# Официален вестник C 70/2009

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 70 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5224 март 2009 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 70

Издание на български език

Информация и известия

Година 5224 март 2009 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2009/C 070/01 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2008-2011 г. | 1 |
| 2009/C 070/02 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за сближаване на Литва за периода 2008-2011 г. | 8 |
| 2009/C 070/03 | Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2008-2010 г. | 13 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2009/C 070/01

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2008-2011 г.

1

2009/C 070/02

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за сближаване на Литва за периода 2008-2011 г.

8

2009/C 070/03

Становище на Съвета от 10 март 2009 г. относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2008-2010 г.

13

| | II   Известия |
| --- | --- |
| | ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Комисия |
| 2009/C 070/04 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  ) | 19 |
| 2009/C 070/05 | Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО — Случаи, в които Комисията няма възражения | 20 |

II   Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

2009/C 070/04

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  )

1

19

2009/C 070/05

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО — Случаи, в които Комисията няма възражения

20

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2009/C 070/06 | Списък на извършените от Съвета назначения — Януари и февруари 2009 г. (социална област) | 22 |
| | Комисия |
| 2009/C 070/07 | Обменен курс на еврото | 24 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2009/C 070/08 | Сведения, които държавите-членки съобщават във връзка с държавната помощ, предоставена в съответствие с Регламент (ЕО) No 1628/2006 на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО националните помощи за регионални инвестиции (
  1
  ) | 25 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2009/C 070/06

Списък на извършените от Съвета назначения — Януари и февруари 2009 г. (социална област)

22

Комисия

2009/C 070/07

Обменен курс на еврото

24

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2009/C 070/08

Сведения, които държавите-членки съобщават във връзка с държавната помощ, предоставена в съответствие с Регламент (ЕО) No 1628/2006 на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО националните помощи за регионални инвестиции (
  1
  )

1

25

| | V   Обявления |
| --- | --- |
| | ДРУГИ АКТОВЕ |
| | Комисия |
| 2009/C 070/09 | Публикация на заявка за регистрация съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни | 27 |

V   Обявления

ДРУГИ АКТОВЕ

Комисия

2009/C 070/09

Публикация на заявка за регистрация съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

27

| | Поправка |
| --- | --- |
| 2009/C 070/10 | Поправка на списъка на натуралните минерални води, признати от държавите-членки (ОВ C 54, 7.3.2009 г.) | 32 |

Поправка

2009/C 070/10

Поправка на списъка на натуралните минерални води, признати от държавите-членки (ОВ C 54, 7.3.2009 г.)

(ОВ C 54, 7.3.2009 г.)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2008-2011 г.

(2009/C 70/01)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗРАЗИ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Италия за периода от 2008 г. до 2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Италия за периода от 2008 г. до 2011 г.

| (2) | Освен продължителните структурни слабости, които не позволяваха задоволителен растеж на производителността в продължение на няколко години, световното забавяне на икономическия растеж оказва сериозно влияние на икономиката на Италия, въпреки че ниското ниво на задлъжнялост на италианския частен сектор и относително стабилната финансова система осигуряваха досега известна защита от прякото въздействие на финансовата криза. Още в средата на 2007 г., много преди задълбочаването на кризата на финансовите пазари, се забелязваше ясно изразено забавяне на растежа на реалния БВП в Италия. През втората половина на 2008 г. това забавяне прерасна в рецесия поради колебливо вътрешно търсене и намаляващ износ. Възстановяването на доверието на бизнеса и на потребителите, осигуряването на достъп до кредитиране, по-специално за МСП, улесняването на приспособяването на трудовия пазар към условията на нарастваща безработица и подобряването на условията за растеж на производителността и за засилена конкурентоспособност от гледна точка на себестойността са сред основните краткосрочни предизвикателства. С оглед на много високия държавен дълг и свързаното с него лихвено бреме трябва да бъде намерен точния баланс между отговора на италианското правителство на тези предизвикателства и необходимостта да се избегне значително влошаване на публичните финанси. Планираната фискална политика през 2009 г. е до голяма степен неутрална. В този контекст през ноември 2008 г. правителството прие пакет за възстановяване на икономиката в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), който има за цел да се подкрепят домакинствата и предприятията с ниски доходи, като в същото време се стимулират публичните инвестиции. През февруари 2009 г. бяха приети допълнителни мерки за стимулиране на търсенето на енергийно ефективни дълготрайни стоки. Въпреки това забавянето на икономическия растеж подлага на сериозен натиск публичните финанси на Италия. |
| --- | --- |

(2)

Освен продължителните структурни слабости, които не позволяваха задоволителен растеж на производителността в продължение на няколко години, световното забавяне на икономическия растеж оказва сериозно влияние на икономиката на Италия, въпреки че ниското ниво на задлъжнялост на италианския частен сектор и относително стабилната финансова система осигуряваха досега известна защита от прякото въздействие на финансовата криза. Още в средата на 2007 г., много преди задълбочаването на кризата на финансовите пазари, се забелязваше ясно изразено забавяне на растежа на реалния БВП в Италия. През втората половина на 2008 г. това забавяне прерасна в рецесия поради колебливо вътрешно търсене и намаляващ износ. Възстановяването на доверието на бизнеса и на потребителите, осигуряването на достъп до кредитиране, по-специално за МСП, улесняването на приспособяването на трудовия пазар към условията на нарастваща безработица и подобряването на условията за растеж на производителността и за засилена конкурентоспособност от гледна точка на себестойността са сред основните краткосрочни предизвикателства. С оглед на много високия държавен дълг и свързаното с него лихвено бреме трябва да бъде намерен точния баланс между отговора на италианското правителство на тези предизвикателства и необходимостта да се избегне значително влошаване на публичните финанси. Планираната фискална политика през 2009 г. е до голяма степен неутрална. В този контекст през ноември 2008 г. правителството прие пакет за възстановяване на икономиката в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), който има за цел да се подкрепят домакинствата и предприятията с ниски доходи, като в същото време се стимулират публичните инвестиции. През февруари 2009 г. бяха приети допълнителни мерки за стимулиране на търсенето на енергийно ефективни дълготрайни стоки. Въпреки това забавянето на икономическия растеж подлага на сериозен натиск публичните финанси на Италия.

| (3) | Макроикономическият сценарий, който стои в основата на програмата, предвижда допълнително намаляване на реалния БВП с 2 % през 2009 г., след отбелязания спад с 0,6 % през 2008 г. През 2010 г. се очаква растежът на реалния БВП леко да се възстанови до 0,3 %, и по-осезаемо през 2011 г. — до 1 %. При тези макроикономически прогнози са взети предвид мерките за възстановяване, приети на 28 ноември 2008 г., чието въздействие върху икономиката обаче няма количествено измерение. Оценяван въз основа на наличната понастоящем информация (2), направена достъпна след крайната дата за прогнозите на програмата, икономическият растеж може да се окаже дори по-нисък от предвиденото в програмата. Също в тази връзка прогнозите за трудовата заетост през 2009 г. в програмата изглеждат по-скоро оптимистични, особено по отношение на отработените часове. За разлика от това прогнозите относно инфлацията изглеждат реалистични. Заложените в програмата предвиждания за инфлацията, както и умереното нарастване в средносрочен план на разходите за труд на единица продукция, предполагат известно овладяване на загубата на конкурентоспособност, която се наблюдава в Италия от края на 90-те години. |
| --- | --- |

(3)

Макроикономическият сценарий, който стои в основата на програмата, предвижда допълнително намаляване на реалния БВП с 2 % през 2009 г., след отбелязания спад с 0,6 % през 2008 г. През 2010 г. се очаква растежът на реалния БВП леко да се възстанови до 0,3 %, и по-осезаемо през 2011 г. — до 1 %. При тези макроикономически прогнози са взети предвид мерките за възстановяване, приети на 28 ноември 2008 г., чието въздействие върху икономиката обаче няма количествено измерение. Оценяван въз основа на наличната понастоящем информация (2), направена достъпна след крайната дата за прогнозите на програмата, икономическият растеж може да се окаже дори по-нисък от предвиденото в програмата. Също в тази връзка прогнозите за трудовата заетост през 2009 г. в програмата изглеждат по-скоро оптимистични, особено по отношение на отработените часове. За разлика от това прогнозите относно инфлацията изглеждат реалистични. Заложените в програмата предвиждания за инфлацията, както и умереното нарастване в средносрочен план на разходите за труд на единица продукция, предполагат известно овладяване на загубата на конкурентоспособност, която се наблюдава в Италия от края на 90-те години.

| (4) | Според междинните прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет е нараснал до 2,8 % от БВП през 2008 г., докато целевото равнище за дефицита в актуализираната програма от ноември 2007 г. е 2,2 %. По-лошият от очакваното резултат е въпреки положителния базов ефект, тъй като дефицитът за 2007 г. възлиза на 1,6 % от БВП, докато очакванията в предишната програма са били за 2,4 %. По-добрата изходна позиция през 2007 г. беше повече от компенсирана от развитието през 2008 г., дължащо се отчасти на неблагоприятните икономически условия. Освен това по-високите лихвени проценти доведоха до по-високи разходи по погасяването на дълга. Спадът на растежа на приходите надхвърля въздействието на забавянето на икономическия растеж и отразява прилагането на различни дискреционни мерки, а именно: приетото от работодателите през 2008 г. намаление на задължителното облагане на трудовите доходи (за служители на постоянни договори), предвидено за 2007 г., пълното премахване на данъка върху жилищен имот, предназначен за постоянно местожителство, и отлагането за 2009 г. на някои срокове за плащане на данъци, приети с пакета за възстановяване на икономиката в края на 2008 г. Структурният дефицит, т.е. коригираният спрямо фазата на икономическия цикъл дефицит, без еднократни и други временни мерки, се е увеличил според изчисленията с половин процентен пункт от БВП спрямо 2007 г. За сравнение в актуализираната програма от ноември 2007 г. се предвиждаше подобрение с четвърт процентен пункт. |
| --- | --- |

(4)

Според междинните прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. дефицитът на консолидирания държавен бюджет е нараснал до 2,8 % от БВП през 2008 г., докато целевото равнище за дефицита в актуализираната програма от ноември 2007 г. е 2,2 %. По-лошият от очакваното резултат е въпреки положителния базов ефект, тъй като дефицитът за 2007 г. възлиза на 1,6 % от БВП, докато очакванията в предишната програма са били за 2,4 %. По-добрата изходна позиция през 2007 г. беше повече от компенсирана от развитието през 2008 г., дължащо се отчасти на неблагоприятните икономически условия. Освен това по-високите лихвени проценти доведоха до по-високи разходи по погасяването на дълга. Спадът на растежа на приходите надхвърля въздействието на забавянето на икономическия растеж и отразява прилагането на различни дискреционни мерки, а именно: приетото от работодателите през 2008 г. намаление на задължителното облагане на трудовите доходи (за служители на постоянни договори), предвидено за 2007 г., пълното премахване на данъка върху жилищен имот, предназначен за постоянно местожителство, и отлагането за 2009 г. на някои срокове за плащане на данъци, приети с пакета за възстановяване на икономиката в края на 2008 г. Структурният дефицит, т.е. коригираният спрямо фазата на икономическия цикъл дефицит, без еднократни и други временни мерки, се е увеличил според изчисленията с половин процентен пункт от БВП спрямо 2007 г. За сравнение в актуализираната програма от ноември 2007 г. се предвиждаше подобрение с четвърт процентен пункт.

| (5) | Според програмата дефицитът ще се увеличи от 2,6 % от БВП през 2008 г. на 3,7 % от БВП през 2009 г., което е над референтната стойност от 3 % от БВП. За сравнение в междинните прогнози на службите на Комисията се предвижда дефицит в размер на 3,8 %. Увеличението на дефицита отразява въздействието на автоматичните стабилизатори, като в същото време планираната фискална политика е до голяма степен неутрална. По-конкретно, предполага се, че растежът на първичните разходи, въпреки че досега е бил умерен (3,1 % в номинално изражение в сравнение с 4,5 % средно за периода 1999-2007 г.), силно ще надхвърли растежа на номиналния БВП. Растежът на приходите значително ще се забави, но в по-малка степен от данъчната основа, което също отразява комбинация от еднократни и дискреционни мерки с постоянен характер, приети с пакета за възстановяване на икономиката и с тригодишния пакет от фискални мерки, както и положително развитие в сферата на социалноосигурителните вноски. По-ниските лихвени проценти ще намалят незначително лихвените разходи, въпреки по-високия дълг, като по този начин ще се осигури известно облекчение на публичните финанси. В резултат на това развитие структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата, ще се подобри с четвърт процентен пункт от БВП спрямо 2008 г. |
| --- | --- |

(5)

Според програмата дефицитът ще се увеличи от 2,6 % от БВП през 2008 г. на 3,7 % от БВП през 2009 г., което е над референтната стойност от 3 % от БВП. За сравнение в междинните прогнози на службите на Комисията се предвижда дефицит в размер на 3,8 %. Увеличението на дефицита отразява въздействието на автоматичните стабилизатори, като в същото време планираната фискална политика е до голяма степен неутрална. По-конкретно, предполага се, че растежът на първичните разходи, въпреки че досега е бил умерен (3,1 % в номинално изражение в сравнение с 4,5 % средно за периода 1999-2007 г.), силно ще надхвърли растежа на номиналния БВП. Растежът на приходите значително ще се забави, но в по-малка степен от данъчната основа, което също отразява комбинация от еднократни и дискреционни мерки с постоянен характер, приети с пакета за възстановяване на икономиката и с тригодишния пакет от фискални мерки, както и положително развитие в сферата на социалноосигурителните вноски. По-ниските лихвени проценти ще намалят незначително лихвените разходи, въпреки по-високия дълг, като по този начин ще се осигури известно облекчение на публичните финанси. В резултат на това развитие структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на информацията в програмата, ще се подобри с четвърт процентен пункт от БВП спрямо 2008 г.

| (6) | По отношение на средносрочната бюджетна стратегия програмата потвърждава стремежа към изпълнението на средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, но не и определената дата за нейното постигане (2011 г.). Забавянето на икономическия растеж предполага закъснение с плана за бюджетна консолидация, заложен в тригодишния пакет от фискални мерки, който бе одобрен през лятото на 2008 г. Запазва се и формулирания в пакета стремеж към основаната на разходите корекция, по-специално чрез широко потвърждаване на средносрочните прогнози за отделните категории разходи и на мерките за нейното постигане. Въпреки че не беше предвидено пакета за възстановяване на икономиката да оказва влияние върху бюджета, изпълнението му предполага известно отлагане на основаната на разходите корекция поради нарастващите инвестиции и еднократни плащания в полза на домакинствата през 2009 г. След очакваното му рязко нарастване през 2009 г., съотношението на първичните разходи спрямо БВП постепенно ще се възстанови на равнище, близко до това от 2008 г., благодарение на подобрените икономически условия и силно смекчените годишни нараствания, планирани за периода 2010-2011 г. (средно с 0,8 % в номинално изражение). Очаква се съотношението на приходите спрямо БВП да се увеличи слабо между 2008 г. и 2011 г. След като достигне връхната си точка през 2009 г., номиналният дефицит се очаква да намалее до 3,3 % от БВП през 2010 г. и до 2,9 % от БВП през 2011 г. Планираното увеличаване на лихвените разходи след 2010 г. предполага по-бързо подобряване на първичното салдо. Преизчисленото структурно салдо ще продължи да се подобрява през 2010 г. и 2011 г. с общо 1 процентен пункт от БВП за двете години. Планираната фискална консолидация за периода 2010-2011 г. зависи от ограниченията, произтичащи от много високия държавен дълг. След като се увеличи до малко под 106 % от БВП през 2008 г., което отразява и превантивното натрупване на ликвидни активи от Италианската централна банка, съотношението на брутния държавен дълг се очаква да продължи да нараства през 2009 г. и 2010 г., достигайки връхна точка от 112 % от БВП преди да намалее слабо до 111,6 % през 2011 г. Основните причини за това развитие са очакваните ниски първични излишъци и забавения растеж на номиналния БВП. Предвидената в програмата разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо е относително малка, но тя не отчита възможното прилагане на плана за рекапитализация на банките, приет с пакета за възстановяване на икономиката, тъй като той все още не е използван. |
| --- | --- |

(6)

По отношение на средносрочната бюджетна стратегия програмата потвърждава стремежа към изпълнението на средносрочната цел за балансирана бюджетна позиция в структурно изражение, но не и определената дата за нейното постигане (2011 г.). Забавянето на икономическия растеж предполага закъснение с плана за бюджетна консолидация, заложен в тригодишния пакет от фискални мерки, който бе одобрен през лятото на 2008 г. Запазва се и формулирания в пакета стремеж към основаната на разходите корекция, по-специално чрез широко потвърждаване на средносрочните прогнози за отделните категории разходи и на мерките за нейното постигане. Въпреки че не беше предвидено пакета за възстановяване на икономиката да оказва влияние върху бюджета, изпълнението му предполага известно отлагане на основаната на разходите корекция поради нарастващите инвестиции и еднократни плащания в полза на домакинствата през 2009 г. След очакваното му рязко нарастване през 2009 г., съотношението на първичните разходи спрямо БВП постепенно ще се възстанови на равнище, близко до това от 2008 г., благодарение на подобрените икономически условия и силно смекчените годишни нараствания, планирани за периода 2010-2011 г. (средно с 0,8 % в номинално изражение). Очаква се съотношението на приходите спрямо БВП да се увеличи слабо между 2008 г. и 2011 г. След като достигне връхната си точка през 2009 г., номиналният дефицит се очаква да намалее до 3,3 % от БВП през 2010 г. и до 2,9 % от БВП през 2011 г. Планираното увеличаване на лихвените разходи след 2010 г. предполага по-бързо подобряване на първичното салдо. Преизчисленото структурно салдо ще продължи да се подобрява през 2010 г. и 2011 г. с общо 1 процентен пункт от БВП за двете години. Планираната фискална консолидация за периода 2010-2011 г. зависи от ограниченията, произтичащи от много високия държавен дълг. След като се увеличи до малко под 106 % от БВП през 2008 г., което отразява и превантивното натрупване на ликвидни активи от Италианската централна банка, съотношението на брутния държавен дълг се очаква да продължи да нараства през 2009 г. и 2010 г., достигайки връхна точка от 112 % от БВП преди да намалее слабо до 111,6 % през 2011 г. Основните причини за това развитие са очакваните ниски първични излишъци и забавения растеж на номиналния БВП. Предвидената в програмата разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо е относително малка, но тя не отчита възможното прилагане на плана за рекапитализация на банките, приет с пакета за възстановяване на икономиката, тъй като той все още не е използван.

| (7) | Резултатите за дефицита може да се окажат по-лоши от предвиденото в програмата за съответния период. Първо, икономическият растеж може да се окаже по-нисък. Второ, очакваното смекчено нарастване на първичните разходи за периода 2010-2011 г. изисква строго прилагане на всички равнища на управление на основаната на разходите корекция, заложена в тригодишния пакет, който бе приет през лятото на 2008 г. Трето, прогнозите в програмата по отношение на социалноосигурителните вноски, по-специално за 2009 г., може и да не се реализират, също и поради по-скоро оптимистичните предположения за растежа на трудовата заетост. И накрая, въпреки че се предвижда пълното им финансиране, приетият през ноември 2008 г. пакет за възстановяване на икономиката и приетите през февруари 2009 г. нови фискални стимули за закупуване на дълготрайни стоки (тези стимули не са включени в програмата) могат да повлияят на бюджетните резултати за 2009 г. По същите причини динамиката на съотношението на дълга след 2009 г. може да бъде по-неблагоприятна отколкото е предвидено в програмата. Съотношението на брутния дълг също може да бъде повлияно от евентуални вливания на капитали в банковия сектор. |
| --- | --- |

(7)

Резултатите за дефицита може да се окажат по-лоши от предвиденото в програмата за съответния период. Първо, икономическият растеж може да се окаже по-нисък. Второ, очакваното смекчено нарастване на първичните разходи за периода 2010-2011 г. изисква строго прилагане на всички равнища на управление на основаната на разходите корекция, заложена в тригодишния пакет, който бе приет през лятото на 2008 г. Трето, прогнозите в програмата по отношение на социалноосигурителните вноски, по-специално за 2009 г., може и да не се реализират, също и поради по-скоро оптимистичните предположения за растежа на трудовата заетост. И накрая, въпреки че се предвижда пълното им финансиране, приетият през ноември 2008 г. пакет за възстановяване на икономиката и приетите през февруари 2009 г. нови фискални стимули за закупуване на дълготрайни стоки (тези стимули не са включени в програмата) могат да повлияят на бюджетните резултати за 2009 г. По същите причини динамиката на съотношението на дълга след 2009 г. може да бъде по-неблагоприятна отколкото е предвидено в програмата. Съотношението на брутния дълг също може да бъде повлияно от евентуални вливания на капитали в банковия сектор.

| (8) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението в Италия върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС, като разходите за пенсии, благодарение на проведените пенсионни реформи, се увеличават по-слабо в сравнение със средното за ЕС равнище. Все пак съотношението на пенсионните разходи спрямо БВП остава едно от най-високите за ЕС, а прогнозите се основават на предположението, че приетите реформи ще бъдат изцяло приложени и по-специално, че преразгледаните актюерски коефициенти, които съответстват напълно на основния принцип на реформираната пенсионна система, ще се приложат след 2010 г. Могат да бъдат разгледани допълнителни мерки, по-специално още по-голямо увеличение на пенсионната възраст, в частност за жените. Това би позволило преразпределяне на социалните разходи с цел приближаване към по-широкообхватна и по-единна система за обезщетения при безработица, която осигурява подходящи стимули за работа и ефективни политики за стимулиране на трудовата активност. Бюджетната позиция през 2008 г., както е оценена в програмата и която въпреки че е малко по-лоша от началната позиция в предишната програма, би била достатъчна за стабилизирането на настоящото съотношение на дълга, но не би допринесла за неутрализирането на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Освен това настоящото равнище на брутния дълг е значително над посочената в Договора референтна стойност. Постигането и поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за ограничаване на средносрочния риск за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението в Италия върху бюджета е по-ниско от средното за ЕС, като разходите за пенсии, благодарение на проведените пенсионни реформи, се увеличават по-слабо в сравнение със средното за ЕС равнище. Все пак съотношението на пенсионните разходи спрямо БВП остава едно от най-високите за ЕС, а прогнозите се основават на предположението, че приетите реформи ще бъдат изцяло приложени и по-специално, че преразгледаните актюерски коефициенти, които съответстват напълно на основния принцип на реформираната пенсионна система, ще се приложат след 2010 г. Могат да бъдат разгледани допълнителни мерки, по-специално още по-голямо увеличение на пенсионната възраст, в частност за жените. Това би позволило преразпределяне на социалните разходи с цел приближаване към по-широкообхватна и по-единна система за обезщетения при безработица, която осигурява подходящи стимули за работа и ефективни политики за стимулиране на трудовата активност. Бюджетната позиция през 2008 г., както е оценена в програмата и която въпреки че е малко по-лоша от началната позиция в предишната програма, би била достатъчна за стабилизирането на настоящото съотношение на дълга, но не би допринесла за неутрализирането на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Освен това настоящото равнище на брутния дълг е значително над посочената в Договора референтна стойност. Постигането и поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план би допринесло за ограничаване на средносрочния риск за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | През последните години бе постигнат значителен напредък по отношение на подобрението на бюджетната рамка — основна предпоставка за надеждна средносрочна стратегия за основана на разходите корекция, подкрепена от повишена ефективност и ефикасност на публичните разходи. С приетия през лятото на 2008 г. тригодишен пакет от фискални мерки се укрепва средносрочната бюджетна рамка като се определят ясни годишни горни граници за отделните компоненти на разходите и широкообхватни мерки, свързани с тях. За подобряването на бюджетните институции бяха лансирани и няколко други инициативи. Структурата на държавния бюджет бе подобрена с въвеждането на основана на програмата класификация, която позволява по-добро разпределяне на ресурсите в съответствие с политическите цели на правителството. Отрасловите министерства разполагат с по-голяма гъвкавост по отношение на разпределянето на ресурсите между програмите за разходите съобразно приоритетите. В пет министерства бе проведен пилотен преглед на разходите с цел да бъде оценена ефективността на публичните разходи и в момента намерението е този преглед да се превърне в неделима част от бюджетния процес. Бяха засилени механизмите за привеждане в изпълнение на Пакта за вътрешна стабилност, който регулира бюджетните взаимоотношения между различните равнища на управление. И накрая, предприемат се важни стъпки за подобряване на ефикасността и ефективността на публичната администрация, inter alia чрез насърчаване на по-рационално използване на наличните ресурси и по-добро възнаграждение според заслугите. Основно предизвикателство за управлението на бюджета в бъдеще е определянето на нова рамка за бюджетен федерализъм, която да осигурява отчетността на местното управление и да засилва ефикасността. |
| --- | --- |

(9)

През последните години бе постигнат значителен напредък по отношение на подобрението на бюджетната рамка — основна предпоставка за надеждна средносрочна стратегия за основана на разходите корекция, подкрепена от повишена ефективност и ефикасност на публичните разходи. С приетия през лятото на 2008 г. тригодишен пакет от фискални мерки се укрепва средносрочната бюджетна рамка като се определят ясни годишни горни граници за отделните компоненти на разходите и широкообхватни мерки, свързани с тях. За подобряването на бюджетните институции бяха лансирани и няколко други инициативи. Структурата на държавния бюджет бе подобрена с въвеждането на основана на програмата класификация, която позволява по-добро разпределяне на ресурсите в съответствие с политическите цели на правителството. Отрасловите министерства разполагат с по-голяма гъвкавост по отношение на разпределянето на ресурсите между програмите за разходите съобразно приоритетите. В пет министерства бе проведен пилотен преглед на разходите с цел да бъде оценена ефективността на публичните разходи и в момента намерението е този преглед да се превърне в неделима част от бюджетния процес. Бяха засилени механизмите за привеждане в изпълнение на Пакта за вътрешна стабилност, който регулира бюджетните взаимоотношения между различните равнища на управление. И накрая, предприемат се важни стъпки за подобряване на ефикасността и ефективността на публичната администрация, inter alia чрез насърчаване на по-рационално използване на наличните ресурси и по-добро възнаграждение според заслугите. Основно предизвикателство за управлението на бюджета в бъдеще е определянето на нова рамка за бюджетен федерализъм, която да осигурява отчетността на местното управление и да засилва ефикасността.

| (10) | В края на 2008 г. в отговор на световната финансова криза италианските власти приеха редица мерки, които имат за цел да се защитят вложителите и да се поддържа адекватна степен на ликвидност и капитализация в банките. Тези мерки позволяват на правителството до края на 2009 г. да предостави капитал на банките в състояние на капиталова неадекватност и да гарантира новите задължения на банките в срок до пет години. Освен това беше дадена допълнителна държавна гаранция за банковите депозити на вложителите, което допълнително заздрави относително високото ниво на защита в Италия, осигурено от схемата за застраховане на междубанковите депозити (която осигурява покритие на малко над 100 000 EUR). Накрая, за да бъде подсилен цялостния капацитет на системата да финансира икономическата дейност, Министерството на икономиката и финансите получи правото да изкупува финансови инструменти, емитирани от стабилни банки, регистрирани на борсата, което би се класифицирало като регулаторен капитал.
  Интервенцията на държавата, оценена в програмата на 10 млрд. EUR (около 0,7 % от БВП), се очаква да бъде временна, а банките, които се възползват от нея, се задължават да предоставят заеми на домакинства и МСП при определени ред и условия. |
| --- | --- |

(10)

В края на 2008 г. в отговор на световната финансова криза италианските власти приеха редица мерки, които имат за цел да се защитят вложителите и да се поддържа адекватна степен на ликвидност и капитализация в банките. Тези мерки позволяват на правителството до края на 2009 г. да предостави капитал на банките в състояние на капиталова неадекватност и да гарантира новите задължения на банките в срок до пет години. Освен това беше дадена допълнителна държавна гаранция за банковите депозити на вложителите, което допълнително заздрави относително високото ниво на защита в Италия, осигурено от схемата за застраховане на междубанковите депозити (която осигурява покритие на малко над 100 000 EUR). Накрая, за да бъде подсилен цялостния капацитет на системата да финансира икономическата дейност, Министерството на икономиката и финансите получи правото да изкупува финансови инструменти, емитирани от стабилни банки, регистрирани на борсата, което би се класифицирало като регулаторен капитал.

Интервенцията на държавата, оценена в програмата на 10 млрд. EUR (около 0,7 % от БВП), се очаква да бъде временна, а банките, които се възползват от нея, се задължават да предоставят заеми на домакинства и МСП при определени ред и условия.

| (11) | В рамките на до голяма степен неутрална фискална политика, правителството предприе мерки в подкрепа на икономиката, в съответствие с ЕПИВ, които възлизат на около 0,4 % от БВП през 2009 г. и на 0,2 % през 2010 г. Според официалните изчисления въздействието на тези мерки върху бюджета е напълно компенсирано от еднократни приходи и някои постоянни увеличения на данъци, произтичащи предимно от борбата с избягването и неплащането на данъци. Мерките за увеличаване на разполагаемия доход на домакинствата и за възстановяване на доверието на потребителите включват еднократен паричен трансфер към домакинствата с ниски доходи, отпускане на обезщетения за безработни на работници в нетипични трудови правоотношения и замразявания на някои такси. Подкрепата за предприятията се предоставя предимно под формата на отлагане на сроковете за плащане на данъци и намаление на корпоративния подоходен данък. Данъчните облекчения за заплатите в зависимост от резултатите имат за цел да засилят производителността, като в същото време намалят разходите за труд. Накрая, правителството се опитва да преразпредели наличните средства от ЕС и национални средства, така че да ускори изпълнението на приоритетните проекти за инфраструктурата. Мерките са целенасочени и своевременни, имайки предвид че планираното увеличение на публичните инвестиции е постигнато, и повечето от тях са с временен характер. По този начин тяхната обратимост е осигурена, макар и не изцяло. С оглед на много високото съотношение на дълга пакетът представлява адекватен отговор на забавянето на икономическия растеж. В този контекст и предвид необходимостта да бъде намерено решение на предизвикателството относно производителността и да се подобри състоянието на външната конкурентоспособност, от особено значение за Италия са структурните реформи, включително укрепването на рамката за конкуренция. Редица обявени структурни мерки, ако вече са приведени в действие през 2009 г., могат допълнително да подкрепят възстановяването на икономиката и да подобрят нейната устойчивост. Тези мерки включват инициативи за засилване на индустриалните иновации, насърчаване на използването на възобновяеми енергийни източници, спестяването на енергия и намаляването на административната тежест. Стъпките, предприети наскоро от социалните партньори, за промяна на рамката за договаряне на заплатите, подкрепени от горепосочените бюджетни инициативи по отношение на заплатите в зависимост от резултатите, могат да доведат до по-добро обвързване на заплатите с производителността. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи и специфичните за страната препоръки, отправени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и заетост. |
| --- | --- |

(11)

В рамките на до голяма степен неутрална фискална политика, правителството предприе мерки в подкрепа на икономиката, в съответствие с ЕПИВ, които възлизат на около 0,4 % от БВП през 2009 г. и на 0,2 % през 2010 г. Според официалните изчисления въздействието на тези мерки върху бюджета е напълно компенсирано от еднократни приходи и някои постоянни увеличения на данъци, произтичащи предимно от борбата с избягването и неплащането на данъци. Мерките за увеличаване на разполагаемия доход на домакинствата и за възстановяване на доверието на потребителите включват еднократен паричен трансфер към домакинствата с ниски доходи, отпускане на обезщетения за безработни на работници в нетипични трудови правоотношения и замразявания на някои такси. Подкрепата за предприятията се предоставя предимно под формата на отлагане на сроковете за плащане на данъци и намаление на корпоративния подоходен данък. Данъчните облекчения за заплатите в зависимост от резултатите имат за цел да засилят производителността, като в същото време намалят разходите за труд. Накрая, правителството се опитва да преразпредели наличните средства от ЕС и национални средства, така че да ускори изпълнението на приоритетните проекти за инфраструктурата. Мерките са целенасочени и своевременни, имайки предвид че планираното увеличение на публичните инвестиции е постигнато, и повечето от тях са с временен характер. По този начин тяхната обратимост е осигурена, макар и не изцяло. С оглед на много високото съотношение на дълга пакетът представлява адекватен отговор на забавянето на икономическия растеж. В този контекст и предвид необходимостта да бъде намерено решение на предизвикателството относно производителността и да се подобри състоянието на външната конкурентоспособност, от особено значение за Италия са структурните реформи, включително укрепването на рамката за конкуренция. Редица обявени структурни мерки, ако вече са приведени в действие през 2009 г., могат допълнително да подкрепят възстановяването на икономиката и да подобрят нейната устойчивост. Тези мерки включват инициативи за засилване на индустриалните иновации, насърчаване на използването на възобновяеми енергийни източници, спестяването на енергия и намаляването на административната тежест. Стъпките, предприети наскоро от социалните партньори, за промяна на рамката за договаряне на заплатите, подкрепени от горепосочените бюджетни инициативи по отношение на заплатите в зависимост от резултатите, могат да доведат до по-добро обвързване на заплатите с производителността. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи и специфичните за страната препоръки, отправени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и заетост.

| (12) | След като продължи да нараства през 2009 г., дефицитът се очаква постепенно да намалее през програмния период. Все пак предвиденото в програмата намаление на номиналния дефицит под 3 % от БВП до 2011 г. ще изисква стриктно придържане към бюджетна дисциплина и готовност за приемане на допълнителни мерки при необходимост. Съотношението на дълга ще нараства през програмния период, отдалечавайки се от референтната стойност. |
| --- | --- |

(12)

След като продължи да нараства през 2009 г., дефицитът се очаква постепенно да намалее през програмния период. Все пак предвиденото в програмата намаление на номиналния дефицит под 3 % от БВП до 2011 г. ще изисква стриктно придържане към бюджетна дисциплина и готовност за приемане на допълнителни мерки при необходимост. Съотношението на дълга ще нараства през програмния период, отдалечавайки се от референтната стойност.

| (13) | По отношение на посочените в етичния кодекс на програмите за стабилност и програмите за сближаване изисквания за предоставяне на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (3). |
| --- | --- |

(13)

По отношение на посочените в етичния кодекс на програмите за стабилност и програмите за сближаване изисквания за предоставяне на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни (3).

Цялостното заключение е, че фискалната политика и пакетът за възстановяване на икономиката за 2009 г. са в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ) и могат да се считат за адекватни предвид много високото съотношение на дълга. Номиналният дефицит отразява силното забавяне на икономическия растеж, свързано с финансовата криза, и се очаква да се увеличи значително през 2009 г. до над референтната стойност от 3 % от БВП. През 2010 г. и 2011 г. в програмата се предвижда основана на разходите корекция, която ще сведе дефицита до малко под 3 % от БВП през 2011 г. Постигането на целите по отношение на дефицита през програмния период обаче може да бъде затруднено, тъй като икономическият растеж може да се окаже дори по-слаб от предвиденото. Освен това може да бъдат реализирани възможни пропуски при прилагането на планираното ограничаване на първичните разходи, въпреки че подобрената бюджетна рамка подобрява условията за бюджетна дисциплина и ефикасност на разходите. Съотношението на дълга се очаква да нарасне от 104,1 % от БВП през 2007 г. до над 111 % от БВП в края на програмния период. Съотношението на брутния дълг може да се увеличи още повече в резултат на евентуални вливания на капитал в банковия сектор. И накрая, значителни структурни слабости все още пречат на устойчивия растеж на италианската производителност и на състоянието на външната конкурентоспособност на Италия, като в същото време настоящите компоненти на социалните разходи не предполагат корекция на трудовия пазар.

Предвид гореизложената оценка Италия се приканва да:

| i) | проведе с решителност планираната фискална политика за 2009 г. и планираните корекции през програмния период, за да намали постепенно много високото съотношение на дълга и да осигури дългосрочната устойчивост на публичните финанси; |
| --- | --- |

i)

проведе с решителност планираната фискална политика за 2009 г. и планираните корекции през програмния период, за да намали постепенно много високото съотношение на дълга и да осигури дългосрочната устойчивост на публичните финанси;

| ii) | да продължи с постигнатия напредък по отношение на подобряването на управлението на бюджета и да работи по създаването на нова рамка за бюджетен федерализъм, която да гарантира отчетността на местните органи на управление и да подкрепя бюджетната дисциплина; |
| --- | --- |

ii)

да продължи с постигнатия напредък по отношение на подобряването на управлението на бюджета и да работи по създаването на нова рамка за бюджетен федерализъм, която да гарантира отчетността на местните органи на управление и да подкрепя бюджетната дисциплина;

| iii) | да продължи да полага усилия за подобряване на качеството на публичните финанси, като набляга на ефикасността и на отделните елементи на разходите и като преразпределя социалните разходи по такъв начин, че да се създадат условия за по-широкообхватна и единна система за обезщетения при безработица, която да осигурява подходящи стимули за работа и ефективни политики за стимулиране на трудовата активност без да пречи в същото време на процеса на бюджетна консолидация. |
| --- | --- |

iii)

да продължи да полага усилия за подобряване на качеството на публичните финанси, като набляга на ефикасността и на отделните елементи на разходите и като преразпределя социалните разходи по такъв начин, че да се създадат условия за по-широкообхватна и единна система за обезщетения при безработица, която да осигурява подходящи стимули за работа и ефективни политики за стимулиране на трудовата активност без да пречи в същото време на процеса на бюджетна консолидация.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС февруари 2009 г. | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | 1,0 |
| КOM януари 2009 г. | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителски цени
  (%) | ПС февруари 2009 г. | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 |
| КOM януари 2009 г. | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 2,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (4)

  (% от потенциалния БВП) | ПС февруари 2009 г. | 1,7 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 |
| КOM януари 2009 г. (5) | 1,8 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС февруари 2009 г. | – 1,6 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,9 |
| КOM януари 2009 г. | – 1,6 | – 2,2 | – 1,3 | – 1,5 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2009 г. | 46,6 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,6 |
| КOM януари 2009 г. | 46,6 | 46,4 | 46,5 | 46,5 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 46,2 | 46,3 | 45,9 | 45,8 | 45,7 |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2009 г. | 48,2 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 |
| КOM януари 2009 г. | 48,2 | 49,2 | 50,3 | 50,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 48,6 | 48,5 | 47,9 | 47,3 | 47,0 |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС февруари 2009 г. | – 1,6 | – 2,6 | – 3,7 | – 3,3 | – 2,9 |
| КOM януари 2009 г. | – 1,6 | – 2,8 | – 3,8 | – 3,7 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС февруари 2009 г. | 3,4 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 |
| КOM януари 2009 г. | 3,4 | 2,3 | 1,0 | 1,2 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4)

  (% от БВП) | ПС февруари 2009 г. | – 2,4 | – 2,7 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,6 |
| КOM януари 2009 г. | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,4 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Структурно салдо (6)

  (% от БВП) | ПС февруари 2009 г. | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,7 |
| КOM януари 2009 г. | – 2,6 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,5 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС февруари 2009 г. | 104,1 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 |
| КOM януари 2009 г. | 104,1 | 105,7 | 109,3 | 110,3 | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС февруари 2009 г.

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

1,0

КOM януари 2009 г.

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

н.д.

ПС ноември 2007 г.

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителски цени

(%)

ПС февруари 2009 г.

2,0

3,5

1,2

1,7

2,0

КOM януари 2009 г.

2,0

3,5

1,2

2,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (4)

(% от потенциалния БВП)

ПС февруари 2009 г.

1,7

0,3

– 2,3

– 2,7

– 2,5

КOM януари 2009 г. (5)

1,8

0,3

– 2,3

– 2,7

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС февруари 2009 г.

– 1,6

– 1,6

– 1,3

– 1,1

– 0,9

КOM януари 2009 г.

– 1,6

– 2,2

– 1,3

– 1,5

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2009 г.

46,6

46,4

46,8

46,8

46,6

КOM януари 2009 г.

46,6

46,4

46,5

46,5

н.д.

ПС ноември 2007 г.

46,2

46,3

45,9

45,8

45,7

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2009 г.

48,2

49,0

50,5

50,0

49,5

КOM януари 2009 г.

48,2

49,2

50,3

50,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

48,6

48,5

47,9

47,3

47,0

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС февруари 2009 г.

– 1,6

– 2,6

– 3,7

– 3,3

– 2,9

КOM януари 2009 г.

– 1,6

– 2,8

– 3,8

– 3,7

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

Първично салдо

(% от БВП)

ПС февруари 2009 г.

3,4

2,5

1,3

1,9

2,6

КOM януари 2009 г.

3,4

2,3

1,0

1,2

н.д.

ПС ноември 2007 г.

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4)

(% от БВП)

ПС февруари 2009 г.

– 2,4

– 2,7

– 2,6

– 1,9

– 1,6

КOM януари 2009 г.

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,4

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

Структурно салдо (6)

(% от БВП)

ПС февруари 2009 г.

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,7

КOM януари 2009 г.

– 2,6

– 3,1

– 2,8

– 2,5

н.д.

ПС ноември 2007 г.

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС февруари 2009 г.

104,1

105,9

110,5

112,0

111,6

КOM януари 2009 г.

104,1

105,7

109,3

110,3

н.д.

ПС ноември 2007 г.

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, могат да бъдат намерени на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се взема предвид най-вече прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г., но и други данни, които са станали известни оттогава насам.

(3)  Незадължителните данни, които не са предоставени, включват разходи според предназначението им и някои детайли от динамиката на консолидирания държавен дълг.

(4)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(5)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 1,1 %, 0,9 %, 0,6 % и 0,7 % през периода 2007-2010 г.

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,1 % от БВП през 2007 г., 0,2 % през 2008 г. и 0,1 % за периода 2009-2011 г; всички намаляващи дефицита според най-новата програма и междинните прогнози на службите на Комисията от януари.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/8

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за сближаване на Литва за периода 2008-2011 г.

(2009/C 70/02)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Литва за периода от 2008 г. до 2011 г. |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за сближаване на Литва за периода от 2008 г. до 2011 г.

| (2) | След започналия през 2003 г. устойчив икономически подем, предизвикан основно от нарастване на вътрешното търсене, през 2008 г. икономиката на Литва забави рязко своя растеж. В рамките на валутния борд през 2008 г. паричната политика и условията на кредитиране станаха по-строги, при очаквания за по-висок риск на страната и продължаващо покачване на реалния ефективен обменен курс. Периодът на висок текущ растеж доведе до риск от прегряване на икономиката: макроикономическите дисбаланси се увеличиха, като инфлацията и външният дефицит достигнаха своя пик през първата половина на 2008 г. Ръстът на заплатите надмина значително ръста на производителността, като по този начин намали конкурентоспособността на страната. През периода на икономически подем фискалната политика бе експанзионистична, като не бяха заделени резерви, необходими в случай на промяна на икономическия цикъл. Големият външен дисбаланс на Литва увеличи нейната уязвимост предвид по-строгите глобални условия на кредитиране и по-ниския растеж на експортните пазари. Очаква се глобалната финансова криза и слабото външно търсене да подсилят продължаващия спад на вътрешното търсене и да допринесат за свиването на икономиката. Непосредственото икономическо предизвикателство пред Литва се състои в овладяване на забавянето на икономиката при запазване на макроикономическата стабилност. Поради необходимостта от коригиране на сериозните дисбаланси на страната, през декември 2008 г. властите приеха пакет от мерки за фискална дисциплина, за да се улесни процесът на адаптиране и да се подпомогне запазването на доверието в пазара. Пакетът би следвало също да ограничи влошаването на публичния дефицит по време на спада на икономиката. |
| --- | --- |

(2)

След започналия през 2003 г. устойчив икономически подем, предизвикан основно от нарастване на вътрешното търсене, през 2008 г. икономиката на Литва забави рязко своя растеж. В рамките на валутния борд през 2008 г. паричната политика и условията на кредитиране станаха по-строги, при очаквания за по-висок риск на страната и продължаващо покачване на реалния ефективен обменен курс. Периодът на висок текущ растеж доведе до риск от прегряване на икономиката: макроикономическите дисбаланси се увеличиха, като инфлацията и външният дефицит достигнаха своя пик през първата половина на 2008 г. Ръстът на заплатите надмина значително ръста на производителността, като по този начин намали конкурентоспособността на страната. През периода на икономически подем фискалната политика бе експанзионистична, като не бяха заделени резерви, необходими в случай на промяна на икономическия цикъл. Големият външен дисбаланс на Литва увеличи нейната уязвимост предвид по-строгите глобални условия на кредитиране и по-ниския растеж на експортните пазари. Очаква се глобалната финансова криза и слабото външно търсене да подсилят продължаващия спад на вътрешното търсене и да допринесат за свиването на икономиката. Непосредственото икономическо предизвикателство пред Литва се състои в овладяване на забавянето на икономиката при запазване на макроикономическата стабилност. Поради необходимостта от коригиране на сериозните дисбаланси на страната, през декември 2008 г. властите приеха пакет от мерки за фискална дисциплина, за да се улесни процесът на адаптиране и да се подпомогне запазването на доверието в пазара. Пакетът би следвало също да ограничи влошаването на публичния дефицит по време на спада на икономиката.

| (3) | Mакроикономическият сценарий, който стои в основата на програмата, изчислява растеж на реалния БВП с 3,5 % за 2008 г. За 2009 г. се прогнозира рязко свиване от 4,8 %, последвано през 2010 г. от по-слабо намаление от още 0,2 % и възстановяване на растежа от 4,5 % през 2011 г. Въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий се базира на реалистични предвиждания за растежа до 2009 г. и на определено оптимистични предвиждания за следващите години. Предвид вероятността от по-силно изразени и по-продължителни от предвиденото в програмата влошаващи се перспективи за растеж на страните — търговски партньори и на вътрешното търсене в Литва предвижданията за растежа след 2010 г. изглеждат твърде оптимистични. Очакваният потенциален растеж през 2011 г. е по-скоро завишен. Предвижданията на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични за 2009 г., но за 2010 г. могат да се окажат занижени поради въздействието, което ще окаже върху цените на електроенергията закриването на ядрената електроцентрала Ignalina, насрочено за края на 2009 г. В сравнение с междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. програмата предвижда много по-бързо компенсиране на външния дисбаланс през 2009 г., предизвикано от по-сериозното свиване на вътрешното търсене и по-благоприятното развитие на експортните пазари, предвидени в програмата за сближаване. |
| --- | --- |

(3)

Mакроикономическият сценарий, който стои в основата на програмата, изчислява растеж на реалния БВП с 3,5 % за 2008 г. За 2009 г. се прогнозира рязко свиване от 4,8 %, последвано през 2010 г. от по-слабо намаление от още 0,2 % и възстановяване на растежа от 4,5 % през 2011 г. Въз основа на наличната към момента информация (2), този сценарий се базира на реалистични предвиждания за растежа до 2009 г. и на определено оптимистични предвиждания за следващите години. Предвид вероятността от по-силно изразени и по-продължителни от предвиденото в програмата влошаващи се перспективи за растеж на страните — търговски партньори и на вътрешното търсене в Литва предвижданията за растежа след 2010 г. изглеждат твърде оптимистични. Очакваният потенциален растеж през 2011 г. е по-скоро завишен. Предвижданията на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични за 2009 г., но за 2010 г. могат да се окажат занижени поради въздействието, което ще окаже върху цените на електроенергията закриването на ядрената електроцентрала Ignalina, насрочено за края на 2009 г. В сравнение с междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. програмата предвижда много по-бързо компенсиране на външния дисбаланс през 2009 г., предизвикано от по-сериозното свиване на вътрешното търсене и по-благоприятното развитие на експортните пазари, предвидени в програмата за сближаване.

| (4) | Според междинната прогноза на службите на Комисията, дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2008 г. се оценява на 2,9 % от БВП, докато установеният целеви дефицит в предходната актуализирана програма за сближаване бе 0,5 % от БВП. Значително по-лошите от очакваното резултати се дължат основно на надвишаване на планираните разходи за заплатите в публичния сектор и на социални трансфери за семейства и пенсионери поради приетите през годината и следователно невключени в бюджета за 2008 г. политически решения, както и в по-малка степен на по-ниските от първоначално планираните от властите данъчни приходи, по-специално поради рязкото забавяне на икономическата активност към края на годината. Инвестиционните разходи и усвояването на средствата от ЕС бяха по-ниски от планираното. |
| --- | --- |

(4)

Според междинната прогноза на службите на Комисията, дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2008 г. се оценява на 2,9 % от БВП, докато установеният целеви дефицит в предходната актуализирана програма за сближаване бе 0,5 % от БВП. Значително по-лошите от очакваното резултати се дължат основно на надвишаване на планираните разходи за заплатите в публичния сектор и на социални трансфери за семейства и пенсионери поради приетите през годината и следователно невключени в бюджета за 2008 г. политически решения, както и в по-малка степен на по-ниските от първоначално планираните от властите данъчни приходи, по-специално поради рязкото забавяне на икономическата активност към края на годината. Инвестиционните разходи и усвояването на средствата от ЕС бяха по-ниски от планираното.

| (5) | Встъпилото в длъжност на 9 декември 2008 г. ново правителство прие програма за намаляване на фискалните разходи. В съответствие с нея приетият от парламента на 22 декември 2008 г. бюджет за 2009 г. съдържа пакет от мерки за фискална консолидация, насочени към възстановяване на доверието в пазара и ограничаване на финансовите потребности на правителството. Фискалната консолидация се основава на комплексна данъчна реформа и съществени намаления на бюджетните разходи, като и от двете се очаква аналогична подкрепа на фискалната консолидация. Заложеният целеви дефицит на консолидирания държавен бюджет е 2,1 % от БВП, който би бил значително по-висок при отсъствието на мерки за консолидация. Данъчните промени целят изместването на данъчната тежест от преките към непреките данъци и от труда към капитала, както и разширяване на данъчната основа чрез премахване на освобождаването от данъци. Основните мерки по отношение на приходите включват увеличение на ДДС и на акцизите с 1 процентен пункт, намаление на ставката на данъка върху доходите на физическите лица с 3 процентни пункта (при ограничено прилагане на първоначалния необлагаем минимум) и увеличение с 5 процентни пункта на ставката на корпоративния данък, както и премахване на повечето освобождавания от ДДС и от данъка върху доходите на физическите лица и разширяване на данъчната основа, особено чрез включването на по-голям брой лица в социалноосигурителната система. Според програмата, очакваният нетен ефект от данъчните промени е около 1,8 % от БВП. В бюджета се планира и значително съкращаване на разходите, оценено на около 2 % от БВП, включващо заплатите в публичния сектор, други текущи разходи и планирани инвестиции.
  Някои от основните бюджетни мерки обаче бяха частично или изцяло отхвърлени от парламента и поради това трябва да бъдат заменени с нови мерки. Като цяло се очаква фискалната политика през 2009 г., оценена чрез намаляването на структурното салдо с 3 % от БВП (коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки), да бъде силно рестриктивна (3). |
| --- | --- |

(5)

Встъпилото в длъжност на 9 декември 2008 г. ново правителство прие програма за намаляване на фискалните разходи. В съответствие с нея приетият от парламента на 22 декември 2008 г. бюджет за 2009 г. съдържа пакет от мерки за фискална консолидация, насочени към възстановяване на доверието в пазара и ограничаване на финансовите потребности на правителството. Фискалната консолидация се основава на комплексна данъчна реформа и съществени намаления на бюджетните разходи, като и от двете се очаква аналогична подкрепа на фискалната консолидация. Заложеният целеви дефицит на консолидирания държавен бюджет е 2,1 % от БВП, който би бил значително по-висок при отсъствието на мерки за консолидация. Данъчните промени целят изместването на данъчната тежест от преките към непреките данъци и от труда към капитала, както и разширяване на данъчната основа чрез премахване на освобождаването от данъци. Основните мерки по отношение на приходите включват увеличение на ДДС и на акцизите с 1 процентен пункт, намаление на ставката на данъка върху доходите на физическите лица с 3 процентни пункта (при ограничено прилагане на първоначалния необлагаем минимум) и увеличение с 5 процентни пункта на ставката на корпоративния данък, както и премахване на повечето освобождавания от ДДС и от данъка върху доходите на физическите лица и разширяване на данъчната основа, особено чрез включването на по-голям брой лица в социалноосигурителната система. Според програмата, очакваният нетен ефект от данъчните промени е около 1,8 % от БВП. В бюджета се планира и значително съкращаване на разходите, оценено на около 2 % от БВП, включващо заплатите в публичния сектор, други текущи разходи и планирани инвестиции.

Някои от основните бюджетни мерки обаче бяха частично или изцяло отхвърлени от парламента и поради това трябва да бъдат заменени с нови мерки. Като цяло се очаква фискалната политика през 2009 г., оценена чрез намаляването на структурното салдо с 3 % от БВП (коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки), да бъде силно рестриктивна (3).

| (6) | Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) — структурен дефицит на консолидирания държавен бюджет от 1 % от БВП до 2010 г. и достигане до балансиран номинален бюджет през следващите години. Номиналният дефицит на консолидирания държавен бюджет се очаква да се доближи до 1 % от БВП през 2010 г., а през 2011 г. да бъде балансиран. Предвижда се адаптирането да бъде постигнато чрез значително увеличение на съотношението на приходите към БВП и умерено намаление на съотношението на разходите. Правителството предприе по-обстоен преглед на текущите разходи, в т.ч. заетостта в публичния сектор, което може да доведе до предлагането на допълнителни икономии на разходите през следващите години. Голямото нарастване на приходите може да бъде обяснено главно чрез данъчните промени, въведени в бюджета за 2009 г. В програмата се подчертава изрично, че за постигането на представените в нея бюджетни цели се изискват допълнителни мерки от около 0,5 % от БВП през 2010 г. и около 1,5 % от БВП през 2011 г. |
| --- | --- |

(6)

Главната цел на средносрочната бюджетна стратегия в програмата е постигане на средносрочната бюджетна цел (СБЦ) — структурен дефицит на консолидирания държавен бюджет от 1 % от БВП до 2010 г. и достигане до балансиран номинален бюджет през следващите години. Номиналният дефицит на консолидирания държавен бюджет се очаква да се доближи до 1 % от БВП през 2010 г., а през 2011 г. да бъде балансиран. Предвижда се адаптирането да бъде постигнато чрез значително увеличение на съотношението на приходите към БВП и умерено намаление на съотношението на разходите. Правителството предприе по-обстоен преглед на текущите разходи, в т.ч. заетостта в публичния сектор, което може да доведе до предлагането на допълнителни икономии на разходите през следващите години. Голямото нарастване на приходите може да бъде обяснено главно чрез данъчните промени, въведени в бюджета за 2009 г. В програмата се подчертава изрично, че за постигането на представените в нея бюджетни цели се изискват допълнителни мерки от около 0,5 % от БВП през 2010 г. и около 1,5 % от БВП през 2011 г.

| (7) | Има риск от постигане на значително по-лоши от предвидените бюджетни резултати. Това се отнася за всички години от програмния период: през 2009 г. основният риск е, че приходите биха могли да бъдат значително по-ниски от предвиденото в програмата, главно поради вероятността дискреционните мерки за увеличаване на приходите, конкретно увеличението на непреките данъци, да не доведат до по-високи данъчни приходи (както са планирани в програмата) и вероятността не всички планирани съкращения на разходите, особено за субсидии и възнаграждения на служителите от публичния сектор, да бъдат изпълнени; през 2010 г. и 2011 г. възникват рискове, свързани с подчертано благоприятните предвиждания за растеж, върху които се основава предвидената фискална консолидация, и с необходимостта от допълнителни мерки за обезпечаване на бюджетните цели. |
| --- | --- |

(7)

Има риск от постигане на значително по-лоши от предвидените бюджетни резултати. Това се отнася за всички години от програмния период: през 2009 г. основният риск е, че приходите биха могли да бъдат значително по-ниски от предвиденото в програмата, главно поради вероятността дискреционните мерки за увеличаване на приходите, конкретно увеличението на непреките данъци, да не доведат до по-високи данъчни приходи (както са планирани в програмата) и вероятността не всички планирани съкращения на разходите, особено за субсидии и възнаграждения на служителите от публичния сектор, да бъдат изпълнени; през 2010 г. и 2011 г. възникват рискове, свързани с подчертано благоприятните предвиждания за растеж, върху които се основава предвидената фискална консолидация, и с необходимостта от допълнителни мерки за обезпечаване на бюджетните цели.

| (8) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението е по-ниско от средното за ЕС благодарение на вече извършената пенсионна реформа. Според оценката в програмата, обаче, бюджетната позиция през 2008 г. се е влошила съществено в сравнение с началното състояние от предишната програма и утежнява бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Предвиденото в програмата постигане на първични излишъци в средносрочен план би допринесло за намаляване на средносрочния риск за устойчивостта на публичните финанси. |
| --- | --- |

(8)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението е по-ниско от средното за ЕС благодарение на вече извършената пенсионна реформа. Според оценката в програмата, обаче, бюджетната позиция през 2008 г. се е влошила съществено в сравнение с началното състояние от предишната програма и утежнява бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Предвиденото в програмата постигане на първични излишъци в средносрочен план би допринесло за намаляване на средносрочния риск за устойчивостта на публичните финанси.

| (9) | Средносрочната бюджетна рамка на Литва не успя да предотврати надвишаването на планираните разходи през последните години. Високото нарастване на приходите улесни многократното преразглеждане и завишаване на заложените цели по отношение на разходите, а изборният цикъл оказа допълнителен натиск върху рамката, за което свидетелства неотдавнашното влошаване на номиналния дефицит. С цел укрепване на рамката, през ноември 2007 г. бе приет закон за фискалната дисциплина, съдържащ и правило за разходите. Законът, обаче, акцентира върху подготовката и изпълнението на годишния бюджет и поради това не въведе повечето от необходимите за бъдещото развитие средносрочни елементи. Ето защо, по отношение на средносрочното планиране и контрола върху публичните финанси, действащата рамка е по-скоро слабо ефективна. Съществува потенциал за подсилване на планирането и за укрепване на задължителния характер на средносрочните тавани на разходите, което би допринесло за ограничаване на нарастването на разходите. Освен това рамката трябва да осигури фискалната консолидация през успешните от икономическа гледна точка години, като не позволи допълнителните приходи да водят до по-високи разходи. Прозрачността на целия бюджетен процес, включително подходящото отчитане на изпълнението на приходите и разходите, също се запазва ниска; това важи и по отношение на съпоставимостта на бюджетните индикатори на паричната база и капитализацията. |
| --- | --- |

(9)

Средносрочната бюджетна рамка на Литва не успя да предотврати надвишаването на планираните разходи през последните години. Високото нарастване на приходите улесни многократното преразглеждане и завишаване на заложените цели по отношение на разходите, а изборният цикъл оказа допълнителен натиск върху рамката, за което свидетелства неотдавнашното влошаване на номиналния дефицит. С цел укрепване на рамката, през ноември 2007 г. бе приет закон за фискалната дисциплина, съдържащ и правило за разходите. Законът, обаче, акцентира върху подготовката и изпълнението на годишния бюджет и поради това не въведе повечето от необходимите за бъдещото развитие средносрочни елементи. Ето защо, по отношение на средносрочното планиране и контрола върху публичните финанси, действащата рамка е по-скоро слабо ефективна. Съществува потенциал за подсилване на планирането и за укрепване на задължителния характер на средносрочните тавани на разходите, което би допринесло за ограничаване на нарастването на разходите. Освен това рамката трябва да осигури фискалната консолидация през успешните от икономическа гледна точка години, като не позволи допълнителните приходи да водят до по-високи разходи. Прозрачността на целия бюджетен процес, включително подходящото отчитане на изпълнението на приходите и разходите, също се запазва ниска; това важи и по отношение на съпоставимостта на бюджетните индикатори на паричната база и капитализацията.

| (10) | За да се стабилизира финансовият сектор, през октомври 2008 г. литовските власти увеличиха размера на гарантираните депозити от 22 000 EUR на 100 000 EUR в съответната еквивалентна стойност в местна валута, а коефициентът на гарантираните депозити бе повишен до 100 %. Програмата потвърди възможния риск, свързан с гарантираните депозити, при които общата гарантирана сума към края на 2008 г. възлиза на 30 % от БВП. |
| --- | --- |

(10)

За да се стабилизира финансовият сектор, през октомври 2008 г. литовските власти увеличиха размера на гарантираните депозити от 22 000 EUR на 100 000 EUR в съответната еквивалентна стойност в местна валута, а коефициентът на гарантираните депозити бе повишен до 100 %. Програмата потвърди възможния риск, свързан с гарантираните депозити, при които общата гарантирана сума към края на 2008 г. възлиза на 30 % от БВП.

| (11) | В съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, одобрен през декември от Европейския съвет, Литва, която е изправена пред значителен външен и вътрешен дисбаланс, прие бюджетна политика, насочена към коригиране на тези дисбаланси. Като се отчете необходимостта от корекция на икономическите дисбаланси и трудностите за осигуряване на ново финансиране при приемливи условия поради избягването на пазарен риск, планираната от 2009 г. до 2011 г. рестриктивна фискална политика представлява подходящ отговор на макроикономическата и бюджетната ситуация. Предприета бе комплексна данъчна реформа и широк кръг от мерки за икономия на разходите, в т.ч. намаление на заплатите в публичния сектор през 2009 г. Литовските власти планират освен това да приемат комплексен пакет от мерки, насочени към подпомагане на бизнеса посредством намаляване на административната тежест, подобряване на достъпа до финансиране и улесняване на износа и на инвестициите. Един от приоритетите е модернизацията на сгради от „съветския тип“, за да се подобри енергийната ефективност. В този контекст Литва се стреми към ускоряване (и опростяване) на усвояването на средствата от структурните фондове на ЕС, като съгласно предложенията на Комисията в ЕПИВ възможностите за финансиране на такива инвестиции биха били значително по-широки. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи и специфичните препоръки към страната, отправени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и заетост. |
| --- | --- |

(11)

В съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, одобрен през декември от Европейския съвет, Литва, която е изправена пред значителен външен и вътрешен дисбаланс, прие бюджетна политика, насочена към коригиране на тези дисбаланси. Като се отчете необходимостта от корекция на икономическите дисбаланси и трудностите за осигуряване на ново финансиране при приемливи условия поради избягването на пазарен риск, планираната от 2009 г. до 2011 г. рестриктивна фискална политика представлява подходящ отговор на макроикономическата и бюджетната ситуация. Предприета бе комплексна данъчна реформа и широк кръг от мерки за икономия на разходите, в т.ч. намаление на заплатите в публичния сектор през 2009 г. Литовските власти планират освен това да приемат комплексен пакет от мерки, насочени към подпомагане на бизнеса посредством намаляване на административната тежест, подобряване на достъпа до финансиране и улесняване на износа и на инвестициите. Един от приоритетите е модернизацията на сгради от „съветския тип“, за да се подобри енергийната ефективност. В този контекст Литва се стреми към ускоряване (и опростяване) на усвояването на средствата от структурните фондове на ЕС, като съгласно предложенията на Комисията в ЕПИВ възможностите за финансиране на такива инвестиции биха били значително по-широки. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи и специфичните препоръки към страната, отправени от Комисията на 28 януари 2009 г. съгласно Лисабонската стратегия за растеж и заетост.

| (12) | Литва прие консолидирана програма, която представлява подходящ отговор на необходимостта от коригиране на макроикономическите дисбаланси. Все пак, съществува риск от постигане на значително по-лоши от предвидените бюджетни резултати. Адаптирането следва освен това да бъде подкрепено от допълнителни мерки, особено през последните години от периода на програмата. Въпреки че от 2009 г. предпазният марж срещу нормални циклични колебания изглежда е съблюдаван през всички години от програмата, като се отчетат рисковете, в т.ч. рискът от значителен спад на икономиката, това може да се окаже недостатъчно за предотвратяване на нарушаването на трипроцентния праг през 2009 г. и 2010 г. От 2009 г. до 2011 г. се очаква фискалната политика, оценена чрез промяната в структурното (първично) салдо, да бъде рестриктивна. В контекста на участието на Литва във валутно-курсовия механизъм (ВКМ) II и необходимостта от подобряване на конкурентоспособността на икономиката по отношение на разходите съществуват основания за корекция на предходния висок ръст на заплатите. |
| --- | --- |

(12)

Литва прие консолидирана програма, която представлява подходящ отговор на необходимостта от коригиране на макроикономическите дисбаланси. Все пак, съществува риск от постигане на значително по-лоши от предвидените бюджетни резултати. Адаптирането следва освен това да бъде подкрепено от допълнителни мерки, особено през последните години от периода на програмата. Въпреки че от 2009 г. предпазният марж срещу нормални циклични колебания изглежда е съблюдаван през всички години от програмата, като се отчетат рисковете, в т.ч. рискът от значителен спад на икономиката, това може да се окаже недостатъчно за предотвратяване на нарушаването на трипроцентния праг през 2009 г. и 2010 г. От 2009 г. до 2011 г. се очаква фискалната политика, оценена чрез промяната в структурното (първично) салдо, да бъде рестриктивна. В контекста на участието на Литва във валутно-курсовия механизъм (ВКМ) II и необходимостта от подобряване на конкурентоспособността на икономиката по отношение на разходите съществуват основания за корекция на предходния висок ръст на заплатите.

| (13) | По отношение на изискванията за предоставяне на данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване, програмата съдържа всички задължителни и повечето от незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(13)

По отношение на изискванията за предоставяне на данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за сближаване, програмата съдържа всички задължителни и повечето от незадължителните данни (4).

Общото заключение е, че след години на растеж над потенциалния Литва е изправена в момента пред значително свиване на вътрешното търсене. Задълбочаващата се световна финансова криза и отслабващото външно търсене допълнително влошават свиването на икономиката. Продължителният период, през който ръстът на заплатите надминаваше значително ръста на производителността, отслаби конкурентоспособността на страната и попречи на перспективите за задвижено от износа възстановяване на икономиката. В резултат на експанзионистичната фискална политика балансът на консолидирания държавен бюджет се влоши значително през 2008 г. Програмата цели постигане на дефицит от 2,1 % от БВП през 2009 г., а след това постепенно намаляване на номиналния дефицит до достигането на балансирана позиция през 2011 г. Предвид рисковете, свързани с макроикономическия сценарий, и липсата на информация относно мерките, необходими за обезпечаване на фискалната консолидация след 2009 г., съществува риск от постигане на по-лоши от предвидените в програмата бюджетни резултати, като през 2009 г. и 2010 г. номиналният дефицит вероятно ще надхвърли прага от 3 % от БВП, докато съотношението на дълга ще остане далеч под референтното ниво от 60 % от БВП. Предвид съществуващите дисбаланси планираната рестриктивна фискална политика от 2009 г. до 2011 г. осигурява необходимата реакция. По отношение на средносрочното планиране и контрола върху публичните финанси действащата рамка е по-скоро слабо ефективна, особено що се отнася до разходите.

С оглед на изложената по-горе оценка и предвид необходимостта от осигуряване на устойчиво сближаване и успешно участие във ВКМ II Литва се приканва да:

| i) | приложи мерки за постигане на бюджетната цел през 2009 г. чрез определяне на приоритетни разходи и да продължи планираната фискална консолидация в средносрочен план; |
| --- | --- |

i)

приложи мерки за постигане на бюджетната цел през 2009 г. чрез определяне на приоритетни разходи и да продължи планираната фискална консолидация в средносрочен план;

| ii) | въведе ограничение на заплатите в публичния сектор, за да улесни изравняването на заплатите в цялата икономика с производителността, подобрявайки по този начин конкурентоспособността по отношение на разходите; |
| --- | --- |

ii)

въведе ограничение на заплатите в публичния сектор, за да улесни изравняването на заплатите в цялата икономика с производителността, подобрявайки по този начин конкурентоспособността по отношение на разходите;

| iii) | укрепи фискалното управление и прозрачността чрез подобряване на средносрочната бюджетна рамка и засилване на дисциплината по отношение на разходите. |
| --- | --- |

iii)

укрепи фискалното управление и прозрачността чрез подобряване на средносрочната бюджетна рамка и засилване на дисциплината по отношение на разходите.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС януари 2009 г. | 8,9 | 3,5 | – 4,8 | – 0,2 | 4,5 |
| КОМ януари 2009 г. | 8,9 | 3,4 | – 4,0 | – 2,6 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 | н.д. |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2009 г. | 5,8 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | – 0,1 |
| КОМ януари 2009 г. | 5,8 | 11,1 | 5,6 | 4,8 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 | н.д. |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2009 г. | 7,1 | 5,4 | – 2,8 | – 5,7 | – 4,0 |
| КОМ януари 2009 г. (6) | 7,7 | 6,6 | – 0,5 | – 4,8 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 | н.д. |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 12,7 | – 10,2 | – 1,8 | – 4,7 | – 5,7 |
| КОМ януари 2009 г. | – 13,2 | – 10,7 | – 4,8 | – 4,7 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 | н.д. |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 33,9 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 |
| КОМ януари 2009 г. | 33,9 | 33,9 | 34,8 | 36,0 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 35,5 | 37,4 | 38,6 | 39,4 | н.д. |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 35,2 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 |
| КОМ януари 2009 г. | 35,2 | 36,8 | 37,8 | 39,4 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 36,4 | 37,9 | 38,5 | 38,6 | н.д. |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 1,2 | – 2,9 | – 2,1 | – 1,0 | 0,0 |
| КОМ януари 2009 г. | – 1,2 | – 2,9 | – 3,0 | – 3,4 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 | н.д. |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 0,5 | – 2,3 | – 1,2 | 0,0 | 1,1 |
| КОМ януари 2009 г. | – 0,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,3 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 | н.д. |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 3,1 | – 4,4 | – 1,3 | 0,5 | 1,1 |
| КОМ януари 2009 г. | – 3,3 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | н.д. |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | – 2,6 | – 4,9 | – 1,8 | 0,1 | 1,1 |
| КОМ януари 2009 г. | – 2,7 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | н.д. |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2009 г. | 17,0 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 |
| КОМ януари 2009 г. | 17,0 | 17,1 | 20,0 | 23,3 | н.д. |
| ПС декември 2007 г. | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 | н.д. |
| Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС януари 2009 г.

8,9

3,5

– 4,8

– 0,2

4,5

КОМ януари 2009 г.

8,9

3,4

– 4,0

– 2,6

н.д.

ПС декември 2007 г.

9,8

5,3

4,5

5,2

н.д.

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2009 г.

5,8

11,2

5,4

3,6

– 0,1

КОМ януари 2009 г.

5,8

11,1

5,6

4,8

н.д.

ПС декември 2007 г.

5,8

6,5

5,1

3,6

н.д.

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2009 г.

7,1

5,4

– 2,8

– 5,7

– 4,0

КОМ януари 2009 г. (6)

7,7

6,6

– 0,5

– 4,8

н.д.

ПС декември 2007 г.

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

н.д.

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 12,7

– 10,2

– 1,8

– 4,7

– 5,7

КОМ януари 2009 г.

– 13,2

– 10,7

– 4,8

– 4,7

н.д.

ПС декември 2007 г.

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

н.д.

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

33,9

33,8

35,8

37,3

36,4

КОМ януари 2009 г.

33,9

33,9

34,8

36,0

н.д.

ПС декември 2007 г.

35,5

37,4

38,6

39,4

н.д.

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

35,2

36,7

37,8

38,3

36,4

КОМ януари 2009 г.

35,2

36,8

37,8

39,4

н.д.

ПС декември 2007 г.

36,4

37,9

38,5

38,6

н.д.

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 1,2

– 2,9

– 2,1

– 1,0

0,0

КОМ януари 2009 г.

– 1,2

– 2,9

– 3,0

– 3,4

н.д.

ПС декември 2007 г.

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

н.д.

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 0,5

– 2,3

– 1,2

0,0

1,1

КОМ януари 2009 г.

– 0,5

– 2,2

– 2,0

– 2,3

н.д.

ПС декември 2007 г.

– 0,1

0,3

0,9

1,4

н.д.

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 3,1

– 4,4

– 1,3

0,5

1,1

КОМ януари 2009 г.

– 3,3

– 4,6

– 2,9

– 2,1

н.д.

ПС декември 2007 г.

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

н.д.

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

– 2,6

– 4,9

– 1,8

0,1

1,1

КОМ януари 2009 г.

– 2,7

– 4,6

– 2,9

– 2,1

н.д.

ПС декември 2007 г.

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

н.д.

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2009 г.

17,0

15,3

16,9

18,1

17,1

КОМ януари 2009 г.

17,0

17,1

20,0

23,3

н.д.

ПС декември 2007 г.

17,6

17,2

15,0

14,0

н.д.

Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, към които има позовавания в настоящия текст, се намират на следния адрес:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г., но също и други данни, станали известни впоследствие.

(3)  Планираното в програмата структурно консолидиране от около 4 процентни пункта от БВП се равнява на номиналната стойност на пакета от мерки за консолидация. То обаче се различава от структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията въз основа на данните в програмата, главно поради различните прогнози за потенциалния растеж и за разликата между фактическия и потенциалния БВП.

(4)  По-конкретно липсват данните за подкомпонентите на разликата за определен период между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, оценки на приноса към потенциалния растеж и някои данни, свързани с дългосрочната устойчивост.

(5)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(6)  На базата на оценката за потенциалния растеж — съответно 6,1 %, 4,5 %, 2,8 % и 1,8 % за периода 2007-2010 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,6 % от БВП през 2007 г.; водещи до увеличаване на дефицита, 0,5 % през 2008 г., 0,5 % през 2009 г. и 0,5 % през 2010 г.; всички водещи до намаляване на дефицита според последната актуализирана програма и в размер на 0,6 % от БВП през 2007 г.; водещи до увеличаване на дефицита според междинната прогноза на службите на Комисията от януари.

Източник:

Програма за сближаване (ПС); междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/13

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

от 10 март 2009 г.

относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2008-2010 г.

(2009/C 70/03)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултации с Европейския икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода от 2008 г. до 2010 г. (2). |
| --- | --- |

(1)

На 10 март 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода от 2008 г. до 2010 г. (2).

| (2) | Наблюдава се значително забавяне на икономическата активност в резултат на глобалния икономически спад и финансовата криза, като растежът на реалния БВП е спаднал от 5,2 % през 2007 г. до около 1 % през 2008 г. През 2009 г. се очаква икономическата активност да намалее с 0,9 % според междинните прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г.: прогнозираният спад на световната търговия и финансовата криза ще засегнат сериозно икономиката на Люксембург, която е едновременно до голяма степен отворена и зависима от резултатите от дейността на своя финансов сектор, като единствените фактори, поддържащи растежа, се очаква да бъдат държавните разходи и до известна степен частното потребление. Основните предизвикателства по отношение на политиките през периода на икономически спад са свързани с финансовия сектор, чиято дейност е в много висока степен интернационализирана, и с подкрепата за вътрешното търсене. Икономическият спад ще има значително въздействие върху публичните финанси, тъй като се очаква големият излишък, прогнозиран за 2008 г., да се превърне в дефицит през 2009 г., който ще нарасне през 2010 г. По отношение на това влошаване на салдото на държавния бюджет се вземат предвид и мерките за подкрепа, за които бе взето решение през последните месеци, и които по същество включват значителни данъчни облекчения, особено при личните подоходни данъци, както и значително ускоряване на изпълнението на държавни инвестиционни проекти. Като се има предвид благоприятното изходно състояние на бюджета и много ниското равнище на публична задлъжнялост, тези мерки са подходящи и се приветстват. |
| --- | --- |

(2)

Наблюдава се значително забавяне на икономическата активност в резултат на глобалния икономически спад и финансовата криза, като растежът на реалния БВП е спаднал от 5,2 % през 2007 г. до около 1 % през 2008 г. През 2009 г. се очаква икономическата активност да намалее с 0,9 % според междинните прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г.: прогнозираният спад на световната търговия и финансовата криза ще засегнат сериозно икономиката на Люксембург, която е едновременно до голяма степен отворена и зависима от резултатите от дейността на своя финансов сектор, като единствените фактори, поддържащи растежа, се очаква да бъдат държавните разходи и до известна степен частното потребление. Основните предизвикателства по отношение на политиките през периода на икономически спад са свързани с финансовия сектор, чиято дейност е в много висока степен интернационализирана, и с подкрепата за вътрешното търсене. Икономическият спад ще има значително въздействие върху публичните финанси, тъй като се очаква големият излишък, прогнозиран за 2008 г., да се превърне в дефицит през 2009 г., който ще нарасне през 2010 г. По отношение на това влошаване на салдото на държавния бюджет се вземат предвид и мерките за подкрепа, за които бе взето решение през последните месеци, и които по същество включват значителни данъчни облекчения, особено при личните подоходни данъци, както и значително ускоряване на изпълнението на държавни инвестиционни проекти. Като се има предвид благоприятното изходно състояние на бюджета и много ниското равнище на публична задлъжнялост, тези мерки са подходящи и се приветстват.

| (3) | Според заложения в програмата макроикономически сценарий, изменен с допълнението, се предвижда ръстът на реалния БВП — след като намалее от 5,2 % през 2007 г. на 1 % през 2008 г. — да спадне допълнително с 0,9 % през 2009 г. преди да се възстанови донякъде и да се повиши с 1,4 % през 2010 г. Оценката въз основа на наличната понастоящем информация (3) сочи, че изглежда този сценарий се основава на правдоподобни предвиждания за растежа за периода от 2008 г. до 2010 г. Той е напълно в съответствие с междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. Прогнозите в програмата за динамиката на инфлацията и заплатите също изглеждат реалистични. |
| --- | --- |

(3)

Според заложения в програмата макроикономически сценарий, изменен с допълнението, се предвижда ръстът на реалния БВП — след като намалее от 5,2 % през 2007 г. на 1 % през 2008 г. — да спадне допълнително с 0,9 % през 2009 г. преди да се възстанови донякъде и да се повиши с 1,4 % през 2010 г. Оценката въз основа на наличната понастоящем информация (3) сочи, че изглежда този сценарий се основава на правдоподобни предвиждания за растежа за периода от 2008 г. до 2010 г. Той е напълно в съответствие с междинната прогноза на службите на Комисията от януари 2009 г. Прогнозите в програмата за динамиката на инфлацията и заплатите също изглеждат реалистични.

| (4) | За 2008 г. се очаква излишъкът по консолидирания бюджет да бъде 2 % от БВП според допълнението към програмата, спрямо цел 0,8 % от БВП в предишната актуализация на програмата за стабилност. Този много по-добър от очаквания резултат в сравнение с предишната актуализация до голяма степен се дължи на базовия ефект, свързан с ревизирането на предходна оценка за излишъка по консолидирания бюджет през 2007 г. от 1 % от БВП на 3,2 %, основно поради непредвидени резултати по отношение на приходите.
  Тази по-добра от очакваната изходна позиция донякъде се компенсира за 2008 г. от по-високия от очаквания ръст на разходите, по-специално на държавното потребление и инвестиции, както и на социалните трансфери. По-бързият от очаквания растеж на държавното потребление отчасти се обяснява с назначаването на нов персонал, вследствие на развитието на Университета на Люксембург и други публични изследователски центрове. |
| --- | --- |

(4)

За 2008 г. се очаква излишъкът по консолидирания бюджет да бъде 2 % от БВП според допълнението към програмата, спрямо цел 0,8 % от БВП в предишната актуализация на програмата за стабилност. Този много по-добър от очаквания резултат в сравнение с предишната актуализация до голяма степен се дължи на базовия ефект, свързан с ревизирането на предходна оценка за излишъка по консолидирания бюджет през 2007 г. от 1 % от БВП на 3,2 %, основно поради непредвидени резултати по отношение на приходите.

Тази по-добра от очакваната изходна позиция донякъде се компенсира за 2008 г. от по-високия от очаквания ръст на разходите, по-специално на държавното потребление и инвестиции, както и на социалните трансфери. По-бързият от очаквания растеж на държавното потребление отчасти се обяснява с назначаването на нов персонал, вследствие на развитието на Университета на Люксембург и други публични изследователски центрове.

| (5) | В програмата се прогнозира салдото на консолидирания държавен бюджет да се влоши от излишък от 2 % от БВП през 2008 г. до дефицит от 0,6 % от БВП през 2009 г. Това може да се обясни отчасти с влиянието на икономическото забавяне и нормалното функциониране на автоматичните стабилизатори във връзка с това, по-специално по отношение на данъчните приходи от финансовия сектор. Дефицитът за 2009 г. ще се дължи и на дискреционни мерки, приети в бюджета за 2009 г., включително тези, за които е взето решение в отговор на икономическия спад и в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, в размер на 1,75 % от БВП. В бюджета за 2009 г. са предвидени значителни данъчни облекчения, по-специално по отношение на личния подоходен данък, възлизащ ex ante на около 1,25 % от БВП, а някои държавни инвестиционни проекти, които първоначално са били предвидени за 2010 г., се планира да бъдат осъществени по-рано. Прогнозира се приходите да намалеят с около 0,5 процентни пункта от БВП през 2009 г. Това включва намаление с един процентен пункт от БВП на преките данъци в резултат на данъчни облекчения и на въздействието на кризата, а сумите на социалните вноски и дохода от собственост ще нараснат с по около 0,25 процентни пункта от БВП благодарение на преносите в резултат на високия ръст на заетостта до края на 2008 г. и получените лихви по предоставените заеми за подкрепа на финансовия сектор. Същевременно през 2009 г. се очаква разходите в консолидирания държавен бюджет да нараснат с 2,25 процентни пункта от БВП основно в резултат на значително увеличение на държавното потребление и инвестиции, както и на социалните трансфери, като последните се дължат отчасти на заместването на данъчните облекчения за деца със система за данъчни кредити и на прогнозираното увеличаване на безработицата за тази година. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се прогнозира салдото на консолидирания държавен бюджет да се влоши от излишък от 2 % от БВП през 2008 г. до дефицит от 0,6 % от БВП през 2009 г. Това може да се обясни отчасти с влиянието на икономическото забавяне и нормалното функциониране на автоматичните стабилизатори във връзка с това, по-специално по отношение на данъчните приходи от финансовия сектор. Дефицитът за 2009 г. ще се дължи и на дискреционни мерки, приети в бюджета за 2009 г., включително тези, за които е взето решение в отговор на икономическия спад и в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване, в размер на 1,75 % от БВП. В бюджета за 2009 г. са предвидени значителни данъчни облекчения, по-специално по отношение на личния подоходен данък, възлизащ ex ante на около 1,25 % от БВП, а някои държавни инвестиционни проекти, които първоначално са били предвидени за 2010 г., се планира да бъдат осъществени по-рано. Прогнозира се приходите да намалеят с около 0,5 процентни пункта от БВП през 2009 г. Това включва намаление с един процентен пункт от БВП на преките данъци в резултат на данъчни облекчения и на въздействието на кризата, а сумите на социалните вноски и дохода от собственост ще нараснат с по около 0,25 процентни пункта от БВП благодарение на преносите в резултат на високия ръст на заетостта до края на 2008 г. и получените лихви по предоставените заеми за подкрепа на финансовия сектор. Същевременно през 2009 г. се очаква разходите в консолидирания държавен бюджет да нараснат с 2,25 процентни пункта от БВП основно в резултат на значително увеличение на държавното потребление и инвестиции, както и на социалните трансфери, като последните се дължат отчасти на заместването на данъчните облекчения за деца със система за данъчни кредити и на прогнозираното увеличаване на безработицата за тази година.

| (6) | В програмата се прогнозира номиналният дефицит по консолидирания държавен бюджет да се влоши допълнително от 0,6 % от БВП през 2009 г. до 1,5 % от БВП през 2010 г., а първичният дефицит да нарасне от 0,3 % от БВП до 1,2 % от БВП. Средносрочната бюджетна цел на Люксембург е структурен (т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл и без еднократни и други временни мерки) дефицит от 0,75 % от БВП. Въз основа на заложените в програмата макроикономически сценарий и бюджетни прогнози се планира тази средносрочна цел да бъде постигната изцяло в рамките на обхванатия период: структурното салдо, преизчислено по общоприетата методология, се очаква въз основа на информацията в програмата да остане положително, като леко намалее от излишък от 0,6 % от БВП през 2009 г. на излишък от 0,4 % от БВП през 2010 г. Прогнозира се брутният публичен дълг, който се удвои от 7 % от БВП през 2007 г. на 14,4 % от БВП през 2008 г. в резултат на финансирането на заемите в подкрепа на люксембургските подразделения на релевантните от гледна точка на системния риск чуждестранни банки, да нарасне до 15 % от БВП през 2009 г. и до 17 % през 2010 г. Независимо от удвояването си през 2008 г. обаче той ще продължи да бъде с голям марж най-ниският в еврозоната. |
| --- | --- |

(6)

В програмата се прогнозира номиналният дефицит по консолидирания държавен бюджет да се влоши допълнително от 0,6 % от БВП през 2009 г. до 1,5 % от БВП през 2010 г., а първичният дефицит да нарасне от 0,3 % от БВП до 1,2 % от БВП. Средносрочната бюджетна цел на Люксембург е структурен (т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл и без еднократни и други временни мерки) дефицит от 0,75 % от БВП. Въз основа на заложените в програмата макроикономически сценарий и бюджетни прогнози се планира тази средносрочна цел да бъде постигната изцяло в рамките на обхванатия период: структурното салдо, преизчислено по общоприетата методология, се очаква въз основа на информацията в програмата да остане положително, като леко намалее от излишък от 0,6 % от БВП през 2009 г. на излишък от 0,4 % от БВП през 2010 г. Прогнозира се брутният публичен дълг, който се удвои от 7 % от БВП през 2007 г. на 14,4 % от БВП през 2008 г. в резултат на финансирането на заемите в подкрепа на люксембургските подразделения на релевантните от гледна точка на системния риск чуждестранни банки, да нарасне до 15 % от БВП през 2009 г. и до 17 % през 2010 г. Независимо от удвояването си през 2008 г. обаче той ще продължи да бъде с голям марж най-ниският в еврозоната.

| (7) | Рисковете пред предвижданията за бюджета в програмата изглеждат до голяма степен балансирани. От една страна, могат да се реализират някои от рисковете за по-ниски от очакваните резултати в макроикономическия сценарий. По-конкретно, частното потребление може да се окаже по-малко устойчиво отколкото се предвижда. Освен това въздействието на кризата върху данъчните приходи, по-конкретно върху тези от финансовия сектор, може да се окаже дори по-голямо от очакваното в момента. От друга страна, резултатите за 2008 г. биха могли да бъдат по-добри от предвидените в програмата (какъвто вече беше случая през 2007 г.), като се има предвид, че бюджетните прогнози на Люксембург традиционно са предпазливи. |
| --- | --- |

(7)

Рисковете пред предвижданията за бюджета в програмата изглеждат до голяма степен балансирани. От една страна, могат да се реализират някои от рисковете за по-ниски от очакваните резултати в макроикономическия сценарий. По-конкретно, частното потребление може да се окаже по-малко устойчиво отколкото се предвижда. Освен това въздействието на кризата върху данъчните приходи, по-конкретно върху тези от финансовия сектор, може да се окаже дори по-голямо от очакваното в момента. От друга страна, резултатите за 2008 г. биха могли да бъдат по-добри от предвидените в програмата (какъвто вече беше случая през 2007 г.), като се има предвид, че бюджетните прогнози на Люксембург традиционно са предпазливи.

| (8) | Основните опасения по отношение на публичните финанси на Люксембург продължават да бъдат свързани с дългосрочната устойчивост с оглед на прогнозираното значително увеличение на публичните разходи, свързани със застаряването на населението, и поради това, че досега не са взети мерки в тази насока: дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета е едно от най-големите в ЕС под въздействието основно на предвижданото значително увеличение на разходите за пенсии. Бюджетната позиция през 2008 г. според оценките в програмата, която е по-добра от изходната позиция в предишната програма, ниското съотношение на дълга, натрупаните значителни активи на фондовете за социално осигуряване и първичният структурен излишък допринасят за компенсиране на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Това не е достатъчно обаче за преодоляване на значителното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план и, както считат властите, прилагането на мерки с цел ограничаване на същественото нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, включително мерки за увеличаване на ефективната пенсионна възраст, биха спомогнали за намаляване на риска в средносрочен план за устойчивостта на публичните финанси. Рисковете за устойчивостта, произтичащи от осъществените през последните месеци операции за подкрепа на финансовия сектор, за момента не изглеждат значителни, независимо от голямото увеличаване на публичния дълг, необходимо при тези операции, макар че евентуалните задължения могат да са сравнително високи поради значителния мащаб на финансовия сектор. Освен това голяма част от (или дори всички) разходи, произтичащи от тези операции за подкрепа, могат да бъдат възстановени в бъдеще. |
| --- | --- |

(8)

Основните опасения по отношение на публичните финанси на Люксембург продължават да бъдат свързани с дългосрочната устойчивост с оглед на прогнозираното значително увеличение на публичните разходи, свързани със застаряването на населението, и поради това, че досега не са взети мерки в тази насока: дългосрочното влияние на застаряването на населението върху бюджета е едно от най-големите в ЕС под въздействието основно на предвижданото значително увеличение на разходите за пенсии. Бюджетната позиция през 2008 г. според оценките в програмата, която е по-добра от изходната позиция в предишната програма, ниското съотношение на дълга, натрупаните значителни активи на фондовете за социално осигуряване и първичният структурен излишък допринасят за компенсиране на предвидените дългосрочни последствия за бюджета от застаряването на населението. Това не е достатъчно обаче за преодоляване на значителното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението. Поддържането на високи първични излишъци в средносрочен план и, както считат властите, прилагането на мерки с цел ограничаване на същественото нарастване на разходите, свързани със застаряването на населението, включително мерки за увеличаване на ефективната пенсионна възраст, биха спомогнали за намаляване на риска в средносрочен план за устойчивостта на публичните финанси. Рисковете за устойчивостта, произтичащи от осъществените през последните месеци операции за подкрепа на финансовия сектор, за момента не изглеждат значителни, независимо от голямото увеличаване на публичния дълг, необходимо при тези операции, макар че евентуалните задължения могат да са сравнително високи поради значителния мащаб на финансовия сектор. Освен това голяма част от (или дори всички) разходи, произтичащи от тези операции за подкрепа, могат да бъдат възстановени в бъдеще.

| (9) | Структурата на публичните финанси на Люксембург изглежда сравнително благоприятна. Държавните разходи и данъчната тежест са относително ниски и както системата на разходите, така и тази на приходите изглеждат относително ефективни в сравнение с други държави-членки. По-конкретно държавното потребление и облагането на трудовите доходи са относително ниски, а публичните инвестиции са едни от най-високите в целия ЕС. |
| --- | --- |

(9)

Структурата на публичните финанси на Люксембург изглежда сравнително благоприятна. Държавните разходи и данъчната тежест са относително ниски и както системата на разходите, така и тази на приходите изглеждат относително ефективни в сравнение с други държави-членки. По-конкретно държавното потребление и облагането на трудовите доходи са относително ниски, а публичните инвестиции са едни от най-високите в целия ЕС.

| (10) | С цел да се стабилизира финансовият сектор правителството на Люксембург реши през септември и октомври 2008 г. да предостави конвертируем заем на местните подразделения на две големи чуждестранни банки на обща стойност 2 776 млрд. EUR (7,6 % от БВП). За подобряване на достъпа до финансиране също беше решено да се гарантират договорените нови задължения на една от тези банки към институционалните инвеститори и максимален срок до падежа три години. И накрая, за да се възстанови доверието на вложителите, обхванатата от схемата за гарантиране на депозитите сума, бе повишена от 20 000 EUR на 100 000 EUR на депозит. Следва да се отбележи, че консолидираното правителство притежава големи финансови активи, вследствие на периодично регистрираните през последните десетилетия излишъци, които са увеличени чрез предоставените заеми на местните подразделения на тези две чуждестранни банки в края на 2008 г. Тези активи възлизат на около 32 % от БВП през 2008 г., от които около една трета се държат от централното правителство, а две трети — от системата за социална сигурност. В резултат на това нетната финансова позиция на консолидираното правителство е положителна с голям марж. |
| --- | --- |

(10)

С цел да се стабилизира финансовият сектор правителството на Люксембург реши през септември и октомври 2008 г. да предостави конвертируем заем на местните подразделения на две големи чуждестранни банки на обща стойност 2 776 млрд. EUR (7,6 % от БВП). За подобряване на достъпа до финансиране също беше решено да се гарантират договорените нови задължения на една от тези банки към институционалните инвеститори и максимален срок до падежа три години. И накрая, за да се възстанови доверието на вложителите, обхванатата от схемата за гарантиране на депозитите сума, бе повишена от 20 000 EUR на 100 000 EUR на депозит. Следва да се отбележи, че консолидираното правителство притежава големи финансови активи, вследствие на периодично регистрираните през последните десетилетия излишъци, които са увеличени чрез предоставените заеми на местните подразделения на тези две чуждестранни банки в края на 2008 г. Тези активи възлизат на около 32 % от БВП през 2008 г., от които около една трета се държат от централното правителство, а две трети — от системата за социална сигурност. В резултат на това нетната финансова позиция на консолидираното правителство е положителна с голям марж.

| (11) | Вече е взето решение за някои мерки за фискална подкрепа и те са заложени в бюджета за 2009 г., който е изготвен преди усложняването на финансовата криза. Те се състоят в голямата си част от намаления на подоходните данъци, разходите за които се оценяват в програмата на около 1,2 % от БВП. В бюджета се предвижда и намаляване на ставката на корпоративния подоходен данък, което ще се отрази на приходите след 2010 г. Освен това в съответствие с одобрения от Европейския съвет през декември Европейски план за икономическо възстановяване, Люксембург е приел допълнителни мерки за подкрепа, най-целесъобразните от които са свързани с ускоряване на държавните инвестиции, както и субсидии за покупката на енергийно ефективни дълготрайни активи и енергоспестяващи инвестиции. Освен това делът на работодателите от обезщетенията при частична безработица ще се възстановява от правителството до края на 2009 г. Общо тези мерки за стимулиране на икономиката ще възлизат на около 1,75 % от БВП. Благодарение на относително високия излишък през 2008 г. и на много ниското равнище на публичния дълг Люксембург разполага с особено големи възможности за предприемане на действия в зависимост от обстоятелствата. Пакетът за фискално стимулиране за 2009 г. и 2010 г. изглежда представлява адекватен отговор на настоящия икономически спад, макар че голяма част от мерките за икономическо стимулиране не са замислени като временни, по-специално намаленията на подоходния данък, с които първоначално се целеше компенсиране за липсата на индексация на скалата за подоходно облагане от 2001 г. насам. Люксембург също е предприел редица мерки и през следващите години ще предприеме допълнителни такива за създаване на по-привлекателна икономическа среда и допълване на законодателния пакет за енергетиката и изменението на климата. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи, предложена от Комисията на 28 януари 2009 г. в рамките на Лисабонската стратегия за растеж и работни места. |
| --- | --- |

(11)

Вече е взето решение за някои мерки за фискална подкрепа и те са заложени в бюджета за 2009 г., който е изготвен преди усложняването на финансовата криза. Те се състоят в голямата си част от намаления на подоходните данъци, разходите за които се оценяват в програмата на около 1,2 % от БВП. В бюджета се предвижда и намаляване на ставката на корпоративния подоходен данък, което ще се отрази на приходите след 2010 г. Освен това в съответствие с одобрения от Европейския съвет през декември Европейски план за икономическо възстановяване, Люксембург е приел допълнителни мерки за подкрепа, най-целесъобразните от които са свързани с ускоряване на държавните инвестиции, както и субсидии за покупката на енергийно ефективни дълготрайни активи и енергоспестяващи инвестиции. Освен това делът на работодателите от обезщетенията при частична безработица ще се възстановява от правителството до края на 2009 г. Общо тези мерки за стимулиране на икономиката ще възлизат на около 1,75 % от БВП. Благодарение на относително високия излишък през 2008 г. и на много ниското равнище на публичния дълг Люксембург разполага с особено големи възможности за предприемане на действия в зависимост от обстоятелствата. Пакетът за фискално стимулиране за 2009 г. и 2010 г. изглежда представлява адекватен отговор на настоящия икономически спад, макар че голяма част от мерките за икономическо стимулиране не са замислени като временни, по-специално намаленията на подоходния данък, с които първоначално се целеше компенсиране за липсата на индексация на скалата за подоходно облагане от 2001 г. насам. Люксембург също е предприел редица мерки и през следващите години ще предприеме допълнителни такива за създаване на по-привлекателна икономическа среда и допълване на законодателния пакет за енергетиката и изменението на климата. Тези мерки са свързани със средносрочната програма за реформи, предложена от Комисията на 28 януари 2009 г. в рамките на Лисабонската стратегия за растеж и работни места.

| (12) | Структурното салдо, изчислено по общоприетата методология, се очаква да продължи да бъде положително и да спадне от около 1,5 % от БВП през 2008 г. на 0,6 % от БВП през 2009 г. и 0,4 % от БВП през 2010 г. Като цяло през 2009 г. фискалната политика е експанзионистична, в отговор на икономическия спад от страна на правителството на Люксембург и умерено експанзионистична през 2010 г., въпреки че незначителните промени в структурното салдо са несъразмерни с предприетите мерки за стимулиране. Предвижда се средносрочната бюджетна цел да бъде постигната в рамките на обхванатия период. |
| --- | --- |

(12)

Структурното салдо, изчислено по общоприетата методология, се очаква да продължи да бъде положително и да спадне от около 1,5 % от БВП през 2008 г. на 0,6 % от БВП през 2009 г. и 0,4 % от БВП през 2010 г. Като цяло през 2009 г. фискалната политика е експанзионистична, в отговор на икономическия спад от страна на правителството на Люксембург и умерено експанзионистична през 2010 г., въпреки че незначителните промени в структурното салдо са несъразмерни с предприетите мерки за стимулиране. Предвижда се средносрочната бюджетна цел да бъде постигната в рамките на обхванатия период.

| (13) | Относно посочените в кодексa за поведение на програмите за стабилност и сближаване изисквания за предоставяне на данни, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). Освен това в допълнението към програмата, което замества първоначалния макроикономически и бюджетен сценарий, не се предоставят прогнози за 2011 г. (5). |
| --- | --- |

(13)

Относно посочените в кодексa за поведение на програмите за стабилност и сближаване изисквания за предоставяне на данни, в програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). Освен това в допълнението към програмата, което замества първоначалния макроикономически и бюджетен сценарий, не се предоставят прогнози за 2011 г. (5).

Общото заключение е, че като се има предвид стабилната изходна бюджетна позиция, мерките, за които е взето решение в отговор на икономическия спад и които са представени в допълнението към програмата за стабилност, са подходящи и се приветстват. Те са като цяло в съответствие с принципите (своевременност, целенасоченост и временен характер) на Европейския план за икономическо възстановяване, независимо от това, че намаленията на подоходния данък, за които бе взето решение преди влошаването на кризата, не се планира да са временни. Поради прогнозите за рязък икономически спад и одобрените в отговор на този спад мерки, салдото на държавния бюджет ще премине в дефицит през 2009 г. след няколко години на излишъци, но ще продължи да бъде далеч под референтната стойност от 3 % и се планира средносрочната цел да се спазва през периода на програмата. Рисковете за бюджетните цели в програмата изглеждат до голяма степен балансирани. Остават обаче опасения за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, върху които ще има особено голяма тежест през идващите десетилетия, тъй като се прогнозира, че увеличаването на публичните разходи, свързани със застаряването на населението, ще бъде сред най-високите в целия ЕС.

С оглед на изложената оценка и на прогнозата за значително увеличаване през идващите десетилетия на разходите, свързани със застаряването на населението, Люксембург се приканва:

| i) | да изпълни фискалните планове, включително мерките за стимулиране в съответствие с ЕИПВ и в рамките на ПСР; |
| --- | --- |

i)

да изпълни фискалните планове, включително мерките за стимулиране в съответствие с ЕИПВ и в рамките на ПСР;

| ii) | да подобри дългосрочната устойчивост на публичните си финанси чрез прилагането на мерки за структурни реформи, по-специално в областта на пенсионното осигуряване. |
| --- | --- |

ii)

да подобри дългосрочната устойчивост на публичните си финанси чрез прилагането на мерки за структурни реформи, по-специално в областта на пенсионното осигуряване.

Сравнение на ключови макроикономически и бюджетни прогнози

| | | 2007 г. | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС октомври 2008 г. | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| КOM януари 2009 г. | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| ПС ноември 2007 г. | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени
  (ХИПЦ) (%) | ПС октомври 2008 г. | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| КOM януари 2009 г. | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| ПС ноември 2007 г. | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

  (% от потенциалния БВП) | ПС октомври 2008 г. | 3,2 | 1,1 | – 2,5 | – 3,8 |
| КOM януари 2009 г. (7) | 3,2 | 1,1 | – 2,3 | – 3,5 |
| ПС ноември 2007 г. | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия
  свят (% от БВП) | ПС октомври 2008 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| КOM януари 2009 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| ПС ноември 2007 г. | н.д. | н.д. | н.д. | н.д. |
| Приходи по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС октомври 2008 г. | 41,0 | 43,2 | 42,8 | 42,8 |
| КOM януари 2009 г. | 41,0 | 43,6 | 44,0 | 42,9 |
| ПС ноември 2007 г. | 38,5 | 37,8 | 37,9 | 37,8 |
| Разходи по консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС октомври 2008 г. | 37,8 | 41,2 | 43,4 | 44,3 |
| КOM януари 2009 г. | 37,8 | 40,6 | 43,5 | 44,3 |
| ПС ноември 2007 г. | 37,5 | 36,9 | 36,9 | 36,6 |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС октомври 2008 г. | 3,2 | 2,0 | – 0,6 | – 1,5 |
| КOM януари 2009 г. | 3,2 | 3,0 | 0,4 | – 1,4 |
| ПС ноември 2007 г. | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС октомври 2008 г. | 3,5 | 2,3 | – 0,3 | – 1,2 |
| КOM януари 2009 г. | 3,5 | 3,3 | 1,0 | – 0,9 |
| ПС ноември 2007 г. | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПС октомври 2008 г. | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| КOM януари 2009 г. | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| ПС ноември 2007 г. | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПС октомври 2008 г. | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| КOM януари 2009 г. | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| ПС ноември 2007 г. | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС октомври 2008 г. | 7,0 | 14,4 | 14,9 | 17,0 |
| КOM януари 2009 г. | 7,0 | 14,4 | 15,0 | 15,1 |
| ПС ноември 2007 г. | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| Програма за стабилност (ПС), междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията. |

2007 г.

2008 г.

2009 г.

2010 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС октомври 2008 г.

5,2

1,0

– 0,9

1,4

КOM януари 2009 г.

5,2

1,0

– 0,9

1,4

ПС ноември 2007 г.

6,0

4,5

5,0

4,0

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени

(ХИПЦ) (%)

ПС октомври 2008 г.

2,7

4,1

0,6

2,5

КOM януари 2009 г.

2,7

4,1

0,6

2,5

ПС ноември 2007 г.

2,3

2,0

2,1

2,1

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (6)

(% от потенциалния БВП)

ПС октомври 2008 г.

3,2

1,1

– 2,5

– 3,8

КOM януари 2009 г. (7)

3,2

1,1

– 2,3

– 3,5

ПС ноември 2007 г.

0,5

0,1

0,2

– 0,8

Нетни предоставени/получени заеми на/от останалия

свят (% от БВП)

ПС октомври 2008 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

КOM януари 2009 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

ПС ноември 2007 г.

н.д.

н.д.

н.д.

н.д.

Приходи по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС октомври 2008 г.

41,0

43,2

42,8

42,8

КOM януари 2009 г.

41,0

43,6

44,0

42,9

ПС ноември 2007 г.

38,5

37,8

37,9

37,8

Разходи по консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС октомври 2008 г.

37,8

41,2

43,4

44,3

КOM януари 2009 г.

37,8

40,6

43,5

44,3

ПС ноември 2007 г.

37,5

36,9

36,9

36,6

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС октомври 2008 г.

3,2

2,0

– 0,6

– 1,5

КOM януари 2009 г.

3,2

3,0

0,4

– 1,4

ПС ноември 2007 г.

1,0

0,8

1,0

1,2

Първично салдо

(% от БВП)

ПС октомври 2008 г.

3,5

2,3

– 0,3

– 1,2

КOM януари 2009 г.

3,5

3,3

1,0

– 0,9

ПС ноември 2007 г.

1,2

1,1

1,2

1,5

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПС октомври 2008 г.

1,6

1,5

0,6

0,4

КOM януари 2009 г.

1,6

2,4

1,6

0,3

ПС ноември 2007 г.

0,7

0,8

0,9

1,6

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПС октомври 2008 г.

1,6

1,5

0,6

0,4

КOM януари 2009 г.

1,6

2,4

1,6

0,3

ПС ноември 2007 г.

0,7

0,8

0,9

1,6

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС октомври 2008 г.

7,0

14,4

14,9

17,0

КOM януари 2009 г.

7,0

14,4

15,0

15,1

ПС ноември 2007 г.

6,9

7,1

7,2

7,0

Програма за стабилност (ПС), междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, на които се прави позоваване в настоящия текст, се намират на следния уебсайт:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Първоначалната програма от октомври 2008 г. обхваща периода 2008-2011 г. На 2 февруари обаче властите на Люксембург са представили допълнение, където първоначалният макроикономически и бюджетен сценарий е заместен с напълно различен сценарий, който обхваща само периода 2008-2010 г. Поради това службите на Комисията не могат да оценят макроикономическия сценарий и бюджетните цели за 2011 г.

(3)  При оценката е взета предвид най-вече прогнозата на службите на Комисията от януари 2009 г., но и други данни, които са станали известни след това.

(4)  По-специално, не е осигурена информация за секторните баланси с изключение на сектора на държавното управление.

(5)  В член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета е предвидено, че „информацията относно пътя за постигане на общото съотношение на правителствения излишък/дефицит и съотношение по дълга и основните икономически предвиждания (...), следва да обхваща освен настоящата и предходната година, поне трите следващи години“.

(6)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл — съгласно програмите, преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(7)  Въз основа на прогнозния потенциален растеж от съответно 4,2 %, 3,2 %, 2,7 % и 2,8 % в периода 2007-2010 г.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Съгласно последната програма и междинните прогнози на службите на Комисията от януари за 2009 г., 2010 г. и 2011 г. няма предвидени еднократни и други временни мерки.

Източник:

Програма за стабилност (ПС), междинни прогнози на службите на Комисията от януари 2009 г. (КOM); изчисления на службите на Комисията.

---

II Известия

ИЗВЕСТИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Комисия

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/19

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank)

(текст от значение за ЕИП)

(2009/C 70/04)

На 12 март 2009 г. Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление, и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен само на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички търговски тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

на страницата, посветена на конкуренцията, на уебсайта Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Този сайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително индекси за търсене по предприятие, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32009M5427. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex под номер 32009M5427. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/20

---

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на разпоредбите на членове 87 и 88 от Договора за ЕО

Случаи, в които Комисията няма възражения

(2009/C 70/05)

| Дата на приемане на решението | 25.2.2009 г. |
| --- | --- |
| Помощ No | NN 116/02 ex N 563/02 |
| Държава-членка | Нидерландия |
| Регион | — |
| Наименование (и/или име на получателя) | Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging |
| Правно основание | Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees |
| Вид мярка | Еднократна помощ под формата на обезщетение |
| Цел | Здравето на животните и човека, предотвратяване на замърсяване с MPA; предотвратяване на навлизането в хранителната верига |
| Вид на помощта | Обезщетение за клането на свинете в стопанствата, за които се предполага, че са замърсени с MPA, след като пробите на някои свине от стопанствата, тествани за MPA са се оказали положителни |
| Бюджет | 6 350 000 EUR |
| Интензитет | До 100 % от пазарната цена на свинете |
| Продължителност | Август-септември 2002 г. |
| Икономически сектори | Селско стопанство — сектор животновъдство (свине) |
| Име и адрес на предоставящия орган | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Дата на приемане на решението

25.2.2009 г.

Помощ No

NN 116/02 ex N 563/02

Държава-членка

Нидерландия

Регион

—

Наименование (и/или име на получателя)

Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging

Правно основание

Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees

Вид мярка

Еднократна помощ под формата на обезщетение

Цел

Здравето на животните и човека, предотвратяване на замърсяване с MPA; предотвратяване на навлизането в хранителната верига

Вид на помощта

Обезщетение за клането на свинете в стопанствата, за които се предполага, че са замърсени с MPA, след като пробите на някои свине от стопанствата, тествани за MPA са се оказали положителни

Бюджет

6 350 000 EUR

Интензитет

До 100 % от пазарната цена на свинете

Продължителност

Август-септември 2002 г.

Икономически сектори

Селско стопанство — сектор животновъдство (свине)

Име и адрес на предоставящия орган

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Друга информация

Член 87, параграф 2 буква б) от Договора за ЕО — извънредно събитие

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната или на автентичните езикови версии на сайта:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Дата на приемане на решението | 13.1.2009 г. |
| --- | --- |
| Помощ No | N 394/08 |
| Държава-членка | Испания |
| Регион | Navarra |
| Наименование (и/или име на получателя) | Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Правно основание | Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Вид мярка | Схема за помощ |
| Цел | Помощ за поемане на задължения за екологично селско стопанство с цел адаптиране на стопанствата в Навара към по-устойчиви форми на животновъдство |
| Вид на помощта | Директна субсидия |
| Бюджет | 12 000 000 EUR |
| Интензитет | Максимално 35 EUR/ha |
| Продължителност | До 31 декември 2013 г. |
| Икономически сектори | Селскостопански сектор |
| Име и адрес на предоставящия орган | Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra |
| C/ Tudela, 20 |
| 31003 Pamplona (Navarra) |
| ESPAÑA |

Дата на приемане на решението

13.1.2009 г.

Помощ No

N 394/08

Държава-членка

Испания

Регион

Navarra

Наименование (и/или име на получателя)

Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Правно основание

Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Вид мярка

Схема за помощ

Цел

Помощ за поемане на задължения за екологично селско стопанство с цел адаптиране на стопанствата в Навара към по-устойчиви форми на животновъдство

Вид на помощта

Директна субсидия

Бюджет

12 000 000 EUR

Интензитет

Максимално 35 EUR/ha

Продължителност

До 31 декември 2013 г.

Икономически сектори

Селскостопански сектор

Име и адрес на предоставящия орган

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra

C/ Tudela, 20

31003 Pamplona (Navarra)

ESPAÑA

Друга информация

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната или на автентичните езикови версии на сайта:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ И ОРГАНИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/22

---

Списък на извършените от Съвета назначения

Януари и февруари 2009 г. (социална област)

(2009/C 70/06)

| Комитет | Край на мандата | Публикувано в ОВ | На мястото на | Оставка/Назначение | Член/Заместник-член | Категория | Държава | Назначено лице | Принадлежност | Дата на решението на Съвета |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Консултативен комитет за свободното движение на работници | 24.9.2010 г. | C 253, 4.10.2008 г. | Г-н Gaëtan BEZIER | Оставка | Член | Работодатели | Франция | Г-жа Natacha MARQUET | FNSEA | 23.2.2009 г. |
| Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място | 28.2.2010 г. | L 64, 2.3.2007 г. | Г-жа Yolanda PALACIO-FERRERO | Оставка | Заместник-член | Правителство | Испания | Г-н Mario GRAU-RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 г. |
| Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място | 28.2.2010 г. | L 64, 2.3.2007 г. | Г-н Mikko HURMALAINEN | Оставка | Член | Правителство | Финландия | Г-н Leo SUOMAA | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 г. |
| Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място | 28.2.2010 г. | L 64, 2.3.2007 г. | Г-жа Anna-Liisa SUNDQUIST | Оставка | Заместник-член | Правителство | Финландия | Г-н Erkki YRJÄNHEIKKI | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 г. |
| Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място | 28.2.2010 г. | L 64, 2.3.2007 г. | Г-н Matti LAMBERG | Оставка | Заместник-член | Правителство | Финландия | Г-жа Ritva PARTINEN | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 г. |
| Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място | 28.2.2010 г. | L 64, 2.3.2007 г. | Г-жа Renate CZESKLEBA | Оставка | Член | Работници | Австрия | Г-жа Karin ZIMMERMANN | Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik | 23.2.2009 г. |
| Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място | 28.2.2010 г. | L 64, 2.3.2007 г. | — | Назначение | Заместник-член | Работници | Австрия | Г-н Alexander HEIDER | Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit | 23.2.2009 г. |
| Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място | 28.2.2010 г. | L 64, 2.3.2007 г. | Г-н Miloš JANOUŠEK | Оставка | Заместник-член | Правителство | Словакия | Г-жа Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 г. |
| Управителен съвет на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа | 7.11.2010 г. | C 271, 14.11.2007 г. | Г-жа Pilar CASLA-BENITO | Оставка | Заместник-член | Правителство | Испания | Г-н Mario GRAU-RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 г. |
| Управителен съвет на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа | 7.11.2010 г. | C 271, 14.11.2007 г. | Г-н Miloš JANOUŠEK | Оставка | Член | Правителство | Словакия | Г-жа Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 г. |
| Управителен съвет на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд | 30.11.2010 г. | C 282, 24.11.2007 г. | Г-жа Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ | Оставка | Член | Правителство | Испания | Г-н Juan Pablo PARRA GUTIERREZ | Ministerio de Trabajo e Immigración | 23.2.2009 г. |
| Управителен съвет на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд | 30.11.2010 г. | C 282, 24.11.2007 г. | Г-жа Birgit STIMMER | Оставка | Заместник-член | Правителство | Австрия | Г-жа Petra HRIBERNIG | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit | 23.2.2009 г. |
| Управителен съвет на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд | 30.11.2010 г. | C 282, 24.11.2007 г. | Г-н Paul CLERINX | Оставка | Заместник-член | Работодатели | Белгия | Г-н Kris DE MEESTER | VBO-FEB | 23.2.2009 г. |

Комитет

Край на мандата

Публикувано в ОВ

На мястото на

Оставка/Назначение

Член/Заместник-член

Категория

Държава

Назначено лице

Принадлежност

Дата на решението на Съвета

Консултативен комитет за свободното движение на работници

24.9.2010 г.

C 253, 4.10.2008 г.

Г-н Gaëtan BEZIER

Оставка

Член

Работодатели

Франция

Г-жа Natacha MARQUET

FNSEA

23.2.2009 г.

Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място

28.2.2010 г.

L 64, 2.3.2007 г.

Г-жа Yolanda PALACIO-FERRERO

Оставка

Заместник-член

Правителство

Испания

Г-н Mario GRAU-RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009 г.

Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място

28.2.2010 г.

L 64, 2.3.2007 г.

Г-н Mikko HURMALAINEN

Оставка

Член

Правителство

Финландия

Г-н Leo SUOMAA

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009 г.

Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място

28.2.2010 г.

L 64, 2.3.2007 г.

Г-жа Anna-Liisa SUNDQUIST

Оставка

Заместник-член

Правителство

Финландия

Г-н Erkki YRJÄNHEIKKI

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009 г.

Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място

28.2.2010 г.

L 64, 2.3.2007 г.

Г-н Matti LAMBERG

Оставка

Заместник-член

Правителство

Финландия

Г-жа Ritva PARTINEN

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009 г.

Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място

28.2.2010 г.

L 64, 2.3.2007 г.

Г-жа Renate CZESKLEBA

Оставка

Член

Работници

Австрия

Г-жа Karin ZIMMERMANN

Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik

23.2.2009 г.

Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място

28.2.2010 г.

L 64, 2.3.2007 г.

—

Назначение

Заместник-член

Работници

Австрия

Г-н Alexander HEIDER

Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit

23.2.2009 г.

Консултативен комитет за безопасност и здраве на работното място

28.2.2010 г.

L 64, 2.3.2007 г.

Г-н Miloš JANOUŠEK

Оставка

Заместник-член

Правителство

Словакия

Г-жа Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009 г.

Управителен съвет на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа

7.11.2010 г.

C 271, 14.11.2007 г.

Г-жа Pilar CASLA-BENITO

Оставка

Заместник-член

Правителство

Испания

Г-н Mario GRAU-RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009 г.

Управителен съвет на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа

7.11.2010 г.

C 271, 14.11.2007 г.

Г-н Miloš JANOUŠEK

Оставка

Член

Правителство

Словакия

Г-жа Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009 г.

Управителен съвет на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд

30.11.2010 г.

C 282, 24.11.2007 г.

Г-жа Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ

Оставка

Член

Правителство

Испания

Г-н Juan Pablo PARRA GUTIERREZ

Ministerio de Trabajo e Immigración

23.2.2009 г.

Управителен съвет на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд

30.11.2010 г.

C 282, 24.11.2007 г.

Г-жа Birgit STIMMER

Оставка

Заместник-член

Правителство

Австрия

Г-жа Petra HRIBERNIG

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

23.2.2009 г.

Управителен съвет на Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд

30.11.2010 г.

C 282, 24.11.2007 г.

Г-н Paul CLERINX

Оставка

Заместник-член

Работодатели

Белгия

Г-н Kris DE MEESTER

VBO-FEB

23.2.2009 г.

---

Комисия

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/24

---

Обменен курс на еврото (1)

23 март 2009 г.

(2009/C 70/07)

1 евро=

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,3558 |
| JPY | японска йена | 131,12 |
| DKK | датска крона | 7,4506 |
| GBP | лира стерлинг | 0,92945 |
| SEK | шведска крона | 11,0760 |
| CHF | швейцарски франк | 1,5301 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 8,6345 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 26,820 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 304,15 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7093 |
| PLN | полска злота | 4,5703 |
| RON | румънска лея | 4,2940 |
| TRY | турска лира | 2,2674 |
| AUD | австралийски долар | 1,9475 |
| CAD | канадски долар | 1,6753 |
| HKD | хонконгски долар | 10,5054 |
| NZD | новозеландски долар | 2,3938 |
| SGD | сингапурски долар | 2,0493 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 887,52 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 12,8424 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,2623 |
| HRK | хърватска куна | 7,4667 |
| IDR | индонезийска рупия | 15 693,39 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,9381 |
| PHP | филипинско песо | 65,060 |
| RUB | руска рубла | 45,2775 |
| THB | тайландски бат | 47,897 |
| BRL | бразилски реaл | 3,0522 |
| MXN | мексиканско пeсо | 19,1710 |
| INR | индийска рупия | 68,3040 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,3558

JPY

японска йена

131,12

DKK

датска крона

7,4506

GBP

лира стерлинг

0,92945

SEK

шведска крона

11,0760

CHF

швейцарски франк

1,5301

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

8,6345

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

26,820

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

304,15

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7093

PLN

полска злота

4,5703

RON

румънска лея

4,2940

TRY

турска лира

2,2674

AUD

австралийски долар

1,9475

CAD

канадски долар

1,6753

HKD

хонконгски долар

10,5054

NZD

новозеландски долар

2,3938

SGD

сингапурски долар

2,0493

KRW

южнокорейски вон

1 887,52

ZAR

южноафрикански ранд

12,8424

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,2623

HRK

хърватска куна

7,4667

IDR

индонезийска рупия

15 693,39

MYR

малайзийски рингит

4,9381

PHP

филипинско песо

65,060

RUB

руска рубла

45,2775

THB

тайландски бат

47,897

BRL

бразилски реaл

3,0522

MXN

мексиканско пeсо

19,1710

INR

индийска рупия

68,3040

---

(1)

Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/25

---

Сведения, които държавите-членки съобщават във връзка с държавната помощ, предоставена в съответствие с Регламент (ЕО) No 1628/2006 на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО националните помощи за регионални инвестиции

(текст от значение за ЕИП)

(2009/C 70/08)

| Помощ No | XR 51/07 |
| --- | --- |
| Държава-членка | Португалия |
| Регион | Açores |
| Наименование на схемата за помощи или име на предприятието-получател на добавката от помощи ad hoc | SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
| Правно основание | Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.
  Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Годишен бюджет | 3,5 милиона EUR |
| Максимален интензитет на помощта | 45 % |
| В съответствие с член 4 от регламента |
| Дата на изпълнение | 1.1.2007 г. |
| Времетраене | 31.12.2007 г. |
| Икономически отрасли | Всички сектори, които имат право да кандидатстват за помощ за регионални инвестиции |
| — |
| Название и адрес на предоставящия орган | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Помощ No

XR 51/07

Държава-членка

Португалия

Регион

Açores

Наименование на схемата за помощи или име на предприятието-получател на добавката от помощи ad hoc

SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores

Правно основание

Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.

Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Годишен бюджет

3,5 милиона EUR

Максимален интензитет на помощта

45 %

В съответствие с член 4 от регламента

Дата на изпълнение

1.1.2007 г.

Времетраене

31.12.2007 г.

Икономически отрасли

Всички сектори, които имат право да кандидатстват за помощ за регионални инвестиции

—

Название и адрес на предоставящия орган

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Интернет адреса на публикацията на схемата за помощта

www.azores.gov.pt

Други сведения

—

| Помощ No | XR 52/07 |
| --- | --- |
| Държава-членка | Португалия |
| Регион | Açores |
| Наименование на схемата за помощи или име на предприятието-получател на добавката от помощи ad hoc | Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis |
| Правно основание | Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Годишен бюджет | 1 милион EUR |
| Максимален интензитет на помощта | 25 % |
| В съответствие с член 4 от регламента |
| Дата на изпълнение | 1.1.2007 г. |
| Времетраене | 31.12.2013 г. |
| Икономически отрасли | Всички сектори, които имат право да кандидатстват за помощ за регионални инвестиции |
| — |
| Название и адрес на предоставящия орган | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Помощ No

XR 52/07

Държава-членка

Португалия

Регион

Açores

Наименование на схемата за помощи или име на предприятието-получател на добавката от помощи ad hoc

Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis

Правно основание

Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Годишен бюджет

1 милион EUR

Максимален интензитет на помощта

25 %

В съответствие с член 4 от регламента

Дата на изпълнение

1.1.2007 г.

Времетраене

31.12.2013 г.

Икономически отрасли

Всички сектори, които имат право да кандидатстват за помощ за регионални инвестиции

—

Название и адрес на предоставящия орган

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Интернет адреса на публикацията на схемата за помощта

www.azores.gov.pt

Други сведения

—

---

V Обявления

ДРУГИ АКТОВЕ

Комисия

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/27

---

Публикация на заявка за регистрация съгласно член 6, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни

(2009/C 70/09)

Настоящата публикация предоставя право на възражение срещу заявката в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета (1). Декларациите за възражение трябва да бъдат получени в Комисията в срок от шест месеца от датата на настоящата публикация.

РЕЗЮМЕ

РЕГЛАМЕНТ (ЕО) No 510/2006 НА СЪВЕТА

„MAKÓI VÖRÖSHAGYMA“ или „MAKÓI HAGYMA“

ЕО No: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

ЗНП ( X ) ЗГУ ( )

Настоящото резюме представя с информационна цел основните елементи на спецификацията на продукта.

1.   Отговорен отдел в държавата-членка:

| Наименование: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Адрес: | 1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| MAGYARORSZÁG |

Наименование:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Адрес:

1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

MAGYARORSZÁG

Тел.

+36 13014419

Факс

+36 13014808

E-mail:

zobore@fvm.hu

2.   Група:

| Наименование: | Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa |
| --- | --- |
| Адрес: | 6900 Makó |
| Návay Lajos tér 5-7. |
| MAGYARORSZÁG |

Наименование:

Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa

Адрес:

6900 Makó

Návay Lajos tér 5-7.

MAGYARORSZÁG

Тел.

+36 62/212865, +36 62/213676

Факс

+36 62/213676, +36 62/212865

E-mail:

hagymatanacs@vnet.hu

Състав:

Производители/преработватели ( X ) Други ( X )

3.   Вид продукт:

Клас 1.6: Плодове, зеленчуци и зърнени култури, пресни или преработени

4.   Спецификация:

(резюме на изискванията по член 4, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 510/2006)

4.1.   Наименование:

„Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“

4.2.   Описание:

„Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“ (Allium cepa L.) принадлежи към семейство Кремови (Alliaceae), което се е приспособило добре към местните условия в регион Makó. Типичните характеристики на „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“, дължащи се на географската среда, са: високо съдържание на сухо вещество, силен вкус и добра съхраняемост. Разрешени за използване са само културните сортове „Makói CR“ (устойчив на атмосферни влияния), „Csanád“ и „Makói Bronz“.

Луковицата на лука е кълбовидна, леко продълговата по надлъжната ос, с диаметър 35-80 mm. На цвят е бронзовочервена, лъскава, със затворена обвивка, като твърдите многослойни външни люспи напълно защитават вътрешните люспи. Вътрешността е твърда и плътна, с цвят на слонова кост. Типичната за регион Makó технология на производство и сухите атмосферни условия в края на лятото водят до високо съдържание на сухо вещество, надвишаващо 16 %, което е значително над средното. Лукът може да се съхранява продължително, покълва късно и запазва хранителните си качества през цялата зима. Ниското му водно съдържание е благоприятно за предпазването му от загниване. Типичният му силен и лютив вкус се дължи на високото съдържание на алилсулфиди.

4.3.   Географски район:

Наименованието за произход „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“ може да се използва само за лук с произход от производствения район, включващ административните територии на изброените по-долу селища, които съвпадат със границите на двата съседни окръга Csongrád и Békés.

Селища, принадлежащи към производствения район:

| — | окръг Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak, |
| --- | --- |

—

окръг Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak,

| — | окръг Békés: Tótkomlós, Békéssámson. |
| --- | --- |

—

окръг Békés: Tótkomlós, Békéssámson.

4.4.   Доказателство за произход:

Наименованието за произход „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“ може да се използва само за лук, чието производство и проследяване са документирани в „Регистъра за защитен произход“, заверен от Hagyma Terméktanács (Комитета по лука).

Дневникът на пръсканията за растителна защита, воден в съответствие с изискванията, е неразделна част от „Регистъра за защитен произход“.

По инициатива на производителя или дистрибутора Hagyma Terméktanács (Комитетът по лука) контролира целия технологичен процес на производство и ако изискванията са изпълнени, Комитетът по лука може да постави върху продукта обозначението „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség“ („Качеството е проверено от Комитета по лука“).

Hagyma Terméktanács (Комитетът по лука) следи за спазването на нормативната уредба относно географските указания и законната употреба на наименованията за произход.

4.5.   Метод на производство:

Двугодишен метод на производство:

При двугодишния метод на производство малките луковици, така нареченият арпаджик, получен чрез гъсто засяване на дребните семена (наречени черни семена), служи като изходен (размножителен материал) за производството на зрял лук за консумация на следващата година.

За производство на арпаджик е подходяща почва със заравнена повърхност, среднотвърда, рохкава, неуплътнена, с високо съдържание на хумус и хранителни вещества и неутрално рН (това е така наречената почва на Makó).

При практикуване на сеитбообращение едно от условията е да не се засажда лук на същото място през следващите пет години.

Производство на арпаджик:

Подготовка на почвата: дълбока оран през есента, през месец октомври на предходната година, окончателна подготовка през пролетта. Засяването става върху заравнени лехи от дребнозърнеста рохкава почва в края на февруари — началото на март, в единични (на разстояние 20 cm) или двойни (на разстояние 5-30 cm) редове, при сеитбена норма 100-120 kg/ha (25-28 милиона броя семена на хектар), на дълбочина 3-3,5 cm. Изсъхналото стъбло се отстранява от арпаджика, който е узрял до края на август, след което следва изваждане, почистване от пръстта, просушаване, транспортиране и сортиране по размер.

Сортираният арпаджик се поставя през есента за съхранение в проветриви платнени чували, като специалната производствена процедура в Makó започва с топлинна обработка през ноември. Топлинната обработка всъщност предотвратява образуването на цветни пъпки, а оттам и развитието на цветоносно стъбло на втората година, което би направило луковицата негодна за употреба. При топлинната обработка арпаджикът постепенно се загрява в течение на 12 дни от температурата на съхранение 3-5 °C до 30-32 °C и в зависимост от размера се държи при тази температура в продължение на 30-60 дни (като през това време се загрява до 32-35 °C в продължение на 10 дни) и след това постепенно се охлажда до 10-14 °C за засаждане.

Производство на лук за консумация:

При производството на „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“ лукът за консумация се произвежда през втората година. През пролетта арпаджикът, изваден от инсталацията за топлинна обработка, се почиства, третира се срещу вредители и се засажда в постепенно затоплящата се почва до средата на април. Изискванията към почвата и сеитбообращението са както при производството на арпаджик. В зависимост от количеството се засаждат по 15-25 броя на метър от дължината, на дълбочина 3-5 cm.

Важно е да се осигурява на лука достатъчно подхранване с хранителни вещества, поддържане на почвата чиста от плевели, както и интегрирана растителна защита, надлежно документирана в дневника на пръсканията. Прибирането на реколтата става през втората половина на август (изваждане, сушене на открито, товарене, доставка), след което лукът се складира или експедира за продажба.

Едногодишен метод на производство (засяване на семена):

При едногодишния метод производството започва през март със засяването на 5-7 kg/ha (900 хиляди — 1,1 милион броя семена на хектар) семена от „едногодишен лук“, получени чрез използването на генетичен материал от арпаджика „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“.

През вегетационния период операциите по производството и прибирането на реколтата са същите, както при лука, произвеждан от арпаджик, но периодът на отглеждане е по-дълъг, прибирането на реколтата става в средата на септември и този вид производство се извършва само при осигурени поливни условия.

Изваденият кромид лук трябва да се съхранява на хладно, сухо и добре проветриво място, тъй като при такива условия той може да се съхранява по-дълго от другите културни сортове без значително влошаване на качеството му до април-май на следващата година.

Лукът „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“ се сортира по качество, опакова се и се етикетира от производителя или на друго място под прекия надзор на производителя или негов представител в границите на определения географски район, като се поставя в мрежести чували с тегло 0,5, 1, 2, 5, 10 и 15 kg или в насипно състояние в щайги с тегло 15, 20, 25 и 50 kg или в опаковки от по 3, 5 или 10 броя, но са възможни и други количества и видове опаковки. Продуктът може да бъде преопакован извън определения географски район.

4.6.   Връзка:

Природни фактори:

Лукът, който произхожда от Централна Азия, се е приспособил изключително добре към условията на района Makó. Почвите на района са образувани от наносите при промяна на руслото на река Maros; льосовите и алувиални почви имат високо съдържание на хранителни вещества. Те са богати на микроелементи, средноплътни, рохкави, с равна повърхност и добра пропускливост на въздух и вода — характеристики, които оказват благоприятно влияние върху качеството на лука.

Най-характерната климатична особеност на район Makó е сухото и горещо лято. През вегетационния период има много слънчево греене (2 100 часа слънчево греене годишно), с продължителни периоди на висока температура (30 горещи дни, средна температура 18,1 °C и сума на температурите 3 340 °C), като общото влияние на тези характеристики (85-90 дни лято) води до благоприятни стойности на хранителните вещества в „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“. За развитието на сортовете на дългия ден „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“ се изискват 15 часа светлина дневно — условие, което се осигурява от описаните по-горе характерни климатични особености на района Makó. Образуването на луковицата се забавя в топлия и сух период с оскъдни валежи през юли-август. Листната маса и корените изсъхват, хранителната стойност се увеличава, съдържанието на сухо вещество се повишава, външните люспи на тялото на луковицата изтъняват и се развива затворена здрава обвивка („броня“) и бронзовочервен цвят.

Благодарение на така образувалото се високо съдържание на сухо вещество и на многослойната си затворена здрава обвивка (добре затворена в зоната на шийката) „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“ издържа на продължително съхранение.

Човешки фактори:

В район Makó се произвежда лук от няколко века. След края на турското владичество селският район бива населен отново и населението се увеличава бързо, което довежда до разделяне на наличната площ на малки парцели и започва да се чувства недостиг на земя. В средата на XIX в. три четвърти от населението се състои от земеделци-арендатори, принудени да произвеждат интензивни култури на малките си парцели. За тази цел е избран лукът, чиято обвивка и месеста част са били използвани широко в народната медицина в продължение на векове.

Използвайки географското предимство и икономическия възход в края на миналия век, производителите на лук Makó разработват висококачествени регионални културни сортове чрез упорита работа, грижливо отношение, индивидуален подбор и качествена почва. За тази цел те разработват уникална технология, предназначена специално за биологичните особености на лука и за дадения район (двугодишен метод на производство), а продажбата на отдалечени пазари е типична за предприемаческия дух на местните производители на лук и за готовността им да поемат рискове.

Интензивното отглеждане на лук е позволило на местните производители да избегнат принудителната емиграция в края на столетието; те създават една наистина утвърдена и трайна репутация на този вид лук, чието изключително качество е признато на Световното научно-промишлено изложение в Брюксел през 1888 г. и е последвано от още награди през следващите години. Предаваният от поколение на поколение опит в отглеждането гарантира бъдещото производство на лук в района.

Писмени доказателства за отглеждането на лук могат да бъдат открити в описание, направено от Szirbik Miklós през 1835 г., а след това и в книгите на Palugyai Imre и Reizman János. Скоро след края на века производителите на лук в района — произвеждащи лук Makó — имат собствено седмично списание, озаглавено „Производител на лук“; през 30-те години на ХХ в. Erdei Ferenc има голяма заслуга към производството на лук и към производителите в район Makó.

4.7.   Инспекционен орган:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (Служба по земеделие), която е определена за инспекционен орган за плодове и зеленчуци

| Наименование: | Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Адрес: | 6800 Hódmezővásárhely |
| Rárósi út 110. |
| MAGYARORSZÁG |

Наименование:

Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Адрес:

6800 Hódmezővásárhely

Rárósi út 110.

MAGYARORSZÁG

Тел.

+36 62/535741

Факс

+36 62/246036

E-mail:

Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu

Наименование:

Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Адрес:

| 5602 Békéscsaba |
| --- |
| Szarvasi út 79/1. |
| MAGYARORSZÁG |

5602 Békéscsaba

Szarvasi út 79/1.

MAGYARORSZÁG

Тел.

+36 66/529-257

Факс

+36 66/529-265

E-mail:

Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8.   Етикетиране:

В допълнение към предвиденото от законовите разпоредби, върху опаковката на продукта трябва да е посочено защитеното наименование за произход „Makói vöröshagyma“ или „Makói hagyma“, както и логото на Общността (след вписването в регистъра на Общността).

След одобрение на качеството въз основа на вътрешен контрол, извършен от Hagyma Terméktanács (Комитета по лука), върху опаковката на продукта може да бъде обозначено „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség“ („Качеството е проверено от Комитета по лука“).

---

(1)  ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.

---

Поправка

| 24.3.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 70/32

---

Поправка на списъка на натуралните минерални води, признати от държавите-членки

(
  Официален вестник на Европейския съюз C 54 от 7 март 2009 г.
  )

(2009/C 70/10)

Списъкът на страница 72 да се чете, както следва:

вместо:

| „Търговско описание | Наименование на извора | Място на експлоатация |
| --- | --- | --- |
| Icelandic spring | Jadar spring area | Reykjavík“ |

„Търговско описание

Наименование на извора

Място на експлоатация

Icelandic spring

Jadar spring area

Reykjavík“

да се чете:

| „Търговско описание | Наименование на извора | Място на експлоатация |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss“ |

„Търговско описание

Наименование на извора

Място на експлоатация

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss“

---