimaa keskpika perioodi eelarveraamistikul on mõni puudus. Eelkõige see, et eelarve-eesmärke ja eeskätt kulupoolt saab käesolevale eelarveaastale järgnevate aastate eelarvetes muuta. Hiljutine kogemus näitab, et oodatust suurema (püsiva) tulu korral raskendab see asjaolu poliitikutel tasakaaluka eelarvepoliitika järgimist. Samuti võib see piirata nende valmidust pühenduda raskel ajal usutaval viisil eelarve konsolideerimisele. Ehkki neid teemasid programmis otse ei käsitleta, moodustas valitsus maksukomisjoni ja nn avaliku teenistuse kulutuste järelevalve rühma, kes peaksid andma soovitusi vastavalt maksusüsteemi ja avaliku sektori kulutuste parandamiseks. Kõnealuste töörühmade aruanded peaksid valmima 2009. aasta jooksul ning valitsusasutused on andnud mõista, et soovitusi võetakse arvesse 2010. ja järgnevate aastate eelarve kavandamise juures. |
| --- | --- |

(9)

Iirimaa keskpika perioodi eelarveraamistikul on mõni puudus. Eelkõige see, et eelarve-eesmärke ja eeskätt kulupoolt saab käesolevale eelarveaastale järgnevate aastate eelarvetes muuta. Hiljutine kogemus näitab, et oodatust suurema (püsiva) tulu korral raskendab see asjaolu poliitikutel tasakaaluka eelarvepoliitika järgimist. Samuti võib see piirata nende valmidust pühenduda raskel ajal usutaval viisil eelarve konsolideerimisele. Ehkki neid teemasid programmis otse ei käsitleta, moodustas valitsus maksukomisjoni ja nn avaliku teenistuse kulutuste järelevalve rühma, kes peaksid andma soovitusi vastavalt maksusüsteemi ja avaliku sektori kulutuste parandamiseks. Kõnealuste töörühmade aruanded peaksid valmima 2009. aasta jooksul ning valitsusasutused on andnud mõista, et soovitusi võetakse arvesse 2010. ja järgnevate aastate eelarve kavandamise juures.

| (10) | Iirimaa on võtnud mitu meedet finantssektori stabiilsuse hoidmiseks. Hoiuste tagamise seadusjärgne määr tõsteti 100 000 EUR hoiustaja kohta. Pankadele on antud garantiisid hinnanguliselt 400 miljardi EUR ulatuses. Detsembris võeti kolme suurima panga jaoks vastu 10 miljardi EUR suurune rekapitaliseerimisprogramm (5 % SKPst), mida vähemalt osaliselt kavatseti rahastada riiklikust pensioni reservfondist. Siiski võeti üks asjaomastest pankadest hiljem riigi omandisse. Kapitalisüste (7 miljardit EUR ülejäänud kahele pangale, millest teatati 11. veebruaril) rahastatakse NPRFist ja sellesse hiljem tehtavatest sissemaksetest. |
| --- | --- |

(10)

Iirimaa on võtnud mitu meedet finantssektori stabiilsuse hoidmiseks. Hoiuste tagamise seadusjärgne määr tõsteti 100 000 EUR hoiustaja kohta. Pankadele on antud garantiisid hinnanguliselt 400 miljardi EUR ulatuses. Detsembris võeti kolme suurima panga jaoks vastu 10 miljardi EUR suurune rekapitaliseerimisprogramm (5 % SKPst), mida vähemalt osaliselt kavatseti rahastada riiklikust pensioni reservfondist. Siiski võeti üks asjaomastest pankadest hiljem riigi omandisse. Kapitalisüste (7 miljardit EUR ülejäänud kahele pangale, millest teatati 11. veebruaril) rahastatakse NPRFist ja sellesse hiljem tehtavatest sissemaksetest.

| (11) | 2009. aasta eelarvepoliitika on üldiselt eelarvet konsolideeriv, mis on asjakohane ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris kokku lepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga, pidades silmas suurt eelarvepuudujääki ja järsult kasvavat võlakoormat. Lisaks võttis Iirimaa kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu rea meetmeid, millega toetada majandusaktiivsust ja tõhustada struktuurireforme. Meetmete pakett on makromajanduslikku olukorda arvestades asjakohane. Iirimaa asutuste võetud meetmete puhul keskendutakse majapidamiste ostujõu parandamisele ja investeeringute edendamisele ning lähtutakse kindlast ajakavast ja sihtotstarbest. Meetmeid on võetud ka kohanemise toetamiseks eluasemeturul, kust praegune majanduslangus alguse sai, ja selleks, et abistada muu hulgas sotsiaalhoolekandemeetmete abil kõige haavatumaid elanikkonnarühmi, keda kriis tõenäoliselt kõige valusamalt tabab. Meetmed on pigem püsiva kui ajutise loomuga, kuid sealjuures tuleb arvestada, et üldiseks eelarvestrateegiaks on puudujäägi vähendamine. Samuti toetavad majanduse taastumist struktuurimeetmed, nagu püsivalt suured riiklikud investeeringud Iirimaa mitmeaastase riikliku arengukava raames (programmiperioodi vältel ligikaudu 4,5 % SKPst aastas) ja maksusoodustused teadus- ja arendustegevusele ning alustavatele väikeettevõtetele. Kõnealused meetmed on seotud komisjoni poolt 28. jaanuaril 2009. aastal Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia kohaselt ette pandud keskpika perioodi reformikava ja riigispetsiifiliste soovitustega. |
| --- | --- |

(11)

2009. aasta eelarvepoliitika on üldiselt eelarvet konsolideeriv, mis on asjakohane ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris kokku lepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga, pidades silmas suurt eelarvepuudujääki ja järsult kasvavat võlakoormat. Lisaks võttis Iirimaa kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu rea meetmeid, millega toetada majandusaktiivsust ja tõhustada struktuurireforme. Meetmete pakett on makromajanduslikku olukorda arvestades asjakohane. Iirimaa asutuste võetud meetmete puhul keskendutakse majapidamiste ostujõu parandamisele ja investeeringute edendamisele ning lähtutakse kindlast ajakavast ja sihtotstarbest. Meetmeid on võetud ka kohanemise toetamiseks eluasemeturul, kust praegune majanduslangus alguse sai, ja selleks, et abistada muu hulgas sotsiaalhoolekandemeetmete abil kõige haavatumaid elanikkonnarühmi, keda kriis tõenäoliselt kõige valusamalt tabab. Meetmed on pigem püsiva kui ajutise loomuga, kuid sealjuures tuleb arvestada, et üldiseks eelarvestrateegiaks on puudujäägi vähendamine. Samuti toetavad majanduse taastumist struktuurimeetmed, nagu püsivalt suured riiklikud investeeringud Iirimaa mitmeaastase riikliku arengukava raames (programmiperioodi vältel ligikaudu 4,5 % SKPst aastas) ja maksusoodustused teadus- ja arendustegevusele ning alustavatele väikeettevõtetele. Kõnealused meetmed on seotud komisjoni poolt 28. jaanuaril 2009. aastal Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia kohaselt ette pandud keskpika perioodi reformikava ja riigispetsiifiliste soovitustega.

| (12) | Prognoosi kohaselt suureneb eelarvepuudujääk 2009. aasal veelgi ja hakkab seejärel järk-järgult vähenema. Siiski nõuab programmis seatud eelarve-eesmärk viia aluspuudujääk 2013. aastaks alla 3 % SKPst tegelemist eespool osutatud suurte ohtudega ja valmidust võtta vajaduse korral lisameetmeid. Eelarve konsolideerimise kavadega peab kaasnema asjakohaste meetmete võtmine. |
| --- | --- |

(12)

Prognoosi kohaselt suureneb eelarvepuudujääk 2009. aasal veelgi ja hakkab seejärel järk-järgult vähenema. Siiski nõuab programmis seatud eelarve-eesmärk viia aluspuudujääk 2013. aastaks alla 3 % SKPst tegelemist eespool osutatud suurte ohtudega ja valmidust võtta vajaduse korral lisameetmeid. Eelarve konsolideerimise kavadega peab kaasnema asjakohaste meetmete võtmine.

| (13) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavatest andmetest puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (9). |
| --- | --- |

(13)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavatest andmetest puuduvad programmis mõned kohustuslikud ja vabatahtlikud andmed (9).

Kokkuvõtteks võib öelda, et olukorra järsu halvenemise järel 2008. aastal jätkab valitsussektori eelarve puudujääk ka 2009. aastal suurenemist, jõudes kuni 9,5 % SKPst. Eelarve konsolideerimise meetmeid ja majanduse toetuseks võetud meetmeid võib suure eelarvepuudujäägi ja järsult kasvanud võlakoorma taustal pidada asjakohaseks ning need on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Pärast eelarveseisundi halvenemist 2009. aastal ennustatakse programmis puudujäägi vähenemist 2013. aastaks alla kontrollväärtuse 3 % SKPst ning võlakoormat arvatakse ületavat 2010. aastast alates kontrollväärtuse 60 % SKPst. Sellele aitab kaasa majandusaktiivsuse väidetav kiire taastumine pärast 2010. aastat. Eelarvetulemusel on kogu programmiperioodi vältel oht halveneda, mis peamiselt tuleneb i) vähesest selgusest 2009. aastale järgnevate aastate kavandatavate konsolideerimismeetmete suhtes ja ii) makromajandusliku prognoosi optimistlikkusest, eeskätt programmiperioodi viimaste aastate puhul. Täiendavad ohud on seotud finantssektori toetuseks rakendatud meetmetega. Tootlikkuse suurendamise ja asjakohase palgapoliitika abil tuleb taastada konkurentsivõime. Programmis seatud eelarve-eesmärk viia aluspuudujääk 2013. aastaks alla 3 % SKPst nõuab tegelemist kõnesolevate suurte ohtudega ja valmidust võtta vajaduse korral lisameetmeid. Samuti peab riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks kaasnema eelarve konsolideerimise kavadega asjakohaste meetmete võtmine.

Eespool esitatud hinnangu alusel kutsutakse Iirimaad üles:

| i) | piirama eelarvepuudujäägi suurenemist 2009. aastal ning 2010. ja järgnevateks aastateks koostatud laiapõhjalise eelarveseisundi tugevdamise strateegia raames täpsustama ja ellu viima olulisi iga-aastaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

i)

piirama eelarvepuudujäägi suurenemist 2009. aastal ning 2010. ja järgnevateks aastateks koostatud laiapõhjalise eelarveseisundi tugevdamise strateegia raames täpsustama ja ellu viima olulisi iga-aastaseid jõupingutusi;

| ii) | muutma majanduse kohanemisvõimaluste parandamiseks keskpika perioodi eelarveraamistikku siduvamaks ning jälgima kogu aasta vältel kinnipidamist eelarve-eesmärkidest; |
| --- | --- |

ii)

muutma majanduse kohanemisvõimaluste parandamiseks keskpika perioodi eelarveraamistikku siduvamaks ning jälgima kogu aasta vältel kinnipidamist eelarve-eesmärkidest;

| iii) | parandama elanikkonna vananemisega seotud kulutuste märkimisväärse suurenemise ja ka võlakoorma suurenemise taustal (ehkki viimane programmiperioodil väga kiire ei ole) riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust lisaks eelarve konsolideerimisele ka pensionisüsteemi reformiga. |
| --- | --- |

iii)

parandama elanikkonna vananemisega seotud kulutuste märkimisväärse suurenemise ja ka võlakoorma suurenemise taustal (ehkki viimane programmiperioodil väga kiire ei ole) riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust lisaks eelarve konsolideerimisele ka pensionisüsteemi reformiga.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP jaan 2009 | 6,0 | – 1,4 | – 4,0 | – 0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 |
| KOM jaan 2009 | 6,0 | – 2,0 | – 5,0 | 0,0 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 | puudub | puudub | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2009 | 2,8 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM jaan 2009 | 2,9 | 3,1 | 0,7 | 1,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 | puudub | puudub | puudub |
| SKP lõhe (10)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP jaan 2009 | 4,4 | 0,5 | – 3,5 | – 4,1 | – 3,4 | – 1,6 | – 0,5 |
| KOM jaan 2009 (12) | 4,4 | 0,1 | – 4,5 | – 4,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 | puudub | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | – 5,4 | – 6,3 | – 4,2 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,8 |
| KOM jaan 2009 | – 5,4 | – 5,7 | – 3,3 | – 3,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsussektori tulud
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 35,7 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 |
| KOM jaan 2009 | 35,7 | 33,7 | 33,7 | 33,9 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 36,6 | 36,1 | 35,8 | 35,4 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsussektori kulud
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 35,4 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 |
| KOM jaan 2009 | 35,4 | 40,0 | 44,7 | 46,9 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 36,1 | 37,0 | 36,9 | 36,5 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP jaan 2009 (11) | 0,2 | – 6,3 | – 9,5 | – 9,0 | – 6,4 | – 4,8 | – 2,6 |
| KOM jaan 2009 | 0,2 | – 6,3 | – 11,0 | – 13,0 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 | puudub | puudub | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 7,3 | – 6,4 | – 3,5 | – 1,7 | 0,7 |
| KOM jaan 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 8,7 | – 10,3 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 | puudub | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (10)

  (% SKPst) | SP jaan 2009 | – 1,5 | – 6,5 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM jaan 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,1 | – 11,3 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (13)

  (% SKPst) | SP jaan 2009 | – 1,7 | – 6,2 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM jaan 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,4 | – 11,3 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 24,8 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 |
| KOM jaan 2009 | 24,8 | 40,8 | 54,8 | 68,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 | puudub | puudub | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP jaan 2009

6,0

– 1,4

– 4,0

– 0,9

2,3

3,4

3,0

KOM jaan 2009

6,0

– 2,0

– 5,0

0,0

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

4,8

3,0

3,5

4,1

puudub

puudub

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2009

2,8

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

KOM jaan 2009

2,9

3,1

0,7

1,8

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

2,8

2,4

2,0

1,8

puudub

puudub

puudub

SKP lõhe (10)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP jaan 2009

4,4

0,5

– 3,5

– 4,1

– 3,4

– 1,6

– 0,5

KOM jaan 2009 (12)

4,4

0,1

– 4,5

– 4,2

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

puudub

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP jaan 2009

– 5,4

– 6,3

– 4,2

– 3,5

– 3,4

– 3,0

– 2,8

KOM jaan 2009

– 5,4

– 5,7

– 3,3

– 3,2

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

puudub

puudub

puudub

Valitsussektori tulud

(% SKPst)

SP jaan 2009

35,7

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

KOM jaan 2009

35,7

33,7

33,7

33,9

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

36,6

36,1

35,8

35,4

puudub

puudub

puudub

Valitsussektori kulud

(% SKPst)

SP jaan 2009

35,4

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

KOM jaan 2009

35,4

40,0

44,7

46,9

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

36,1

37,0

36,9

36,5

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP jaan 2009 (11)

0,2

– 6,3

– 9,5

– 9,0

– 6,4

– 4,8

– 2,6

KOM jaan 2009

0,2

– 6,3

– 11,0

– 13,0

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

puudub

puudub

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP jaan 2009

1,2

– 5,2

– 7,3

– 6,4

– 3,5

– 1,7

0,7

KOM jaan 2009

1,2

– 5,2

– 8,7

– 10,3

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

1,4

0,0

– 0,1

0,0

puudub

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (10)

(% SKPst)

SP jaan 2009

– 1,5

– 6,5

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM jaan 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,1

– 11,3

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

puudub

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (13)

(% SKPst)

SP jaan 2009

– 1,7

– 6,2

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM jaan 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,4

– 11,3

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP jaan 2009

24,8

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

KOM jaan 2009

24,8

40,8

54,8

68,2

puudub

puudub

puudub

SP nov 2007

25,1

25,9

27,6

28,7

puudub

puudub

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Sealhulgas 9. jaanuaril 2009 esitatud addendum'i.

(3)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, aga ka muud hiljem saadud teavet.

(4)  Addendum'is prognoositakse 2008. aasta puudujäägiks 6,3 % SKPst. Kuna teatati asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ületamisest, koostas komisjon 28. veebruaril 2008 asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohase aruande.

(5)  Oodatust suuremad kulutused tulenevad i) planeeritust suurematest sotsiaaltoetustest; ii) suurenenud intressikulust ja iii) eelarvevälistest kapitaliinvesteeringutest, sealhulgas Westlinki tollisilla ost hinnaga 0,3 % SKPst.

(6)  Veebruari alguses tegi valitsus teatavaks paketi sisu, mis seisneb avaliku sektori palkadest kinnipeetavas pensionimakses (esialgse hinnangu kohaselt 0,5 % SKPst aasta baasil, arvestades et kinnipeetav summa vähendab maksustatavat tulu), riiklike investeeringute uutes kärbetes (0,2 % SKPst) ja muudes väikestes säästmismeetmetes (mis võimaldavad hoida aasta baasil kokku kuni 0,2 % SKPst).

(7)  Esimest korda on programmis esitatud keskpika perioodi koguseline eesmärk, milleks on struktuurne tasakaal (st tsükliliselt kohandatud tasakaal, va ühekordsed ja muud ajutised meetmed) vahemikus – 0,5 % kuni 0 % SKPst, kuna varem kasutati selle olukorra iseloomustamiseks väljendit „tasakaalulähedane”.

(8)  Riigiasutused on teatanud, et järgmiste aastate eelarvetes tehakse eelarve konsolideerimise meetmete kavandamisel kulude ja tulude suhtes poliitiline otsus.

(9)  Kohustuslikest andmetest olid esitamata ainult andmed nominaalse tegeliku vahetuskursi, ELi SKP kasvu ja asjakohaste välisturgude kasvu kohta. Vabatahtlike andmete suhtes esinesid lüngad andmetes eelarvetasakaalu kohta sektorite lõikes ja valitsemissektori kulutuste kohta otstarbe lõikes.

(10)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(11)  Valitsemissektori eelarve-eesmärkide hulka kuuluvad veel eelarve konsolideerimise meetmed (täpsustamata) summas 2,25 % SKPst 2010. aastal, 2 % 2011. aastal, 1,75 % 2012. aastal ja 1,5 % 2013. aastal. 2009. aasta eelarveseisundi tugevdamise meetmed (1 % SKPst) on täpsustamisel.

(12)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2007.–2010. aastal hinnanguliselt vastavalt 4,0 %, 2,2 %, – 0,4 % ja – 0,4 %.

(13)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja ajutised meetmed on 2008. aastal viimase ajakohastatud programmi kohaselt 0,3 % SKPst (puudujääki suurendav) ja 2009. aastal komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosi kohaselt 0,3 % SKPst (puudujääki vähendav).

Allikas:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/12

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 68/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011.

| (2) | Pärast pidevalt suurt peamiselt sisenõudlusel põhinevat majanduskasvu alates 1990. aastate lõpust olid 2005.–2007. aastal Läti SKP reaalkasvu näitajad kahekohalised, s.t ületasid oluliselt potentsiaali. Majanduskasvu toetas peamiselt laenumahu suur kasv, mis soodustas eratarbimist ja investeerimist kinnisvarasse, kuid olukord muutus 2007. aasta keskel, kui ülehinnatud kinnisvara hindu ei olnud enam võimalik säilitada. Kõnealustel aastatel hakkas majandus suure sisenõudluse tõttu üle kuumenema ja toimus struktuurne üleminek kaubeldavate kaupade sektorilt siseturukaupade sektorile ning selle tõttu nõrgenes maksebilansi jätkusuutlikkus. Ülemaailmne finantskriis süvendas Läti halba olukorda, mida põhjustasid laenumahtude järsk vähenemine ja kinnisvarakrahh, mistõttu laenutingimused karmistusid veelgi ja sisenõudlus langes 2008. aastal eriti järsult. Seoses seotud vahetuskursiga karmistusid 2008. aastal rahandus- ja laenutingimused, mis on tingitud riigi riskimäära suurenemisest ja reaalse efektiivse vahetuskursi jätkuvast tugevnemisest. Olukorra samaaegne halvenemine eksporditurgudel on kahjustanud suhteliselt väikest kaubeldavate kaupade sektorit, mis sisemaiste kulude äärmiselt suure kasvu tõttu viimastel aastatel oli juba nõrgenenud. Kiire majanduslanguse peegeldusena vähenesid eelarvetulud 2008. aastal järsult ning nagu prognoositud, oli selle mõju eelarve tasakaalule 4 protsendipunkti SKPst. Kuna turuhoiakud olid kujunemisjärgus turgude suhtes üha halvenenud, oli valitsus rahastamispiirangute tõttu sunnitud tegema otsuse pöörduda raha saamiseks rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide poole. Tingimusel et Läti rakendab kokkulepitud poliitikakava, sai riik väga märkimisväärses mahus rahvusvahelist finantsabi ELilt, Rahvusvaheliselt Valuutafondilt ja muudelt laenuandjatelt (kokku kuni 7,5 miljardit EUR kuni 2011. aasta esimese kvartalini) (2). Kooskõlas rahvusvahelise abi andjate ees võetud kohustustega hakatakse Lätis rakendama eelarvepoliitikat, mis toetab sealse eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vajalikke kohandusi. |
| --- | --- |

(2)

Pärast pidevalt suurt peamiselt sisenõudlusel põhinevat majanduskasvu alates 1990. aastate lõpust olid 2005.–2007. aastal Läti SKP reaalkasvu näitajad kahekohalised, s.t ületasid oluliselt potentsiaali. Majanduskasvu toetas peamiselt laenumahu suur kasv, mis soodustas eratarbimist ja investeerimist kinnisvarasse, kuid olukord muutus 2007. aasta keskel, kui ülehinnatud kinnisvara hindu ei olnud enam võimalik säilitada. Kõnealustel aastatel hakkas majandus suure sisenõudluse tõttu üle kuumenema ja toimus struktuurne üleminek kaubeldavate kaupade sektorilt siseturukaupade sektorile ning selle tõttu nõrgenes maksebilansi jätkusuutlikkus. Ülemaailmne finantskriis süvendas Läti halba olukorda, mida põhjustasid laenumahtude järsk vähenemine ja kinnisvarakrahh, mistõttu laenutingimused karmistusid veelgi ja sisenõudlus langes 2008. aastal eriti järsult. Seoses seotud vahetuskursiga karmistusid 2008. aastal rahandus- ja laenutingimused, mis on tingitud riigi riskimäära suurenemisest ja reaalse efektiivse vahetuskursi jätkuvast tugevnemisest. Olukorra samaaegne halvenemine eksporditurgudel on kahjustanud suhteliselt väikest kaubeldavate kaupade sektorit, mis sisemaiste kulude äärmiselt suure kasvu tõttu viimastel aastatel oli juba nõrgenenud. Kiire majanduslanguse peegeldusena vähenesid eelarvetulud 2008. aastal järsult ning nagu prognoositud, oli selle mõju eelarve tasakaalule 4 protsendipunkti SKPst. Kuna turuhoiakud olid kujunemisjärgus turgude suhtes üha halvenenud, oli valitsus rahastamispiirangute tõttu sunnitud tegema otsuse pöörduda raha saamiseks rahvusvaheliste finantsinstitutsioonide poole. Tingimusel et Läti rakendab kokkulepitud poliitikakava, sai riik väga märkimisväärses mahus rahvusvahelist finantsabi ELilt, Rahvusvaheliselt Valuutafondilt ja muudelt laenuandjatelt (kokku kuni 7,5 miljardit EUR kuni 2011. aasta esimese kvartalini) (2). Kooskõlas rahvusvahelise abi andjate ees võetud kohustustega hakatakse Lätis rakendama eelarvepoliitikat, mis toetab sealse eelarve tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vajalikke kohandusi.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb SKP reaalkasv pärast prognoositud 2 % langust 2008. aastal veel 5 % 2009. aastal ja 3 % 2010. aastal, enne kui see 2011. aastal pisut, s.t 1,5 % suureneb. Praegu olemas oleva teabe alusel hinnates (3) põhineb makromajanduslik stsenaarium soodsatel kasvuprognoosidel 2009. aastaks, kuid pärast seda näib nõudluse ja tootmise stsenaarium paikapidav. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. Programmi prognoosid seoses netolaenu võtmisega on pisut ettevaatlikud, kuid näivad olevat kooskõlas programmi väljavaatega nõudluse ja tootmise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb SKP reaalkasv pärast prognoositud 2 % langust 2008. aastal veel 5 % 2009. aastal ja 3 % 2010. aastal, enne kui see 2011. aastal pisut, s.t 1,5 % suureneb. Praegu olemas oleva teabe alusel hinnates (3) põhineb makromajanduslik stsenaarium soodsatel kasvuprognoosidel 2009. aastaks, kuid pärast seda näib nõudluse ja tootmise stsenaarium paikapidav. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. Programmi prognoosid seoses netolaenu võtmisega on pisut ettevaatlikud, kuid näivad olevat kooskõlas programmi väljavaatega nõudluse ja tootmise kohta.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 3,5 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 0,7 % SKPst (4). Selline eeldatust märkimisväärselt halvem tulemus peegeldab märgatavalt väiksemat maksude laekumist. Majanduse pidevate likviidsusprobleemide tõttu vähenes aasta lõpu poole maksude laekumine äriühingutelt ja eraisikutelt. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 3,5 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 0,7 % SKPst (4). Selline eeldatust märkimisväärselt halvem tulemus peegeldab märgatavalt väiksemat maksude laekumist. Majanduse pidevate likviidsusprobleemide tõttu vähenes aasta lõpu poole maksude laekumine äriühingutelt ja eraisikutelt.

| (5) | Läti Seim võttis 12. detsembril 2008 vastu 2009. aasta paranduseelarve, mis oli kooskõlas EL-i maksebilansiabi tingimustega ja muude rahvusvaheliste laenuandjate nõuetega. Kõnealune eelarve sisaldab parandatud konsolideerimismeetmeid, mille hinnanguline ulatus on kuni 7 % SKPst. Kuid kuna esialgne eelarve oli ekspansiivne, on üldine eelarve konsolideerimine 2009. aastal väiksema ulatusega. Konsolideerimiseks tehtavad jõupingutused 2009. aastal ei kajastu struktuurses tasakaalus tingituna olulistest muudatustest kõikuvates tuludes. Põhilised meetmed hõlmavad käibe- ja aktsiisimaksu suurendamist ning kogukulude, eelkõige avaliku sektori palkade märkimisväärset kärpimist võrreldes 2009. aasta esialgse eelarvega, mis võeti vastu 14. novembril 2008. Pärast seda võetakse 2009. aasta märtsi lõpus vastu üksikasjalik lisaeelarve ja kohalikud omavalitsused vaatavad läbi oma eelarve, et saavutada valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009. aastal seatud eesmärk. Automaatsed stabilisaatorid mõjutavad Lätit üldiselt vähe, kuid praeguse majanduslanguse ajal mõjutab see eelkõige maksude laekumist. |
| --- | --- |

(5)

Läti Seim võttis 12. detsembril 2008 vastu 2009. aasta paranduseelarve, mis oli kooskõlas EL-i maksebilansiabi tingimustega ja muude rahvusvaheliste laenuandjate nõuetega. Kõnealune eelarve sisaldab parandatud konsolideerimismeetmeid, mille hinnanguline ulatus on kuni 7 % SKPst. Kuid kuna esialgne eelarve oli ekspansiivne, on üldine eelarve konsolideerimine 2009. aastal väiksema ulatusega. Konsolideerimiseks tehtavad jõupingutused 2009. aastal ei kajastu struktuurses tasakaalus tingituna olulistest muudatustest kõikuvates tuludes. Põhilised meetmed hõlmavad käibe- ja aktsiisimaksu suurendamist ning kogukulude, eelkõige avaliku sektori palkade märkimisväärset kärpimist võrreldes 2009. aasta esialgse eelarvega, mis võeti vastu 14. novembril 2008. Pärast seda võetakse 2009. aasta märtsi lõpus vastu üksikasjalik lisaeelarve ja kohalikud omavalitsused vaatavad läbi oma eelarve, et saavutada valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009. aastal seatud eesmärk. Automaatsed stabilisaatorid mõjutavad Lätit üldiselt vähe, kuid praeguse majanduslanguse ajal mõjutab see eelkõige maksude laekumist.

| (6) | Programmi keskpika eelarvestrateegia põhieesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 2011. aastal allapoole Maastrichti lepingu kohast eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, mis on 3 % SKPst, et oleks võimalik euro kasutusele võtta. Viimases ajakohastatud programmis ei seata eesmärgiks saavutada programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärk, s.o struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujääk peaks vähenema 5,3 %-lt SKPst 2009. aastal 4,9 %-le SKPst 2010. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2011. aastal tänu tulude suurenemisele 32,5 %-lt SKPst 2009. aastal 37,7 %-le SKPst 2011. aastal, samuti ka tänu sellele, et kaudsetest maksudest saadava tulu suhe SKPsse suureneb märkimisväärselt 2011. aastal ning muude tulude suhe SKPsse suureneb oluliselt 2010. ja 2011. aastal. Samal ajal peaks kulude suhe SKPsse kava kohaselt suurenema, ent vähemal määral, s.o 37,7 %-lt SKPst 2009. aastal 39,9 5-le SKPst 2010. aastal ja 40,7 %-le SKPst 2011. aastal. Valitsemissektori koguvõlg oli 2008. aastal 19,4 % SKPst, mis on küll väiksem kui kontrollväärtus 60 % SKPst, kuid ilmutab kasvutendentsi. Võlaprognoosides aastateks 2009–2010 nähakse ette, et rahvusvaheline finantsabi kasutatakse täielikult ära asjaosaliste kehtestatud ajakava jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Programmi keskpika eelarvestrateegia põhieesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 2011. aastal allapoole Maastrichti lepingu kohast eelarvepuudujäägi kontrollväärtust, mis on 3 % SKPst, et oleks võimalik euro kasutusele võtta. Viimases ajakohastatud programmis ei seata eesmärgiks saavutada programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärk, s.o struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst. Valitsemissektori eelarve puudujääk peaks vähenema 5,3 %-lt SKPst 2009. aastal 4,9 %-le SKPst 2010. aastal ja 2,9 %-le SKPst 2011. aastal tänu tulude suurenemisele 32,5 %-lt SKPst 2009. aastal 37,7 %-le SKPst 2011. aastal, samuti ka tänu sellele, et kaudsetest maksudest saadava tulu suhe SKPsse suureneb märkimisväärselt 2011. aastal ning muude tulude suhe SKPsse suureneb oluliselt 2010. ja 2011. aastal. Samal ajal peaks kulude suhe SKPsse kava kohaselt suurenema, ent vähemal määral, s.o 37,7 %-lt SKPst 2009. aastal 39,9 5-le SKPst 2010. aastal ja 40,7 %-le SKPst 2011. aastal. Valitsemissektori koguvõlg oli 2008. aastal 19,4 % SKPst, mis on küll väiksem kui kontrollväärtus 60 % SKPst, kuid ilmutab kasvutendentsi. Võlaprognoosides aastateks 2009–2010 nähakse ette, et rahvusvaheline finantsabi kasutatakse täielikult ära asjaosaliste kehtestatud ajakava jooksul.

| (7) | On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. See kehtib kõigi programmiga hõlmatud aastate kohta: 2009. aastal on põhirisk see, et SKP võib jääda programmis prognoositust väiksemaks. Märtsi lõpuks tuleb parlamendile esitada üksikasjalikud ettepanekud paranduseelarve kohta. 2010. ja 2011. aastal puuduvad eelarve kavandatud konsolideerimist toetavad üksikasjalikud meetmed. Peale selle võib programmiperioodi jooksul osutuda vajalikuks võtta finantssektori stabiliseerimise meetmeid, mis võivad märgatavalt mõjutada riigi rahandust. |
| --- | --- |

(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. See kehtib kõigi programmiga hõlmatud aastate kohta: 2009. aastal on põhirisk see, et SKP võib jääda programmis prognoositust väiksemaks. Märtsi lõpuks tuleb parlamendile esitada üksikasjalikud ettepanekud paranduseelarve kohta. 2010. ja 2011. aastal puuduvad eelarve kavandatud konsolideerimist toetavad üksikasjalikud meetmed. Peale selle võib programmiperioodi jooksul osutuda vajalikuks võtta finantssektori stabiliseerimise meetmeid, mis võivad märgatavalt mõjutada riigi rahandust.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem tänu juba jõustunud pensionireformidele. Ent programmis 2008. aastaks prognoositud eelarveseisund on märgatavalt halvenenud võrreldes eelmise programmi lähtepositsiooniga ning elanikkonna vananemise tõttu suureneb mahajäämus eelarve jätkusuutlikkuses. Esmase puudujäägi vähendamine keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga ette nähtud, aitaks vähendada keskpika perioodi riske seoses riigi rahanduse jätkusuutlikkusega ja parandada turu usaldust Läti vastu. Läti finantssektori stabiliseerimist toetavad meetmed võivad negatiivselt mõjutada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige nende mõju tõttu valitsemissektori võlale. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem tänu juba jõustunud pensionireformidele. Ent programmis 2008. aastaks prognoositud eelarveseisund on märgatavalt halvenenud võrreldes eelmise programmi lähtepositsiooniga ning elanikkonna vananemise tõttu suureneb mahajäämus eelarve jätkusuutlikkuses. Esmase puudujäägi vähendamine keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga ette nähtud, aitaks vähendada keskpika perioodi riske seoses riigi rahanduse jätkusuutlikkusega ja parandada turu usaldust Läti vastu. Läti finantssektori stabiliseerimist toetavad meetmed võivad negatiivselt mõjutada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, eelkõige nende mõju tõttu valitsemissektori võlale.

| (9) | Läti paari viimase aasta eelarvetulemust võib osaliselt seletada eelarveraamistiku institutsiooniliste puudustega. Seoses rahvusvahelise finantsabiga kavandatakse 2009. aasta esimesel poolel võetavaid meetmeid, et tugevdada eelarvehaldust, suurendada läbipaistvust ja parandada riigi rahanduse juhtimist, muu hulgas tõhustada eelarve koostamise korda, tugevdada rahandusministeeriumi kontrolli kulutuste üle ja kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik. Lisaks muudetakse eelarve ja finantsjuhtimise seadust, et tõhustada eelarve väljatöötamise ja rakendamise korda. 2009. aasta esimeses kvartalis vaadatakse rahvusvahelise tehnilise abi toetusel läbi tulude haldamise süsteem ja pärast seda vaadatakse põhjalikult läbi avaliku sektori finantsjuhtimine. |
| --- | --- |

(9)

Läti paari viimase aasta eelarvetulemust võib osaliselt seletada eelarveraamistiku institutsiooniliste puudustega. Seoses rahvusvahelise finantsabiga kavandatakse 2009. aasta esimesel poolel võetavaid meetmeid, et tugevdada eelarvehaldust, suurendada läbipaistvust ja parandada riigi rahanduse juhtimist, muu hulgas tõhustada eelarve koostamise korda, tugevdada rahandusministeeriumi kontrolli kulutuste üle ja kehtestada keskpika perioodi eelarveraamistik. Lisaks muudetakse eelarve ja finantsjuhtimise seadust, et tõhustada eelarve väljatöötamise ja rakendamise korda. 2009. aasta esimeses kvartalis vaadatakse rahvusvahelise tehnilise abi toetusel läbi tulude haldamise süsteem ja pärast seda vaadatakse põhjalikult läbi avaliku sektori finantsjuhtimine.

| (10) | Finantssektori stabiliseerimiseks suurendas Läti hoiuste tagamise ülempiiri lati ekvivalendis 30 000 EURilt 50 000 EURile. Novembris 2008 võttis valitsus Parex Panga oma kontrolli alla ja andis pangale likviidsustoetust. Praegu töötatakse Lätis välja õigusraamistikku, mis käsitleb avaliku sektori rahaliste vahendite kasutamist finantsinstitutsioonide toetuseks. |
| --- | --- |

(10)

Finantssektori stabiliseerimiseks suurendas Läti hoiuste tagamise ülempiiri lati ekvivalendis 30 000 EURilt 50 000 EURile. Novembris 2008 võttis valitsus Parex Panga oma kontrolli alla ja andis pangale likviidsustoetust. Praegu töötatakse Lätis välja õigusraamistikku, mis käsitleb avaliku sektori rahaliste vahendite kasutamist finantsinstitutsioonide toetuseks.

| (11) | Kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2008. aasta detsembris, on Läti, s.o riik, kus väline ja sisemine tasakaalustamatus on märkimisväärselt suur, seadnud oma eelarvepoliitiliseks eesmärgiks vähendada sellist tasakaalustamatust. Võttes arvesse manööverdamisvõimaluste puudumist eelarves ja vajadust vähendada majanduse tasakaalustamatust, tundub, et aastateks 2009–2011 kavandatud piiravam eelarvepoliitiline hoiak on asjakohane reageering majandusolukorrale. Konkreetseid meetmeid on võetud kaubeldavate kaupade sektori kohandamise toetuseks. Avaliku sektori palku on märkimisväärselt kärbitud, mis peaks aitama kaasa üldisele palkade kohandamisele ja välise tasakaalustamatuse korrigeerimisele. Läti ametiasutused kavatsevad ettevõtlussektori toetamiseks vastu võtta meetmepaketi, millega nähakse ette vähendada ettevõtjate halduskoormust ja parandada juurdepääsu rahastamisele.
  Elavnemist toetaksid ka jätkuvad era- ja riiklikud investeeringud ELi struktuurifondide rahastatavatesse projektidesse. Ametiasutused on võtnud kohustuse tagada struktuurifondide programmide õigeaegne ja sihikindel rakendamine. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 2008. aasta detsembris, on Läti, s.o riik, kus väline ja sisemine tasakaalustamatus on märkimisväärselt suur, seadnud oma eelarvepoliitiliseks eesmärgiks vähendada sellist tasakaalustamatust. Võttes arvesse manööverdamisvõimaluste puudumist eelarves ja vajadust vähendada majanduse tasakaalustamatust, tundub, et aastateks 2009–2011 kavandatud piiravam eelarvepoliitiline hoiak on asjakohane reageering majandusolukorrale. Konkreetseid meetmeid on võetud kaubeldavate kaupade sektori kohandamise toetuseks. Avaliku sektori palku on märkimisväärselt kärbitud, mis peaks aitama kaasa üldisele palkade kohandamisele ja välise tasakaalustamatuse korrigeerimisele. Läti ametiasutused kavatsevad ettevõtlussektori toetamiseks vastu võtta meetmepaketi, millega nähakse ette vähendada ettevõtjate halduskoormust ja parandada juurdepääsu rahastamisele.

Elavnemist toetaksid ka jätkuvad era- ja riiklikud investeeringud ELi struktuurifondide rahastatavatesse projektidesse. Ametiasutused on võtnud kohustuse tagada struktuurifondide programmide õigeaegne ja sihikindel rakendamine. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames.

| (12) | Läti on vastu võtnud konsolideerimisprogrammi, mis on kooskõlas eesmärgiga vähendada välist ja sisemist tasakaalustamatust, EL-i maksebilansiabi nõuetega ning muude rahvusvaheliste laenuandjate tingimustega. Struktuurse tasakaalu muutus ei kajasta, kasutades ühiselt kokkulepitud metoodikat, väga tugevaid eelarve konsolideerimise jõupingutusi 2009. aastal, peamiselt ebatavaliselt kõikuvate tulude tõttu. Lähenemisprogrammi kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitiline hoiak on seejärel range. Arvestades manööverdamisvõimaluste puudumist eelarves ja vajadust vähendada majanduse tasakaalustamatust, tundub see asjakohane, kuigi 2009. aastal võiks eelarvepoliitiline hoiak olla vajaduse korral rangem, et saavutada eesmärgi kohane valitsemissektori eelarve puudujääk. Kuna Läti on vahetuskursimehhanismi ERM II liige ja tal on vaja parandada majanduse kulupõhist konkurentsivõimet, on ametiasutused soodustanud avaliku sektori palkade kohandamist vastavalt tootlikkusele, vähendades avaliku sektori hüvitiste määra ja ka ametnike arvu. Programmis esitatud eelarvestsenaarium, hoolimata sellega seotud riskidest, tundub olevat kooskõlas kohustustega, mis on võetud seoses EL-i maksebilansiabiga, et saavutada 2011. aastaks puudujääk alla 3 %. Samas ei anna programm piisavalt üksikasjalikku teavet 2010. ja 2011. aastal eesmärgiks seatud näitajate saavutamiseks vajalike meetmete kohta. |
| --- | --- |

(12)

Läti on vastu võtnud konsolideerimisprogrammi, mis on kooskõlas eesmärgiga vähendada välist ja sisemist tasakaalustamatust, EL-i maksebilansiabi nõuetega ning muude rahvusvaheliste laenuandjate tingimustega. Struktuurse tasakaalu muutus ei kajasta, kasutades ühiselt kokkulepitud metoodikat, väga tugevaid eelarve konsolideerimise jõupingutusi 2009. aastal, peamiselt ebatavaliselt kõikuvate tulude tõttu. Lähenemisprogrammi kohaselt prognoositakse, et eelarvepoliitiline hoiak on seejärel range. Arvestades manööverdamisvõimaluste puudumist eelarves ja vajadust vähendada majanduse tasakaalustamatust, tundub see asjakohane, kuigi 2009. aastal võiks eelarvepoliitiline hoiak olla vajaduse korral rangem, et saavutada eesmärgi kohane valitsemissektori eelarve puudujääk. Kuna Läti on vahetuskursimehhanismi ERM II liige ja tal on vaja parandada majanduse kulupõhist konkurentsivõimet, on ametiasutused soodustanud avaliku sektori palkade kohandamist vastavalt tootlikkusele, vähendades avaliku sektori hüvitiste määra ja ka ametnike arvu. Programmis esitatud eelarvestsenaarium, hoolimata sellega seotud riskidest, tundub olevat kooskõlas kohustustega, mis on võetud seoses EL-i maksebilansiabiga, et saavutada 2011. aastaks puudujääk alla 3 %. Samas ei anna programm piisavalt üksikasjalikku teavet 2010. ja 2011. aastal eesmärgiks seatud näitajate saavutamiseks vajalike meetmete kohta.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (5). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (5).

Üldine järeldus on, et Läti, seistes silmitsi tõsise majanduslangusega pärast aastaid kestnud, potentsiaalist suuremat majanduskasvu, kavandab ranget eelarvepoliitilist hoiakut 2009. aastal ja kuni 2011. aastani, mis on asjakohane reageering majandusolukorrale, arvestades manööverdamisvõimaluste puudumist eelarves ning vajadust korrigeerida majanduse tasakaalustamatust. Ülemaailmne finantskriis on süvendanud Läti halba olukorda, mida põhjustasid laenumahtude järsk vähenemine ja kinnisvarakrahh, mistõttu laenutingimused karmistusid ja sisenõudlus langes 2008. aastal eriti järsult. Olukorra samaaegne halvenemine eksporditurgudel on kahjustanud suhteliselt väikest kaubeldavate kaupade sektorit, mis sisemaiste kulude tohutu kasvu tõttu viimastel aastatel oli juba nõrgenenud. 2008. aastal oli valitsemissektori eelarve puudujääk suurem kui Maastrichti lepingu kohane kontrollväärtus 3 % SKPst. Selle põhjustasid ekspansiivne eelarvepoliitika, mida rakendati aastaid, mil majanduskasv oli potentsiaalist suurem, ja majanduskasvu väga järsk aeglustumine 2008. aastal. Programmis on seatud eesmärgiks saavutada valitsemissektori eelarve puudujääk ligikaudu 5 % SKPst 2009. ja 2010. aastal ning alla 3 % SKPst 2011. aastal. Võttes arvesse riski, et nõudlus ja tootmine 2009. aastal vähenevad, ning asjaolu, et puudub teave, mis kinnitaks tulupõhist konsolideerimist 2010. ja 2011. aastal, võib eelarvetulemus osutuda programmis prognoositust halvemaks.

Silmas pidades eespool esitatud hinnangut, rahvusvahelise finantsabi raames võetud kohustusi ning ka vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine ja tõrgeteta osalemine vahetuskursimehhanismis ERM II, kutsutakse Lätit üles:

| i) | rakendama täielikult kavandatud konsolideerimine 12. detsembril 2008 vastu võetud lisaeelarves; esitama parlamendile 2009. aasta märtsi lõpuks andmed lisaeelarve kohta; võtma piisavad täiendavaid meetmeid, et saavutada 2009. aastal eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujääk, ja seejärel jätkata eesmärgikohast eelarve konsolideerimist; |
| --- | --- |

i)

rakendama täielikult kavandatud konsolideerimine 12. detsembril 2008 vastu võetud lisaeelarves; esitama parlamendile 2009. aasta märtsi lõpuks andmed lisaeelarve kohta; võtma piisavad täiendavaid meetmeid, et saavutada 2009. aastal eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujääk, ja seejärel jätkata eesmärgikohast eelarve konsolideerimist;

| ii) | rangelt rakendama avaliku sektori palkade nominaalse vähendamise poliitikat, et soodustada kõikide majandussektorite palkade kohandamist vastavalt tootlikkusele, parandades sellega kulupõhist konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

ii)

rangelt rakendama avaliku sektori palkade nominaalse vähendamise poliitikat, et soodustada kõikide majandussektorite palkade kohandamist vastavalt tootlikkusele, parandades sellega kulupõhist konkurentsivõimet;

| iii) | tugevdama eelarvehaldust ja suurendama läbipaistvust, täiustades keskpika perioodi eelarveraamistikku, tugevdades rahandusministeeriumi kontrolli kulutuste üle ning tõhustades finantsturu reguleerimist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

iii)

tugevdama eelarvehaldust ja suurendama läbipaistvust, täiustades keskpika perioodi eelarveraamistikku, tugevdades rahandusministeeriumi kontrolli kulutuste üle ning tõhustades finantsturu reguleerimist ja järelevalvet;

| iv) | tugevdama majanduse pakkumispoolt ulatuslike struktuurireformidega ja olemasolevaid ELi struktuurifonde tõhusalt kasutades. |
| --- | --- |

iv)

tugevdama majanduse pakkumispoolt ulatuslike struktuurireformidega ja olemasolevaid ELi struktuurifonde tõhusalt kasutades.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP jaan 2009 | 10,3 | – 2,0 | – 5,0 | – 3,0 | 1,5 |
| KOM jaan 2009 | 10,3 | – 2,3 | – 6,9 | – 2,4 | puudub |
| LP nov 2007 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2009 | 10,1 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 |
| KOM jaan 2009 | 10,1 | 15,3 | 6,8 | 2,4 | puudub |
| LP nov 2007 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 | puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP jaan 2009 | 12,2 | 5,9 | – 1,6 | – 5,7 | – 5,3 |
| KOM jaan 2009 (7) | 13,2 | 7,0 | – 1,8 | – 4,7 | puudub |
| LP nov 2007 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | – 21,8 | – 13,4 | – 5,4 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM jaan 2009 | – 20,8 | – 13,0 | – 4,6 | – 3,4 | puudub |
| LP nov 2007 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | 37,7 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 |
| KOM jaan 2009 | 37,6 | 36,0 | 34,1 | 34,7 | puudub |
| LP nov 2007 | 37,3 | 37,4 | 37,7 | 37,9 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | 37,7 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 |
| KOM jaan 2009 | 37,6 | 39,5 | 40,4 | 42,1 | puudub |
| LP nov 2007 | 37,0 | 36,8 | 36,7 | 36,7 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 5,3 | – 4,9 | – 2,9 |
| KOM jaan 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 6,3 | – 7,4 | puudub |
| LP nov 2007 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | 0,5 | – 2,9 | – 3,7 | – 3,5 | – 1,4 |
| KOM jaan 2009 | 0,6 | – 2,9 | – 5,1 | – 5,5 | puudub |
| LP nov 2007 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

  (% SKPst) | LP jaan 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM jaan 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | puudub |
| LP nov 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | LP jaan 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM jaan 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | puudub |
| LP nov 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | 9,5 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 |
| KOM jaan 2009 | 9,5 | 16,0 | 30,4 | 42,9 | puudub |
| LP nov 2007 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP jaan 2009

10,3

– 2,0

– 5,0

– 3,0

1,5

KOM jaan 2009

10,3

– 2,3

– 6,9

– 2,4

puudub

LP nov 2007

10,5

7,5

7,0

6,8

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2009

10,1

15,4

5,9

2,2

1,3

KOM jaan 2009

10,1

15,3

6,8

2,4

puudub

LP nov 2007

10,1

12,5

7,2

4,9

puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP jaan 2009

12,2

5,9

– 1,6

– 5,7

– 5,3

KOM jaan 2009 (7)

13,2

7,0

– 1,8

– 4,7

puudub

LP nov 2007

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP jaan 2009

– 21,8

– 13,4

– 5,4

– 2,6

– 2,3

KOM jaan 2009

– 20,8

– 13,0

– 4,6

– 3,4

puudub

LP nov 2007

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP jaan 2009

37,7

35,1

32,5

35,0

37,7

KOM jaan 2009

37,6

36,0

34,1

34,7

puudub

LP nov 2007

37,3

37,4

37,7

37,9

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP jaan 2009

37,7

38,6

37,7

39,9

40,7

KOM jaan 2009

37,6

39,5

40,4

42,1

puudub

LP nov 2007

37,0

36,8

36,7

36,7

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP jaan 2009

0,1

– 3,5

– 5,3

– 4,9

– 2,9

KOM jaan 2009

0,1

– 3,5

– 6,3

– 7,4

puudub

LP nov 2007

0,3

0,7

1,0

1,2

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP jaan 2009

0,5

– 2,9

– 3,7

– 3,5

– 1,4

KOM jaan 2009

0,6

– 2,9

– 5,1

– 5,5

puudub

LP nov 2007

0,7

1,0

1,2

1,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

(% SKPst)

LP jaan 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM jaan 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

puudub

LP nov 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

puudub

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

LP jaan 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM jaan 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

puudub

LP nov 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP jaan 2009

9,5

19,4

32,4

45,4

47,3

KOM jaan 2009

9,5

16,0

30,4

42,9

puudub

LP nov 2007

9,4

8,3

7,2

6,4

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1055/2005 (ELT L 174, 7.7.2005, lk 1). Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vt nõukogu 20. jaanuari 2009. aasta otsust, millega antakse Lätile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi.

(3)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, aga ka muud hiljem saadud teavet.

(4)  Programmi ajakohastatud versioonis prognoositakse 2008. aasta puudujäägiks 3,5 % SKPst. Seda silmas pidades koostas komisjon aruande asutamislepingu artikli 104 lõike 3 alusel.

(5)  Eelkõige puuduvad andmed varude muutuse alajaotuse kohta ning mõned andmed riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevas tabelis.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 5,5 %, 3,4 %, 1,4 % ja 0,5 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Programmi viimases ajakohastatud versioonis ja komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosis ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/17

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 68/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Hispaania ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2011.

| (2) | Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile on Hispaania SKP reaalkasv 2008. aastal aeglustunud 1,25 %-ni. Hispaania on silmitsi nii sisemiste kui ka väliste kohandamisraskustega. Riigi eluasemesektor tõmbub koomale ning eluasemehinnad kukuvad. Väline probleem on võla kiire suurenemine püsiva jooksevkonto defitsiidi lõhe tõttu, mille tulemusena on tõusnud intressimaksed välismaal. Alates 2008. aasta esimesest poolest on Hispaania ametiasutused võtnud erinevaid meetmeid majanduse stimuleerimiseks. Need hõlmavad ajutisi ja püsivaid maksukärpeid ja investeerimisprojekte, mis moodustasid 2009. aastal 2 % SKPst, ning mitmeid struktuurireforme. Lisaks neile vabalt valitud meetmetele mõjutab tõsiselt riigi rahandust majanduskasvu aeglustumine, mis piirab täiendavate impulsside andmist majandusse, ilma pikaajalist tugevat eelarveseisundit ohustamata. Seepärast on Hispaanial ees raske ülesanne stimuleerida potentsiaalset kasvu olukorras, kus majanduskasv on pikaajalises languses, lihtsustades samal ajal käimasolevat praeguse makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimist. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile on Hispaania SKP reaalkasv 2008. aastal aeglustunud 1,25 %-ni. Hispaania on silmitsi nii sisemiste kui ka väliste kohandamisraskustega. Riigi eluasemesektor tõmbub koomale ning eluasemehinnad kukuvad. Väline probleem on võla kiire suurenemine püsiva jooksevkonto defitsiidi lõhe tõttu, mille tulemusena on tõusnud intressimaksed välismaal. Alates 2008. aasta esimesest poolest on Hispaania ametiasutused võtnud erinevaid meetmeid majanduse stimuleerimiseks. Need hõlmavad ajutisi ja püsivaid maksukärpeid ja investeerimisprojekte, mis moodustasid 2009. aastal 2 % SKPst, ning mitmeid struktuurireforme. Lisaks neile vabalt valitud meetmetele mõjutab tõsiselt riigi rahandust majanduskasvu aeglustumine, mis piirab täiendavate impulsside andmist majandusse, ilma pikaajalist tugevat eelarveseisundit ohustamata. Seepärast on Hispaanial ees raske ülesanne stimuleerida potentsiaalset kasvu olukorras, kus majanduskasv on pikaajalises languses, lihtsustades samal ajal käimasolevat praeguse makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimist.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb SKP reaalkasv 2009. aastal 1,6 % ning hakkab taas suurenema 2010. aastal (1,2 %) ja 2011. aastal (2,6 %). SKP kasvu kiirenemist soodustab peamiselt sisenõudlus, samal ajal prognoositakse maksebilansi puudujäägi vähenemist ligikaudu 9 %-lt SKPst 2008. aastal 5,5 %-le 2011. aastal. Programmis võetakse arvesse majanduskasvu aeglustumisega seoses võetud stimuleerivaid meetmeid, kuid ei esitata selgeid arvutusi selle kohta, kuidas need mõjutavad SKP reaalkasvu. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb pisut optimistlikel kasvuprognoosidel 2009. aastaks ning selgelt optimistlikel prognoosidel sellele järgnevaks perioodiks. Programmis prognoositakse maksebilansi puudujäägi vähenemist 9,2 %-lt SKPst 2008. aastal 5,4 %-le SKPst 2011. aastal tänu kaupade ja teenuste bilansi puudujäägi vähenemisele. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb SKP reaalkasv 2009. aastal 1,6 % ning hakkab taas suurenema 2010. aastal (1,2 %) ja 2011. aastal (2,6 %). SKP kasvu kiirenemist soodustab peamiselt sisenõudlus, samal ajal prognoositakse maksebilansi puudujäägi vähenemist ligikaudu 9 %-lt SKPst 2008. aastal 5,5 %-le 2011. aastal. Programmis võetakse arvesse majanduskasvu aeglustumisega seoses võetud stimuleerivaid meetmeid, kuid ei esitata selgeid arvutusi selle kohta, kuidas need mõjutavad SKP reaalkasvu. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb pisut optimistlikel kasvuprognoosidel 2009. aastaks ning selgelt optimistlikel prognoosidel sellele järgnevaks perioodiks. Programmis prognoositakse maksebilansi puudujäägi vähenemist 9,2 %-lt SKPst 2008. aastal 5,4 %-le SKPst 2011. aastal tänu kaupade ja teenuste bilansi puudujäägi vähenemisele.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal 3,4 % SKPst, (3) mis on kooskõlas ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud arvuga. See on siiski palju väiksem, kui eelmises ajakohastatud programmis prognoositud ülejääk 1,2 % SKPst. Eelarveseisundit on halvendanud nii vabalt valitud meetmed kui ka oluliselt vähenenud majandustegevus. Otsese maksutulu oluline vähenemine tuleneb ühelt poolt üksikisiku ja ettevõtte tulumaksu vähenemisest ja teiselt poolt ettevõtete kasumi märkimisväärsest vähenemisest, mis on seotud madalseisuga varade
  turul, sealhulgas kinnisvaraturul. Kaudne maksutulu kahanes oluliselt eratarbimise vähenemise tõttu, eelkõige mõjutas seda eluasemetehingute vähenemine, samuti avaldasid mõju tulusid vähendavad ühekordsed meetmed, nagu muudatused käibemaksu tasumises ja tagastamises. Ülekulud kajastavad eelkõige automaatsete stabilisaatorite toimimist, st sotsiaaltoetuste, sealhulgas töötushüvitiste suurenemist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal 3,4 % SKPst, (3) mis on kooskõlas ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud arvuga. See on siiski palju väiksem, kui eelmises ajakohastatud programmis prognoositud ülejääk 1,2 % SKPst. Eelarveseisundit on halvendanud nii vabalt valitud meetmed kui ka oluliselt vähenenud majandustegevus. Otsese maksutulu oluline vähenemine tuleneb ühelt poolt üksikisiku ja ettevõtte tulumaksu vähenemisest ja teiselt poolt ettevõtete kasumi märkimisväärsest vähenemisest, mis on seotud madalseisuga varade

turul, sealhulgas kinnisvaraturul. Kaudne maksutulu kahanes oluliselt eratarbimise vähenemise tõttu, eelkõige mõjutas seda eluasemetehingute vähenemine, samuti avaldasid mõju tulusid vähendavad ühekordsed meetmed, nagu muudatused käibemaksu tasumises ja tagastamises. Ülekulud kajastavad eelkõige automaatsete stabilisaatorite toimimist, st sotsiaaltoetuste, sealhulgas töötushüvitiste suurenemist.

| (5) | Ajakohastatud programmi kohaselt on eelarve puudujääk 2009. aastal 5,8 % SKPst, kuid komisjoni talituste prognoosi kohaselt on see 6,2 %. Eelarvetasakaalu halvenemist on põhjendatud mitmete vabalt valitud meetmetega, mis moodustavad ligikaudu 2 % SKPst, kuid ka automaatsete stabilisaatorite toimimisega seoses majanduskasvu aeglustumisega (hinnanguliselt ligikaudu 1 % SKPst). Vabalt valitud meetmed hõlmavad 2008. aasta novembris vastuvõetud stimuleerivate meetmete paketti (veidi üle 1 % SKPst). Paketiga nähakse ette riikliku keskrahastu loomine riiklike investeeringute tegemiseks kohalikul tasandil (0,75 % SKPst), millega toetatakse uusi riiklikke ehitusprojekte. Tulusid vähendavad ühekordsed meetmed moodustavad ligikaudu 0,75 % SKPst ning hõlmavad käibemaksu tagastamise süsteemi muutmist ning üksikisiku tulumaksu vähendamist nende maksumaksjate puhul, kellel on võetud eluasemelaen. Üldiselt on eelarvepoliitiline hoiak 2009. aastal ekspansiivne, mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavas esitatud soovitusega. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud programmi kohaselt on eelarve puudujääk 2009. aastal 5,8 % SKPst, kuid komisjoni talituste prognoosi kohaselt on see 6,2 %. Eelarvetasakaalu halvenemist on põhjendatud mitmete vabalt valitud meetmetega, mis moodustavad ligikaudu 2 % SKPst, kuid ka automaatsete stabilisaatorite toimimisega seoses majanduskasvu aeglustumisega (hinnanguliselt ligikaudu 1 % SKPst). Vabalt valitud meetmed hõlmavad 2008. aasta novembris vastuvõetud stimuleerivate meetmete paketti (veidi üle 1 % SKPst). Paketiga nähakse ette riikliku keskrahastu loomine riiklike investeeringute tegemiseks kohalikul tasandil (0,75 % SKPst), millega toetatakse uusi riiklikke ehitusprojekte. Tulusid vähendavad ühekordsed meetmed moodustavad ligikaudu 0,75 % SKPst ning hõlmavad käibemaksu tagastamise süsteemi muutmist ning üksikisiku tulumaksu vähendamist nende maksumaksjate puhul, kellel on võetud eluasemelaen. Üldiselt on eelarvepoliitiline hoiak 2009. aastal ekspansiivne, mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavas esitatud soovitusega.

| (6) | Olles saavutanud tipu 2009. aastal, prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist alla 4 % SKPst 2011. aastal. Samuti väheneb esmase eelarvetasakaalu puudujääk 2011. aastaks 1,9 %-ni SKPst, samas 2009. aastal on see puudujääk 4,1 %. Valitsemissektori struktuurne eelarvepuudujääk suureneb 3,5 %-lt SKPst 2008. aastal 4,75 %-le 2009. aastal, mis näitab vabalt valitud meetmete mõju eelarvele, kuid samuti tulude vähenemist seoses kinnisvarasektoris käimasoleva kohandamisega. See ei hõlma 2009. aasta eelarves sisalduvate tulusid vähendavaid ühekordseid meetmeid (0,75 protsendipunkti SKPst).
  Ajakohastatud programmis määratakse kindlaks eelarve kohandamiskava, mille kohaselt paraneb struktuurne tasakaal 1,25 % SKPst 2010. aastal ja pisut rohkem kui 0,5 % SKPst 2011. aastal. Selle tulemusena peaks programmi kohaselt struktuurne eelarvepuudujääk vähenema 2,75 %-ni 2011. aastaks (4). Vastavalt programmile on kõnealuse kohandamise eesmärk saavutada uuesti eelarve keskpika perioodi eesmärk, kuid seda ei loodeta saavutada programmiperioodi jooksul. Eelarveseisundi paranemist 2010. aastal võib osaliselt seletada 2008. aasta novembris vastuvõetud stimuleerivate meetmete ajutise laadiga. Programmis ei esitata muid meetmeid, mis toetaksid eelarve struktuurse tasakaalu kavandatud parandamist. Valitsemissektori koguvõlg on 2008. aastal hinnanguliselt 39,5 %, ja prognoositakse, et see suureneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 14 protsendipunkti. Võla suhte suurenemist peamiselt 2009. aastal soodustavad lisaks puudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele varade omandamine pankadelt finantsvaldkonna päästemeetmete paketi raames. |
| --- | --- |

(6)

Olles saavutanud tipu 2009. aastal, prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist alla 4 % SKPst 2011. aastal. Samuti väheneb esmase eelarvetasakaalu puudujääk 2011. aastaks 1,9 %-ni SKPst, samas 2009. aastal on see puudujääk 4,1 %. Valitsemissektori struktuurne eelarvepuudujääk suureneb 3,5 %-lt SKPst 2008. aastal 4,75 %-le 2009. aastal, mis näitab vabalt valitud meetmete mõju eelarvele, kuid samuti tulude vähenemist seoses kinnisvarasektoris käimasoleva kohandamisega. See ei hõlma 2009. aasta eelarves sisalduvate tulusid vähendavaid ühekordseid meetmeid (0,75 protsendipunkti SKPst).

Ajakohastatud programmis määratakse kindlaks eelarve kohandamiskava, mille kohaselt paraneb struktuurne tasakaal 1,25 % SKPst 2010. aastal ja pisut rohkem kui 0,5 % SKPst 2011. aastal. Selle tulemusena peaks programmi kohaselt struktuurne eelarvepuudujääk vähenema 2,75 %-ni 2011. aastaks (4). Vastavalt programmile on kõnealuse kohandamise eesmärk saavutada uuesti eelarve keskpika perioodi eesmärk, kuid seda ei loodeta saavutada programmiperioodi jooksul. Eelarveseisundi paranemist 2010. aastal võib osaliselt seletada 2008. aasta novembris vastuvõetud stimuleerivate meetmete ajutise laadiga. Programmis ei esitata muid meetmeid, mis toetaksid eelarve struktuurse tasakaalu kavandatud parandamist. Valitsemissektori koguvõlg on 2008. aastal hinnanguliselt 39,5 %, ja prognoositakse, et see suureneb programmiperioodi jooksul ligikaudu 14 protsendipunkti. Võla suhte suurenemist peamiselt 2009. aastal soodustavad lisaks puudujäägi suurenemisele ja SKP kasvu aeglustumisele varade omandamine pankadelt finantsvaldkonna päästemeetmete paketi raames.

| (7) | Eelarvetulemus võib programmiperioodi jooksul kujuneda prognoositust halvemaks. Esiteks näib, et ajakohastatud programmis prognoositud makromajanduslik stsenaarium põhineb optimistlikel kasvuprognoosidel, eelkõige programmi viimaste aastate kohta. Samuti ei toetata 2010. ja 2011. aasta eelarve-eesmärke meetmetega; teatatud on üksnes 2008. aasta novembris vastuvõetud meetmepaketi mõju lõppemisest. Lisaks võib piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eelarve jääda 2009. aastal miinusesse, kusjuures omavalitsustelt ei nõuta tasakaalustamiskava esitamist nagu tavaliselt, kooskõlas eelarvestabiilsuse seadusega, mille kohaselt lubatakse teha selline erand juhul, kui reaalmajanduse aktiivsus erineb oluliselt esialgsetest prognoosidest. Võla suhte muutumine ei pruugi olla nii positiivne, kui ajakohastatud programmis on prognoositud, arvestades makromajandusliku stsenaariumiga seotud riske ja eelarve-eesmärke ning ebakindlust finantssektori päästemeetmete paketi raames antud tagatiste mõju osas. Finantssektori toetamiseks võetud meetmetega seotud võla suurenemise võib siiski pöörata vähenemiseks, kui toetuskava ja sellega seotud finantstehingud osutuvad edukaks. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvetulemus võib programmiperioodi jooksul kujuneda prognoositust halvemaks. Esiteks näib, et ajakohastatud programmis prognoositud makromajanduslik stsenaarium põhineb optimistlikel kasvuprognoosidel, eelkõige programmi viimaste aastate kohta. Samuti ei toetata 2010. ja 2011. aasta eelarve-eesmärke meetmetega; teatatud on üksnes 2008. aasta novembris vastuvõetud meetmepaketi mõju lõppemisest. Lisaks võib piirkondlike ja kohalike omavalitsuste eelarve jääda 2009. aastal miinusesse, kusjuures omavalitsustelt ei nõuta tasakaalustamiskava esitamist nagu tavaliselt, kooskõlas eelarvestabiilsuse seadusega, mille kohaselt lubatakse teha selline erand juhul, kui reaalmajanduse aktiivsus erineb oluliselt esialgsetest prognoosidest. Võla suhte muutumine ei pruugi olla nii positiivne, kui ajakohastatud programmis on prognoositud, arvestades makromajandusliku stsenaariumiga seotud riske ja eelarve-eesmärke ning ebakindlust finantssektori päästemeetmete paketi raames antud tagatiste mõju osas. Finantssektori toetamiseks võetud meetmetega seotud võla suurenemise võib siiski pöörata vähenemiseks, kui toetuskava ja sellega seotud finantstehingud osutuvad edukaks.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste osa SKPs suureneb märkimisväärselt järgmistel kümnenditel. Tugev eelarveseisund 2007. aastani aitas osaliselt leevendada elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele, kuid programmis prognoositud eelarvemuutuste mõju oleks vastupidine. Samuti halveneb võrreldes viimase ajakohastatud programmiga jätkusuutlikkus olulisel määral, kui võtta aluseks komisjoni talituste vaheprognoosis 2009. aastaks prognoositud eelarveseisund. Esmase eelarvetasakaalu parandamine keskpika perioodi jooksul ja täiendavate struktuursete meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaksid vähendada suuri riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest tunduvalt suurem, mis on peamiselt tingitud sellest, et pensionikulutuste osa SKPs suureneb märkimisväärselt järgmistel kümnenditel. Tugev eelarveseisund 2007. aastani aitas osaliselt leevendada elanikkonna vananemise prognoositud pikaajalist mõju eelarvele, kuid programmis prognoositud eelarvemuutuste mõju oleks vastupidine. Samuti halveneb võrreldes viimase ajakohastatud programmiga jätkusuutlikkus olulisel määral, kui võtta aluseks komisjoni talituste vaheprognoosis 2009. aastaks prognoositud eelarveseisund. Esmase eelarvetasakaalu parandamine keskpika perioodi jooksul ja täiendavate struktuursete meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude olulise kasvu piiramiseks aitaksid vähendada suuri riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele.

| (9) | Keskpika perioodi eelarveraamistik on aidanud kavandada asjaomast eelarvepoliitikat ning selle rakendamine on andnud üldiselt häid tulemusi, kuigi need on halvenenud alates 2008. aastast. Kõnealust raamistikku ei ole kavas reformida. Programm sisaldab siiski mitmeid riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele suunatud reforme. Tulude poolel hõlmavad need töötasuga seotud maksukoormuse vähendamist üksikisiku tulumaksusoodustuse kaudu, mille ülemmäär oleks 400 EUR maksumaksja kohta, mehhanismi maksusoodustuse suurendamiseks eluasemelaenude puhul, omandimaksu kõrvaldamist ning ettevõtete tulumaksureformi teise etapi käivitamist ning maksusüsteemi toimimise parandamisele suunatud meetmeid, nagu käibemaksu igakuine tagastamine. Kulude poolel hõlmavad reformid eelkõige tootlikke kulusid ning vajadust ohjata avaliku sektori vahetarbimist. Programmis rõhutatakse valitsuse poliitika ja avalike teenuste kvaliteedi eest vastutava riikliku agentuuri rolli hindamiskultuuri edendajana ning selle tegevus peaks parandama avalike teenuste tõhusust ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

(9)

Keskpika perioodi eelarveraamistik on aidanud kavandada asjaomast eelarvepoliitikat ning selle rakendamine on andnud üldiselt häid tulemusi, kuigi need on halvenenud alates 2008. aastast. Kõnealust raamistikku ei ole kavas reformida. Programm sisaldab siiski mitmeid riigi rahanduse kvaliteedi parandamisele suunatud reforme. Tulude poolel hõlmavad need töötasuga seotud maksukoormuse vähendamist üksikisiku tulumaksusoodustuse kaudu, mille ülemmäär oleks 400 EUR maksumaksja kohta, mehhanismi maksusoodustuse suurendamiseks eluasemelaenude puhul, omandimaksu kõrvaldamist ning ettevõtete tulumaksureformi teise etapi käivitamist ning maksusüsteemi toimimise parandamisele suunatud meetmeid, nagu käibemaksu igakuine tagastamine. Kulude poolel hõlmavad reformid eelkõige tootlikke kulusid ning vajadust ohjata avaliku sektori vahetarbimist. Programmis rõhutatakse valitsuse poliitika ja avalike teenuste kvaliteedi eest vastutava riikliku agentuuri rolli hindamiskultuuri edendajana ning selle tegevus peaks parandama avalike teenuste tõhusust ja kvaliteeti.

| (10) | Hispaania ametiasutused on vastu võtnud mitmeid meetmeid finantssektori stabiliseerimiseks. Suurendati hoiuste ja investeeringute garantiifondi (20 000 EUR 100 000 EUR kontoomaniku ja panga kohta) ning loodi 30 miljardi EUR suurune (ligikaudu 3 % SKPst) fond finantsvarade omandamiseks, mida on võimalik suurendada 50 miljardi EUR ning mille eesmärk on edendada laenamist ettevõtjatele ja eraisikutele. Lisaks otsustasid ametiasutused anda majandus- ja rahandusministeeriumile eriload, mille alusel võib riik tagada kuni 100 miljardi EUR (10 % SKPst) Hispaania residendist pankade 2009. aastal tehtud rahastamistehinguid, mille tähtaeg on kolm kuud kuni kolm aastat, ning osta võlakirju, mida Hispaania residendist pangad on emiteerinud omavahendite tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Hispaania ametiasutused on vastu võtnud mitmeid meetmeid finantssektori stabiliseerimiseks. Suurendati hoiuste ja investeeringute garantiifondi (20 000 EUR 100 000 EUR kontoomaniku ja panga kohta) ning loodi 30 miljardi EUR suurune (ligikaudu 3 % SKPst) fond finantsvarade omandamiseks, mida on võimalik suurendada 50 miljardi EUR ning mille eesmärk on edendada laenamist ettevõtjatele ja eraisikutele. Lisaks otsustasid ametiasutused anda majandus- ja rahandusministeeriumile eriload, mille alusel võib riik tagada kuni 100 miljardi EUR (10 % SKPst) Hispaania residendist pankade 2009. aastal tehtud rahastamistehinguid, mille tähtaeg on kolm kuud kuni kolm aastat, ning osta võlakirju, mida Hispaania residendist pangad on emiteerinud omavahendite tugevdamiseks.

| (11) | Hispaania valitsus võttis olulisi vabalt valitud fiskaalmeetmeid seoses majanduskasvu aeglustumisega. 2009. aasta stimuleerivate meetmete pakett on kooskõlas 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning sobiv vahend majanduskasvu aeglustumisega toimetulemiseks, toetades ajutiselt majandustegevust 2009. aastal. Selles keskendutakse peamiselt investeeringutele, majapidamiste ostujõu suurendamisele, äritegevuse soodustamisele ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisele. Osa meetmeid (suurusjärgus ligikaudu 1 % SKPst) esitati juba 2008. aasta aprillis ja augustis vastuvõetud eripakettides ning ülejäänud on uued meetmed, mis võeti vastu 2008. aasta novembris esitatud stimuleerivate eelarvemeetmete paketi osana (veidi üle 1 % SKPst). 2008. aasta novembris vastuvõetud pakett on õigeaegne, kindla eesmärgiga ja ajutine. Meetmed vastavad üldiselt peamistele lühemas perspektiivis seatud poliitikaeesmärkidele. Ajakohastatud programmis on esitatud ka mitmed struktuursed meetmed, mis on osa pikemaajalisest majanduspoliitika reformikavast, kuid aitavad ka toime tulla majanduskasvu aeglustumisest põhjustatud raskustega. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ning komisjoni 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia kohaselt esitatud riigispetsiifiliste soovitustega. Need meetmed peavad suurendama kasvupotentsiaali, konkurentsivõimet ja tööhõivet, toetama ebasoodsas olukorras olevate inimeste sissetulekuid ning võimaldavad üle võtta teenustedirektiivi sätteid. |
| --- | --- |

(11)

Hispaania valitsus võttis olulisi vabalt valitud fiskaalmeetmeid seoses majanduskasvu aeglustumisega. 2009. aasta stimuleerivate meetmete pakett on kooskõlas 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning sobiv vahend majanduskasvu aeglustumisega toimetulemiseks, toetades ajutiselt majandustegevust 2009. aastal. Selles keskendutakse peamiselt investeeringutele, majapidamiste ostujõu suurendamisele, äritegevuse soodustamisele ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisele. Osa meetmeid (suurusjärgus ligikaudu 1 % SKPst) esitati juba 2008. aasta aprillis ja augustis vastuvõetud eripakettides ning ülejäänud on uued meetmed, mis võeti vastu 2008. aasta novembris esitatud stimuleerivate eelarvemeetmete paketi osana (veidi üle 1 % SKPst). 2008. aasta novembris vastuvõetud pakett on õigeaegne, kindla eesmärgiga ja ajutine. Meetmed vastavad üldiselt peamistele lühemas perspektiivis seatud poliitikaeesmärkidele. Ajakohastatud programmis on esitatud ka mitmed struktuursed meetmed, mis on osa pikemaajalisest majanduspoliitika reformikavast, kuid aitavad ka toime tulla majanduskasvu aeglustumisest põhjustatud raskustega. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ning komisjoni 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia kohaselt esitatud riigispetsiifiliste soovitustega. Need meetmed peavad suurendama kasvupotentsiaali, konkurentsivõimet ja tööhõivet, toetama ebasoodsas olukorras olevate inimeste sissetulekuid ning võimaldavad üle võtta teenustedirektiivi sätteid.

| (12) | Programmis prognoositud üldine eelarveseisund on 2009. aastal ekspansiivne ning 2010. aastal veidi piirav. Eelkõige nähakse programmiga ette 2009. aasta ekspansiivse eelarvepoliitika suunamuutus 2010. aastal ning eelarve täiendav struktuurne paranemine 2011. aastal. Arvestades eelarvekavadega seotud riske, nõuab suunamuutus 2010. aastal lisameetmete rakendamist. Programmi prognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk endiselt üle kontrollväärtuse 3 % SKPst. Programmiga ettenähtud puudujäägi vähendamist 2010. aastal ja pärast seda ei toetata meetmetega. |
| --- | --- |

(12)

Programmis prognoositud üldine eelarveseisund on 2009. aastal ekspansiivne ning 2010. aastal veidi piirav. Eelkõige nähakse programmiga ette 2009. aasta ekspansiivse eelarvepoliitika suunamuutus 2010. aastal ning eelarve täiendav struktuurne paranemine 2011. aastal. Arvestades eelarvekavadega seotud riske, nõuab suunamuutus 2010. aastal lisameetmete rakendamist. Programmi prognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk endiselt üle kontrollväärtuse 3 % SKPst. Programmiga ettenähtud puudujäägi vähendamist 2010. aastal ja pärast seda ei toetata meetmetega.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (5). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (5).

Kokkuvõttes võib järeldada, et majandustegevuse järsk langus ja mõned vabalt valitud meetmed on viinud Hispaania riigieelarve 2008. aastal üle pika aja, kui eelarve oli tasakaalus või ülejäägis, puudujääki üle 3 % SKPst. Ajakohastatud stabiilsusprogrammiga nähakse ette majanduse oluline stimuleerimine eelarvemeetmetega 2009. aastal kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, et peatada majanduskasvu jätkuv aeglustumine. See suurendab valitsemissektori võlga, kuid võla suhe jääb samal ajal siiski alla 60 % SKPst. Eelarve pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamine peaks olema prioriteet. Optimistlikud makromajanduslikud prognoosid võivad tähendada seda, et majanduskasv ei toeta eelarve konsolideerimist programmis prognoositud määral ning samal ajal ei toetata täielikult kohandamiskava konkreetsete meetmetega. Lisaks on oluline riigi rahanduse kvaliteedi parandamine, et toetada tasakaalustamata majanduse sujuvat kohandamist.

Eespool esitatud hinnangu alusel kutsutakse Hispaaniat üles:

| i) | rakendama plaanikohaselt 2009. aasta eelarvepoliitikat kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames, samal ajal vältides riigi rahanduse edasist halvenemist 2009. aastal, ning viima otsustavalt ellu struktuurne konsolideerimine 2010. aastal ja pärast seda, toetades seda meetmetega; |
| --- | --- |

i)

rakendama plaanikohaselt 2009. aasta eelarvepoliitikat kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames, samal ajal vältides riigi rahanduse edasist halvenemist 2009. aastal, ning viima otsustavalt ellu struktuurne konsolideerimine 2010. aastal ja pärast seda, toetades seda meetmetega;

| ii) | parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, rakendades elanikkonna vananemisest tingitud kulude vähendamiseks täiendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

ii)

parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, rakendades elanikkonna vananemisest tingitud kulude vähendamiseks täiendavaid meetmeid;

| iii) | tagama, et eelarve konsolideerimise meetmete abil parandatakse kavakohaselt ka riigi rahanduse kvaliteeti, arvestades valitseva tasakaalustamatuse kohandamise vajalikkust. |
| --- | --- |

iii)

tagama, et eelarve konsolideerimise meetmete abil parandatakse kavakohaselt ka riigi rahanduse kvaliteeti, arvestades valitseva tasakaalustamatuse kohandamise vajalikkust.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP jaan 2009 | 3,7 | 1,2 | – 1,6 | 1,2 | 2,6 |
| KOM jaan 2009 | 3,7 | 1,2 | – 2,0 | – 0,2 | puudub |
| SP dets 2007 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2009 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM jaan 2009 | 2,8 | 4,1 | 0,6 | 2,4 | puudub |
| SP dets 2007 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 | puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP jaan 2009 | 1,4 | 0,3 | – 2,6 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM jaan 2009 (7) | 1,5 | 0,8 | – 2,3 | – 3,4 | puudub |
| SP dets 2007 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | – 9,7 | – 9,2 | – 6,6 | – 5,8 | – 5,4 |
| KOM jaan 2009 | – 9,7 | – 9,0 | – 6,7 | – 6,2 | puudub |
| SP dets 2007 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 41,0 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 |
| KOM jaan 2009 | 41,0 | 36,8 | 36,4 | 36,9 | puudub |
| SP dets 2007 | 40,800 | 40,4 | 40,4 | 40,3 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 38,8 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 |
| KOM jaan 2009 | 38,8 | 40,2 | 42,6 | 42,5 | puudub |
| SP dets 2007 | 39,0 | 39,2 | 39,2 | 39,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 5,8 | – 4,8 | – 3,9 |
| KOM jaan 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 6,2 | – 5,7 | puudub |
| SP dets 2007 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 3,8 | – 1,9 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,9 |
| KOM jaan 2009 | 3,8 | – 1,8 | – 4,6 | – 4,0 | puudub |
| SP dets 2007 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | – 3,7 | – 5,2 | – 4,2 | puudub |
| SP dets 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (8)
   (9)

  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | – 3,3 | – 4,6 | – 4,2 | puudub |
| SP dets 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP jaan 2009 | 36,2 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 |
| KOM jaan 2009 | 36,2 | 39,8 | 46,9 | 53,0 | puudub |
| SP dets 2007 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP jaan 2009

3,7

1,2

– 1,6

1,2

2,6

KOM jaan 2009

3,7

1,2

– 2,0

– 0,2

puudub

SP dets 2007

3,8

3,1

3,0

3,2

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2009

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM jaan 2009

2,8

4,1

0,6

2,4

puudub

SP dets 2007

2,7

3,3

2,7

2,8

puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP jaan 2009

1,4

0,3

– 2,6

– 3,2

– 2,7

KOM jaan 2009 (7)

1,5

0,8

– 2,3

– 3,4

puudub

SP dets 2007

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP jaan 2009

– 9,7

– 9,2

– 6,6

– 5,8

– 5,4

KOM jaan 2009

– 9,7

– 9,0

– 6,7

– 6,2

puudub

SP dets 2007

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP jaan 2009

41,0

37,0

37,5

38,3

38,7

KOM jaan 2009

41,0

36,8

36,4

36,9

puudub

SP dets 2007

40,800

40,4

40,4

40,3

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP jaan 2009

38,8

40,4

43,3

43,1

42,6

KOM jaan 2009

38,8

40,2

42,6

42,5

puudub

SP dets 2007

39,0

39,2

39,2

39,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP jaan 2009

2,2

– 3,4

– 5,8

– 4,8

– 3,9

KOM jaan 2009

2,2

– 3,4

– 6,2

– 5,7

puudub

SP dets 2007

1,8

1,2

1,2

1,2

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP jaan 2009

3,8

– 1,9

– 4,1

– 2,9

– 1,9

KOM jaan 2009

3,8

– 1,8

– 4,6

– 4,0

puudub

SP dets 2007

3,4

2,7

2,6

2,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

(% SKPst)

SP jaan 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM jaan 2009

1,6

– 3,7

– 5,2

– 4,2

puudub

SP dets 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

puudub

Struktuurne tasakaal (8)
   (9)

(% SKPst)

SP jaan 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM jaan 2009

1,6

– 3,3

– 4,6

– 4,2

puudub

SP dets 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP jaan 2009

36,2

39,5

47,3

51,6

53,7

KOM jaan 2009

36,2

39,8

46,9

53,0

puudub

SP dets 2007

36,2

34,0

32,0

30,0

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid ka pärast seda kättesaadavaks muutunud teavet.

(3)  Kuna teatati asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ületamisest, koostas komisjon 18. veebruaril 2009 aruande asutamislepingu artikli 104 lõike 3 kohaselt.

(4)  Kasutades programmis sisalduva teabe alusel ümberarvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaalu ning komisjoni talituste kohaldatud ühekordsete ja muude ajutiste meetmete määratlust, oleks struktuurne tasakaal 2008. aastal 3,1 % SKPst, 2009. aastal – 4,1 % SKPst ja 2010. aastal – 3,4 % SKPst.

(5)  Eelkõige puuduvad kohustuslikud andmed ühekordsete ja muude ajutiste meetmete kohta (tabel 2), vabatahtlikud andmed THHI kohta (tabel 1b), tööjõu tootlikkuse kohta tunnis (tabel 1c), valitsemissektori kulude kohta ülesannete lõikes (tabel 3) ja struktuurse tasakaalu kohta (tabel 5) ning üksikasjalik teave võlaga seotud muutuste kohta (tabel 4), st kassa- ja tekkepõhise arvepidamise vahelised erinevused valitsemissektori võla muutustega seoses, finantsvarade netoakumuleerumine, erastamistulud, kursimuutuste mõju ja muu mõju, likviidsed finantsvarad, puhas finantsvõlg.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 3,0 %, 1,8 %, 1,0 % ja 0,9 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Viimane programm ei sisalda ühekordseid meetmeid. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2008. aastal alla 0.5 % SKPst ning 2009. aastal üle 0,5 % (kõik suurendavad puudujääki ning on esitatud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis).

(9)  Kasutades programmis sisalduva teabe alusel ümberarvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaalu ning komisjoni talituste kohaldatud ühekordsete ja muude ajutiste meetmete määratlust, oleks struktuurne tasakaal 2008. aastal – 3,1 % SKPst, 2009. aastal – 4,1 % SKPst ja 2010. aastal – 3,4 % SKPst.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/23

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008-2011

(2009/C 68/05)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Rootsi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011.

| (2) | Pärast aastatepikkust suhteliselt kiire majanduskasvu perioodi aeglustus Rootsi majanduskasv 2008. aastal märkimisväärselt, mis on tingitud maailma majanduskliima jahenemisest, mis pärsib välisnõudlust. Sisenõudlus oli kuni suveni stabiilne, kuid on pärast seda märkimisväärselt vähenenud, kuna ettevõtete ja tarbijate usaldus on kooskõlas peamiste aktsiaturgude indeksite kukkumisega järsult vähenenud. Majanduskasv on 2008. aasta viimastel kuudel aeglustunud ja töötuse määr on hakanud suurenema. Osaliselt tänu üldiselt kindlale makromajanduslikule raamistikule oli majandussurutise alguses Rootsi riigi rahanduse seisund suhteliselt tugev ja seepärast on Rootsil võimalik täiel määral kasutada automaatseid stabilisaatoreid ja võtta vabalt valitud stimuleerivaid meetmeid, ilma et see ohustaks eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust. Kuna Rootsi riigi rahandus on alati olnud suhteliselt tundlik majandustsükli mõjude ja tööturu arengutendentside suhtes, on järgmiste aastate põhiülesanne taastada täistööhõive, et eeldataval kiirel töötuse kasvul ei oleks püsivat negatiivset mõju riigi rahandusele. Olles kuni 2008. aasta septembrini inflatsiooniohu tõttu mitmel korral tõstnud intresse, muutis Rootsi keskpank seejärel rahapoliitika leebemaks, vähendades mitmel korral intressimäära (4,75 %-lt praegusele 1 %-le). Rootsi krooni nominaalne efektiivne vahetuskurss nõrgenes ligikaudu 10 % 2008. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Pärast aastatepikkust suhteliselt kiire majanduskasvu perioodi aeglustus Rootsi majanduskasv 2008. aastal märkimisväärselt, mis on tingitud maailma majanduskliima jahenemisest, mis pärsib välisnõudlust. Sisenõudlus oli kuni suveni stabiilne, kuid on pärast seda märkimisväärselt vähenenud, kuna ettevõtete ja tarbijate usaldus on kooskõlas peamiste aktsiaturgude indeksite kukkumisega järsult vähenenud. Majanduskasv on 2008. aasta viimastel kuudel aeglustunud ja töötuse määr on hakanud suurenema. Osaliselt tänu üldiselt kindlale makromajanduslikule raamistikule oli majandussurutise alguses Rootsi riigi rahanduse seisund suhteliselt tugev ja seepärast on Rootsil võimalik täiel määral kasutada automaatseid stabilisaatoreid ja võtta vabalt valitud stimuleerivaid meetmeid, ilma et see ohustaks eelarve pikaajalist jätkusuutlikkust. Kuna Rootsi riigi rahandus on alati olnud suhteliselt tundlik majandustsükli mõjude ja tööturu arengutendentside suhtes, on järgmiste aastate põhiülesanne taastada täistööhõive, et eeldataval kiirel töötuse kasvul ei oleks püsivat negatiivset mõju riigi rahandusele. Olles kuni 2008. aasta septembrini inflatsiooniohu tõttu mitmel korral tõstnud intresse, muutis Rootsi keskpank seejärel rahapoliitika leebemaks, vähendades mitmel korral intressimäära (4,75 %-lt praegusele 1 %-le). Rootsi krooni nominaalne efektiivne vahetuskurss nõrgenes ligikaudu 10 % 2008. aastal.

| (3) | Programmis on esitatud kolm erinevat stsenaariumi makromajanduse ja eelarve prognooside kohta: põhistsenaarium ja kaks alternatiivset stsenaariumi, kusjuures kahes viimases eeldatakse ettevaatlikumat makromajanduslikku ja eelarve arengut. Põhistsenaariumi käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, kuna see on ainus täielikult väljatöötatud stsenaarium, mis sisaldab piisavalt üksikasjalikke prognoose. Võrdlusstsenaariumiga, milles võetakse arvesse enamikku 2009. aastaks kavandatud stimuleerivatest meetmetest, nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 1,5 %-lt 2008. aastal 1,3 %-le 2009. aastal ja seejärel suureneb taas keskmiselt 3,3 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Pidades silmas makromajanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, (2) näib kõnealune septembris koostatud stsenaarium tuginevat küllaltki soodsatel kasvuprognoosidel, eelkõige 2009. aasta ja 2010. aasta osas. Samasugune optimism kajastub ka väga soodsas töötuse prognoosis. Kasvutegurid näivad SKP üldistest kasvuväljavaadetest usutavamad ja programmis esitatud inflatsiooniprognoos näib olevat realistlik. Prognoositakse, et inflatsioon väheneb 2009. aastal allapoole Rootsi keskpanga kehtestatud 2 % eesmärki, tänu madalamatele kaupade hindadele ja suurenevale SKP lõhele, mis piirab nõudlusest tulenevat hinnasurvet. |
| --- | --- |

(3)

Programmis on esitatud kolm erinevat stsenaariumi makromajanduse ja eelarve prognooside kohta: põhistsenaarium ja kaks alternatiivset stsenaariumi, kusjuures kahes viimases eeldatakse ettevaatlikumat makromajanduslikku ja eelarve arengut. Põhistsenaariumi käsitatakse võrdlusstsenaariumina eelarveprognooside hindamisel, kuna see on ainus täielikult väljatöötatud stsenaarium, mis sisaldab piisavalt üksikasjalikke prognoose. Võrdlusstsenaariumiga, milles võetakse arvesse enamikku 2009. aastaks kavandatud stimuleerivatest meetmetest, nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 1,5 %-lt 2008. aastal 1,3 %-le 2009. aastal ja seejärel suureneb taas keskmiselt 3,3 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Pidades silmas makromajanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, (2) näib kõnealune septembris koostatud stsenaarium tuginevat küllaltki soodsatel kasvuprognoosidel, eelkõige 2009. aasta ja 2010. aasta osas. Samasugune optimism kajastub ka väga soodsas töötuse prognoosis. Kasvutegurid näivad SKP üldistest kasvuväljavaadetest usutavamad ja programmis esitatud inflatsiooniprognoos näib olevat realistlik. Prognoositakse, et inflatsioon väheneb 2009. aastal allapoole Rootsi keskpanga kehtestatud 2 % eesmärki, tänu madalamatele kaupade hindadele ja suurenevale SKP lõhele, mis piirab nõudlusest tulenevat hinnasurvet.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejääk 2008. aastal hinnanguliselt 2,3 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 2,8 % SKPst. Hoolimata positiivsest üldmõjust (kajastab eelmises programmis kavandatust paremaid tulemusi 2007. aastal), tulenevad kavandatust halvemad 2008. aasta tulemused suurel määral tarbimismaksudest saadava tulu ja kapitalitulu oodatust väiksemast laekumisest, mis enam kui tasakaalustab kulude oodatust väiksema kasvu positiivse mõju. See kajastab aeglasemat tarbimise ja investeeringute kasvu ning aktsiaturgude indeksite märkimisväärset kukkumist 2008. aasta teisel poolel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejääk 2008. aastal hinnanguliselt 2,3 % SKPst võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis seatud eesmärgiga 2,8 % SKPst. Hoolimata positiivsest üldmõjust (kajastab eelmises programmis kavandatust paremaid tulemusi 2007. aastal), tulenevad kavandatust halvemad 2008. aasta tulemused suurel määral tarbimismaksudest saadava tulu ja kapitalitulu oodatust väiksemast laekumisest, mis enam kui tasakaalustab kulude oodatust väiksema kasvu positiivse mõju. See kajastab aeglasemat tarbimise ja investeeringute kasvu ning aktsiaturgude indeksite märkimisväärset kukkumist 2008. aasta teisel poolel.

| (5) | Ajakohastatud programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 2009. aastal 1,7 protsendipunkti võrra 1,1 %-le SKPst, samas kui komisjoni talituste vaheprognoosis kavandatakse eelarvepuudujääki 1,3 % SKPst. Ajakohastatud programmis 2009. aastaks seatud eesmärk hõlmab 2009. aasta eelarveseadusega ettenähtud stimuleerivaid fiskaalmeetmeid mahus 1 % SKPst, mis peamiselt hõlmavad töötasu maksukärpeid ja sotsiaalmaksete vähendamist. Hinnanguliselt vähendavad automaatsed stabilisaatorid valitsemissektori eelarve ülejääki 0,6 % SKPst. Eelarvepoliitiline hoiak peaks 2009. aastal muutuma ekspansiivseks, kusjuures struktuurne tasakaal peaks vähenema 1 protsendipunkti võrra SKPst. Struktuurse tasakaalu suhteliselt kiirem halvenemine komisjoni prognoosis (ligikaudu 2 protsendipunkti SKPst) on tingitud peamiselt meetmetest, mis kuulutati välja pärast lähenemisprogrammi vastuvõtmist, ja maksutulu vähenemisest. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 2009. aastal 1,7 protsendipunkti võrra 1,1 %-le SKPst, samas kui komisjoni talituste vaheprognoosis kavandatakse eelarvepuudujääki 1,3 % SKPst. Ajakohastatud programmis 2009. aastaks seatud eesmärk hõlmab 2009. aasta eelarveseadusega ettenähtud stimuleerivaid fiskaalmeetmeid mahus 1 % SKPst, mis peamiselt hõlmavad töötasu maksukärpeid ja sotsiaalmaksete vähendamist. Hinnanguliselt vähendavad automaatsed stabilisaatorid valitsemissektori eelarve ülejääki 0,6 % SKPst. Eelarvepoliitiline hoiak peaks 2009. aastal muutuma ekspansiivseks, kusjuures struktuurne tasakaal peaks vähenema 1 protsendipunkti võrra SKPst. Struktuurse tasakaalu suhteliselt kiirem halvenemine komisjoni prognoosis (ligikaudu 2 protsendipunkti SKPst) on tingitud peamiselt meetmetest, mis kuulutati välja pärast lähenemisprogrammi vastuvõtmist, ja maksutulu vähenemisest.

| (6) | Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada eelarveülejääk keskmiselt 1 % SKPst kogu majandustsükli jooksul, kusjuures seda toetatakse mitmeaastaste ülemmäärade kehtestamisega keskvalitsuse kulude suhtes ja tasakaalus eelarve nõude kehtestamisega kohalike omavalitsuste puhul. Kõnealune eelarveülejäägi eesmärk vastab Rootsi keskpika perioodi eesmärgile, milleks on struktuurne ülejääk 1 % SKPst. Olenemata valitsemissektori eelarve tasakaalu märkimisväärsest halvenemisest 2009. aastal, nähakse programmiga ette, et keskpika perioodi eesmärk saavutatakse piisava varuga kogu programmiperioodi jooksul. See põhineb eeldusel, et aastatel 2010–2011 majanduspoliitikat ei muudeta. Programmiga nähakse ette, et valitsemissektori eelarve tasakaal ja esmane tasakaal tugevnevad alates 2010. aastast, kusjuures valitsemissektori eelarve ülejääk suureneb 2010. ja 2011. aastal vastavalt 1,6 %-le ja 2,5 %-le SKPst. |
| --- | --- |

(6)

Programmis esitatud keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada eelarveülejääk keskmiselt 1 % SKPst kogu majandustsükli jooksul, kusjuures seda toetatakse mitmeaastaste ülemmäärade kehtestamisega keskvalitsuse kulude suhtes ja tasakaalus eelarve nõude kehtestamisega kohalike omavalitsuste puhul. Kõnealune eelarveülejäägi eesmärk vastab Rootsi keskpika perioodi eesmärgile, milleks on struktuurne ülejääk 1 % SKPst. Olenemata valitsemissektori eelarve tasakaalu märkimisväärsest halvenemisest 2009. aastal, nähakse programmiga ette, et keskpika perioodi eesmärk saavutatakse piisava varuga kogu programmiperioodi jooksul. See põhineb eeldusel, et aastatel 2010–2011 majanduspoliitikat ei muudeta. Programmiga nähakse ette, et valitsemissektori eelarve tasakaal ja esmane tasakaal tugevnevad alates 2010. aastast, kusjuures valitsemissektori eelarve ülejääk suureneb 2010. ja 2011. aastal vastavalt 1,6 %-le ja 2,5 %-le SKPst.

| (7) | On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. Programmi eelarveprognoosidega seotud peamised riskid tulenevad makromajanduslikust stsenaariumist. Selleks et kõnealust riski arvesse võtta, sisaldab programm kahte alternatiivset stsenaariumi, milles esitatakse vähem soodsamad kasvuprognoosid, mis põhinevad eeldusel, et rahvusvaheline finantskriis kujuneb võrdlusstsenaariumis prognoositust raskemaks ja pikaajalisemaks. Kättesaadava teabe põhjal näib siiski, et isegi kahest alternatiivsest stsenaariumist vähem soodsama puhul võidakse alahinnata kõnealuses stsenaariumis prognoositud majandussurutise mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule. See kinnitab asjaolu, et praeguses olukorras on küllaltki ebaselge, mil määral majandusaktiivsuse muutused mõjutavad valitsemissektori eelarve tasakaalu. Kuigi ebaselgus on seotud nii tulude kui ka kuludega, on see tõenäoliselt suurem tulude osas, võttes arvesse mõnede tulukomponentide (eriti kapitali tulumaksust saadava tulu) hiljutist ebapüsivust. Kulude osas on ebaselge töötus- ja ravikindlustussüsteemi hiljutise reformi mõju valitsemissektori kuludele ning finantssektorile antud otseste ja kaudsete tagatiste võimalik mõju riigi rahandusele. |
| --- | --- |

(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks. Programmi eelarveprognoosidega seotud peamised riskid tulenevad makromajanduslikust stsenaariumist. Selleks et kõnealust riski arvesse võtta, sisaldab programm kahte alternatiivset stsenaariumi, milles esitatakse vähem soodsamad kasvuprognoosid, mis põhinevad eeldusel, et rahvusvaheline finantskriis kujuneb võrdlusstsenaariumis prognoositust raskemaks ja pikaajalisemaks. Kättesaadava teabe põhjal näib siiski, et isegi kahest alternatiivsest stsenaariumist vähem soodsama puhul võidakse alahinnata kõnealuses stsenaariumis prognoositud majandussurutise mõju valitsemissektori eelarve tasakaalule. See kinnitab asjaolu, et praeguses olukorras on küllaltki ebaselge, mil määral majandusaktiivsuse muutused mõjutavad valitsemissektori eelarve tasakaalu. Kuigi ebaselgus on seotud nii tulude kui ka kuludega, on see tõenäoliselt suurem tulude osas, võttes arvesse mõnede tulukomponentide (eriti kapitali tulumaksust saadava tulu) hiljutist ebapüsivust. Kulude osas on ebaselge töötus- ja ravikindlustussüsteemi hiljutise reformi mõju valitsemissektori kuludele ning finantssektorile antud otseste ja kaudsete tagatiste võimalik mõju riigi rahandusele.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem. Programmis prognoositud suure esmase ülejäägiga eelarveseisund 2008. aastal aitab vähendada koguvõlga ning riiklikesse pensioniskeemidesse kogutud märkimisväärsete varadega on võimalik osaliselt rahastada suurenevaid pensionikulusid. Kui lähtepunktiks võetaks komisjoni talituste vaheprognoosi kohane 2009. aasta eelarveseisund, tekiks väike mahajäämus jätkusuutlikkuses. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, kusjuures riskitase on praegu madal. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem. Programmis prognoositud suure esmase ülejäägiga eelarveseisund 2008. aastal aitab vähendada koguvõlga ning riiklikesse pensioniskeemidesse kogutud märkimisväärsete varadega on võimalik osaliselt rahastada suurenevaid pensionikulusid. Kui lähtepunktiks võetaks komisjoni talituste vaheprognoosi kohane 2009. aasta eelarveseisund, tekiks väike mahajäämus jätkusuutlikkuses. Suure esmase eelarveülejäägi säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks vähendada riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, kusjuures riskitase on praegu madal.

| (9) | Rootsi eelarveraamistik on üldiselt tugev ja alates selle kehtestamisest on täheldatud võlataseme olulist vähenemist. Läbipaistvuse suurendamiseks on valitsus viimastel aastatel võtnud raamistiku kohandamiseks mitmeid meetmeid ning on kohustunud jätkama raamistiku toimimise läbivaatamist, et kõrvaldada järelejäänud puudujäägid. Hiljutise läbivaatamise raames loodi eelarvenõukogu, kelle ülesandeks on hinnata seda, kuidas valitsus on täitnud eelarvepoliitilisi eesmärke. Kõnealune nõukogu esitas oma esimese aastaaruande 2008. aastal. Järelejäänud puudujäägid on seotud ohuga, et raamistik ei ole piisav ekspansiivsest eelarvepoliitikast hoidumiseks majanduslikult soodsal ajal, kui ülejäägiga või tasakaalus eelarve nõue ei ole kohalikul tasandil siduv. See võib piirata tegutsemisvõimalusi majandussurutise korral. Valitsus on hiljuti karmistanud ka kulude ülemmäära käsitlevaid eeskirju ja tal on kindel kavatsus järk-järgult vähendada majanduse maksukoormust. |
| --- | --- |

(9)

Rootsi eelarveraamistik on üldiselt tugev ja alates selle kehtestamisest on täheldatud võlataseme olulist vähenemist. Läbipaistvuse suurendamiseks on valitsus viimastel aastatel võtnud raamistiku kohandamiseks mitmeid meetmeid ning on kohustunud jätkama raamistiku toimimise läbivaatamist, et kõrvaldada järelejäänud puudujäägid. Hiljutise läbivaatamise raames loodi eelarvenõukogu, kelle ülesandeks on hinnata seda, kuidas valitsus on täitnud eelarvepoliitilisi eesmärke. Kõnealune nõukogu esitas oma esimese aastaaruande 2008. aastal. Järelejäänud puudujäägid on seotud ohuga, et raamistik ei ole piisav ekspansiivsest eelarvepoliitikast hoidumiseks majanduslikult soodsal ajal, kui ülejäägiga või tasakaalus eelarve nõue ei ole kohalikul tasandil siduv. See võib piirata tegutsemisvõimalusi majandussurutise korral. Valitsus on hiljuti karmistanud ka kulude ülemmäära käsitlevaid eeskirju ja tal on kindel kavatsus järk-järgult vähendada majanduse maksukoormust.

| (10) | Finantssektori stabiliseerimiseks on Rootsi ametiasutused võtnud mitmeid meetmeid, sealhulgas on kahekordistatud hoiuste tagamise ülemmäära (500 000 SEK konto kohta), ning on kehtestatud pankade võetavate keskpika perioodi laenude garantiisüsteem (maksimaalselt 1500 miljardit SEK või ligikaudu 50 % SKPst) ja maksejõuliste pankade rekapitaliseerimist lihtsustav skeem (maksimaalselt 50 miljardit SEK või ligikaudu 1,5 % SKPst). |
| --- | --- |

(10)

Finantssektori stabiliseerimiseks on Rootsi ametiasutused võtnud mitmeid meetmeid, sealhulgas on kahekordistatud hoiuste tagamise ülemmäära (500 000 SEK konto kohta), ning on kehtestatud pankade võetavate keskpika perioodi laenude garantiisüsteem (maksimaalselt 1500 miljardit SEK või ligikaudu 50 % SKPst) ja maksejõuliste pankade rekapitaliseerimist lihtsustav skeem (maksimaalselt 50 miljardit SEK või ligikaudu 1,5 % SKPst).

| (11) | Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga kiitis Rootsi heaks mitmed stimuleerivad fiskaalmeetmed ja struktuurireformid. Rootsis 2009. aastaks vastu võetud stimuleerivate fiskaalmeetmete pakett on asjakohane vastus majandussurutisele. Kuigi rakendatud või kavandatud meetmed on sihipärased ja õigeaegsed, on nad olemuselt põhimõtteliselt püsivad. See kehtib eelkõige seoses tulumaksu ja sotsiaalmaksete vähendamisega, mis on osa valitsuse struktuursest kavast, mille eesmärk on suurendada stiimuleid mitteaktiivselt eluviisilt tööhõivele üleminekuks. Kõnealused meetmed on seotud Rootsit käsitleva Lissaboni struktuurireformi kavaga, mille komisjon vaatas läbi 28. jaanuaril 2009. Lisaeelarvega ettenähtud meetmed on seevastu peamiselt ajutist laadi ja kavandatud otseseks vastuseks majandussurutisele. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogul heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga kiitis Rootsi heaks mitmed stimuleerivad fiskaalmeetmed ja struktuurireformid. Rootsis 2009. aastaks vastu võetud stimuleerivate fiskaalmeetmete pakett on asjakohane vastus majandussurutisele. Kuigi rakendatud või kavandatud meetmed on sihipärased ja õigeaegsed, on nad olemuselt põhimõtteliselt püsivad. See kehtib eelkõige seoses tulumaksu ja sotsiaalmaksete vähendamisega, mis on osa valitsuse struktuursest kavast, mille eesmärk on suurendada stiimuleid mitteaktiivselt eluviisilt tööhõivele üleminekuks. Kõnealused meetmed on seotud Rootsit käsitleva Lissaboni struktuurireformi kavaga, mille komisjon vaatas läbi 28. jaanuaril 2009. Lisaeelarvega ettenähtud meetmed on seevastu peamiselt ajutist laadi ja kavandatud otseseks vastuseks majandussurutisele.

| (12) | Tuginedes ajakohastatud programmis esitatud fiskaalmeetmetele, prognoositakse, et struktuurne tasakaal väheneb ligikaudu 1 % SKPst, mis osutab ekspansiivsele eelarvepoliitilisele hoiakule. Võttes arvesse lisaeelarves kavandatud täiendavaid meetmeid, näib ekspansiivne eelarvepoliitiline hoiak veelgi tugevam. See on asjakohane, võttes arvesse viimastel kuudel halvenenud majanduslikke väljavaateid. Eeldusel et poliitikat ei muudeta, nähakse ajakohastatud programmiga ette, et struktuurne tasakaal paraneb 2010. aastal ainult pisut ja 2011. aastal ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra, mis osutab kergelt piiravale eelarvepoliitilisele hoiakule kõnealusel ajavahemikul. |
| --- | --- |

(12)

Tuginedes ajakohastatud programmis esitatud fiskaalmeetmetele, prognoositakse, et struktuurne tasakaal väheneb ligikaudu 1 % SKPst, mis osutab ekspansiivsele eelarvepoliitilisele hoiakule. Võttes arvesse lisaeelarves kavandatud täiendavaid meetmeid, näib ekspansiivne eelarvepoliitiline hoiak veelgi tugevam. See on asjakohane, võttes arvesse viimastel kuudel halvenenud majanduslikke väljavaateid. Eeldusel et poliitikat ei muudeta, nähakse ajakohastatud programmiga ette, et struktuurne tasakaal paraneb 2010. aastal ainult pisut ja 2011. aastal ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra, mis osutab kergelt piiravale eelarvepoliitilisele hoiakule kõnealusel ajavahemikul.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (3). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (3).

Üldkokkuvõttes on keskpika perioodi eelarveseisund kindel. Majanduslikult heal ajal saavutatud suur eelarve ülejääk võimaldab eelarvepoliitikat praeguse majandussurutise tingimustes aktiivselt kasutada, suurendades mitte ainult lühiajaliselt nõudlust, vaid tugevdades ka majanduse pikaajalist kasvupotentsiaali. Eelarvepoliitiline hoiak on asjakohaselt muutunud ekspansiivseks 2009. aastal. Samas säilivad keskpikas perspektiivis riskid eelarve tasakaalule ning samuti tuleb tugevdada eelarveraamistikku, et tagada valitsemissektori eelarve tasakaalu paranemine majanduskasvu taastumise korral.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Rootsit üles rakendama kavandatud eelarvepoliitikat, sealhulgas stimuleerivaid meetmeid, 2009. aastal kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames, ning tagama seejärel, et pöördutakse tagasi keskpika perioodi eesmärkide juurde.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP dets 2008 | 2,7 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 |
| KOM jaan 2009 | 2,5 | 0,5 | – 1,4 | 1,2 | puudub |
| LP nov 2007 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2008 | 2,5 | 3,6 | 1,5 | puudub | puudub |
| KOM jaan 2009 | 1,7 | 3,3 | 0,7 | 1,0 | puudub |
| LP nov 2007 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 | puudub |
| SKP lõhe (4)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM jaan 2009 (5) | 2,5 | 0,7 | – 1,9 | – 2,0 | puudub |
| LP nov 2007 | 0,6 | 0,9 | 0,6 | 0,0 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 8,4 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 |
| KOM jaan 2009 | 8,3 | 6,1 | 6,5 | 6,6 | puudub |
| LP nov 2007 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 56,2 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 |
| KOM jaan 2009 | 56,4 | 55,1 | 53,0 | 52,7 | puudub |
| LP nov 2007 | 56,300 | 55,5 | 54,9 | 54,6 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 52,6 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 |
| KOM jaan 2009 | 52,8 | 52,8 | 54,3 | 54,1 | puudub |
| LP nov 2007 | 53,3 | 52,6 | 51,8 | 51,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 3,6 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 |
| KOM jaan 2009 | 3,6 | 2,3 | – 1,3 | – 1,4 | puudub |
| LP nov 2007 | 3,0 | 2,8 | 3,1 | 3,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 5,4 | 4,7 | 2,6 | 3,0 | 3,8 |
| KOM jaan 2009 | 5,4 | 4,1 | 0,2 | 0,1 | puudub |
| LP nov 2007 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | 3,0 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 |
| KOM jaan 2009 | 2,1 | 1,9 | – 0,2 | – 0,2 | puudub |
| LP nov 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | 3,6 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | 2,2 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 |
| KOM jaan 2009 | 2,1 | 1,6 | – 0,3 | – 0,2 | puudub |
| LP nov 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,8 | 3,6 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 40,6 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 |
| KOM jaan 2009 | 40,6 | 34,8 | 36,2 | 36,0 | puudub |
| LP nov 2007 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP dets 2008

2,7

1,5

1,3

3,1

3,5

KOM jaan 2009

2,5

0,5

– 1,4

1,2

puudub

LP nov 2007

3,2

3,2

2,5

2,2

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2008

2,5

3,6

1,5

puudub

puudub

KOM jaan 2009

1,7

3,3

0,7

1,0

puudub

LP nov 2007

1,7

2,7

2,5

2,1

puudub

SKP lõhe (4)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2008

1,0

– 0,5

– 1,6

– 1,0

– 0,2

KOM jaan 2009 (5)

2,5

0,7

– 1,9

– 2,0

puudub

LP nov 2007

0,6

0,9

0,6

0,0

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP dets 2008

8,4

8,2

8,2

8,3

8,1

KOM jaan 2009

8,3

6,1

6,5

6,6

puudub

LP nov 2007

7,1

7,2

7,4

7,7

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP dets 2008

56,2

55,4

54,1

53,8

53,3

KOM jaan 2009

56,4

55,1

53,0

52,7

puudub

LP nov 2007

56,300

55,5

54,9

54,6

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP dets 2008

52,6

52,5

53,1

52,2

50,8

KOM jaan 2009

52,8

52,8

54,3

54,1

puudub

LP nov 2007

53,3

52,6

51,8

51,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

3,6

2,8

1,1

1,6

2,5

KOM jaan 2009

3,6

2,3

– 1,3

– 1,4

puudub

LP nov 2007

3,0

2,8

3,1

3,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

5,4

4,7

2,6

3,0

3,8

KOM jaan 2009

5,4

4,1

0,2

0,1

puudub

LP nov 2007

4,6

4,4

4,5

4,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

(% SKPst)

LP dets 2008

3,0

3,1

2,0

2,2

2,6

KOM jaan 2009

2,1

1,9

– 0,2

– 0,2

puudub

LP nov 2007

2,7

2,3

2,8

3,6

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKPst)

LP dets 2008

2,2

2,8

1,9

2,1

2,5

KOM jaan 2009

2,1

1,6

– 0,3

– 0,2

puudub

LP nov 2007

2,3

2,0

2,8

3,6

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2008

40,6

35,5

32,2

28,3

23,8

KOM jaan 2009

40,6

34,8

36,2

36,0

puudub

LP nov 2007

39,7

34,8

29,8

24,5

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Eelkõige ei ole esitatud andmeid SKP nominaalkasvu ja erastamistulude kohta.

(4)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(5)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 2,6 %, 2,3 %, 1,3 % ja 1,2 %.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile vähendavad kõik ühekordsed ja muud ajutised meetmed puudujääki 0,3 % SKPst 2008. aastal ja 0,1 % SKPst 2009. aastal ning vastavalt komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosile vähendavad kõik ühekordsed ja muud ajutised meetmed puudujääki 0,3 % SKPst 2008. aastal ja 0,1 % SKPst 2009. aastal.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/28

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 68/06)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Madalmaade ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011.

| (2) | Majandusaktiivsus aeglustus 2008. aastal märkimisväärselt, kuna ülemaailmne majandussurutis ja finantskriis vähendasid nii välis- kui ka sisenõudlust. Kuigi aastane majanduskasv oli 1,9 %, saavutati see tänu eratarbimise suurest kasvust 2007. aasta teisel poolaastal tuleneva suure sisenõudluse ülekanduvale mõjule. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt väheneb majandusaktiivsus 2009. aastal järsult 2 % SKPst. Madalmaade väga avatud majandust mõjutab suhteliselt rängalt maailmakaubanduse prognoositav vähenemine. Peamised poliitilised väljakutsed majandussurutise tingimustes on seotud nii finantssektoriga (väga madal usaldus ja pensionifondide vähenev vara) kui ka reaalmajandusega (vajadus toetada investeeringuid ja konkurentsivõimet). Majandussurutisel on märkimisväärne mõju riigi rahandusele, kuna prognooside kohaselt muutub 2008. aastaks kavandatud eelarveülejääk 2009. aastal puudujäägiks, mis 2010. aastal veelgi suureneb. Prognoosis võetakse arvesse ka novembris esitatud ja muu hulgas erainvesteeringuid toetava paketi mõju. |
| --- | --- |

(2)

Majandusaktiivsus aeglustus 2008. aastal märkimisväärselt, kuna ülemaailmne majandussurutis ja finantskriis vähendasid nii välis- kui ka sisenõudlust. Kuigi aastane majanduskasv oli 1,9 %, saavutati see tänu eratarbimise suurest kasvust 2007. aasta teisel poolaastal tuleneva suure sisenõudluse ülekanduvale mõjule. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt väheneb majandusaktiivsus 2009. aastal järsult 2 % SKPst. Madalmaade väga avatud majandust mõjutab suhteliselt rängalt maailmakaubanduse prognoositav vähenemine. Peamised poliitilised väljakutsed majandussurutise tingimustes on seotud nii finantssektoriga (väga madal usaldus ja pensionifondide vähenev vara) kui ka reaalmajandusega (vajadus toetada investeeringuid ja konkurentsivõimet). Majandussurutisel on märkimisväärne mõju riigi rahandusele, kuna prognooside kohaselt muutub 2008. aastaks kavandatud eelarveülejääk 2009. aastal puudujäägiks, mis 2010. aastal veelgi suureneb. Prognoosis võetakse arvesse ka novembris esitatud ja muu hulgas erainvesteeringuid toetava paketi mõju.

| (3) | Madalmaad esitasid 19. detsembril 2008. aastal stabiilsusprogrammi addendum'i, mis hõlmab majanduse elavdamise kava ja makromajandusliku stsenaariumi osaliselt ajakohastatud versiooni. Kõnealuses addendum'is esitatud andmed on programmi andmetest tunduvalt pessimistlikumad, kusjuures SKP kasvuks prognoositakse – 0,75 % 2009. aastal ja 1 % 2010. aastal ning valitsemissektori eelarve puudujäägiks vastavalt 1,2 % ja 2,4 % SKPst. Kõnealuseid uusi andmeid ei kasutata hindamise alusena, kuna makromajanduslik stsenaarium ei olnud täielik ja riigi rahanduse näitajad on esitatud ainult teavitamise eesmärgil ilma rahandusministeeriumi ametliku kinnituseta. |
| --- | --- |

(3)

Madalmaad esitasid 19. detsembril 2008. aastal stabiilsusprogrammi addendum'i, mis hõlmab majanduse elavdamise kava ja makromajandusliku stsenaariumi osaliselt ajakohastatud versiooni. Kõnealuses addendum'is esitatud andmed on programmi andmetest tunduvalt pessimistlikumad, kusjuures SKP kasvuks prognoositakse – 0,75 % 2009. aastal ja 1 % 2010. aastal ning valitsemissektori eelarve puudujäägiks vastavalt 1,2 % ja 2,4 % SKPst. Kõnealuseid uusi andmeid ei kasutata hindamise alusena, kuna makromajanduslik stsenaarium ei olnud täielik ja riigi rahanduse näitajad on esitatud ainult teavitamise eesmärgil ilma rahandusministeeriumi ametliku kinnituseta.

| (4) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 2,25 %-lt 2008. aastal 1,25 %-le 2009. aastal ja seejärel suureneb taas keskmiselt 2 %-le ülejäänud programmiperioodil. Pidades silmas makromajanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, näib kõnealune septembris lõplikult viimistletud stsenaarium (2) võrreldes komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosiga põhinevat väga soodsatel kasvuprognoosidel. Isegi addendum'is 2009. aasta kohta esitatud SKP kasvu näitaja (– 0,75 %) on siiski optimistlikum võrreldes komisjoni talituste prognoosiga, milles eeldatakse majandusväljavaate väga kiiret halvenemist. Kõige värskemast kättesaadavast teabest nähtub investeeringute väga järsk kokkukuivamine tulenevalt rangematest laenutingimustest ja samuti ekspordi järsk vähenemine, võttes arvesse nõrka välisnõudlust. Makromajanduslikus stsenaariumis ei ole kajastatud toetusmeetmete paketi (piiratud) mõju eelarvele ja majandusele. Programmi inflatsiooniprognoos näib 2009. aastaks mõnevõrra kõrge, kuid järgmiste aastate kohta tundub see olevat realistlik. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 2,25 %-lt 2008. aastal 1,25 %-le 2009. aastal ja seejärel suureneb taas keskmiselt 2 %-le ülejäänud programmiperioodil. Pidades silmas makromajanduslike väljavaadete kiiret halvenemist viimastel kuudel, näib kõnealune septembris lõplikult viimistletud stsenaarium (2) võrreldes komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosiga põhinevat väga soodsatel kasvuprognoosidel. Isegi addendum'is 2009. aasta kohta esitatud SKP kasvu näitaja (– 0,75 %) on siiski optimistlikum võrreldes komisjoni talituste prognoosiga, milles eeldatakse majandusväljavaate väga kiiret halvenemist. Kõige värskemast kättesaadavast teabest nähtub investeeringute väga järsk kokkukuivamine tulenevalt rangematest laenutingimustest ja samuti ekspordi järsk vähenemine, võttes arvesse nõrka välisnõudlust. Makromajanduslikus stsenaariumis ei ole kajastatud toetusmeetmete paketi (piiratud) mõju eelarvele ja majandusele. Programmi inflatsiooniprognoos näib 2009. aastaks mõnevõrra kõrge, kuid järgmiste aastate kohta tundub see olevat realistlik.

| (5) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejääk 2008. aastal hinnanguliselt 1,1 % SKPst; eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis oli seatud eesmärgiks ülejääk 0,5 % SKPst. Suurem ülejääk kajastab peamiselt oodatust paremat tulemust 2007. aastal. Lisaks oli tulude kasv 2008. aastal oodatust mõnevõrra suurem, kuna finantskriisi tõttu vähenenud maksutulu tasakaalustas ainult osaliselt gaasi müügist saadavat suuremat tulu. Kulude kasv 2008. aastal oli samuti pisut suurem, mis oli peamiselt tingitud oodatust suurematest intressimaksetest ja lapsehoolduskuludest. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve ülejääk 2008. aastal hinnanguliselt 1,1 % SKPst; eelmises ajakohastatud stabiilsusprogrammis oli seatud eesmärgiks ülejääk 0,5 % SKPst. Suurem ülejääk kajastab peamiselt oodatust paremat tulemust 2007. aastal. Lisaks oli tulude kasv 2008. aastal oodatust mõnevõrra suurem, kuna finantskriisi tõttu vähenenud maksutulu tasakaalustas ainult osaliselt gaasi müügist saadavat suuremat tulu. Kulude kasv 2008. aastal oli samuti pisut suurem, mis oli peamiselt tingitud oodatust suurematest intressimaksetest ja lapsehoolduskuludest.

| (6) | Ajakohastatud programmis esitatud 2009. aasta eelarve-eesmärk on ülejääk 1,2 % SKPst, samas kui komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt on oodata puudujääki 1,4 % SKPst. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe ja komisjoni talituste ümberarvutuste kohaselt peaks eelarve struktuurne tasakaal näitama 2009. aastal ülejääki umbes 1 % SKPst, võrreldes ülejäägiga 0,75 % 2008. aastal. Programmis esitatud eelarvepoliitiline hoiak on ehk pisut piirav. Komisjoni talituste vaheprognoosis eeldatakse siiski ekspansiivset eelarvepoliitilist hoiakut 2009. aastal ja struktuurse tasakaalu halvenemist ühe protsendipunkti võrra SKPst, mis tuleneb majanduskasvu aeglustumise peatamiseks võetud vabalt valitud meetmete eelarvemõjust (mis võib moodustada kuni 0,5 % SKPst) ning samuti gaasi- ja maksutulude vähenemisest seoses kasvu aeglustumise ja suurema maksuelastsusega. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud programmis esitatud 2009. aasta eelarve-eesmärk on ülejääk 1,2 % SKPst, samas kui komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt on oodata puudujääki 1,4 % SKPst. Ajakohastatud stabiilsusprogrammis esitatud teabe ja komisjoni talituste ümberarvutuste kohaselt peaks eelarve struktuurne tasakaal näitama 2009. aastal ülejääki umbes 1 % SKPst, võrreldes ülejäägiga 0,75 % 2008. aastal. Programmis esitatud eelarvepoliitiline hoiak on ehk pisut piirav. Komisjoni talituste vaheprognoosis eeldatakse siiski ekspansiivset eelarvepoliitilist hoiakut 2009. aastal ja struktuurse tasakaalu halvenemist ühe protsendipunkti võrra SKPst, mis tuleneb majanduskasvu aeglustumise peatamiseks võetud vabalt valitud meetmete eelarvemõjust (mis võib moodustada kuni 0,5 % SKPst) ning samuti gaasi- ja maksutulude vähenemisest seoses kasvu aeglustumise ja suurema maksuelastsusega.

| (7) | Programmi eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud ülejääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1 % SKPst programmiperioodi lõpuks. Seeläbi täidaksid Madalmaad kogu programmiperioodi jooksul eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne puudujääk 0,5–1 % SKPst. Programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1,2 %-lt SKPst 2009. aastal 0,8 %-le SKPst 2010. aastal ja seejärel suureneb taas 1,1 %-le SKPst 2011. aastal. Esmane tasakaal peaks järgima sama suundumust. Prognoositakse, et valitsemissektori koguvõlg, mis programmi kohaselt oli 42,1 % SKPst 2008. aastal, väheneb kuue protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul. Kõnealused prognoosid koostati aga enne valitsuse poolt finantsturgude stabiliseerimiseks võetud meetmeid ja seepärast ei ole kõnealuseid meetmeid arvesse võetud. Kõnealused meetmed (nt Fortis Bank Netherlands'i omandamine ja pankade rekapitaliseerimine) suurendasid võla suhet SKPsse 2008. aastal umbes 15 protsendipunkti võrra. Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt oli võlasuhe 2008. aastal 57,3 % ja see väheneb 2009. aastal tänu laenu tagasimaksmisele 53,2 %-le ning suureneb seejärel 2010. aastal taas 55,2 %-le. 2008. aasta detsembri addendum'is esitatud andmete kohaselt prognoositakse, et üldine eelarvetasakaal 2009. ja 2010. aastal osutub programmis seatud eesmärgist oluliselt halvemaks (andmed osutavad puudujäägile vastavalt 1,2 % ja 2,4 %). Sellest võib järeldada, et ka 2011. aastaks kavandatud tasakaal võib jääda saavutama. |
| --- | --- |

(7)

Programmi eelarvestrateegia peamine eesmärk on saavutada struktuurne ülejääk (s.t tsükliliselt kohandatud ülejääk, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 1 % SKPst programmiperioodi lõpuks. Seeläbi täidaksid Madalmaad kogu programmiperioodi jooksul eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne puudujääk 0,5–1 % SKPst. Programmis prognoositakse, et valitsemissektori eelarve ülejääk väheneb 1,2 %-lt SKPst 2009. aastal 0,8 %-le SKPst 2010. aastal ja seejärel suureneb taas 1,1 %-le SKPst 2011. aastal. Esmane tasakaal peaks järgima sama suundumust. Prognoositakse, et valitsemissektori koguvõlg, mis programmi kohaselt oli 42,1 % SKPst 2008. aastal, väheneb kuue protsendipunkti võrra programmiperioodi jooksul. Kõnealused prognoosid koostati aga enne valitsuse poolt finantsturgude stabiliseerimiseks võetud meetmeid ja seepärast ei ole kõnealuseid meetmeid arvesse võetud. Kõnealused meetmed (nt Fortis Bank Netherlands'i omandamine ja pankade rekapitaliseerimine) suurendasid võla suhet SKPsse 2008. aastal umbes 15 protsendipunkti võrra. Komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt oli võlasuhe 2008. aastal 57,3 % ja see väheneb 2009. aastal tänu laenu tagasimaksmisele 53,2 %-le ning suureneb seejärel 2010. aastal taas 55,2 %-le. 2008. aasta detsembri addendum'is esitatud andmete kohaselt prognoositakse, et üldine eelarvetasakaal 2009. ja 2010. aastal osutub programmis seatud eesmärgist oluliselt halvemaks (andmed osutavad puudujäägile vastavalt 1,2 % ja 2,4 %). Sellest võib järeldada, et ka 2011. aastaks kavandatud tasakaal võib jääda saavutama.

| (8) | Eelarvetulemused võivad osutuda programmis kavandatust (oluliselt) halvemaks. Kõige olulisem on see, et makromajanduslik stsenaarium põhineb märkimisväärselt soodsatel kasvuprognoosidel, pidades silmas näiteks tööstustoodangu hiljutisi nõrku majandusnäitajaid. Vahe programmis kavandatud ja komisjoni talituste vaheprognoosis esitatud majanduskasvu näitajate vahel on 3,25 % SKPst 2009. aastal, mis osutab märkimisväärsetele eelarveriskidele ja mida kajastab ka stabiilsusprogrammi addendum'is osutatud halvenev valitsemissektori eelarve tasakaal. Lisaks ei ole programmi eelarve-eesmärkides võetud arvesse eelarvepõhiseid stimuleerivaid meetmeid, kuigi nende mõju on väga väike. Lisaks otsesele eelarvemõjule hõlmavad garantiiga seotud meetmed märkimisväärset kaudset riski, kui garantiisid tuleb suurel määral täitma asuda. Ka gaasi müügist saadava tulu alalaekumine võib ohustada eelarvetulemust, kuna programmis on kõnealune tulu arvutatud soodsamate teoreetiliste naftahindade alusel, kui seda on tehtud komisjoni talituste vaheprognoosis. Võttes arvesse riske eelarve-eesmärkidele ning pangandussektorile antud suuri garantiisid, on suur oht, et võlasuhe kujuneb programmis kavandatust halvemaks. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemused võivad osutuda programmis kavandatust (oluliselt) halvemaks. Kõige olulisem on see, et makromajanduslik stsenaarium põhineb märkimisväärselt soodsatel kasvuprognoosidel, pidades silmas näiteks tööstustoodangu hiljutisi nõrku majandusnäitajaid. Vahe programmis kavandatud ja komisjoni talituste vaheprognoosis esitatud majanduskasvu näitajate vahel on 3,25 % SKPst 2009. aastal, mis osutab märkimisväärsetele eelarveriskidele ja mida kajastab ka stabiilsusprogrammi addendum'is osutatud halvenev valitsemissektori eelarve tasakaal. Lisaks ei ole programmi eelarve-eesmärkides võetud arvesse eelarvepõhiseid stimuleerivaid meetmeid, kuigi nende mõju on väga väike. Lisaks otsesele eelarvemõjule hõlmavad garantiiga seotud meetmed märkimisväärset kaudset riski, kui garantiisid tuleb suurel määral täitma asuda. Ka gaasi müügist saadava tulu alalaekumine võib ohustada eelarvetulemust, kuna programmis on kõnealune tulu arvutatud soodsamate teoreetiliste naftahindade alusel, kui seda on tehtud komisjoni talituste vaheprognoosis. Võttes arvesse riske eelarve-eesmärkidele ning pangandussektorile antud suuri garantiisid, on suur oht, et võlasuhe kujuneb programmis kavandatust halvemaks.

| (9) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Madalmaades ELi keskmisest suurem. Prognoosi kohaselt suureneb edaspidi maksutulude suhe SKPsse seoses erapensionide maksustamise edasilükkamisega, mis kompenseerib osaliselt avaliku sektori kulude suurenemist pikas perspektiivis. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähteseisund, aitab vähendada elanikkonna vananemise eeldatavat pikaajalist mõju eelarvele, kuid ei ole piisav, et tulevikus katta kulusurve täielikult. Suurem esmane eelarveülejääk keskpika perioodi jooksul ja selliste reformimeetmete rakendamine, mille eesmärk on piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, aitaks vähendada keskmist riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Finantskriis võib samuti avaldada negatiivset mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele Madalmaade poolt finantssektori stabiliseerimiseks kehtestatud kavade kaudu (nt rekapitaliseerimine, garantiid), eelkõige nende kavade mõju tõttu valitsemissektori võlale, kui riikliku toetusega seotud kulusid tulevikus täielikult tagasi ei saada. |
| --- | --- |

(9)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Madalmaades ELi keskmisest suurem. Prognoosi kohaselt suureneb edaspidi maksutulude suhe SKPsse seoses erapensionide maksustamise edasilükkamisega, mis kompenseerib osaliselt avaliku sektori kulude suurenemist pikas perspektiivis. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähteseisund, aitab vähendada elanikkonna vananemise eeldatavat pikaajalist mõju eelarvele, kuid ei ole piisav, et tulevikus katta kulusurve täielikult. Suurem esmane eelarveülejääk keskpika perioodi jooksul ja selliste reformimeetmete rakendamine, mille eesmärk on piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, aitaks vähendada keskmist riski riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Finantskriis võib samuti avaldada negatiivset mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele Madalmaade poolt finantssektori stabiliseerimiseks kehtestatud kavade kaudu (nt rekapitaliseerimine, garantiid), eelkõige nende kavade mõju tõttu valitsemissektori võlale, kui riikliku toetusega seotud kulusid tulevikus täielikult tagasi ei saada.

| (10) | Madalmaad kehtestasid 1994. aastal suundumuspõhise eelarveraamistiku, mis on osutunud väga tõhusaks (3). Kuigi praegune valitsus kinnitas kõnealuse raamistiku kehtivust, tehti valitsuse ametiaja alguses 2007. aastal mõned väiksemad muudatused (4). Hiljem 2008. aasta novembris kohandati eelarve-eeskirju nii, et kõiki võimalikke finantssektoris tehtavatest sekkumistest tulenevaid kulusid ja maksuväliseid tulusid ei võeta kulude ülemmäära järgimisel arvesse (5). Kui kõnealuste sekkumiste tagajärjel ületatakse puudujäägi signaalväärtus (6) 2 % SKPst, parandusmeetmeid ei võeta. Kõnealuse täiendava eelarvereegli eesmärk on minimeerida kriisile vastuseks võetud meetmete mõju tavapärasele eelarvealasele otsustusprotsessile. Kõnealuse reeglimuudatuse kehtivuse lõpptähtpäeva ei ole märgitud. Valitsus on teatanud ka gaasi müügist saadava maksuvälise tulu eelarvelise käsitlemisega seotud metoodika reformist alates 2012. aastast. Gaasi müügist saadava tulu maksimaalne kogus, mida võib kasutada kulude rahastamiseks, on aastateks 2008–2011 kindlaks määratud. |
| --- | --- |

(10)

Madalmaad kehtestasid 1994. aastal suundumuspõhise eelarveraamistiku, mis on osutunud väga tõhusaks (3). Kuigi praegune valitsus kinnitas kõnealuse raamistiku kehtivust, tehti valitsuse ametiaja alguses 2007. aastal mõned väiksemad muudatused (4). Hiljem 2008. aasta novembris kohandati eelarve-eeskirju nii, et kõiki võimalikke finantssektoris tehtavatest sekkumistest tulenevaid kulusid ja maksuväliseid tulusid ei võeta kulude ülemmäära järgimisel arvesse (5). Kui kõnealuste sekkumiste tagajärjel ületatakse puudujäägi signaalväärtus (6) 2 % SKPst, parandusmeetmeid ei võeta. Kõnealuse täiendava eelarvereegli eesmärk on minimeerida kriisile vastuseks võetud meetmete mõju tavapärasele eelarvealasele otsustusprotsessile. Kõnealuse reeglimuudatuse kehtivuse lõpptähtpäeva ei ole märgitud. Valitsus on teatanud ka gaasi müügist saadava maksuvälise tulu eelarvelise käsitlemisega seotud metoodika reformist alates 2012. aastast. Gaasi müügist saadava tulu maksimaalne kogus, mida võib kasutada kulude rahastamiseks, on aastateks 2008–2011 kindlaks määratud.

| (11) | Finantssektori stabiliseerimiseks on Madalmaade valitsus võtnud mitmeid meetmeid. Esiteks suurendati hoiuste tagamise skeemiga kaetud summat 100 000 EUR. Teiseks kehtestati pankade keskmise tähtajaga võlainstrumentide krediidigarantii skeem mahus 200 miljardit EUR (33 % SKPst). Skeemi eesmärk on parandada pankade juurdepääsu rahastamisele. Kolmandaks loodi finantsasutuste rekapitaliseerimiseks 20 miljardi EUR (3,3 % SKPst) suurune fond. Lisaks natsionaliseeris valitsus ühe suure panga ja andis toetust olulisele finantsasutusele. |
| --- | --- |

(11)

Finantssektori stabiliseerimiseks on Madalmaade valitsus võtnud mitmeid meetmeid. Esiteks suurendati hoiuste tagamise skeemiga kaetud summat 100 000 EUR. Teiseks kehtestati pankade keskmise tähtajaga võlainstrumentide krediidigarantii skeem mahus 200 miljardit EUR (33 % SKPst). Skeemi eesmärk on parandada pankade juurdepääsu rahastamisele. Kolmandaks loodi finantsasutuste rekapitaliseerimiseks 20 miljardi EUR (3,3 % SKPst) suurune fond. Lisaks natsionaliseeris valitsus ühe suure panga ja andis toetust olulisele finantsasutusele.

| (12) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt detsembris kokku lepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga võtsid Madalmaad vastu meetmed, mille eesmärk on maksukärbete ja laenugarantiide kaudu soodustada erainvesteeringuid, kaitsta tööhõivet, võimaldades selleks ajutiselt vähendada töötundide arvu, parandada garantiide andmise abil laenupakkumist ja vähendada sotsiaalmakseid. Need meetmed on õigeaegsed ja sihipärased, mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, ning osaliselt ajutised. Seetõttu ei tohiks need avaldada suurt mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Võttes arvesse finantspäästepakettidega võetud suuri kohustusi ning riigieelarve tasakaalu ja riigivõla soodsat lähteseisundit ning majandussurutise prognoositavat tõsidust, on fiskaaltoetuspaketi maht tagasihoidlik (0,5 % SKPst). Ajakohastatud stabiilsusprogramm sisaldab samuti rida struktuurseid meetmeid, mis ergutavad nõudlust, kuid on samuti kooskõlas poliitika pikemaajalise reformikavaga. Sotsiaalmaksete vähendamise eesmärk on toetada nõudlust, suurendades samal ajal tööjõu pakkumist. Selleks et piirata koondamist ja lihtsustada üleminekut tööturul on loodud mobiilsuskeskused, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlustel. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhise soovitusega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009. aastal majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt detsembris kokku lepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga võtsid Madalmaad vastu meetmed, mille eesmärk on maksukärbete ja laenugarantiide kaudu soodustada erainvesteeringuid, kaitsta tööhõivet, võimaldades selleks ajutiselt vähendada töötundide arvu, parandada garantiide andmise abil laenupakkumist ja vähendada sotsiaalmakseid. Need meetmed on õigeaegsed ja sihipärased, mis on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, ning osaliselt ajutised. Seetõttu ei tohiks need avaldada suurt mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Võttes arvesse finantspäästepakettidega võetud suuri kohustusi ning riigieelarve tasakaalu ja riigivõla soodsat lähteseisundit ning majandussurutise prognoositavat tõsidust, on fiskaaltoetuspaketi maht tagasihoidlik (0,5 % SKPst). Ajakohastatud stabiilsusprogramm sisaldab samuti rida struktuurseid meetmeid, mis ergutavad nõudlust, kuid on samuti kooskõlas poliitika pikemaajalise reformikavaga. Sotsiaalmaksete vähendamise eesmärk on toetada nõudlust, suurendades samal ajal tööjõu pakkumist. Selleks et piirata koondamist ja lihtsustada üleminekut tööturul on loodud mobiilsuskeskused, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlustel. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhise soovitusega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009. aastal majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames.

| (13) | Eelarvepoliitiline hoiak, mida mõõdetakse struktuurse tasakaalu muutuse põhjal, võttes arvesse riske eelarveprognoosidele, on 2009. aastal ekspansiivne. See on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, millega nähakse ette, et kohandamine peaks olema suurem majanduslikult soodsatel aegadel ja võib olla väiksem majanduslikult rasketel aegadel. Pidades silmas märkimisväärseid riske valitsemissektori eelarve tasakaalule ja võlale, on oht, et riigi rahanduse seisundi halvenemine avaldab negatiivset mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Teiselt poolt prognoositakse, et pikaajaline jätkusuutlikkus paraneb mõnevõrra tänu kavandatud meetmetele, mille eesmärk on suurendada veelgi osalemist tööturul, nagu üldise maksusoodustuse ülekantavuse järkjärguline kaotamine ja töötasu suhtes maksusoodustuse kehtestamine, et muuta töötamine tasuvaks madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks. Lisaks, võttes arvesse eespool nimetatud riske võlaprognoosile, võib võlasuhe programmiperioodi jooksul ületada kontrollväärtuse. |
| --- | --- |

(13)

Eelarvepoliitiline hoiak, mida mõõdetakse struktuurse tasakaalu muutuse põhjal, võttes arvesse riske eelarveprognoosidele, on 2009. aastal ekspansiivne. See on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, millega nähakse ette, et kohandamine peaks olema suurem majanduslikult soodsatel aegadel ja võib olla väiksem majanduslikult rasketel aegadel. Pidades silmas märkimisväärseid riske valitsemissektori eelarve tasakaalule ja võlale, on oht, et riigi rahanduse seisundi halvenemine avaldab negatiivset mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele. Teiselt poolt prognoositakse, et pikaajaline jätkusuutlikkus paraneb mõnevõrra tänu kavandatud meetmetele, mille eesmärk on suurendada veelgi osalemist tööturul, nagu üldise maksusoodustuse ülekantavuse järkjärguline kaotamine ja töötasu suhtes maksusoodustuse kehtestamine, et muuta töötamine tasuvaks madala kvalifikatsiooniga töötajate jaoks. Lisaks, võttes arvesse eespool nimetatud riske võlaprognoosile, võib võlasuhe programmiperioodi jooksul ületada kontrollväärtuse.

| (14) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest. |
| --- | --- |

(14)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest.

Üldkokkuvõttes on Madalmaade eelarve lähteseisund kindel. Prognoositud järsu majanduslanguse tõttu jääb valitsemissektori eelarve pärast mitmeid aastaid ülejäägis olemist siiski puudujääki. Valitsemissektori koguvõla suhe suurenes märkimisväärselt, mis on tingitud finantssektori toetuseks võetud meetmetest. On suur oht, et programmi eelarve-eesmärgid alates 2009. aastast osutuvad kavandatust halvemaks, mis on peamiselt tingitud programmi aluseks võetud liiga soodsast majanduslikust stsenaariumist, millele osutavad juba ka hiljuti saadud andmed (7).

Eespool toodud hinnangut silmas pidades palutakse Madalmaadel rakendada 2009. aastaks kavandatud eelarvepoliitikat kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames vähendamaks ohtu, et eelarvetasakaal kõige viimaseid prognoose arvesse võttes 2010. aastal oluliselt veelgi halveneb, ning liikumaks 2011. aastast alates keskpika perioodi eesmärgi suunas.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP dets 2008 | 3,5 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 |
| KOM jaan 2009 | 3,5 | 1,9 | – 2,0 | 0,2 | puudub |
| SP nov 2007 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2008 | 1,6 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | 2,2 | 1,9 | 1,8 | puudub |
| SP nov 2007 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 | puudub |
| SKP lõhe (8)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2008 | 0,9 | 0,7 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,6 |
| KOM jaan 2009 (9) | 2,1 | 2,1 | – 1,2 | – 2,2 | puudub |
| SP nov 2007 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 9,5 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 |
| KOM jaan 2009 | 9,4 | 7,7 | 5,9 | 5,4 | puudub |
| SP nov 2007 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 45,6 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 |
| KOM jaan 2009 | 45,6 | 46,8 | 46,1 | 45,6 | puudub |
| SP nov 2007 | 45,9 | 46,9 | 46,9 | 47,2 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 45,3 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 |
| KOM jaan 2009 | 45,3 | 45,7 | 47,4 | 48,3 | puudub |
| SP nov 2007 | 46,3 | 46,4 | 46,3 | 46,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 0,3 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 |
| KOM jaan 2009 | 0,3 | 1,1 | – 1,4 | – 2,7 | puudub |
| SP nov 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 2,6 | 3,4 | 3,30 | 2,9 | 3,1 |
| KOM jaan 2009 | 2,6 | 3,5 | 1,2 | – 0,2 | puudub |
| SP nov 2007 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (8)

  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 |
| KOM jaan 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 0,7 | – 1,5 | puudub |
| SP nov 2007 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | puudub | puudub |
| Struktuurne tasakaal (10)

  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 |
| KOM jaan 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 1,0 | – 1,5 | puudub |
| SP nov 2007 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 45,7 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 |
| KOM jaan 2009 | 45,7 | 57,3 | 53,2 | 55,2 | puudub |
| SP nov 2007 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP dets 2008

3,5

2,25

1,25

2

2

KOM jaan 2009

3,5

1,9

– 2,0

0,2

puudub

SP nov 2007

2,75

2,5

1,75

1,75

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2008

1,6

2,5

3,25

2

2

KOM jaan 2009

1,6

2,2

1,9

1,8

puudub

SP nov 2007

1,5

2,25

2

2

puudub

SKP lõhe (8)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2008

0,9

0,7

– 0,1

– 0,5

– 0,6

KOM jaan 2009 (9)

2,1

2,1

– 1,2

– 2,2

puudub

SP nov 2007

1,6

2,3

2,7

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2008

9,5

8,5

9,5

7,5

8,0

KOM jaan 2009

9,4

7,7

5,9

5,4

puudub

SP nov 2007

6,6

6,5

7,2

7,5

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP dets 2008

45,6

46,6

46,3

46,1

46,3

KOM jaan 2009

45,6

46,8

46,1

45,6

puudub

SP nov 2007

45,9

46,9

46,9

47,2

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP dets 2008

45,3

45,4

45,1

45,3

45,2

KOM jaan 2009

45,3

45,7

47,4

48,3

puudub

SP nov 2007

46,3

46,4

46,3

46,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2008

0,3

1,2

1,2

0,8

1,1

KOM jaan 2009

0,3

1,1

– 1,4

– 2,7

puudub

SP nov 2007

– 0,4

0,5

0,6

0,7

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2008

2,6

3,4

3,30

2,9

3,1

KOM jaan 2009

2,6

3,5

1,2

– 0,2

puudub

SP nov 2007

1,8

2,7

2,7

2,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (8)

(% SKPst)

SP dets 2008

– 0,1

0,8

1,3

1,1

1,5

KOM jaan 2009

– 0,8

0,0

– 0,7

– 1,5

puudub

SP nov 2007

– 0,2

0,5

1,1

puudub

puudub

Struktuurne tasakaal (10)

(% SKPst)

SP dets 2008

– 0,1

0,8

1,0

1,1

1,5

KOM jaan 2009

– 0,8

0,0

– 1,0

– 1,5

puudub

SP nov 2007

– 0,2

0,5

0,7

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2008

45,7

42,1

39,6

38,0

36,2

KOM jaan 2009

45,7

57,3

53,2

55,2

puudub

SP nov 2007

46,8

45

43

41,2

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid samuti hiljem saadud muud teavet.

(3)  Sellele osutab asjaolu, et alates 1994. aastast on keskmine eelarvepuudujääk olnud 1,1 % SKPst, mis on parem euroala vastavast keskmisest näitajast 2,3 % SKPst. Vastavates eelarvekavades sätestatud eelarve-eesmärke ei suudetud täita ainult kolmel aastal.

(4)  Täpsemat teavet kõnealuste meetmete kohta saab Madalmaade stabiilsusprogrammi makro-fiskaalse hinnangu (2007. aasta novembri ajakohastatud versioon) 6. jaost.

(5)  Madalmaades kehtiv kulude ülemmäär hõlmab kulusid ja maksuväliseid tulusid.

(6)  Valitsemissektori eelarvetasakaalu signaalväärtust kohaldatakse selleks, et vältida 3 %-lise puudujäägiläve ületamist. Kui prognoositav eelarvepuudujääk peaks kõnealust väärtust ületama, võetakse parandusmeetmeid, et vältida ülemäärase eelarvepuudujäägi teket. Signaalväärtus kehtestati 2004. aastal vastuseks 2003. aasta ülemäärasele eelarvepuudujäägile. Algselt määrati signaalväärtuseks puudujääk 2,5 % SKPst. 2007. aastal karmistati seda 2,0 %-le SKPst.

(7)  Madalmaade majanduspoliitika analüüsi büroo CPB avaldas 17. veebruaril 2009. aastal uue prognoosi, milles nähakse ette majanduskasvu halvenemine – 3,5 %-ni 2009. aastal ja – 0,25 %-ni 2010. aastal; samuti prognoositakse selles valitsemissektori eelarve tasakaalu halvenemist – 2,9 %-ni SKPst 2009. aastal ja – 5,4 %-ni SKPst 2010. aastal.

(8)  Programmis esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(9)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2010 vastavalt 1,7 %, 1,8 %, 1,3 % ja 1,2 %.

(10)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed moodustavad 2009. aastal 0,3 % SKPst ning on kõige viimase programmi ja komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosi kohaselt puudujääki vähendavad.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/33

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008/2009–2013/2014

(2009/C 68/07)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008/2009–2013/2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Ühendkuningriigi ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008/2009–2013/2014.

| (2) | Pärast mitu aastat kestnud suurt majanduskasvu, mis põhines sisenõudlusel, aeglustus majandustegevus Ühendkuningriigis 2008. aasta jooksul järsult. Nii ülemaailmne finantskriis kui ka kodumaise kinnisvaraturu järsk kukkumine põhjustasid vastastikku majanduse jahtumise. Reageeringuna majandus- ja finantskriisile võttis Ühendkuningriigi valitsus vastu mitmed meetmed, et tagada finantssektori stabiilsus ning suurendada laenude andmist majapidamistele ja äriühingutele. Valitsus võttis 2008. aasta novembris kooskõlas 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu poolt heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu ka stimuleerivate fiskaalmeetmete paketi, mille kogumaht on ligikaudu 0,25 % SKPst 2008. aastal ja 1,5 % 2009. aastal, võimaldades lisaks automaatsetel stabilisaatoritel toimida täies mahus. Inglise Pank (Bank of England) on lõdvendanud rahapoliitikat intressimäära järkjärgulise kärpimise (5,75 %-lt 2007. aasta juulis praegusele 1,00 %-le) ning bilansi suurendamise abil. Suurbritannia naelsterlingi nominaalne efektiivne vahetuskurss odavnes 2008. aastal üle 20 %. Majandussurutis, varade väärtuse langemine ning ekspansiivne eelarvepoliitika on tinginud Ühendkuningriigi rahanduse märkimisväärse halvenemise. Valitsemissektori esmase tasakaalu, mis oli puudujäägis juba kriisile eelneval perioodil, kiire halvenemine on mõjutanud Ühendkuningriigi võimalusi lõdvendada eelarvepoliitikat ja tagada eelarve jätkusuutlikkus. Ühendkuningriik avaldas 2008. aasta märtsi eelarves, et 2008/2009. aasta kavandatud eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtust 3 % SKPst, mistõttu algatati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus 2008. aasta juunis. |
| --- | --- |

(2)

Pärast mitu aastat kestnud suurt majanduskasvu, mis põhines sisenõudlusel, aeglustus majandustegevus Ühendkuningriigis 2008. aasta jooksul järsult. Nii ülemaailmne finantskriis kui ka kodumaise kinnisvaraturu järsk kukkumine põhjustasid vastastikku majanduse jahtumise. Reageeringuna majandus- ja finantskriisile võttis Ühendkuningriigi valitsus vastu mitmed meetmed, et tagada finantssektori stabiilsus ning suurendada laenude andmist majapidamistele ja äriühingutele. Valitsus võttis 2008. aasta novembris kooskõlas 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu poolt heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu ka stimuleerivate fiskaalmeetmete paketi, mille kogumaht on ligikaudu 0,25 % SKPst 2008. aastal ja 1,5 % 2009. aastal, võimaldades lisaks automaatsetel stabilisaatoritel toimida täies mahus. Inglise Pank (Bank of England) on lõdvendanud rahapoliitikat intressimäära järkjärgulise kärpimise (5,75 %-lt 2007. aasta juulis praegusele 1,00 %-le) ning bilansi suurendamise abil. Suurbritannia naelsterlingi nominaalne efektiivne vahetuskurss odavnes 2008. aastal üle 20 %. Majandussurutis, varade väärtuse langemine ning ekspansiivne eelarvepoliitika on tinginud Ühendkuningriigi rahanduse märkimisväärse halvenemise. Valitsemissektori esmase tasakaalu, mis oli puudujäägis juba kriisile eelneval perioodil, kiire halvenemine on mõjutanud Ühendkuningriigi võimalusi lõdvendada eelarvepoliitikat ja tagada eelarve jätkusuutlikkus. Ühendkuningriik avaldas 2008. aasta märtsi eelarves, et 2008/2009. aasta kavandatud eelarvepuudujääk ületab kontrollväärtust 3 % SKPst, mistõttu algatati ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus 2008. aasta juunis.

| (3) | Programm hõlmab kahte makromajanduslikku stsenaariumi: põhistsenaariumi ja ettevaatlikumat alternatiivset stsenaariumi, mis põhineb kasvusuundumusel, mille kohaselt on majanduskasv 0,25 protsendipunkti võrra väiksem kui põhistsenaariumi puhul. Riigi rahanduse prognoosid põhinevad alternatiivsel stsenaariumil, mille alusel hinnatakse ajakohastatud programmi. Selle stsenaariumi kohaselt jätkub 2008. aasta teises pooles alanud majanduslangus ka 2009. aasta esimesel poolel, mistõttu prognoositakse SKP reaalkasvu vähenemist 2008/2009. aastal 0,25 % ning 2009/2010. aastal veel 0,5 %. Seejärel SKP kasv suureneb 2010/2011. aastal 2 %-ni ning alates 2011/2012. aastast 3 %-ni aastas. Võttes arvesse makromajanduse kiiret halvenemist viimastel kuudel, tundub ka ettevaatlikum stsenaarium, mis kinnitati 2008. aasta novembris, põhinevat optimistlikel kasvueeldustel ning seda eriti 2009/2010. ja 2010/2011. aasta puhul (2). Programmis esitatud hinnang, et stimuleerivate fiskaalmeetmete pakett mõjutab SKP kasvu 2009. aastal positiivselt ligikaudu 0,5 protsendipunkti, on kooskõlas komisjoni talituste hinnangutega. Inflatsiooniprognoosid ületavad teataval määral komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoose. |
| --- | --- |

(3)

Programm hõlmab kahte makromajanduslikku stsenaariumi: põhistsenaariumi ja ettevaatlikumat alternatiivset stsenaariumi, mis põhineb kasvusuundumusel, mille kohaselt on majanduskasv 0,25 protsendipunkti võrra väiksem kui põhistsenaariumi puhul. Riigi rahanduse prognoosid põhinevad alternatiivsel stsenaariumil, mille alusel hinnatakse ajakohastatud programmi. Selle stsenaariumi kohaselt jätkub 2008. aasta teises pooles alanud majanduslangus ka 2009. aasta esimesel poolel, mistõttu prognoositakse SKP reaalkasvu vähenemist 2008/2009. aastal 0,25 % ning 2009/2010. aastal veel 0,5 %. Seejärel SKP kasv suureneb 2010/2011. aastal 2 %-ni ning alates 2011/2012. aastast 3 %-ni aastas. Võttes arvesse makromajanduse kiiret halvenemist viimastel kuudel, tundub ka ettevaatlikum stsenaarium, mis kinnitati 2008. aasta novembris, põhinevat optimistlikel kasvueeldustel ning seda eriti 2009/2010. ja 2010/2011. aasta puhul (2). Programmis esitatud hinnang, et stimuleerivate fiskaalmeetmete pakett mõjutab SKP kasvu 2009. aastal positiivselt ligikaudu 0,5 protsendipunkti, on kooskõlas komisjoni talituste hinnangutega. Inflatsiooniprognoosid ületavad teataval määral komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoose.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008/2009. aastal hinnanguliselt 5,7 % SKPst ning programmi prognooside kohaselt 5,5 %, võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi prognoosiga, milleks oli 2,9 % SKPst. Valitsemissektori puudujäägi ootamatu suurenemine kajastab eelkõige tulude kasvu prognoosi allapoole korrigeerimist makromajanduse dramaatilise halvenemise ja automaatsete stabilisaatorite toimimise tõttu. Kinnisvaratehingute järsu vähenemise ja eluasemehindade languse tõttu jääb 2008/2009. aastal maksutulu oodatust ligikaudu 0,5 % SKPst väiksemaks, samas kui ettevõtte tulumaksust saadav tulu, mis andis veerandi maksutulu kasvust viie aasta jooksul kuni 2007/2008. aastani, vähenes järsult finantssektori kasumlikkuse halvenemise tõttu. Kulude poole peal prognoositakse võrreldes eelmise programmiga valitsemissektori kapitalikulude suurenemist 0,2 % võrra SKPst, mis tuleneb majanduse toetuseks võetavatest meetmetest, samas kui intressimaksed peaksid prognoose ületama suurema inflatsiooni tõttu seoses indeksitest sõltuvate võlakirjade teenindamise kuludega. Lisaks suurendavad alates 2007. aastast Ühendkuningriigi valitsuse võetud vabalt valitud meetmed 2008/2009. aasta hinnangulist puudujääki ligikaudu 0,5 % protsendipunkti võrra, milles on oma osa ka 2008. aasta mais väljakuulutatud üksikisiku tulumaksu vähendamisel, käibemaksu vähendamisel ning täiendavatel maksetel pensionäridele. Valitsemissektori koguvõlg peaks 2008/2009. aastal suurenema ligikaudu 10 protsendipunkti peaaegu 53 %-ni SKPst, millest pool kujutab endast valitsuse sekkumist finantssektorisse ning mis otseselt ei mõjuta puudujääki. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008/2009. aastal hinnanguliselt 5,7 % SKPst ning programmi prognooside kohaselt 5,5 %, võrreldes eelmise ajakohastatud lähenemisprogrammi prognoosiga, milleks oli 2,9 % SKPst. Valitsemissektori puudujäägi ootamatu suurenemine kajastab eelkõige tulude kasvu prognoosi allapoole korrigeerimist makromajanduse dramaatilise halvenemise ja automaatsete stabilisaatorite toimimise tõttu. Kinnisvaratehingute järsu vähenemise ja eluasemehindade languse tõttu jääb 2008/2009. aastal maksutulu oodatust ligikaudu 0,5 % SKPst väiksemaks, samas kui ettevõtte tulumaksust saadav tulu, mis andis veerandi maksutulu kasvust viie aasta jooksul kuni 2007/2008. aastani, vähenes järsult finantssektori kasumlikkuse halvenemise tõttu. Kulude poole peal prognoositakse võrreldes eelmise programmiga valitsemissektori kapitalikulude suurenemist 0,2 % võrra SKPst, mis tuleneb majanduse toetuseks võetavatest meetmetest, samas kui intressimaksed peaksid prognoose ületama suurema inflatsiooni tõttu seoses indeksitest sõltuvate võlakirjade teenindamise kuludega. Lisaks suurendavad alates 2007. aastast Ühendkuningriigi valitsuse võetud vabalt valitud meetmed 2008/2009. aasta hinnangulist puudujääki ligikaudu 0,5 % protsendipunkti võrra, milles on oma osa ka 2008. aasta mais väljakuulutatud üksikisiku tulumaksu vähendamisel, käibemaksu vähendamisel ning täiendavatel maksetel pensionäridele. Valitsemissektori koguvõlg peaks 2008/2009. aastal suurenema ligikaudu 10 protsendipunkti peaaegu 53 %-ni SKPst, millest pool kujutab endast valitsuse sekkumist finantssektorisse ning mis otseselt ei mõjuta puudujääki.

| (5) | Programmi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse, et valitsemissektori puudujääk suureneb 2009/2010. aastal 2,75 % kuni 8,2 %-ni SKPst võrreldes komisjoni talituste vaheprognoosiga, milleks on 9,5 % SKPst. Valitsemissektori tulud peaksid nominaalselt vähenema 2 %, samas kui kulud peaksid suurenema ligikaudu 5 %. Programmis hinnatakse, et finantssektori kukkumine ja kinnisvaraturu aktiivsuse langemine vähendavad aastatel 2007/2008–2009/2010 valitsemissektori tulusid, sealhulgas finantssektoris üksikisiku tulumaksust saadavaid tulusid kokku 1,5 protsendipunkti SKPst. Eelarveprognoosid hõlmavad ka stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mille maht on 2009/2010. aastal ligikaudu 1 % SKPst, sealhulgas ajutist käibemaksumäära alandamist, mis moodustab poole 2008. aasta novembris vastuvõetud stimuleerivate meetmete paketist, ning investeerimiskulude koondamist perioodi algusesse. Kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) suureneb 2009/2010. aastal tõenäoliselt 2 protsendipunkti. Langus kajastab peaaegu võrdselt nii ekspansiivsete eelarvemeetmete kombineeritud mõju kui ka maksuelastsuse mõju, mis on tingitud finantssektori kokkukuivamisest ja kinnisvaraturu aktiivsuse vähenemisest, mis kuni majanduslanguseni andis suure osa maksutulust. |
| --- | --- |

(5)

Programmi viimases ajakohastatud versioonis prognoositakse, et valitsemissektori puudujääk suureneb 2009/2010. aastal 2,75 % kuni 8,2 %-ni SKPst võrreldes komisjoni talituste vaheprognoosiga, milleks on 9,5 % SKPst. Valitsemissektori tulud peaksid nominaalselt vähenema 2 %, samas kui kulud peaksid suurenema ligikaudu 5 %. Programmis hinnatakse, et finantssektori kukkumine ja kinnisvaraturu aktiivsuse langemine vähendavad aastatel 2007/2008–2009/2010 valitsemissektori tulusid, sealhulgas finantssektoris üksikisiku tulumaksust saadavaid tulusid kokku 1,5 protsendipunkti SKPst. Eelarveprognoosid hõlmavad ka stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mille maht on 2009/2010. aastal ligikaudu 1 % SKPst, sealhulgas ajutist käibemaksumäära alandamist, mis moodustab poole 2008. aasta novembris vastuvõetud stimuleerivate meetmete paketist, ning investeerimiskulude koondamist perioodi algusesse. Kokkulepitud metoodika alusel arvutatav struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) suureneb 2009/2010. aastal tõenäoliselt 2 protsendipunkti. Langus kajastab peaaegu võrdselt nii ekspansiivsete eelarvemeetmete kombineeritud mõju kui ka maksuelastsuse mõju, mis on tingitud finantssektori kokkukuivamisest ja kinnisvaraturu aktiivsuse vähenemisest, mis kuni majanduslanguseni andis suure osa maksutulust.

| (6) | Programmi ajakohastatud versioonis ei esitata eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki. Programmi eelarveprognoosid osutavad, et struktuurne puudujääk jääb 1 protsendipunkti lähedale aastatel 2010/2011–2013/2014. Programmis esitatakse keskpika perioodi prognoosid eeldusel, et poliitikat ei muudeta ning et sellega nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujäägi järjekindel vähendamine. Programmi kohaselt peaks aastatel 2010/2011–2013/2014 eelarvepuudujääk vähenema keskmiselt 1,25 % SKPst aastas, jõudes programmiperioodi lõpuks 3,4 % tasemele SKPst. Nominaalse seisundi kavandatud kohandamistest aastatel 2010/2011–2013/2014 ligikaudu kolme viiendiku puhul on tegemist kulude suhte vähenemisega. Kulude nominaalne aastane kasvumäär aastatel 2011/2012–2013/2014 peaks pidurduma 4 %ni võrreldes eelmise kolme aasta keskmise tasemega, milleks oli 5,25 %, kuigi kulude kasvu järsku aeglustumist ei toeta veel üksikasjalikud valdkondlikud kulukavad, mis tulenevad kolme aastat hõlmavast kehtestatud kulude ülevaate esitamise protsessist. Valitsus on kuulutanud välja maksude tõstmise ja sotsiaalkindlustusmaksete suurenemise, samuti tõhususe parandamise arvelt kavandatava säästu suurendamise ametiasutustes alates 2010/2011. aastast. Valitsemissektori koguvõlg peaks programmiperioodi jooksul suurenema 15,5 protsendipunkti, jõudes 2013/2014. aastaks 68,5 %-ni SKPst. Programmi eesmärgiks on vähendada võla suhet SKPsse pärast programmiperioodi lõppu, aastateks 2015/2016. |
| --- | --- |

(6)

Programmi ajakohastatud versioonis ei esitata eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki. Programmi eelarveprognoosid osutavad, et struktuurne puudujääk jääb 1 protsendipunkti lähedale aastatel 2010/2011–2013/2014. Programmis esitatakse keskpika perioodi prognoosid eeldusel, et poliitikat ei muudeta ning et sellega nähakse ette valitsemissektori eelarve puudujäägi järjekindel vähendamine. Programmi kohaselt peaks aastatel 2010/2011–2013/2014 eelarvepuudujääk vähenema keskmiselt 1,25 % SKPst aastas, jõudes programmiperioodi lõpuks 3,4 % tasemele SKPst. Nominaalse seisundi kavandatud kohandamistest aastatel 2010/2011–2013/2014 ligikaudu kolme viiendiku puhul on tegemist kulude suhte vähenemisega. Kulude nominaalne aastane kasvumäär aastatel 2011/2012–2013/2014 peaks pidurduma 4 %ni võrreldes eelmise kolme aasta keskmise tasemega, milleks oli 5,25 %, kuigi kulude kasvu järsku aeglustumist ei toeta veel üksikasjalikud valdkondlikud kulukavad, mis tulenevad kolme aastat hõlmavast kehtestatud kulude ülevaate esitamise protsessist. Valitsus on kuulutanud välja maksude tõstmise ja sotsiaalkindlustusmaksete suurenemise, samuti tõhususe parandamise arvelt kavandatava säästu suurendamise ametiasutustes alates 2010/2011. aastast. Valitsemissektori koguvõlg peaks programmiperioodi jooksul suurenema 15,5 protsendipunkti, jõudes 2013/2014. aastaks 68,5 %-ni SKPst. Programmi eesmärgiks on vähendada võla suhet SKPsse pärast programmiperioodi lõppu, aastateks 2015/2016.

| (7) | Eelarvetulemus võib kujuneda prognoositust halvemaks. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari majanduskasvu prognoos 2009/2010 ja 2010/2011. aasta kohta on oluliselt nõrgem programmis kavandatust, mistõttu puudujääk suureneks 2010/2011. aastal võrreldes programmiga ligikaudu 2 protsendipunkti. Tõenäosusega, et majandusaktiivsus on 2010. aastal programmis kavandatust väiksem, kaasneb ka oht, et stimuleerivate meetmete pakkumist, mis peaks olema ajutine, ei kõrvaldata 2010. aastal. Programmis tunnistatakse, et keskpikas perspektiivis on finantssektori panus majandusaktiivsusesse varem prognoositust väiksem ning et tõenäoliselt ei taga kogunõudlus prognoositud maksulaekumisi. Programmis alates 2010/2011. aastast prognoositud tuluelastsus tundub sellest hoolimata liialt optimistlik ning kogunõudlus ei pruugi tagada isegi programmiga ettenähtud maksulaekumisi. Kõnealuste negatiivsete riskide taustal on tõenäoliselt ka võla suhe programmis prognoositust alates 2009/2010. aastast halvem, millega kaasneb risk seoses suuremate laenude teenindamise kuludega. Lisaks kaasneb valitsemissektori sekkumisega finantssektorisse oht, et võrreldes programmis prognoosituga eelarvepuudujääk ja/või võlatase suurenevad (3). Suurem osa valitsemissektori võla suurenemisest, mis on tingitud finantssektorit toetavast tegevusest ning mis programmi kohaselt moodustab ligikaudu 5 protsendipunkti SKPst, ei ole siiski eeldatavalt püsiv. Kui majandus elavneb ja finantssektori tingimused stabiliseeruvad, peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused vähendama vähemalt osaltki kasvanud võlga, mis oli tingitud finantssektorisse sekkumisest, müües osaluse finantsinstitutsioonides tagasi erasektorile ning nõudes sisse laenud. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvetulemus võib kujuneda prognoositust halvemaks. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari majanduskasvu prognoos 2009/2010 ja 2010/2011. aasta kohta on oluliselt nõrgem programmis kavandatust, mistõttu puudujääk suureneks 2010/2011. aastal võrreldes programmiga ligikaudu 2 protsendipunkti. Tõenäosusega, et majandusaktiivsus on 2010. aastal programmis kavandatust väiksem, kaasneb ka oht, et stimuleerivate meetmete pakkumist, mis peaks olema ajutine, ei kõrvaldata 2010. aastal. Programmis tunnistatakse, et keskpikas perspektiivis on finantssektori panus majandusaktiivsusesse varem prognoositust väiksem ning et tõenäoliselt ei taga kogunõudlus prognoositud maksulaekumisi. Programmis alates 2010/2011. aastast prognoositud tuluelastsus tundub sellest hoolimata liialt optimistlik ning kogunõudlus ei pruugi tagada isegi programmiga ettenähtud maksulaekumisi. Kõnealuste negatiivsete riskide taustal on tõenäoliselt ka võla suhe programmis prognoositust alates 2009/2010. aastast halvem, millega kaasneb risk seoses suuremate laenude teenindamise kuludega. Lisaks kaasneb valitsemissektori sekkumisega finantssektorisse oht, et võrreldes programmis prognoosituga eelarvepuudujääk ja/või võlatase suurenevad (3). Suurem osa valitsemissektori võla suurenemisest, mis on tingitud finantssektorit toetavast tegevusest ning mis programmi kohaselt moodustab ligikaudu 5 protsendipunkti SKPst, ei ole siiski eeldatavalt püsiv. Kui majandus elavneb ja finantssektori tingimused stabiliseeruvad, peaksid Ühendkuningriigi ametiasutused vähendama vähemalt osaltki kasvanud võlga, mis oli tingitud finantssektorisse sekkumisest, müües osaluse finantsinstitutsioonides tagasi erasektorile ning nõudes sisse laenud.

| (8) | Kuigi Ühendkuningriigi lähtepositsioon laenu osas on suhteliselt madal ning elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmine, kujutab programmis hinnatud 2008. aasta eelarveseisund, mis on võrreldes eelmise programmi lähteseisundiga oluliselt halvenenud, endast suurenenud ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Finantskriis võib avaldada täiendavat negatiivset mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, juhul kui riigipoolse toetusega seotud kulusid ei suudeta täielikult korvata. Kui aluseks võtta komisjoni talituste vaheprognoosis ennustatud 2009. aasta eelarveseisund, halveneks jätkusuutlikkus märkimisväärselt. Lisaks prognoositakse, et võla suhe ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse enne programmiperioodi lõppu. Esmase eelarvepuudujäägi vähendamine aitaks vähendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavaid riske, mis on ühiselt kokkulepitud metoodika alusel hinnates kõrged, tulenevalt praegusest suurest struktuursest puudujäägist. |
| --- | --- |

(8)

Kuigi Ühendkuningriigi lähtepositsioon laenu osas on suhteliselt madal ning elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmine, kujutab programmis hinnatud 2008. aasta eelarveseisund, mis on võrreldes eelmise programmi lähteseisundiga oluliselt halvenenud, endast suurenenud ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkusele isegi ilma elanikkonna vananemise pikaajalist eelarvemõju arvesse võtmata. Finantskriis võib avaldada täiendavat negatiivset mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, juhul kui riigipoolse toetusega seotud kulusid ei suudeta täielikult korvata. Kui aluseks võtta komisjoni talituste vaheprognoosis ennustatud 2009. aasta eelarveseisund, halveneks jätkusuutlikkus märkimisväärselt. Lisaks prognoositakse, et võla suhe ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse enne programmiperioodi lõppu. Esmase eelarvepuudujäägi vähendamine aitaks vähendada riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ohustavaid riske, mis on ühiselt kokkulepitud metoodika alusel hinnates kõrged, tulenevalt praegusest suurest struktuursest puudujäägist.

| (9) | Ühendkuningriigi rahanduse olukorra hiljutine halvenemine avaldab riigi eelarveraamistikule suurt survet. 2008. aasta eelarve ettevalmistusaruandes tühistati kaks praegust eelarvereeglit ja need asendati ajutise toimimisreegliga. Uut eeskirja kohaldatakse pärast seda, kui majandus hakkab surutisest taastuma, ning selle eesmärk on parandada praegust tsükliliselt kohandatud eelarvet igal aastal, nii et saavutatakse puudujäägi vähendamise eesmärk ning võla suhe SKPsse väheneb. Uus eeskiri on koostatud nii, et see kataks valitsemissektori suuremat laenamist, millega toetatakse majandust lühiajaliselt, kuigi Ühendkuningriigi majanduse praegusest langusest taastumise korral võib sel olla kindlaksmääramata mõju eelarve konsolideerimisele. Uus eelarveraamistik peaks koostatama enne 2015/2016. aastat, aga täpne aeg ei ole kindlaks määratud. Tõhus ja usaldusväärselt kontrollitud eelarveraamistik on Ühendkuningriigi jaoks oluline element, et tagada keskpikas perspektiivis vajalik eelarve konsolideerimine. Uues tõhususe programmis, mis on osa 2007. aasta kulude põhjalikust ülevaatest (2007 Comprehensive Spending Review) ning mida täiendati 2008. aasta eelarvearuandes ja selle ettevalmistusaruandes, kajastatakse ametiasutuste kavatsust jätkata Ühendkuningriigi keskendumist avalikus sektoris hinna- ja kvaliteedi suhtele, sealhulgas kehtestada ambitsioonikas tõhususest saadava kokkuhoiu eesmärk ning võtta kasutusele uus järelevalve- ja aruandlusraamistik. Ajakohastatud versioonis käsitletakse teatavaid konkreetseid toetavaid meetmeid, küll jääb aga selgusetuks, mil määral hõlmavad need eri ministeeriume ja poliitikavaldkondi. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriigi rahanduse olukorra hiljutine halvenemine avaldab riigi eelarveraamistikule suurt survet. 2008. aasta eelarve ettevalmistusaruandes tühistati kaks praegust eelarvereeglit ja need asendati ajutise toimimisreegliga. Uut eeskirja kohaldatakse pärast seda, kui majandus hakkab surutisest taastuma, ning selle eesmärk on parandada praegust tsükliliselt kohandatud eelarvet igal aastal, nii et saavutatakse puudujäägi vähendamise eesmärk ning võla suhe SKPsse väheneb. Uus eeskiri on koostatud nii, et see kataks valitsemissektori suuremat laenamist, millega toetatakse majandust lühiajaliselt, kuigi Ühendkuningriigi majanduse praegusest langusest taastumise korral võib sel olla kindlaksmääramata mõju eelarve konsolideerimisele. Uus eelarveraamistik peaks koostatama enne 2015/2016. aastat, aga täpne aeg ei ole kindlaks määratud. Tõhus ja usaldusväärselt kontrollitud eelarveraamistik on Ühendkuningriigi jaoks oluline element, et tagada keskpikas perspektiivis vajalik eelarve konsolideerimine. Uues tõhususe programmis, mis on osa 2007. aasta kulude põhjalikust ülevaatest (2007 Comprehensive Spending Review) ning mida täiendati 2008. aasta eelarvearuandes ja selle ettevalmistusaruandes, kajastatakse ametiasutuste kavatsust jätkata Ühendkuningriigi keskendumist avalikus sektoris hinna- ja kvaliteedi suhtele, sealhulgas kehtestada ambitsioonikas tõhususest saadava kokkuhoiu eesmärk ning võtta kasutusele uus järelevalve- ja aruandlusraamistik. Ajakohastatud versioonis käsitletakse teatavaid konkreetseid toetavaid meetmeid, küll jääb aga selgusetuks, mil määral hõlmavad need eri ministeeriume ja poliitikavaldkondi.

| (10) | Finantskriisiga toimetulekuks on Ühendkuningriigi ametiasutused võtnud vastu mitmed poliitikameetmed, mille eesmärk on stabiliseerida finantssektor ja toetada laenuandmist. Laenude garantiikavaga tagatakse pankade kommertspaberid, mis on välja lastud selleks, et refinantseerida nende institutsionaalseid laene, mille tasumistähtaeg on saabumas. Lisaks võimaldas Inglise Panga poolt kuni 2009. aasta jaanuarini pakutud spetsiaalne likviidsuskava osalevatel pankadel vahetada ebalikviidseid varasid Ühendkuningriigi võlakirjade vastu. Sellele kavale järgnes Inglise Panga diskonteerimisakna võimalus, mis jätkab pankadele juurdepääsu tagamist pikaajalisele likviidsusele, kuid mis kasutab laiemat valikut tagatisi. Lisaks kahe finantsinstitutsiooni, Northern Rocki ja Bradford & Bingley (vastavalt 2008. aasta veebruaris ja 2008. aasta septembris), natsionaliseerimisele, andis valitsus mitmele pangale kokku 37 miljardi GBP (2,5 % SKPst) ulatuses riigi kapitali. Ühendkuningriigi majandus- ja rahandusministeerium (HM Treasury) annab Inglise Pangale loa osta alates 2009. aasta veebruarist kuni 50 miljardi GBP väärtuses (3,5 % SKPst) erasektori väärtpabereid. Valitsus kuulutas 2009. aasta jaanuaris välja ka kava, millega pakutakse pankadele kindlustust kahjude vastu seoses varadega, mida kõige enam mõjutas praegune majanduslangus, samas kui finantsinspektsioon (Financial Services Authority) selgitas oma avalduses kapitalinõuete reguleerimise kohta, et pangad oleksid tegelikult saanud majanduslanguse ajal kasutada kapitalivarusid ning seega jätkata laenude andmist. |
| --- | --- |

(10)

Finantskriisiga toimetulekuks on Ühendkuningriigi ametiasutused võtnud vastu mitmed poliitikameetmed, mille eesmärk on stabiliseerida finantssektor ja toetada laenuandmist. Laenude garantiikavaga tagatakse pankade kommertspaberid, mis on välja lastud selleks, et refinantseerida nende institutsionaalseid laene, mille tasumistähtaeg on saabumas. Lisaks võimaldas Inglise Panga poolt kuni 2009. aasta jaanuarini pakutud spetsiaalne likviidsuskava osalevatel pankadel vahetada ebalikviidseid varasid Ühendkuningriigi võlakirjade vastu. Sellele kavale järgnes Inglise Panga diskonteerimisakna võimalus, mis jätkab pankadele juurdepääsu tagamist pikaajalisele likviidsusele, kuid mis kasutab laiemat valikut tagatisi. Lisaks kahe finantsinstitutsiooni, Northern Rocki ja Bradford & Bingley (vastavalt 2008. aasta veebruaris ja 2008. aasta septembris), natsionaliseerimisele, andis valitsus mitmele pangale kokku 37 miljardi GBP (2,5 % SKPst) ulatuses riigi kapitali. Ühendkuningriigi majandus- ja rahandusministeerium (HM Treasury) annab Inglise Pangale loa osta alates 2009. aasta veebruarist kuni 50 miljardi GBP väärtuses (3,5 % SKPst) erasektori väärtpabereid. Valitsus kuulutas 2009. aasta jaanuaris välja ka kava, millega pakutakse pankadele kindlustust kahjude vastu seoses varadega, mida kõige enam mõjutas praegune majanduslangus, samas kui finantsinspektsioon (Financial Services Authority) selgitas oma avalduses kapitalinõuete reguleerimise kohta, et pangad oleksid tegelikult saanud majanduslanguse ajal kasutada kapitalivarusid ning seega jätkata laenude andmist.

| (11) | Kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga teatas Ühendkuningriik 2008. aasta novembris, et võetakse stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mille kogumaht on ligikaudu 1,5 % SKPst 2009. aastal, mis peaks aitama leevendada SKP vähenemist 2009. aastal ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra. Kõnealune pakett on ajutine ja mõeldud kohe kasutamiseks, kuna meetmete eesmärk on toetada sisenõudlust 2009. aastal. Valitsemissektori puudujääk, mis prognooside kohaselt suureneb, samuti piiratud algne mänguruum eelarve koostamisel ja usaldusväärse eelarveraamistiku puudumine keskpikas perspektiivis tähendavad siiski seda, et on ülimalt oluline tasakaalustada stimuleerivaid meetmeid jätkuva konsolideerimise kaudu keskpikas perspektiivis. Stimuleerivatest fiskaalmeetmetest enamiku eesmärk on toetada majapidamiste ostujõudu ning need on pigem kasulikud inimestele, kel on kalduvus rohkem tarbida. Muude meetmete, sealhulgas struktuursete meetmete eesmärk on laiendada äri- ja investeerimistegevust ning suurendada avalike tööturuasutuste suutlikust ja töötutele pakutavaid koolitusvõimalusi. Lõpetuseks on teatatud täiendavatest meetmetest, mis põhinevad 2008. aasta septembris vastuvõetud majaomanike toetamise meetmete paketil, mille eesmärk on toetada kinnisvaraturu kohandumise protsessi. Kõnealused meetmed vastavad lühiajalise eelarvetulemuse stabiliseerimise eesmärgile ning on kooskõlas Lissaboni struktuurireformi ajakavaga Ühendkuningriigi kohta. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga teatas Ühendkuningriik 2008. aasta novembris, et võetakse stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, mille kogumaht on ligikaudu 1,5 % SKPst 2009. aastal, mis peaks aitama leevendada SKP vähenemist 2009. aastal ligikaudu 0,5 protsendipunkti võrra. Kõnealune pakett on ajutine ja mõeldud kohe kasutamiseks, kuna meetmete eesmärk on toetada sisenõudlust 2009. aastal. Valitsemissektori puudujääk, mis prognooside kohaselt suureneb, samuti piiratud algne mänguruum eelarve koostamisel ja usaldusväärse eelarveraamistiku puudumine keskpikas perspektiivis tähendavad siiski seda, et on ülimalt oluline tasakaalustada stimuleerivaid meetmeid jätkuva konsolideerimise kaudu keskpikas perspektiivis. Stimuleerivatest fiskaalmeetmetest enamiku eesmärk on toetada majapidamiste ostujõudu ning need on pigem kasulikud inimestele, kel on kalduvus rohkem tarbida. Muude meetmete, sealhulgas struktuursete meetmete eesmärk on laiendada äri- ja investeerimistegevust ning suurendada avalike tööturuasutuste suutlikust ja töötutele pakutavaid koolitusvõimalusi. Lõpetuseks on teatatud täiendavatest meetmetest, mis põhinevad 2008. aasta septembris vastuvõetud majaomanike toetamise meetmete paketil, mille eesmärk on toetada kinnisvaraturu kohandumise protsessi. Kõnealused meetmed vastavad lühiajalise eelarvetulemuse stabiliseerimise eesmärgile ning on kooskõlas Lissaboni struktuurireformi ajakavaga Ühendkuningriigi kohta.

| (12) | Pärast viimaste aastate soodsates majandustingimustes rakendatud ekspansiivset eelarvepoliitikat ning 2009. aastaks vastu võetud stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti kavandavad Ühendkuningriigi ametiasutused konsolideerida keskpikas perspektiivis eelarvet nii, et see vastaks struktuurse tasakaalu ligikaudu 1 % suurusele paranemisele aastas. Kooskõlas kõnealuse konsolideerimisstrateegiaga peaksid stimuleerivad meetmed olema ajutised. Siiski on oht, et ajutisena kavandatud stimuleerivaid meetmeid ei kõrvaldata 2010. aastal, kui vastavalt komisjoni talituste vaheprognoosile ei täitu Ühendkuningriigi ametiasutuste lootus, et 2010. aastal majandus elavneb. Lõpetuseks prognoositakse programmiperioodiks võla suhte olulist suurenemist, nii et alates 2009/2010. aastast ületatakse kontrollväärtus 60 % SKPst. |
| --- | --- |

(12)

Pärast viimaste aastate soodsates majandustingimustes rakendatud ekspansiivset eelarvepoliitikat ning 2009. aastaks vastu võetud stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti kavandavad Ühendkuningriigi ametiasutused konsolideerida keskpikas perspektiivis eelarvet nii, et see vastaks struktuurse tasakaalu ligikaudu 1 % suurusele paranemisele aastas. Kooskõlas kõnealuse konsolideerimisstrateegiaga peaksid stimuleerivad meetmed olema ajutised. Siiski on oht, et ajutisena kavandatud stimuleerivaid meetmeid ei kõrvaldata 2010. aastal, kui vastavalt komisjoni talituste vaheprognoosile ei täitu Ühendkuningriigi ametiasutuste lootus, et 2010. aastal majandus elavneb. Lõpetuseks prognoositakse programmiperioodiks võla suhte olulist suurenemist, nii et alates 2009/2010. aastast ületatakse kontrollväärtus 60 % SKPst.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega puuduvad programmist paljud kohustuslikult ja vabatahtlikult esitatavad andmed (4). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega puuduvad programmist paljud kohustuslikult ja vabatahtlikult esitatavad andmed (4).

Üldine järeldus on, et programm kinnitab Ühendkuningriigi eelarveseisundi kiiret halvenemist, mis on seadnud ohtu Ühendkuningriigi rahanduse jätkusuutlikkuse. Tõenäoliselt prognoositust palju kehvem lähituleviku makromajanduslik olukord võib suurendada valitsemissektori puudujääki kogu programmiperioodi jooksul. Pärast ekspansiivseid eelarvemeetmeid 2009/2010. aastal on kavas alates 2010/2011. aastast eelarvet jätkuvalt karmistada, kuid on oht, et eelarvet ei suudeta konsolideerida. Oht seisneb selles, et majanduse ebapiisava elavnemise korral võidakse stimuleerivate meetmete rakendamist pikendada kuni 2010. aastani, tulude elastsus võib osutuda nõrgemaks ning kuludega seotud eesmärke ei saavutata. Võttes arvesse Ühendkuningriigi eelarveseisundi võimalikku prognoositust suuremat halvenemist lähemal ajal ning kõrgendatud ohtu eelarve jätkusuutlikkusele, on keskpikas perspektiivis vaja eelarvet konsolideerida veelgi enam. Võla suhe suureneb prognooside kohaselt 2007/2008. aasta 43,25 %-lt SKPst 2010/2011. aastaks 65 %-le, stabiliseerudes programmiperioodi lõpuks 70 % lähedal.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades kutsutakse Ühendkuningriiki üles:

| i) | rakendama eelarvekavasid, sealhulgas stimuleerivaid meetmeid kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames, vältides samas riigi rahanduse edasist halvenemist; |
| --- | --- |

i)

rakendama eelarvekavasid, sealhulgas stimuleerivaid meetmeid kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames, vältides samas riigi rahanduse edasist halvenemist;

| (ii) | rakendama 2010/2011. aastal ja edaspidi eelarve olulist konsolideerimist ning täiendavalt täpsustama kohandamise aluseks olevaid meetmeid, et tagada eelarvepuudujäägi kiire vähendamine allapoole kontrollväärtust; |
| --- | --- |

(ii)

rakendama 2010/2011. aastal ja edaspidi eelarve olulist konsolideerimist ning täiendavalt täpsustama kohandamise aluseks olevaid meetmeid, et tagada eelarvepuudujäägi kiire vähendamine allapoole kontrollväärtust;

| iii) | määrama kindlaks, kuidas kohaldatakse eelarveraamistikku tulevikus kooskõlas riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisega. |
| --- | --- |

iii)

määrama kindlaks, kuidas kohaldatakse eelarveraamistikku tulevikus kooskõlas riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamisega.

Samuti kutsutakse Ühendkuningriiki üles paremini järgima tegevusjuhendi andmenõudeid.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside ülevaade

| | | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutus, %) | LP dets 2008 | 3 | – 0,25 | – 0,5 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| KOM jaan 2009 | 3,0 | – 0,6 | – 2,3 | 0,9 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2008 | 2,25 | 3,75 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM jaan 2009 | 2,2 | 3,4 | – 0,3 | 1,3 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM jaan 2009 | 2,0 | 0,5 | – 2,4 | – 2,8 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 0,0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) (6) | LP dets 2008 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM jaan 2009 | – 2,6 | – 2,0 | – 5,5 | – 5,7 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) (7) | LP dets 2008 | 37,9 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 |
| KOM jaan 2009 | 42,1 | 41,4 | 41,2 | 41,6 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 38,6 | 38,8 | 39,0 | 39,2 | 39,3 | 39,5 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) (7) | LP dets 2008 | 40,7 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 |
| KOM jaan 2009 | 44,9 | 47,2 | 50,8 | 50,8 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 41,6 | 41,7 | 41,4 | 41,3 | 41,1 | 41,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 2,8 | – 5,5 | – 8,2 | – 7,1 | – 5,6 | – 4,4 | – 3,4 |
| KOM jaan 2009 | – 2,8 | – 5,7 | – 9,5 | – 9,2 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 0,6 | – 3,4 | – 6,4 | – 4,5 | – 2,6 | – 1,4 | – 0,3 |
| KOM jaan 2009 | – 0,6 | – 3,5 | – 7,1 | – 6,4 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM jaan 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM jaan 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 43,2 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 |
| KOM jaan 2009 | 43,2 | 53,7 | 64,6 | 71,9 | puudub | puudub | puudub |
| LP nov 2007 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

SKP reaalkasv

(muutus, %)

LP dets 2008

3

– 0,25

– 0,5

2

3

3

3

KOM jaan 2009

3,0

– 0,6

– 2,3

0,9

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

3

3

2

2,75

2,5

2,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2008

2,25

3,75

1

2

2

2

2

KOM jaan 2009

2,2

3,4

– 0,3

1,3

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

2,25

2

2

2

2

2

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2008

1,0

– 0,5

– 2,4

– 2,1

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM jaan 2009

2,0

0,5

– 2,4

– 2,8

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

0,0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst) (6)

LP dets 2008

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM jaan 2009

– 2,6

– 2,0

– 5,5

– 5,7

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst) (7)

LP dets 2008

37,9

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

KOM jaan 2009

42,1

41,4

41,2

41,6

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

38,6

38,8

39,0

39,2

39,3

39,5

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst) (7)

LP dets 2008

40,7

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

KOM jaan 2009

44,9

47,2

50,8

50,8

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

41,6

41,7

41,4

41,3

41,1

41,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

– 2,8

– 5,5

– 8,2

– 7,1

– 5,6

– 4,4

– 3,4

KOM jaan 2009

– 2,8

– 5,7

– 9,5

– 9,2

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

– 3,0

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

– 0,6

– 3,4

– 6,4

– 4,5

– 2,6

– 1,4

– 0,3

KOM jaan 2009

– 0,6

– 3,5

– 7,1

– 6,4

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0,0

0,3

0,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

LP dets 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM jaan 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

– 3,0

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

puudub

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

LP dets 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM jaan 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2008

43,2

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

KOM jaan 2009

43,2

53,7

64,6

71,9

puudub

puudub

puudub

LP nov 2007

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus on arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid ka muud hiljem saadud teavet.

(3)  Finantsinstitutsioonides osaluse omandamine võiks ühekordselt suurendada valitsemissektori puudujääki sõltuvalt sellest, missugune on aktsiate ostuhinna ning valitseva turuhinna või õiglase väärtuse suhe. Eurostat kontrollib praegu seda, kuidas on statistiliselt kajastatud riigi võlaväärtpabereid, mis on välja lastud spetsiaalsete likviidsuskavade (special liquidity scheme) rahastamiseks, ning varade ostu vahendit (asset purchase facility), mida kumbagi ei käsitata programmis valitsemissektori võlana.

(4)  Eelkõige raskendab tööturgu puudutavate andmete puudumine oluliselt SKP lõhe ümberarvutamist vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe. KOM jaan 2009 andmed põhinevad hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2008–2010 on vastavalt 1,5 %, 0,9 % ja 1,0 %.

(6)  Andmed kajastavad kalendriaastat.

(7)  Kogutulusid ja -kulusid käsitlevad andmed ei ole programmis esitatud ühtlustatud ESA95 alusel. Seetõttu ei ole need otseselt võrreldavad komisjoni talituste poolt 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis esitatud prognoosidega. Aastate 2012/2013 ja 2013/2014 puhul on valitsemissektori tulusid ja kulusid käsitlevad andmed tuletatud avalikku sektorit puudutavatest andmetest.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Programmiperioodi jooksul ei ole ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/39

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 68/08)

16. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5456 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5456 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/39

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 68/09)

16. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5474 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5474 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/40

---

Euro vahetuskurss (1)

20. märts 2009

(2009/C 68/10)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3549 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,87 |
| DKK | Taani kroon | 7,4515 |
| GBP | Inglise nael | 0,93950 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0560 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5291 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6500 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,628 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 298,36 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7083 |
| PLN | Poola zlott | 4,5662 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2972 |
| TRY | Türgi liir | 2,2872 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9685 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6770 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,5008 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,4240 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0535 |
| KRW | Korea won | 1 901,81 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,0680 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2509 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4511 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 974,27 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9352 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,360 |
| RUB | Vene rubla | 45,4920 |
| THB | Tai baht | 47,848 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0519 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,1995 |
| INR | India ruupia | 68,5170 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3549

JPY

Jaapani jeen

129,87

DKK

Taani kroon

7,4515

GBP

Inglise nael

0,93950

SEK

Rootsi kroon

11,0560

CHF

Šveitsi frank

1,5291

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6500

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,628

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

298,36

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7083

PLN

Poola zlott

4,5662

RON

Rumeenia leu

4,2972

TRY

Türgi liir

2,2872

AUD

Austraalia dollar

1,9685

CAD

Kanada dollar

1,6770

HKD

Hong Kongi dollar

10,5008

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,4240

SGD

Singapuri dollar

2,0535

KRW

Korea won

1 901,81

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,0680

CNY

Hiina jüaan

9,2509

HRK

Horvaatia kuna

7,4511

IDR

Indoneesia ruupia

15 974,27

MYR

Malaisia ringit

4,9352

PHP

Filipiini peeso

65,360

RUB

Vene rubla

45,4920

THB

Tai baht

47,848

BRL

Brasiilia reaal

3,0519

MXN

Mehhiko peeso

19,1995

INR

India ruupia

68,5170

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/41

---

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. aprillist 2009

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(2009/C 68/11)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse rakendusmäärust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2009 | ... | 2,74 | 2,74 | 7,63 | 2,74 | 2,96 | 2,74 | 4,57 | 7,34 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 10,01 | 2,74 | 2,74 | 9,53 | 2,74 | 13,20 | 2,74 | 2,74 | 5,62 | 2,74 | 17,29 | 2,30 | 2,74 | 2,74 | 2,84 |
| 1.3.2009 | 31.3.2009 | 3,47 | 3,47 | 7,63 | 3,47 | 3,74 | 3,47 | 6,00 | 7,34 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 10,01 | 3,47 | 3,47 | 9,53 | 3,47 | 13,20 | 3,47 | 3,47 | 6,78 | 3,47 | 17,29 | 3,31 | 3,47 | 3,47 | 3,58 |
| 1.2.2009 | 28.2.2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 13,20 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 4,31 | 4,99 | 4,99 | 4,81 |
| 1.1.2009 | 31.1.2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 11,05 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 5,18 | 4,99 | 4,99 | 5,70 |
| 1.12.2008 | 31.12.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 7,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 15,87 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.11.2008 | 30.11.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.10.2008 | 31.10.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1.9.2008 | 30.9.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008 | 31.8.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2009

...

2,74

2,74

7,63

2,74

2,96

2,74

4,57

7,34

2,74

2,74

2,74

2,74

10,01

2,74

2,74

9,53

2,74

13,20

2,74

2,74

5,62

2,74

17,29

2,30

2,74

2,74

2,84

1.3.2009

31.3.2009

3,47

3,47

7,63

3,47

3,74

3,47

6,00

7,34

3,47

3,47

3,47

3,47

10,01

3,47

3,47

9,53

3,47

13,20

3,47

3,47

6,78

3,47

17,29

3,31

3,47

3,47

3,58

1.2.2009

28.2.2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

13,20

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

4,31

4,99

4,99

4,81

1.1.2009

31.1.2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

11,05

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

5,18

4,99

4,99

5,70

1.12.2008

31.12.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

7,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

15,87

5,49

5,36

5,00

5,66

1.11.2008

30.11.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

5,00

5,66

1.10.2008

31.10.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1.9.2008

30.9.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008

31.8.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/42

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 68/12)

| 1. | 16. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, mis kuulub kontserni RBSK Group (edaspidi „RBSK”, Austria), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., mille üle panganduskontsernil Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank (edaspidi „DZ” Saksamaa) on valitsev mõju, ja Raiffeisen Bank S.A. (edaspidi „RBRO”, Rumeenia), mille üle kontsernil Raiffeisen Zentralbank Österreich Aktiengesellschaft (edaspidi „RZB”, Austria) on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. (edaspidi „RBL”, Rumeenia) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

16. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, mis kuulub kontserni RBSK Group (edaspidi „RBSK”, Austria), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., mille üle panganduskontsernil Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank (edaspidi „DZ” Saksamaa) on valitsev mõju, ja Raiffeisen Bank S.A. (edaspidi „RBRO”, Rumeenia), mille üle kontsernil Raiffeisen Zentralbank Österreich Aktiengesellschaft (edaspidi „RZB”, Austria) on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. (edaspidi „RBL”, Rumeenia) üle ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | RBSK: eluasemehoiuste ja -laenudega seonduv äritegevus; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

RBSK: eluasemehoiuste ja -laenudega seonduv äritegevus;

| — | DZ: pangandus-, kindlustus- ja varahaldusteenused; |
| --- | --- |

—

DZ: pangandus-, kindlustus- ja varahaldusteenused;

| — | RZB: kommerts- ja investeerimispank; |
| --- | --- |

—

RZB: kommerts- ja investeerimispank;

| — | RBRO: RZB-le kuuluv Rumeenias tegutsev universaalpank; |
| --- | --- |

—

RBRO: RZB-le kuuluv Rumeenias tegutsev universaalpank;

| — | RBL: eluasemehoiuste ja -laenudega seonduv äritegevus Rumeenias. |
| --- | --- |

—

RBL: eluasemehoiuste ja -laenudega seonduv äritegevus Rumeenias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 21.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 68/43

---

Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määruse (EÜ) nr 242/2009 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklis 2 osutatud loetellu

(2009/C 68/13)

| 1. | Ühises seisukohas 2008/369/ÜVJP (1) kutsutakse ühendust üles külmutama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1533 (2004), 1596 (2005), 1807 (2008) ja 1857 (2008) kohaselt koostatud loetelus (mida korrapäraselt ajakohastab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) alusel moodustatud komitee) nimetatud Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste rahalised vahendid ja majandusressursid.
  Nimetatud ÜRO komitee koostatud loetelus on järgmised isikud ja üksused:






  — | isikud või üksused, kes rikuvad relvaembargot ja artiklis 1 osutatud seotud meetmeid; |
| --- | --- | --- |

1.

Ühises seisukohas 2008/369/ÜVJP (1) kutsutakse ühendust üles külmutama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1533 (2004), 1596 (2005), 1807 (2008) ja 1857 (2008) kohaselt koostatud loetelus (mida korrapäraselt ajakohastab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) alusel moodustatud komitee) nimetatud Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste rahalised vahendid ja majandusressursid.

Nimetatud ÜRO komitee koostatud loetelus on järgmised isikud ja üksused:

—

isikud või üksused, kes rikuvad relvaembargot ja artiklis 1 osutatud seotud meetmeid;

| — | Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevate võõramaiste relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nendesse rühmitustesse kuuluvate võitlejate desarmeerimist ja vabatahtlikku repatrieerimist või ümberasustamist; |
| --- | --- |

—

Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevate võõramaiste relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nendesse rühmitustesse kuuluvate võitlejate desarmeerimist ja vabatahtlikku repatrieerimist või ümberasustamist;

| — | väljastpoolt Kongo Demokraatlikku Vabariiki abi saavate Kongo relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nende võitlejate osalemist desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja reintegreerimisprotsessis; |
| --- | --- |

—

väljastpoolt Kongo Demokraatlikku Vabariiki abi saavate Kongo relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nende võitlejate osalemist desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja reintegreerimisprotsessis;

| — | Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevad poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes kohaldatavat rahvusvahelist õigust rikkudes värbavad või kasutavad lapsi relvastatud konfliktides; |
| --- | --- |

—

Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevad poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes kohaldatavat rahvusvahelist õigust rikkudes värbavad või kasutavad lapsi relvastatud konfliktides;

| — | Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevad isikud, kes rikuvad tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes relvastatud konfliktides sihtmärgiks lapsi või naisi, sealhulgas tappes, sandistades, seksuaalset vägivalda kasutades, inimrööve toime pannes ja sunniviisiliselt ümber asustades; |
| --- | --- |

—

Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevad isikud, kes rikuvad tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes relvastatud konfliktides sihtmärgiks lapsi või naisi, sealhulgas tappes, sandistades, seksuaalset vägivalda kasutades, inimrööve toime pannes ja sunniviisiliselt ümber asustades;

| — | isikud, kes takistavad juurdepääsu humanitaarabile või selle jagamist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas; |
| --- | --- |

—

isikud, kes takistavad juurdepääsu humanitaarabile või selle jagamist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas;

| — | isikud või üksused, kes toetavad loodusressurssidega ebaseadusliku kauplemise kaudu ebaseaduslikke relvastatud rühmitusi Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas. |
| --- | --- |

—

isikud või üksused, kes toetavad loodusressurssidega ebaseadusliku kauplemise kaudu ebaseaduslikke relvastatud rühmitusi Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas.

| 2. | ÜRO komitee otsustas 3. märtsil 2009 lisada asjaomasesse loetellu mitu füüsilist isikut. Asjaomased füüsilised isikud võivad esitada ÜRO komiteele igal ajal koos tõendusmaterjaliga taotluse nende eespool nimetatud ÜRO loetellu lisamise otsus läbi vaadata. Taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

2.

ÜRO komitee otsustas 3. märtsil 2009 lisada asjaomasesse loetellu mitu füüsilist isikut. Asjaomased füüsilised isikud võivad esitada ÜRO komiteele igal ajal koos tõendusmaterjaliga taotluse nende eespool nimetatud ÜRO loetellu lisamise otsus läbi vaadata. Taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

Lisateave: http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Komisjon on vastavalt punktis 2 osutatud ÜRO otsusele vastu võtnud määruse (EÜ) nr 242/2009 (2), millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) (3) I lisa.
  Seetõttu kohaldatakse asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes järgmisi määruses (EÜ) nr 1183/2005 sätestatud meetmeid:






  a) | kõigi neile kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside otsese või kaudse nende käsutusse või nende toetuseks andmise keelamine (artikkel 2) ning |
| --- | --- | --- |

3.

Komisjon on vastavalt punktis 2 osutatud ÜRO otsusele vastu võtnud määruse (EÜ) nr 242/2009 (2), millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) (3) I lisa.

Seetõttu kohaldatakse asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes järgmisi määruses (EÜ) nr 1183/2005 sätestatud meetmeid:

a)

kõigi neile kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside otsese või kaudse nende käsutusse või nende toetuseks andmise keelamine (artikkel 2) ning

| b) | teadlikult ja tahtlikult niisuguses tegevuses osalemise keelamine, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktis a nimetatud meetmetest kõrvalehoidmisele. |
| --- | --- |

b)

teadlikult ja tahtlikult niisuguses tegevuses osalemise keelamine, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktis a nimetatud meetmetest kõrvalehoidmisele.

| 4. | Vastavalt ÜRO 3. märtsi 2009. aasta otsusele määruse (EÜ) nr 242/2009 alusel nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisasse lisatud füüsilised isikud võivad esitada komisjonile oma seisukoha loetellu lisamise suhtes. Selline taotlus tuleks saata aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| DG External Relations |
| Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A2 — CHAR 12/45 |
| rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Vastavalt ÜRO 3. märtsi 2009. aasta otsusele määruse (EÜ) nr 242/2009 alusel nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisasse lisatud füüsilised isikud võivad esitada komisjonile oma seisukoha loetellu lisamise suhtes. Selline taotlus tuleks saata aadressil:

European Commission

DG External Relations

Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A2 — CHAR 12/45

rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Lisaks juhitakse asjaomaste füüsiliste isikute tähelepanu võimalusele kaevata määrus (EÜ) nr 242/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 230 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustel edasi Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtusse. |
| --- | --- |

5.

Lisaks juhitakse asjaomaste füüsiliste isikute tähelepanu võimalusele kaevata määrus (EÜ) nr 242/2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 230 lõigetes 4 ja 5 sätestatud tingimustel edasi Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtusse.

| 6. | Määruse (EÜ) nr 242/2009 loeteludes nimetatud füüsiliste isikute isikuandmeid käideldakse vastavalt määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) sätestatud eeskirjadele. Kõik taotlused, sealhulgas näiteks täiendava teabe saamiseks või määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaste (näiteks isikuandmete kontrollimise ja parandamise) õiguste kasutamiseks esitatavad taotlused tuleks saata komisjonile punktis 4 osutatud aadressil. |
| --- | --- |

6.

Määruse (EÜ) nr 242/2009 loeteludes nimetatud füüsiliste isikute isikuandmeid käideldakse vastavalt määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) sätestatud eeskirjadele. Kõik taotlused, sealhulgas näiteks täiendava teabe saamiseks või määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaste (näiteks isikuandmete kontrollimise ja parandamise) õiguste kasutamiseks esitatavad taotlused tuleks saata komisjonile punktis 4 osutatud aadressil.

| 7. | Lisaks juhitakse I lisas loetletud füüsiliste isikute tähelepanu võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 1183/2005 II lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et saada luba kasutada külmutatud vahendeid ja majandusressursse põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 3. |
| --- | --- |

7.

Lisaks juhitakse I lisas loetletud füüsiliste isikute tähelepanu võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 1183/2005 II lisas loetletud veebisaitidel osutatud liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et saada luba kasutada külmutatud vahendeid ja majandusressursse põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 3.

---

(1)  ELT L 127, 15.5.2008, lk 84.

(2)  ELT L 75, 21.3.2009.

(3)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---