# Službeni list L 328/2022

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 328 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 65.22. prosinca 2022. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 328

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 65.22. prosinca 2022.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Vijeća (EU) 2022/2523 od 14. prosinca 2022. o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za skupine multinacionalnih poduzeća i velike domaće skupine u Uniji | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

DIREKTIVE

*

Direktiva Vijeća (EU) 2022/2523 od 14. prosinca 2022. o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za skupine multinacionalnih poduzeća i velike domaće skupine u Uniji

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/2524 od 12. prosinca 2022. o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije | 59 |
| | | SPORAZUM IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I NOVOG ZELANDA NA TEMELJU ČLANKA XXVIII. OPĆEG SPORAZUMA O CARINAMA I TRGOVINI (GATT) IZ 1994. O IZMJENI KONCESIJA ZA SVE CARINSKE KVOTE UVRŠTENE U RASPORED EU-A CLXXV. ZBOG POVLAČENJA UJEDINJENE KRALJEVINE IZ EUROPSKE UNIJE | 61 |
| | * | Obavijest o datumu stupanja na snagu izmjene priloga 10-A i 10-B Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Koreje | 63 |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) 2022/2525 od 21. prosinca 2022. o provedbi Uredbe (EU) 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji | 64 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2526 оd 23. rujna 2022. o izmjeni Uredbe (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu privremenog skladištenja otpadne žive u tekućem obliku (
  1
  ) | 66 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2527 оd 17. listopada 2022. o stavljanju izvan snage Delegirane uredbe (EU) br. 807/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i uvođenju prijelaznih odredbi | 68 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2528 оd 17. listopada 2022. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/891 i o stavljanju izvan snage delegiranih uredaba (EU) br. 611/2014, (EU) 2015/1366 i (EU) 2016/1149 koje se primjenjuju na programe potpore u određenim poljoprivrednim sektorima | 70 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2529 оd 17. listopada 2022. o stavljanju izvan snage Delegirane uredbe (EU) br. 639/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike te o izmjeni Priloga X. toj uredbi | 74 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2530 оd 1. prosinca 2022. o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 641/2014 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike | 76 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2531 оd 1. prosinca 2022. o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 808/2014 o utvrđivanju pravila primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) | 78 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2532 оd 1. prosinca 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/892 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 738/2010 i provedbenih uredbi (EU) br. 615/2014, (EU) 2015/1368 i (EU) 2016/1150 koje se primjenjuju na programe potpore u određenim poljoprivrednim sektorima | 80 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2533 оd 15. prosinca 2022. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Miele della Lunigiana (ZOI)) | 84 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2534 оd 21. prosinca 2022. o odobravanju stavljanja na tržište beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin) kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 85 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2535 оd 21. prosinca 2022. o odobravanju stavljanja na tržište liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  ) | 91 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/2536 od 12. prosinca 2022. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti | 94 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/2537 od 12. prosinca 2022. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti | 96 |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/2538 od 13. prosinca 2022. o imenovanju voditelja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2022) | 98 |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/2539 od 13. prosinca 2022. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije u Bosni i Hercegovini i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2022/59 (BiH/34/2022) | 99 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/2540 od 19. prosinca 2022. o imenovanju člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Kraljevina Belgija | 101 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2022/2541 od 19. prosinca 2022. o imenovanju člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Savezna Republika Njemačka | 103 |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/2542 od 19. prosinca 2022. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/1904 o odobrenju Nizozemskoj da uvede posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 285. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost | 105 |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2022/2543 оd 21. prosinca 2022. o provedbi Odluke (ZVSP) 2015/1333 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji | 107 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU, Euratom) 2022/2544 оd 19. prosinca 2022. o uspostavi mehanizama za upravljanje i provedbu EU-ovih operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja te povezanih operacija davanja zajmova | 109 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU, Euratom) 2022/2545 оd 19. prosinca 2022. o uspostavi okvira za raspodjelu troškova povezanih s operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja | 123 |
| | * | Odluka (EU) 2022/2546 Europske središnje banke od 16. prosinca 2022. o izmjeni Odluke ESB/2010/29 o izdavanju euronovčanica (ESB/2022/46) | 136 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Vijeća (EU) 2022/2547 od 13. prosinca 2022. o izmjeni Preporuke (EU) 2022/107 o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (
  1
  ) | 138 |
| | * | Preporuka Vijeća (EU) 2022/2548 od 13. prosinca 2022. o koordiniranom pristupu putovanjima u Uniju tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 | 146 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 2/2022 Vijeća za partnerstvo osnovanog Sporazumom o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i sjeverne Irske, s druge strane, od 21. prosinca 2022. o drugom i posljednjem produljenju prijelaznog razdoblja tijekom kojeg Ujedinjena Kraljevina može odstupiti od obveze brisanja podataka iz evidencije podataka o putnicima nakon izlaska putnika iz Ujedinjene Kraljevine [2022/2549] | 153 |
| | * | Odluka br. 3/2022 Vijeća za partnerstvo osnovanog Sporazumom o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane od 21. prosinca 2022. o utvrđivanju popisa osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog tijela u skladu sa Sporazumom o trgovini i suradnji [2022/2550] | 154 |
| | * | Odluka br. 4 Odbora za trgovinu EU-a i Koreje od 30. studenoga 2022. o izmjeni priloga 10-A i 10-B Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane [2022/2551] | 157 |

II.   Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/2524 od 12. prosinca 2022. o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije

59

SPORAZUM IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I NOVOG ZELANDA NA TEMELJU ČLANKA XXVIII. OPĆEG SPORAZUMA O CARINAMA I TRGOVINI (GATT) IZ 1994. O IZMJENI KONCESIJA ZA SVE CARINSKE KVOTE UVRŠTENE U RASPORED EU-A CLXXV. ZBOG POVLAČENJA UJEDINJENE KRALJEVINE IZ EUROPSKE UNIJE

61

*

Obavijest o datumu stupanja na snagu izmjene priloga 10-A i 10-B Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Koreje

63

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) 2022/2525 od 21. prosinca 2022. o provedbi Uredbe (EU) 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

64

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2526 оd 23. rujna 2022. o izmjeni Uredbe (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu privremenog skladištenja otpadne žive u tekućem obliku (
  1
  )

1

66

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2527 оd 17. listopada 2022. o stavljanju izvan snage Delegirane uredbe (EU) br. 807/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i uvođenju prijelaznih odredbi

68

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2528 оd 17. listopada 2022. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/891 i o stavljanju izvan snage delegiranih uredaba (EU) br. 611/2014, (EU) 2015/1366 i (EU) 2016/1149 koje se primjenjuju na programe potpore u određenim poljoprivrednim sektorima

70

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/2529 оd 17. listopada 2022. o stavljanju izvan snage Delegirane uredbe (EU) br. 639/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike te o izmjeni Priloga X. toj uredbi

74

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2530 оd 1. prosinca 2022. o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 641/2014 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike

76

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2531 оd 1. prosinca 2022. o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 808/2014 o utvrđivanju pravila primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)

78

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2532 оd 1. prosinca 2022. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/892 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 738/2010 i provedbenih uredbi (EU) br. 615/2014, (EU) 2015/1368 i (EU) 2016/1150 koje se primjenjuju na programe potpore u određenim poljoprivrednim sektorima

80

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2533 оd 15. prosinca 2022. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Miele della Lunigiana (ZOI))

84

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2534 оd 21. prosinca 2022. o odobravanju stavljanja na tržište beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin) kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  )

β

1

85

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2535 оd 21. prosinca 2022. o odobravanju stavljanja na tržište liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470 (
  1
  )

Antrodia camphorata

1

91

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/2536 od 12. prosinca 2022. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti

94

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/2537 od 12. prosinca 2022. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti

96

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/2538 od 13. prosinca 2022. o imenovanju voditelja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2022)

98

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/2539 od 13. prosinca 2022. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije u Bosni i Hercegovini i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2022/59 (BiH/34/2022)

99

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/2540 od 19. prosinca 2022. o imenovanju člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Kraljevina Belgija

101

*

Odluka Vijeća (EU) 2022/2541 od 19. prosinca 2022. o imenovanju člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Savezna Republika Njemačka

103

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/2542 od 19. prosinca 2022. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/1904 o odobrenju Nizozemskoj da uvede posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 285. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

105

*

Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2022/2543 оd 21. prosinca 2022. o provedbi Odluke (ZVSP) 2015/1333 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

107

*

Provedbena odluka Komisije (EU, Euratom) 2022/2544 оd 19. prosinca 2022. o uspostavi mehanizama za upravljanje i provedbu EU-ovih operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja te povezanih operacija davanja zajmova

109

*

Provedbena odluka Komisije (EU, Euratom) 2022/2545 оd 19. prosinca 2022. o uspostavi okvira za raspodjelu troškova povezanih s operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja

123

*

Odluka (EU) 2022/2546 Europske središnje banke od 16. prosinca 2022. o izmjeni Odluke ESB/2010/29 o izdavanju euronovčanica (ESB/2022/46)

136

PREPORUKE

*

Preporuka Vijeća (EU) 2022/2547 od 13. prosinca 2022. o izmjeni Preporuke (EU) 2022/107 o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (
  1
  )

1

138

*

Preporuka Vijeća (EU) 2022/2548 od 13. prosinca 2022. o koordiniranom pristupu putovanjima u Uniju tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912

146

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 2/2022 Vijeća za partnerstvo osnovanog Sporazumom o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i sjeverne Irske, s druge strane, od 21. prosinca 2022. o drugom i posljednjem produljenju prijelaznog razdoblja tijekom kojeg Ujedinjena Kraljevina može odstupiti od obveze brisanja podataka iz evidencije podataka o putnicima nakon izlaska putnika iz Ujedinjene Kraljevine [2022/2549]

153

*

Odluka br. 3/2022 Vijeća za partnerstvo osnovanog Sporazumom o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane od 21. prosinca 2022. o utvrđivanju popisa osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog tijela u skladu sa Sporazumom o trgovini i suradnji [2022/2550]

154

*

Odluka br. 4 Odbora za trgovinu EU-a i Koreje od 30. studenoga 2022. o izmjeni priloga 10-A i 10-B Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane [2022/2551]

157

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Uredbe (EU) 2022/2400 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2022. o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ( SL L 317, 9.12.2022. ) | 169 |
| | * | Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2022/2353 od 1. prosinca 2022. o mjeri pomoći u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za jačanje kapacitetâ Oružanih snaga Bosne i Hercegovine ( SL L 311, 2.12.2022. ) | 170 |

Ispravci

*

Ispravak Uredbe (EU) 2022/2400 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2022. o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ( SL L 317, 9.12.2022. )

( SL L 317, 9.12.2022. )

169

*

Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2022/2353 od 1. prosinca 2022. o mjeri pomoći u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za jačanje kapacitetâ Oružanih snaga Bosne i Hercegovine ( SL L 311, 2.12.2022. )

( SL L 311, 2.12.2022. )

170

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

DIREKTIVE

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/1

---

DIREKTIVA VIJEĆA (EU) 2022/2523

od 14. prosinca 2022.

o osiguravanju globalne minimalne razine oporezivanja za skupine multinacionalnih poduzeća i velike domaće skupine u Uniji

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 115.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Posljednjih je godina Unija donijela ključne mjere za jačanje borbe protiv agresivnog poreznog planiranja na unutarnjem tržištu. Direktivama o suzbijanju izbjegavanja poreza utvrđena su pravila protiv smanjenja poreznih osnovica na unutarnjem tržištu i premještanja dobiti izvan unutarnjeg tržišta. Tim se pravilima preporuke Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) prenose u pravo Unije u kontekstu inicijative protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) kako bi se osiguralo da se dobit multinacionalnih poduzeća (MNP-ovi) oporezuje ondje gdje se obavljaju gospodarske aktivnosti kojima se ostvaruje dobit i ondje gdje se stvara vrijednost. |
| --- | --- |

(1)

Posljednjih je godina Unija donijela ključne mjere za jačanje borbe protiv agresivnog poreznog planiranja na unutarnjem tržištu. Direktivama o suzbijanju izbjegavanja poreza utvrđena su pravila protiv smanjenja poreznih osnovica na unutarnjem tržištu i premještanja dobiti izvan unutarnjeg tržišta. Tim se pravilima preporuke Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) prenose u pravo Unije u kontekstu inicijative protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) kako bi se osiguralo da se dobit multinacionalnih poduzeća (MNP-ovi) oporezuje ondje gdje se obavljaju gospodarske aktivnosti kojima se ostvaruje dobit i ondje gdje se stvara vrijednost.

| (2) | U kontinuiranom nastojanju da se stane na kraj poreznim praksama MNP-ova koje im omogućavaju premještanje dobiti u jurisdikcije u kojima ne podliježu oporezivanju ili u kojima podliježu vrlo niskoj poreznoj stopi, OECD je dodatno razvio skup međunarodnih poreznih pravila kako bi osigurao da MNP-ovi plaćaju pravedan udio poreza bez obzira na to gdje posluju. Cilj je te velike reforme ograničiti natjecanje u pogledu stopa poreza na dobit uspostavom globalne minimalne razine oporezivanja. Uklanjanjem znatnog dijela prednosti premještanja dobiti u jurisdikcije bez oporezivanja ili s vrlo niskom poreznom stopom, globalnom reformom kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uspostavit će se jednaki uvjeti za poduzeća u cijelom svijetu i omogućiti jurisdikcijama da bolje zaštite svoje porezne osnovice. |
| --- | --- |

(2)

U kontinuiranom nastojanju da se stane na kraj poreznim praksama MNP-ova koje im omogućavaju premještanje dobiti u jurisdikcije u kojima ne podliježu oporezivanju ili u kojima podliježu vrlo niskoj poreznoj stopi, OECD je dodatno razvio skup međunarodnih poreznih pravila kako bi osigurao da MNP-ovi plaćaju pravedan udio poreza bez obzira na to gdje posluju. Cilj je te velike reforme ograničiti natjecanje u pogledu stopa poreza na dobit uspostavom globalne minimalne razine oporezivanja. Uklanjanjem znatnog dijela prednosti premještanja dobiti u jurisdikcije bez oporezivanja ili s vrlo niskom poreznom stopom, globalnom reformom kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uspostavit će se jednaki uvjeti za poduzeća u cijelom svijetu i omogućiti jurisdikcijama da bolje zaštite svoje porezne osnovice.

| (3) | Taj politički cilj prenesen je u dokument Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva – globalni model pravila protiv smanjenja porezne osnovice (drugi stup) („model pravila OECD-a”) koja su 14. prosinca 2021. odobrena u sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u na koja su se obvezale države članice. U svojem izvješću upućenom Europskom vijeću u vezi s poreznim pitanjima, koje je odobrilo 7. prosinca 2021., Vijeće je ponovno istaknulo svoju čvrstu potporu globalnoj reformi kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja i obvezalo se na brzu provedbu te reforme s pomoću prava Unije. U tom je kontekstu ključno da države članice učinkovito ispune svoju obvezu uspostave globalne minimalne razine oporezivanja. |
| --- | --- |

(3)

Taj politički cilj prenesen je u dokument Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva – globalni model pravila protiv smanjenja porezne osnovice (drugi stup) („model pravila OECD-a”) koja su 14. prosinca 2021. odobrena u sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u na koja su se obvezale države članice. U svojem izvješću upućenom Europskom vijeću u vezi s poreznim pitanjima, koje je odobrilo 7. prosinca 2021., Vijeće je ponovno istaknulo svoju čvrstu potporu globalnoj reformi kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja i obvezalo se na brzu provedbu te reforme s pomoću prava Unije. U tom je kontekstu ključno da države članice učinkovito ispune svoju obvezu uspostave globalne minimalne razine oporezivanja.

| (4) | U Uniji blisko integriranih gospodarstava ključno je da se globalna reforma kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja provede na usklađen i koordiniran način. S obzirom na opseg, detalje i tehnička obilježja tih novih međunarodnih poreznih pravila, fragmentacija unutarnjeg tržišta pri njihovoj provedbi spriječila bi se samo zajedničkim okvirom Unije. Osim toga, zajednički okvir Unije, osmišljen tako da bude u skladu s temeljnim slobodama zajamčenima Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, pružio bi poreznim obveznicima pravnu sigurnost pri provedbi tih pravila. |
| --- | --- |

(4)

U Uniji blisko integriranih gospodarstava ključno je da se globalna reforma kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja provede na usklađen i koordiniran način. S obzirom na opseg, detalje i tehnička obilježja tih novih međunarodnih poreznih pravila, fragmentacija unutarnjeg tržišta pri njihovoj provedbi spriječila bi se samo zajedničkim okvirom Unije. Osim toga, zajednički okvir Unije, osmišljen tako da bude u skladu s temeljnim slobodama zajamčenima Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, pružio bi poreznim obveznicima pravnu sigurnost pri provedbi tih pravila.

| (5) | Potrebno je utvrditi pravila kako bi se uspostavio učinkovit i usklađen okvir za globalnu minimalnu razinu oporezivanja na razini Unije. Tim okvirom se uspostavlja sustav dvaju međusobno povezanih pravila, koja se zajednički nazivaju i „pravila GloBE-a”, u okviru kojih bi se odgovarajući iznos poreza („dopunski porez”) trebao naplaćivati svaki put kad je efektivna porezna stopa MNP-a u određenoj jurisdikciji niža od 15 %. U takvim se slučajevima treba smatrati da je riječ o jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem. Ta se dva međusobno povezana pravila nazivaju pravilom o uključivanju dobiti odnosno pravilom o prenisko oporezivanoj dobiti. U okviru tog sustava matično društvo MNP-a koje se nalazi u državi članici trebalo bi imati obvezu primijeniti pravilo o uključivanju dobiti na svoj udio dopunskog poreza koji se odnosi na svaki subjekt skupine koji podliježe niskoj poreznoj stopi, neovisno o tome nalazi li se taj subjekt u Uniji ili izvan nje. Pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti trebalo bi djelovati kao zaštitni mehanizam pravila o uključivanju dobiti, preraspodjelom svakog preostalog iznosa dopunskog poreza u slučajevima kada matična društva ne mogu, na temelju primjene pravila o uključivanju dobiti, naplatiti cijeli iznos dopunskog poreza koji se odnosi na subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi. |
| --- | --- |

(5)

Potrebno je utvrditi pravila kako bi se uspostavio učinkovit i usklađen okvir za globalnu minimalnu razinu oporezivanja na razini Unije. Tim okvirom se uspostavlja sustav dvaju međusobno povezanih pravila, koja se zajednički nazivaju i „pravila GloBE-a”, u okviru kojih bi se odgovarajući iznos poreza („dopunski porez”) trebao naplaćivati svaki put kad je efektivna porezna stopa MNP-a u određenoj jurisdikciji niža od 15 %. U takvim se slučajevima treba smatrati da je riječ o jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem. Ta se dva međusobno povezana pravila nazivaju pravilom o uključivanju dobiti odnosno pravilom o prenisko oporezivanoj dobiti. U okviru tog sustava matično društvo MNP-a koje se nalazi u državi članici trebalo bi imati obvezu primijeniti pravilo o uključivanju dobiti na svoj udio dopunskog poreza koji se odnosi na svaki subjekt skupine koji podliježe niskoj poreznoj stopi, neovisno o tome nalazi li se taj subjekt u Uniji ili izvan nje. Pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti trebalo bi djelovati kao zaštitni mehanizam pravila o uključivanju dobiti, preraspodjelom svakog preostalog iznosa dopunskog poreza u slučajevima kada matična društva ne mogu, na temelju primjene pravila o uključivanju dobiti, naplatiti cijeli iznos dopunskog poreza koji se odnosi na subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi.

| (6) | Model pravila OECD-a, koji su dogovorile države članice, potrebno je provesti na način što sličniji globalnom sporazumu kako bi se osiguralo da su pravila koja države članice provode na temelju ove Direktive kvalificirana u smislu modela pravila OECD-a. Ova Direktiva pomno prati sadržaj i strukturu modela pravila OECD-a. Kako bi se osigurala usklađenost s primarnim pravom Unije, posebice s načelom slobode poslovnog nastana, pravila ove Direktive trebala bi se primjenjivati na subjekte koji su rezidenti u državi članici te na nerezidentne subjekte matičnog društva koje se nalazi u toj državi članici. Ova bi se Direktiva isto tako trebala primjenjivati na velike, isključivo domaće skupine. Na taj bi način pravni okvir bio osmišljen tako da se izbjegne svaki rizik od diskriminacije između prekograničnih i domaćih situacija. Svi subjekti koji se nalaze u državi članici s niskim poreznim opterećenjem, uključujući matično društvo koje primjenjuje pravilo o uključivanju dobiti, trebali bi podlijegati dopunskom porezu. Isto tako, dopunskom porezu trebali bi podlijegati sastavni subjekti istog matičnog društva koji se nalaze u drugoj državi članici s niskim poreznim opterećenjem. |
| --- | --- |

(6)

Model pravila OECD-a, koji su dogovorile države članice, potrebno je provesti na način što sličniji globalnom sporazumu kako bi se osiguralo da su pravila koja države članice provode na temelju ove Direktive kvalificirana u smislu modela pravila OECD-a. Ova Direktiva pomno prati sadržaj i strukturu modela pravila OECD-a. Kako bi se osigurala usklađenost s primarnim pravom Unije, posebice s načelom slobode poslovnog nastana, pravila ove Direktive trebala bi se primjenjivati na subjekte koji su rezidenti u državi članici te na nerezidentne subjekte matičnog društva koje se nalazi u toj državi članici. Ova bi se Direktiva isto tako trebala primjenjivati na velike, isključivo domaće skupine. Na taj bi način pravni okvir bio osmišljen tako da se izbjegne svaki rizik od diskriminacije između prekograničnih i domaćih situacija. Svi subjekti koji se nalaze u državi članici s niskim poreznim opterećenjem, uključujući matično društvo koje primjenjuje pravilo o uključivanju dobiti, trebali bi podlijegati dopunskom porezu. Isto tako, dopunskom porezu trebali bi podlijegati sastavni subjekti istog matičnog društva koji se nalaze u drugoj državi članici s niskim poreznim opterećenjem.

| (7) | Iako je potrebno obeshrabrivati prakse izbjegavanja poreza, trebalo bi izbjegavati negativne učinke na manje MNP-ove na unutarnjem tržištu. U tu bi se svrhu ova Direktiva trebala primjenjivati samo na subjekte koji se nalaze u Uniji i koji su članovi skupina MNP-ova ili velikih domaćih skupina koje dostižu godišnji prag od najmanje 750 000 000 EUR konsolidiranih prihoda. Taj bi prag bio u skladu s pragom iz postojećih međunarodnih poreznih pravila, kao što su pravila o izvješćivanju po zemljama utvrđena u Direktivi Vijeća 2011/16/EU (3), koja su uvedena Direktivnom Vijeća (EU) 2016/881 (4). Subjekti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive nazivaju se „sastavnim subjektima”. Određeni subjekti trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Direktive na temelju svoje posebne svrhe i statusa. Isključeni subjekti trebali bi biti subjekti koji općenito ne obavljaju trgovinsku ili poslovnu djelatnost i bave se aktivnostima od općeg interesa, kao što su pružanje usluga javna zdravstvene zaštite i obrazovanja ili izgradnja javne infrastrukture, i koji iz tih razloga možda ne podliježu oporezivanju u državi članici u kojoj se nalaze. Iz područja primjene ove Direktive potrebno je stoga isključiti državna tijela, međunarodne organizacije, mirovinske fondove i neprofitne organizacije, uključujući organizacije koje djeluju u svrhe kao što su javno zdravlje. Trebalo bi biti moguće u neprofitne organizacije uključiti i pružatelje zdravstvenog osiguranja koji ne nastoje ostvariti ili ne ostvaruju nikakvu dobit osim u korist javne zdravstvene zaštite. Investicijski fondovi i subjekti za ulaganja u nekretnine isto bi tako trebali biti isključeni iz područja primjene ove Direktive ako se nalaze na vrhu vlasničkog lanca jer se dobit koju ostvare ti subjekti oporezuje na razini njihovih vlasnika. |
| --- | --- |

(7)

Iako je potrebno obeshrabrivati prakse izbjegavanja poreza, trebalo bi izbjegavati negativne učinke na manje MNP-ove na unutarnjem tržištu. U tu bi se svrhu ova Direktiva trebala primjenjivati samo na subjekte koji se nalaze u Uniji i koji su članovi skupina MNP-ova ili velikih domaćih skupina koje dostižu godišnji prag od najmanje 750 000 000 EUR konsolidiranih prihoda. Taj bi prag bio u skladu s pragom iz postojećih međunarodnih poreznih pravila, kao što su pravila o izvješćivanju po zemljama utvrđena u Direktivi Vijeća 2011/16/EU (3), koja su uvedena Direktivnom Vijeća (EU) 2016/881 (4). Subjekti obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive nazivaju se „sastavnim subjektima”. Određeni subjekti trebali bi biti isključeni iz područja primjene ove Direktive na temelju svoje posebne svrhe i statusa. Isključeni subjekti trebali bi biti subjekti koji općenito ne obavljaju trgovinsku ili poslovnu djelatnost i bave se aktivnostima od općeg interesa, kao što su pružanje usluga javna zdravstvene zaštite i obrazovanja ili izgradnja javne infrastrukture, i koji iz tih razloga možda ne podliježu oporezivanju u državi članici u kojoj se nalaze. Iz područja primjene ove Direktive potrebno je stoga isključiti državna tijela, međunarodne organizacije, mirovinske fondove i neprofitne organizacije, uključujući organizacije koje djeluju u svrhe kao što su javno zdravlje. Trebalo bi biti moguće u neprofitne organizacije uključiti i pružatelje zdravstvenog osiguranja koji ne nastoje ostvariti ili ne ostvaruju nikakvu dobit osim u korist javne zdravstvene zaštite. Investicijski fondovi i subjekti za ulaganja u nekretnine isto bi tako trebali biti isključeni iz područja primjene ove Direktive ako se nalaze na vrhu vlasničkog lanca jer se dobit koju ostvare ti subjekti oporezuje na razini njihovih vlasnika.

| (8) | Krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, kada je to matično društvo izravni ili neizravni vlasnik kontrolirajućeg udjela u svim drugim sastavnim subjektima skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, u središtu je sustava. Budući da je krajnje matično društvo obično obvezno konsolidirati računovodstvenu dokumentaciju svih subjekata skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ili bi se, ako to nije slučaj, od njega zahtijevalo da to čini u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva, posjeduje ključne informacije i bilo bi u najboljem položaju da osigura da razina oporezivanja po jurisdikciji za takvu skupinu bude u skladu s dogovorenom minimalnom poreznom stopom. Kada se krajnje matično društvo nalazi u Uniji, ono bi trebalo, u skladu s ovom Direktivom, snositi primarnu obvezu da primjenjuje pravilo o uključivanju dobiti na svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu koji se odnosi na sve sastavne subjekte skupine MNP-ova koji podliježu niskoj poreznoj stopi, bez obzira na to nalaze li se u Uniji ili izvan nje. Krajnje matično društvo na vrhu velike domaće skupine primjenjivalo bi pravilo o uključivanju dobiti na cijeli iznos dopunskog poreza koji se odnosi na njegove sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi. |
| --- | --- |

(8)

Krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, kada je to matično društvo izravni ili neizravni vlasnik kontrolirajućeg udjela u svim drugim sastavnim subjektima skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, u središtu je sustava. Budući da je krajnje matično društvo obično obvezno konsolidirati računovodstvenu dokumentaciju svih subjekata skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ili bi se, ako to nije slučaj, od njega zahtijevalo da to čini u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva, posjeduje ključne informacije i bilo bi u najboljem položaju da osigura da razina oporezivanja po jurisdikciji za takvu skupinu bude u skladu s dogovorenom minimalnom poreznom stopom. Kada se krajnje matično društvo nalazi u Uniji, ono bi trebalo, u skladu s ovom Direktivom, snositi primarnu obvezu da primjenjuje pravilo o uključivanju dobiti na svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu koji se odnosi na sve sastavne subjekte skupine MNP-ova koji podliježu niskoj poreznoj stopi, bez obzira na to nalaze li se u Uniji ili izvan nje. Krajnje matično društvo na vrhu velike domaće skupine primjenjivalo bi pravilo o uključivanju dobiti na cijeli iznos dopunskog poreza koji se odnosi na njegove sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi.

| (9) | U određenim okolnostima ta bi se obveza primjene pravila o uključivanju dobiti trebala prebaciti niže, na druge sastavne subjekte skupine MNP-ova koji se nalaze u Uniji. Prvo, ako je krajnje matično društvo isključeni subjekt ili se nalazi u jurisdikciji treće zemlje koja nije provela model pravila OECD-a ili jednakovrijedna pravila i stoga nema kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti, posrednička matična društva koja se u vlasničkom lancu nalaze ispod krajnjeg matičnog društva i nalaze se u Uniji trebala bi na temelju ove Direktive imati obvezu primjenjivanja pravila o uključivanju dobiti do svojeg dodjeljivog udjela u dopunskom porezu. Međutim, kada je posredničko matično društvo koje je dužno primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti vlasnik kontrolirajućeg udjela u drugom posredničkom matičnom društvu, prvonavedeno posredničko matično društvo trebalo bi primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti. |
| --- | --- |

(9)

U određenim okolnostima ta bi se obveza primjene pravila o uključivanju dobiti trebala prebaciti niže, na druge sastavne subjekte skupine MNP-ova koji se nalaze u Uniji. Prvo, ako je krajnje matično društvo isključeni subjekt ili se nalazi u jurisdikciji treće zemlje koja nije provela model pravila OECD-a ili jednakovrijedna pravila i stoga nema kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti, posrednička matična društva koja se u vlasničkom lancu nalaze ispod krajnjeg matičnog društva i nalaze se u Uniji trebala bi na temelju ove Direktive imati obvezu primjenjivanja pravila o uključivanju dobiti do svojeg dodjeljivog udjela u dopunskom porezu. Međutim, kada je posredničko matično društvo koje je dužno primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti vlasnik kontrolirajućeg udjela u drugom posredničkom matičnom društvu, prvonavedeno posredničko matično društvo trebalo bi primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti.

| (10) | Drugo, neovisno o tome nalazi li se krajnje matično društvo u jurisdikciji koja ima kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti, matična društva u djelomičnom vlasništvu koja se nalaze u Uniji i u kojima su imatelji udjela izvan skupine vlasnici više od 20 % udjela trebala bi na temelju ove Direktive imati obvezu primjenjivanja pravilo o uključivanju dobiti do svojeg dodjeljivog udjela u dopunskom porezu. Međutim, takvo matično društvo u djelomičnom vlasništvu ne bi trebalo primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti ako je u potpunosti u vlasništvu drugog matičnog društva u djelomičnom vlasništvu koje je dužno primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti. Treće, ako je krajnje matično društvo isključeni subjekt ili se nalazi u jurisdikciji bez kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti, sastavni subjekti skupine trebali bi primjenjivati pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti na svaki preostali iznos dopunskog poreza koji ne podliježe pravilu o uključivanju dobiti razmjerno formuli za dodjelu koja se temelji na njihovu broju zaposlenika i materijalnoj imovini. Četvrto, ako se krajnje matično društvo nalazi u jurisdikciji treće zemlje s kvalificiranim pravilom o uključivanju dobiti, sastavni subjekti skupine MNP-ova trebali bi primjenjivati pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti na sastavne subjekte koji se nalaze u jurisdikciji te treće zemlje u slučajevima u kojima se u toj jurisdikciji na temelju efektivne porezne stope svih sastavnih subjekata u njoj, uključujući krajnje matično društvo, primjenjuje niska porezna stopa. |
| --- | --- |

(10)

Drugo, neovisno o tome nalazi li se krajnje matično društvo u jurisdikciji koja ima kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti, matična društva u djelomičnom vlasništvu koja se nalaze u Uniji i u kojima su imatelji udjela izvan skupine vlasnici više od 20 % udjela trebala bi na temelju ove Direktive imati obvezu primjenjivanja pravilo o uključivanju dobiti do svojeg dodjeljivog udjela u dopunskom porezu. Međutim, takvo matično društvo u djelomičnom vlasništvu ne bi trebalo primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti ako je u potpunosti u vlasništvu drugog matičnog društva u djelomičnom vlasništvu koje je dužno primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti. Treće, ako je krajnje matično društvo isključeni subjekt ili se nalazi u jurisdikciji bez kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti, sastavni subjekti skupine trebali bi primjenjivati pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti na svaki preostali iznos dopunskog poreza koji ne podliježe pravilu o uključivanju dobiti razmjerno formuli za dodjelu koja se temelji na njihovu broju zaposlenika i materijalnoj imovini. Četvrto, ako se krajnje matično društvo nalazi u jurisdikciji treće zemlje s kvalificiranim pravilom o uključivanju dobiti, sastavni subjekti skupine MNP-ova trebali bi primjenjivati pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti na sastavne subjekte koji se nalaze u jurisdikciji te treće zemlje u slučajevima u kojima se u toj jurisdikciji na temelju efektivne porezne stope svih sastavnih subjekata u njoj, uključujući krajnje matično društvo, primjenjuje niska porezna stopa.

| (11) | U skladu s ciljevima politike globalne reforme o uvođenju minimalne razine oporezivanja koji se odnose na pošteno porezno natjecanje među jurisdikcijama, izračun efektivne porezne stope trebao bi se provoditi na razini jurisdikcije. Za potrebe izračuna efektivne porezne stope ovom bi se Direktivom trebao predvidjeti zajednički skup posebnih pravila za izračun porezne osnovice, koja se naziva „kvalificirajućom dobiti ili gubitkom”, i za plaćene poreze, koji se nazivaju „obuhvaćenim porezima”. Polazište bi trebali biti računovodstvena dokumentacija koja se upotrebljava za potrebe konsolidacije i koji bi zatim trebali podlijegati raznim usklađivanjima, među ostalim s obzirom na vremenske razlike, kako bi se izbjegla ikakva narušavanja među jurisdikcijama. Nadalje, kvalificirajuća dobit ili gubitak i obuhvaćeni porezi određenih subjekata trebali bi se moći dodijeliti drugim relevantnim subjektima u okviru skupine MNP-ova kako bi se osigurala neutralnost u poreznom tretmanu kvalificirajuće dobiti ili gubitka koji bi mogli podlijegati obuhvaćenim porezima u nekoliko jurisdikcija, bilo zbog prirode subjekata (na primjer provodni subjekti, hibridni subjekti ili stalne poslovne jedinice) bilo zbog posebnog načina oporezivanja dobiti (na primjer isplata dividende ili režim oporezivanja kontroliranog inozemnog društva). Kad je riječ o obuhvaćenim porezima, ovu Direktivu trebalo bi tumačiti u svjetlu svih daljnjih smjernica OECD-a, koje bi države članice trebale uzeti u obzir kako bi se osigurala jedinstvena identifikacija obuhvaćenih poreza svih država članica i jurisdikcija trećih zemalja. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s ciljevima politike globalne reforme o uvođenju minimalne razine oporezivanja koji se odnose na pošteno porezno natjecanje među jurisdikcijama, izračun efektivne porezne stope trebao bi se provoditi na razini jurisdikcije. Za potrebe izračuna efektivne porezne stope ovom bi se Direktivom trebao predvidjeti zajednički skup posebnih pravila za izračun porezne osnovice, koja se naziva „kvalificirajućom dobiti ili gubitkom”, i za plaćene poreze, koji se nazivaju „obuhvaćenim porezima”. Polazište bi trebali biti računovodstvena dokumentacija koja se upotrebljava za potrebe konsolidacije i koji bi zatim trebali podlijegati raznim usklađivanjima, među ostalim s obzirom na vremenske razlike, kako bi se izbjegla ikakva narušavanja među jurisdikcijama. Nadalje, kvalificirajuća dobit ili gubitak i obuhvaćeni porezi određenih subjekata trebali bi se moći dodijeliti drugim relevantnim subjektima u okviru skupine MNP-ova kako bi se osigurala neutralnost u poreznom tretmanu kvalificirajuće dobiti ili gubitka koji bi mogli podlijegati obuhvaćenim porezima u nekoliko jurisdikcija, bilo zbog prirode subjekata (na primjer provodni subjekti, hibridni subjekti ili stalne poslovne jedinice) bilo zbog posebnog načina oporezivanja dobiti (na primjer isplata dividende ili režim oporezivanja kontroliranog inozemnog društva). Kad je riječ o obuhvaćenim porezima, ovu Direktivu trebalo bi tumačiti u svjetlu svih daljnjih smjernica OECD-a, koje bi države članice trebale uzeti u obzir kako bi se osigurala jedinstvena identifikacija obuhvaćenih poreza svih država članica i jurisdikcija trećih zemalja.

| (12) | Efektivnu poreznu stopu skupine MNP-ova u svakoj jurisdikciji u kojoj ta skupina obavlja aktivnosti ili velike domaće skupine trebalo bi usporediti s dogovorenom minimalnom poreznom stopom od 15 % kako bi se utvrdilo treba li skupina MNP-ova ili velika domaća skupina podlijegati plaćanju dopunskog porez te bi li stoga trebala primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti ili pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti. Minimalna porezna stopa od 15 % dogovorena u sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u odražava ravnotežu među stopama poreza na dobit u cijelom svijetu. U slučajevima kada efektivna porezna stopa skupine MNP-ova padne ispod minimalne porezne stope u određenoj jurisdikciji, dopunski porez trebalo bi dodijeliti subjektima u skupini MNP-ova koji su obvezni platiti porez u skladu s primjenom pravila o uključivanju dobiti i pravila o prenisko oporezivanoj dobiti kako bi se poštovala globalno dogovorena minimalna efektivna stopa od 15 %. U slučajevima kada efektivna porezna stopa velike domaće skupine padne ispod minimalne porezne stope, krajnje matično društvo na vrhu velike domaće skupine trebao bi primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti na svoje sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi kako bi se osiguralo da ta skupina podliježe oporezivanju po efektivnoj minimalnoj stopi od 15 %. |
| --- | --- |

(12)

Efektivnu poreznu stopu skupine MNP-ova u svakoj jurisdikciji u kojoj ta skupina obavlja aktivnosti ili velike domaće skupine trebalo bi usporediti s dogovorenom minimalnom poreznom stopom od 15 % kako bi se utvrdilo treba li skupina MNP-ova ili velika domaća skupina podlijegati plaćanju dopunskog porez te bi li stoga trebala primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti ili pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti. Minimalna porezna stopa od 15 % dogovorena u sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u odražava ravnotežu među stopama poreza na dobit u cijelom svijetu. U slučajevima kada efektivna porezna stopa skupine MNP-ova padne ispod minimalne porezne stope u određenoj jurisdikciji, dopunski porez trebalo bi dodijeliti subjektima u skupini MNP-ova koji su obvezni platiti porez u skladu s primjenom pravila o uključivanju dobiti i pravila o prenisko oporezivanoj dobiti kako bi se poštovala globalno dogovorena minimalna efektivna stopa od 15 %. U slučajevima kada efektivna porezna stopa velike domaće skupine padne ispod minimalne porezne stope, krajnje matično društvo na vrhu velike domaće skupine trebao bi primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti na svoje sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi kako bi se osiguralo da ta skupina podliježe oporezivanju po efektivnoj minimalnoj stopi od 15 %.

| (13) | Kako bi se državama članicama omogućilo da ostvare korist od prihoda ostvarenih od dopunskog poreza koji je prikupljen od njihovih sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se na njihovu državnom području, države članice trebale bi moći odlučiti primjenjivati kvalificirani domaći dopunski porez. Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju kada odluče primijeniti kvalificirani domaći dopunski porez kako bi se poreznim tijelima drugih država članica i jurisdikcija trećih zemalja te skupinama MNP-ova pružila dostatna sigurnost u pogledu primjenjivosti kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza na sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi u toj državi članici. Sastavni subjekti skupine MNP-ova koji se nalaze u državi članici koja je takav sustav odlučila provesti u svojem domaćem poreznom sustavu trebali bi platiti dopunski porez toj državi članici. Takvim bi se sustavom trebalo osigurati da se minimalno efektivno oporezivanje kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnih subjekata izračunava na isti način kao što se izračunava dopunski porez u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se državama članicama omogućilo da ostvare korist od prihoda ostvarenih od dopunskog poreza koji je prikupljen od njihovih sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se na njihovu državnom području, države članice trebale bi moći odlučiti primjenjivati kvalificirani domaći dopunski porez. Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju kada odluče primijeniti kvalificirani domaći dopunski porez kako bi se poreznim tijelima drugih država članica i jurisdikcija trećih zemalja te skupinama MNP-ova pružila dostatna sigurnost u pogledu primjenjivosti kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza na sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi u toj državi članici. Sastavni subjekti skupine MNP-ova koji se nalaze u državi članici koja je takav sustav odlučila provesti u svojem domaćem poreznom sustavu trebali bi platiti dopunski porez toj državi članici. Takvim bi se sustavom trebalo osigurati da se minimalno efektivno oporezivanje kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnih subjekata izračunava na isti način kao što se izračunava dopunski porez u skladu s ovom Direktivom.

| (14) | Kako bi se osigurao razmjeran pristup, ovom bi se Direktivom trebale uzeti u obzir neke specifične situacije u kojima su rizici povezani sa smanjenjem porezne osnovice i premještanjem dobiti manji. Stoga bi ova Direktiva trebala uključivati sadržajno izuzeće dobiti na temelju troškova povezanih sa zaposlenicima i vrijednošću materijalne imovine u određenoj jurisdikciji. Tim isključenjem bi se u određenoj mjeri mogle riješiti situacije u kojima skupina MNP-ova ili velika domaća skupina obavljaju gospodarske aktivnosti za koje je potrebna fizička prisutnost u jurisdikcijama s niskim poreznim opterećenjem jer u tom slučaju nije vjerojatno da će se provoditi prakse BEPS-a. Trebalo bi razmotriti i poseban slučaj skupina MNP-ova koje su tek u početnoj fazi svoje međunarodne aktivnosti kako se ne bi obeshrabrilo širenje prekograničnih aktivnosti skupina MNP-ova koje ostvaruju korist od niske razine oporezivanja u svojoj domaćoj jurisdikciji u kojoj najčešće posluju. Stoga bi domaće aktivnosti skupina MNP-ova koje podliježu niskim poreznim stopama trebalo isključiti iz primjene pravila tijekom prijelaznog razdoblja od pet godina, pod uvjetom da skupina MNP-ova nema sastavne subjekte u više od šest jurisdikcija. Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema velikim domaćim skupinama, dobit od aktivnosti takvih skupina isto bi tako trebalo isključiti tijekom prijelaznog razdoblja od pet godina. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se osigurao razmjeran pristup, ovom bi se Direktivom trebale uzeti u obzir neke specifične situacije u kojima su rizici povezani sa smanjenjem porezne osnovice i premještanjem dobiti manji. Stoga bi ova Direktiva trebala uključivati sadržajno izuzeće dobiti na temelju troškova povezanih sa zaposlenicima i vrijednošću materijalne imovine u određenoj jurisdikciji. Tim isključenjem bi se u određenoj mjeri mogle riješiti situacije u kojima skupina MNP-ova ili velika domaća skupina obavljaju gospodarske aktivnosti za koje je potrebna fizička prisutnost u jurisdikcijama s niskim poreznim opterećenjem jer u tom slučaju nije vjerojatno da će se provoditi prakse BEPS-a. Trebalo bi razmotriti i poseban slučaj skupina MNP-ova koje su tek u početnoj fazi svoje međunarodne aktivnosti kako se ne bi obeshrabrilo širenje prekograničnih aktivnosti skupina MNP-ova koje ostvaruju korist od niske razine oporezivanja u svojoj domaćoj jurisdikciji u kojoj najčešće posluju. Stoga bi domaće aktivnosti skupina MNP-ova koje podliježu niskim poreznim stopama trebalo isključiti iz primjene pravila tijekom prijelaznog razdoblja od pet godina, pod uvjetom da skupina MNP-ova nema sastavne subjekte u više od šest jurisdikcija. Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema velikim domaćim skupinama, dobit od aktivnosti takvih skupina isto bi tako trebalo isključiti tijekom prijelaznog razdoblja od pet godina.

| (15) | Osim toga, kako bi se odgovorilo na posebnu situaciju država članica u kojima vrlo malen broj skupina ima sjedište i u kojima se nalazi tako malen broj sastavnih subjekata da bi bilo nerazmjerno zahtijevati da porezne uprave tih država članica odmah primjenjuju pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti te, s obzirom na status zajedničkog pristupa u okviru pravila GloBE-a, bilo bi primjereno omogućiti tim državama članicama da odluče da tijekom ograničenog razdoblja neće primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti. Države članice koje tako odluče trebale bi o tome obavijestiti Komisiju do roka za prenošenje ove Direktive. |
| --- | --- |

(15)

Osim toga, kako bi se odgovorilo na posebnu situaciju država članica u kojima vrlo malen broj skupina ima sjedište i u kojima se nalazi tako malen broj sastavnih subjekata da bi bilo nerazmjerno zahtijevati da porezne uprave tih država članica odmah primjenjuju pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti te, s obzirom na status zajedničkog pristupa u okviru pravila GloBE-a, bilo bi primjereno omogućiti tim državama članicama da odluče da tijekom ograničenog razdoblja neće primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti. Države članice koje tako odluče trebale bi o tome obavijestiti Komisiju do roka za prenošenje ove Direktive.

| (16) | Države članice koje odluče da privremeno neće primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivoj dobiti ovu bi Direktivu trebale prenijeti na način da se osigura pravilno funkcioniranje sustava globalne minimalne razine oporezivanja skupina multinacionalnih poduzeća i velikih domaćih skupina u Uniji. To se posebno odnosi na obvezu nacionalnih sastavnih subjekata tih država članica da sastavnim subjektima drugih država članica i trećih zemalja dostave informacije, kako bi ostale države članice i treće zemlje mogle primjenjivati pravilo o prenisko oporezivoj dobiti. Administrativno opterećenje za porezne uprave država članica koje su iskoristile tu mogućnost u najvećoj bi mogućoj mjeri trebalo ograničiti, uz istodobno očuvanje djelotvorne primjene ove Direktive u cijeloj Uniji. Stoga bi te države članice također trebale imati mogućnost sudjelovati u raspravi s Komisijom te zatražiti njezin savjet i pomoć s ciljem postizanja zajedničkog razumijevanja praktičnih načina prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(16)

Države članice koje odluče da privremeno neće primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivoj dobiti ovu bi Direktivu trebale prenijeti na način da se osigura pravilno funkcioniranje sustava globalne minimalne razine oporezivanja skupina multinacionalnih poduzeća i velikih domaćih skupina u Uniji. To se posebno odnosi na obvezu nacionalnih sastavnih subjekata tih država članica da sastavnim subjektima drugih država članica i trećih zemalja dostave informacije, kako bi ostale države članice i treće zemlje mogle primjenjivati pravilo o prenisko oporezivoj dobiti. Administrativno opterećenje za porezne uprave država članica koje su iskoristile tu mogućnost u najvećoj bi mogućoj mjeri trebalo ograničiti, uz istodobno očuvanje djelotvorne primjene ove Direktive u cijeloj Uniji. Stoga bi te države članice također trebale imati mogućnost sudjelovati u raspravi s Komisijom te zatražiti njezin savjet i pomoć s ciljem postizanja zajedničkog razumijevanja praktičnih načina prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo.

| (17) | Zbog svoje vrlo nestabilne prirode i dugog gospodarskog ciklusa sektora pomorskog prometa, taj sektor tradicionalno podliježe alternativnim ili dopunskim sustavima oporezivanja u državama članicama. Kako bi se izbjeglo ugrožavanje logike te politike i omogućilo državama članicama da nastave primjenjivati poseban porezni tretman na sektor pomorskog prometa u skladu s međunarodnom praksom i pravilima o državnim potporama, dobit od pomorskog prijevoza trebalo bi isključiti iz sustava. |
| --- | --- |

(17)

Zbog svoje vrlo nestabilne prirode i dugog gospodarskog ciklusa sektora pomorskog prometa, taj sektor tradicionalno podliježe alternativnim ili dopunskim sustavima oporezivanja u državama članicama. Kako bi se izbjeglo ugrožavanje logike te politike i omogućilo državama članicama da nastave primjenjivati poseban porezni tretman na sektor pomorskog prometa u skladu s međunarodnom praksom i pravilima o državnim potporama, dobit od pomorskog prijevoza trebalo bi isključiti iz sustava.

| (18) | Kako bi se postigla ravnoteža između ciljeva globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja i administrativnog opterećenja za porezne uprave i porezne obveznike, ovom bi se Direktivom trebalo predvidjeti de minimis isključenje za skupine MNP-ova ili velike domaće skupine čiji je prosječni prihod u određenoj jurisdikciji manji od 10 000 000 EUR, a prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak manji od 1 000 000 EUR. Takve skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ne bi trebale plaćati dopunski porez čak i ako je njihova efektivna porezna stopa niža od minimalne porezne stope u toj jurisdikciji. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se postigla ravnoteža između ciljeva globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja i administrativnog opterećenja za porezne uprave i porezne obveznike, ovom bi se Direktivom trebalo predvidjeti de minimis isključenje za skupine MNP-ova ili velike domaće skupine čiji je prosječni prihod u određenoj jurisdikciji manji od 10 000 000 EUR, a prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak manji od 1 000 000 EUR. Takve skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ne bi trebale plaćati dopunski porez čak i ako je njihova efektivna porezna stopa niža od minimalne porezne stope u toj jurisdikciji.

| (19) | Zbog primjene pravila ove Direktive na skupine MNP-ova i velike domaće skupine koje su prvi put obuhvaćene njezinim područjem primjene moglo bi doći do narušavanja uzrokovanih poreznim atributima, uključujući gubitke iz prethodnih fiskalnih godina, ili vremenskim razlikama te do potrebe za prijelaznim pravilima kako bi se uklonila takva narušavanja. Kako bi se omogućio neometan prijelaz na novi porezni sustav, trebalo bi primijeniti i postupno smanjenje stopa za obračun plaća te izuzeća materijalne imovine tijekom deset godina. |
| --- | --- |

(19)

Zbog primjene pravila ove Direktive na skupine MNP-ova i velike domaće skupine koje su prvi put obuhvaćene njezinim područjem primjene moglo bi doći do narušavanja uzrokovanih poreznim atributima, uključujući gubitke iz prethodnih fiskalnih godina, ili vremenskim razlikama te do potrebe za prijelaznim pravilima kako bi se uklonila takva narušavanja. Kako bi se omogućio neometan prijelaz na novi porezni sustav, trebalo bi primijeniti i postupno smanjenje stopa za obračun plaća te izuzeća materijalne imovine tijekom deset godina.

| (20) | S obzirom na to da bi skupine MNP-ova i velike domaće skupine trebale plaćati porez na minimalnoj razini u određenoj jurisdikciji i za određenu fiskalnu godinu, cilj dopunskog poreza trebao bi isključivo biti osiguravanje toga da dobit takvih skupina podliježe oporezivanju po minimalnoj efektivnoj poreznoj stopi u određenoj fiskalnoj godini. Stoga pravila o dopunskom porezu ne bi trebala funkcionirati kao porez koji se izravno obračunava na dobit subjekta, nego bi se umjesto toga trebala primjenjivati na višak dobiti u skladu sa standardiziranom osnovicom i posebnim mehanizmom za izračun poreza kako bi se utvrdila dobit koja podliježe niskoj poreznoj stopi u dotičnim skupinama i uveo dopunski porez zahvaljujući kojem bi efektivna porezna stopa određene skupine na tu dobit dosegla dogovorenu minimalnu razinu poreza. Međutim, činjenica da su pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti osmišljeni kao dopunski porez ne sprečava određenu jurisdikciju da u svojem nacionalnom pravu primjenjuje ta pravila u okviru sustava poreza na dobit. |
| --- | --- |

(20)

S obzirom na to da bi skupine MNP-ova i velike domaće skupine trebale plaćati porez na minimalnoj razini u određenoj jurisdikciji i za određenu fiskalnu godinu, cilj dopunskog poreza trebao bi isključivo biti osiguravanje toga da dobit takvih skupina podliježe oporezivanju po minimalnoj efektivnoj poreznoj stopi u određenoj fiskalnoj godini. Stoga pravila o dopunskom porezu ne bi trebala funkcionirati kao porez koji se izravno obračunava na dobit subjekta, nego bi se umjesto toga trebala primjenjivati na višak dobiti u skladu sa standardiziranom osnovicom i posebnim mehanizmom za izračun poreza kako bi se utvrdila dobit koja podliježe niskoj poreznoj stopi u dotičnim skupinama i uveo dopunski porez zahvaljujući kojem bi efektivna porezna stopa određene skupine na tu dobit dosegla dogovorenu minimalnu razinu poreza. Međutim, činjenica da su pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti osmišljeni kao dopunski porez ne sprečava određenu jurisdikciju da u svojem nacionalnom pravu primjenjuje ta pravila u okviru sustava poreza na dobit.

| (21) | Kao rezultat političkog dogovora postignutog na međunarodnoj razini sustavi poreza na raspodjelu obuhvaćeni pravilima GloBE-a trebali bi biti oni koji su bili na snazi 1. srpnja 2021., datum prve izjave Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u pod nazivom „Izjava o rješenju s dva stupa za rješavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva”, u kojoj je dogovoren poseban tretman prihvatljivih sustava poreza na raspodjelu, ili prije tog datuma. Time se ne bi trebale spriječiti promjene u sustavu poreza na raspodjelu određene jurisdikcije koje su u skladu s njezinom postojećom strukturom. |
| --- | --- |

(21)

Kao rezultat političkog dogovora postignutog na međunarodnoj razini sustavi poreza na raspodjelu obuhvaćeni pravilima GloBE-a trebali bi biti oni koji su bili na snazi 1. srpnja 2021., datum prve izjave Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u pod nazivom „Izjava o rješenju s dva stupa za rješavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva”, u kojoj je dogovoren poseban tretman prihvatljivih sustava poreza na raspodjelu, ili prije tog datuma. Time se ne bi trebale spriječiti promjene u sustavu poreza na raspodjelu određene jurisdikcije koje su u skladu s njezinom postojećom strukturom.

| (22) | Za učinkovitu primjenu sustava ključno je da se postupci koordiniraju na razini skupine. Bit će potrebno uspostaviti sustav kojim se osigurava neometan protok informacija unutar skupine MNP-ova i prema poreznim upravama u jurisdikcijama u kojima se nalaze sastavni subjekti. Primarnu odgovornost za podnošenje prijave s informacijama o dopunskom porezu trebao bi snositi sam sastavni subjekt. Međutim, odricanje od takve odgovornosti trebalo bi se primjenjivati ako je skupina MNP-ova odredila drugi subjekt za podnošenje prijava s informacijama o dopunskom porezu. To bi mogao biti lokalni subjekt ili subjekt iz druge jurisdikcije koji je s državom članicom sastavnog subjekta sklopio sporazum između nadležnih tijela. Informacije koje se podnose kao dio prijave s informacijama o dopunskom porezu poreznim bi upravama u jurisdikcijama u kojima se nalaze sastavni subjekti trebale omogućiti da evaluiraju ispravnost obveze sastavnog subjekta u pogledu dopunskog poreza ili kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza, ovisno o slučaju, putem primjene domaćih postupaka, među ostalim za podnošenje domaćih poreznih prijava. Dodatne smjernice koje treba izraditi u sklopu OECD-ova provedbenog okvira GloBE-a bit će korisne za potrebe ilustracije i tumačenja u tom pogledu, a države članice mogle bi odlučiti ugraditi takve smjernice u domaće pravo. S obzirom na prilagodbe radi usklađenosti koje zahtijeva provedba ove Direktive, skupinama koje su prvi put obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebalo bi odobriti razdoblje od 18 mjeseci za usklađivanje sa zahtjevima za informacije. |
| --- | --- |

(22)

Za učinkovitu primjenu sustava ključno je da se postupci koordiniraju na razini skupine. Bit će potrebno uspostaviti sustav kojim se osigurava neometan protok informacija unutar skupine MNP-ova i prema poreznim upravama u jurisdikcijama u kojima se nalaze sastavni subjekti. Primarnu odgovornost za podnošenje prijave s informacijama o dopunskom porezu trebao bi snositi sam sastavni subjekt. Međutim, odricanje od takve odgovornosti trebalo bi se primjenjivati ako je skupina MNP-ova odredila drugi subjekt za podnošenje prijava s informacijama o dopunskom porezu. To bi mogao biti lokalni subjekt ili subjekt iz druge jurisdikcije koji je s državom članicom sastavnog subjekta sklopio sporazum između nadležnih tijela. Informacije koje se podnose kao dio prijave s informacijama o dopunskom porezu poreznim bi upravama u jurisdikcijama u kojima se nalaze sastavni subjekti trebale omogućiti da evaluiraju ispravnost obveze sastavnog subjekta u pogledu dopunskog poreza ili kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza, ovisno o slučaju, putem primjene domaćih postupaka, među ostalim za podnošenje domaćih poreznih prijava. Dodatne smjernice koje treba izraditi u sklopu OECD-ova provedbenog okvira GloBE-a bit će korisne za potrebe ilustracije i tumačenja u tom pogledu, a države članice mogle bi odlučiti ugraditi takve smjernice u domaće pravo. S obzirom na prilagodbe radi usklađenosti koje zahtijeva provedba ove Direktive, skupinama koje su prvi put obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebalo bi odobriti razdoblje od 18 mjeseci za usklađivanje sa zahtjevima za informacije.

| (23) | S obzirom na prednosti koje donosi transparentnost u području poreza, ohrabruje činjenica da će se znatna količina informacija dostaviti poreznim tijelima u svim uključenim jurisdikcijama. Skupine MNP-ova obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebale bi biti obvezne pružiti sveobuhvatne i detaljne informacije o svojoj dobiti i efektivnoj poreznoj stopi u svakoj jurisdikciji u kojoj imaju sastavne subjekte. Takvim opsežnim izvješćivanjem mogla bi se povećati transparentnost. |
| --- | --- |

(23)

S obzirom na prednosti koje donosi transparentnost u području poreza, ohrabruje činjenica da će se znatna količina informacija dostaviti poreznim tijelima u svim uključenim jurisdikcijama. Skupine MNP-ova obuhvaćene područjem primjene ove Direktive trebale bi biti obvezne pružiti sveobuhvatne i detaljne informacije o svojoj dobiti i efektivnoj poreznoj stopi u svakoj jurisdikciji u kojoj imaju sastavne subjekte. Takvim opsežnim izvješćivanjem mogla bi se povećati transparentnost.

| (24) | U provedbi ove Direktive države članice trebale bi se koristiti modelom pravila OECD-a te objašnjenjima i primjerima iz dokumenta Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva – komentar uz globalni model pravila protiv smanjenja porezne osnovice (drugi stup), objavljenog od strane Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u, kao i provedbenim okvirom GloBE-a, uključujući njegova pravila sigurne luke, za potrebe ilustracije ili tumačenja, u mjeri u kojoj su oni usklađeni s odredbama ove Direktive i pravom Unije, kako bi se osigurala dosljednost primjene u svim državama članicama. Ta pravila sigurne luke trebala bi biti relevantna za skupine MNP-ova i velike domaće skupine. |
| --- | --- |

(24)

U provedbi ove Direktive države članice trebale bi se koristiti modelom pravila OECD-a te objašnjenjima i primjerima iz dokumenta Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva – komentar uz globalni model pravila protiv smanjenja porezne osnovice (drugi stup), objavljenog od strane Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u, kao i provedbenim okvirom GloBE-a, uključujući njegova pravila sigurne luke, za potrebe ilustracije ili tumačenja, u mjeri u kojoj su oni usklađeni s odredbama ove Direktive i pravom Unije, kako bi se osigurala dosljednost primjene u svim državama članicama. Ta pravila sigurne luke trebala bi biti relevantna za skupine MNP-ova i velike domaće skupine.

| (25) | Djelotvornost i pravednost globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uvelike ovise o njezinoj provedbi u cijelom svijetu. Kako bi se osigurala pravilna provedba pravila na temelju ove Direktive, države članice trebale bi primjenjivati odgovarajuće sankcije, posebice za subjekte koji ne ispunjavaju obveze podnošenja prijave s informacijama o dopunskom porezu i plaćanja svojeg udjela dopunskog poreza. Pri određivanju tih sankcija države članice bi osobito trebale uzeti u obzir potrebu za uklanjanjem rizika od toga da skupina MNP-ova ne prijavi informacije potrebne za primjenu pravila o prenisko oporezivanoj dobiti. Kako bi se uklonio taj rizik, države članice trebale bi utvrditi odvraćajuće sankcije. |
| --- | --- |

(25)

Djelotvornost i pravednost globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja uvelike ovise o njezinoj provedbi u cijelom svijetu. Kako bi se osigurala pravilna provedba pravila na temelju ove Direktive, države članice trebale bi primjenjivati odgovarajuće sankcije, posebice za subjekte koji ne ispunjavaju obveze podnošenja prijave s informacijama o dopunskom porezu i plaćanja svojeg udjela dopunskog poreza. Pri određivanju tih sankcija države članice bi osobito trebale uzeti u obzir potrebu za uklanjanjem rizika od toga da skupina MNP-ova ne prijavi informacije potrebne za primjenu pravila o prenisko oporezivanoj dobiti. Kako bi se uklonio taj rizik, države članice trebale bi utvrditi odvraćajuće sankcije.

| (26) | Od presudne će važnosti također biti da svi glavni trgovinski partneri Unije primjenjuju kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti ili jednakovrijedan skup pravila o minimalnom oporezivanju. Kad je riječ o tome je li pravilo o uključivanju dobiti koji provodi jurisdikcija treće zemlje koja postupa u skladu s globalnim sporazumom kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti u smislu globalnog sporazuma, primjereno je uputiti na procjenu koja se treba provesti na razini OECD-a. Nadalje, kao potpora pravnoj sigurnosti i učinkovitosti globalnih pravila o minimalnom oporezivanju, važno je dodatno odrediti uvjete pod kojima se pravila provedena u jurisdikciji treće zemlje, kojima se neće prenijeti pravila globalnog sporazuma, mogu priznati kao jednakovrijedna kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti. Glavni je cilj procjene jednakovrijednosti pojasniti i razgraničiti jedinstvene uvjete za primjenu ove Direktive u pojedinačnim državama članicama, posebno u pogledu prenisko oporezivane dobiti. U tu bi svrhu u ovoj Direktivi trebalo predvidjeti procjenu kriterija jednakovrijednosti na temelju određenih posebnih parametara koju će pripremiti Komisija u skladu s procjenom OECD-a. Utvrđivanje nadležnosti trećih zemalja koje primjenjuju pravne okvire koji se smatraju jednakovrijednima kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti trebalo bi izravno proizlaziti iz objektivnih kriterija utvrđenih u ovoj Direktivi i trebalo bi strogo slijediti procjenu OECD-a. Stoga je, u tako specifičnom kontekstu, primjereno predvidjeti delegirani akt. Posebice, primjena delegiranog akta u tom specifičnom kontekstu ne bi se trebala smatrati presedanom za druge zakonodavne instrumente koji se donose u okviru posebnog zakonodavnog postupka, s obzirom na postupak donošenja odluka u poreznim pitanjima. |
| --- | --- |

(26)

Od presudne će važnosti također biti da svi glavni trgovinski partneri Unije primjenjuju kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti ili jednakovrijedan skup pravila o minimalnom oporezivanju. Kad je riječ o tome je li pravilo o uključivanju dobiti koji provodi jurisdikcija treće zemlje koja postupa u skladu s globalnim sporazumom kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti u smislu globalnog sporazuma, primjereno je uputiti na procjenu koja se treba provesti na razini OECD-a. Nadalje, kao potpora pravnoj sigurnosti i učinkovitosti globalnih pravila o minimalnom oporezivanju, važno je dodatno odrediti uvjete pod kojima se pravila provedena u jurisdikciji treće zemlje, kojima se neće prenijeti pravila globalnog sporazuma, mogu priznati kao jednakovrijedna kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti. Glavni je cilj procjene jednakovrijednosti pojasniti i razgraničiti jedinstvene uvjete za primjenu ove Direktive u pojedinačnim državama članicama, posebno u pogledu prenisko oporezivane dobiti. U tu bi svrhu u ovoj Direktivi trebalo predvidjeti procjenu kriterija jednakovrijednosti na temelju određenih posebnih parametara koju će pripremiti Komisija u skladu s procjenom OECD-a. Utvrđivanje nadležnosti trećih zemalja koje primjenjuju pravne okvire koji se smatraju jednakovrijednima kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti trebalo bi izravno proizlaziti iz objektivnih kriterija utvrđenih u ovoj Direktivi i trebalo bi strogo slijediti procjenu OECD-a. Stoga je, u tako specifičnom kontekstu, primjereno predvidjeti delegirani akt. Posebice, primjena delegiranog akta u tom specifičnom kontekstu ne bi se trebala smatrati presedanom za druge zakonodavne instrumente koji se donose u okviru posebnog zakonodavnog postupka, s obzirom na postupak donošenja odluka u poreznim pitanjima.

| (27) | Od ključne važnosti bilo bi osigurati dosljednu primjenu pravila iz ove Direktive u odnosu na bilo koju jurisdikciju treće zemlje koja ne prenosi pravila iz globalnog sporazuma i čija domaća pravila nisu priznana kao jednakovrijedna kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti. U tom kontekstu, bilo bi potrebno izraditi zajedničku metodologiju za dodjelu iznosa, koji bi se u skladu s pravilima globalnog sporazuma smatrali obuhvaćenim porezima, subjektima unutar skupine MNP-ova koji bi podlijegali dopunskom porezu u skladu s pravilima ove Direktive. U tu bi se svrhu države članice trebale koristiti smjernicama iz OECD-ova provedbenog okvira GloBE-a kao referencom za dodjelu takvih obuhvaćenih poreza. |
| --- | --- |

(27)

Od ključne važnosti bilo bi osigurati dosljednu primjenu pravila iz ove Direktive u odnosu na bilo koju jurisdikciju treće zemlje koja ne prenosi pravila iz globalnog sporazuma i čija domaća pravila nisu priznana kao jednakovrijedna kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti. U tom kontekstu, bilo bi potrebno izraditi zajedničku metodologiju za dodjelu iznosa, koji bi se u skladu s pravilima globalnog sporazuma smatrali obuhvaćenim porezima, subjektima unutar skupine MNP-ova koji bi podlijegali dopunskom porezu u skladu s pravilima ove Direktive. U tu bi se svrhu države članice trebale koristiti smjernicama iz OECD-ova provedbenog okvira GloBE-a kao referencom za dodjelu takvih obuhvaćenih poreza.

| (28) | Radi dopune određenih elemenata ove Direktive koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u odnosu na utvrđivanje, nakon procjene Komisije, jurisdikcija s domaćim pravnim okvirom koji se može smatrati jednakovrijednim kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016 (5). |
| --- | --- |

(28)

Radi dopune određenih elemenata ove Direktive koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u odnosu na utvrđivanje, nakon procjene Komisije, jurisdikcija s domaćim pravnim okvirom koji se može smatrati jednakovrijednim kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016 (5).

| (29) | S obzirom na to da ova Direktiva stupa na snagu 2022., a utvrđeni rok za prenošenje u državama članicama jest najkasnije do 31. prosinca 2023., Unija će djelovati u skladu s vremenskim okvirom iz Izjave o rješenju s dva stupa za rješavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva dogovorene u sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u 8. listopada 2021. („Izjava Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u iz listopada 2021.”), u skladu s kojom drugi stup treba prenijeti u zakonodavstvo 2022., na snagu trebao stupiti 2023., dok pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti treba stupiti na snagu 2024. |
| --- | --- |

(29)

S obzirom na to da ova Direktiva stupa na snagu 2022., a utvrđeni rok za prenošenje u državama članicama jest najkasnije do 31. prosinca 2023., Unija će djelovati u skladu s vremenskim okvirom iz Izjave o rješenju s dva stupa za rješavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva dogovorene u sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u 8. listopada 2021. („Izjava Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u iz listopada 2021.”), u skladu s kojom drugi stup treba prenijeti u zakonodavstvo 2022., na snagu trebao stupiti 2023., dok pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti treba stupiti na snagu 2024.

| (30) | Pravila ove Direktive za primjenu pravila o prenisko oporezivanoj dobiti trebala bi se primjenjivati od 2024. kako bi se jurisdikcijama trećih zemalja omogućila primjena pravila o uključivanju dobiti u prvoj fazi provedbe modela pravila OECD-a. |
| --- | --- |

(30)

Pravila ove Direktive za primjenu pravila o prenisko oporezivanoj dobiti trebala bi se primjenjivati od 2024. kako bi se jurisdikcijama trećih zemalja omogućila primjena pravila o uključivanju dobiti u prvoj fazi provedbe modela pravila OECD-a.

| (31) | U Izjavi Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u iz listopada 2021. predviđeno je rješenje s dva stupa. U prilogu podrobnom provedbenom planu utvrđeni su rokovi za provedbu svakog od tih stupova. Budući da je cilj ove Direktive provedba drugog stupa, dok se čeka dovršetak rada na prvom stupu, potrebno je utvrditi da se i prvi stup provodi. U tu svrhu ova Direktiva sadrži odredbu kojom se Komisiju obvezuje da pripremi izvješće o preispitivanju napretka postignutog u Uključivom okviru OECD-a /skupine G-20 o BEPS-u. Potvrđuje se da Komisija, ako to smatra primjerenim, državama članicama može na razmatranje podnijeti zakonodavni prijedlog za rješavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva. |
| --- | --- |

(31)

U Izjavi Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u iz listopada 2021. predviđeno je rješenje s dva stupa. U prilogu podrobnom provedbenom planu utvrđeni su rokovi za provedbu svakog od tih stupova. Budući da je cilj ove Direktive provedba drugog stupa, dok se čeka dovršetak rada na prvom stupu, potrebno je utvrditi da se i prvi stup provodi. U tu svrhu ova Direktiva sadrži odredbu kojom se Komisiju obvezuje da pripremi izvješće o preispitivanju napretka postignutog u Uključivom okviru OECD-a /skupine G-20 o BEPS-u. Potvrđuje se da Komisija, ako to smatra primjerenim, državama članicama može na razmatranje podnijeti zakonodavni prijedlog za rješavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva.

| (32) | Vijeće bi prije kraja svakog semestra, počevši od 1. srpnja 2022., trebalo procijeniti stanje u pogledu provedbe prvog stupa u okviru Izjave Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u iz listopada 2021. |
| --- | --- |

(32)

Vijeće bi prije kraja svakog semestra, počevši od 1. srpnja 2022., trebalo procijeniti stanje u pogledu provedbe prvog stupa u okviru Izjave Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u iz listopada 2021.

| (33) | S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno stvaranje zajedničkog okvira za globalnu minimalnu razinu oporezivanja unutar Unije na temelju zajedničkog pristupa sadržanog u modelu pravila OECD-a ne mogu dostatno ostvariti države članice pojedinačnim djelovanjem jer bi neovisno djelovanje država članica uzrokovalo daljnji rizik od fragmentacije unutarnjeg tržišta i budući da je ključno donijeti rješenja koja funkcioniraju na unutarnjem tržištu kao cjelini, već se na bolji način, zbog opsega globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja, može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(33)

S obzirom na to da cilj ove Direktive, odnosno stvaranje zajedničkog okvira za globalnu minimalnu razinu oporezivanja unutar Unije na temelju zajedničkog pristupa sadržanog u modelu pravila OECD-a ne mogu dostatno ostvariti države članice pojedinačnim djelovanjem jer bi neovisno djelovanje država članica uzrokovalo daljnji rizik od fragmentacije unutarnjeg tržišta i budući da je ključno donijeti rješenja koja funkcioniraju na unutarnjem tržištu kao cjelini, već se na bolji način, zbog opsega globalne reforme kojom se uvodi minimalna razina oporezivanja, može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za postizanje tog cilja.

| (34) | Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (6) te je on 10. veljače 2022. dao službeno očitovanje. Pravo na zaštitu osobnih podataka na temelju članka 8. Povelje EU-a o temeljnim pravima i Uredbom 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (7) primjenjuje se na obradu osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive, |
| --- | --- |

(34)

Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (6) te je on 10. veljače 2022. dao službeno očitovanje. Pravo na zaštitu osobnih podataka na temelju članka 8. Povelje EU-a o temeljnim pravima i Uredbom 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (7) primjenjuje se na obradu osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive,

DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

1.   Ovom se Direktivom utvrđuju zajedničke mjere za minimalno efektivno oporezivanje skupina multinacionalnih poduzeća (MNP) i velikih domaćih skupina u obliku:

| (a) | pravila o uključivanju dobiti u skladu s kojim matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine izračunava i plaća svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu u odnosu na sastavne subjekte skupine koji podliježu niskoj poreznoj stopi; i |
| --- | --- |

(a)

pravila o uključivanju dobiti u skladu s kojim matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine izračunava i plaća svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu u odnosu na sastavne subjekte skupine koji podliježu niskoj poreznoj stopi; i

| (b) | pravila o prenisko oporezivanoj dobiti u skladu s kojim sastavni subjekt skupine MNP-ova podliježe dodatnom novčanom poreznom rashodu jednakom njegovu udjelu dopunskog poreza koji nije naplaćen na temelju pravila o uključivanju dobiti za sastavne subjekte skupine koji podliježu niskoj poreznoj stopi. |
| --- | --- |

(b)

pravila o prenisko oporezivanoj dobiti u skladu s kojim sastavni subjekt skupine MNP-ova podliježe dodatnom novčanom poreznom rashodu jednakom njegovu udjelu dopunskog poreza koji nije naplaćen na temelju pravila o uključivanju dobiti za sastavne subjekte skupine koji podliježu niskoj poreznoj stopi.

2.   Države članice mogu odlučiti primjenjivati kvalificirani domaći dopunski porez u skladu s kojim se dopunski porez izračunava i plaća za višak dobiti svih sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi i koji se nalaze u njihovoj jurisdikciji u skladu s ovom Direktivom.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na sastavne subjekte koji se nalaze u državi članici i koji su članovi skupine MNP-ova ili velike domaće skupine čiji godišnji prihod u konsolidiranim financijskim izvještajima krajnjeg matičnog društva u najmanje dvije od četiri fiskalne godine koje neposredno prethode oglednoj fiskalnoj godini iznosi 750 000 000 EUR ili više, uključujući prihod od isključenih subjekata iz stavka 3.

2.   Ako su jedna ili više od četiriju fiskalnih godina iz stavka 1. dulje ili kraće od 12 mjeseci, prag prihoda iz tog stavka prilagođava se razmjerno za svaku od tih fiskalnih godina.

3.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na sljedeće subjekte („isključeni subjekti”):

| (a) | državno tijelo, međunarodna organizacija, neprofitna organizacija, mirovinski fond, investicijski fond koji je krajnje matično društvo ili subjekt za ulaganja u nekretnine koji je krajnje matično društvo; |
| --- | --- |

(a)

državno tijelo, međunarodna organizacija, neprofitna organizacija, mirovinski fond, investicijski fond koji je krajnje matično društvo ili subjekt za ulaganja u nekretnine koji je krajnje matično društvo;

| (b) | subjekt čije je najmanje 95 % vrijednosti u vlasništvu jednog ili više subjekata iz točke (a), izravno ili putem jednog ili više isključenih subjekata, osim subjekata za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja, te koji:






  i. | posluje isključivo ili gotovo isključivo radi držanja imovine ili ulaganja sredstava u korist subjekta ili subjekata iz točke (a); ili |
| --- | --- | --- |

(b)

subjekt čije je najmanje 95 % vrijednosti u vlasništvu jednog ili više subjekata iz točke (a), izravno ili putem jednog ili više isključenih subjekata, osim subjekata za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja, te koji:

i.

posluje isključivo ili gotovo isključivo radi držanja imovine ili ulaganja sredstava u korist subjekta ili subjekata iz točke (a); ili

| ii. | obavlja isključivo aktivnosti koje su pomoćne aktivnostima koje obavlja subjekt ili subjekti iz točke (a); |
| --- | --- |

ii.

obavlja isključivo aktivnosti koje su pomoćne aktivnostima koje obavlja subjekt ili subjekti iz točke (a);

| (c) | subjekt čije je najmanje 85 % vrijednosti u vlasništvu, izravno ili preko jednog ili više isključenih subjekata, jednog ili više subjekata iz točke (a), osim subjekata za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja, pod uvjetom da gotovo sav njegov prihod proizlazi iz dividendi, odnosno iz dobitaka ili gubitaka od vlasničkog kapitala koji su isključeni iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkama (b) i (c). |
| --- | --- |

(c)

subjekt čije je najmanje 85 % vrijednosti u vlasništvu, izravno ili preko jednog ili više isključenih subjekata, jednog ili više subjekata iz točke (a), osim subjekata za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja, pod uvjetom da gotovo sav njegov prihod proizlazi iz dividendi, odnosno iz dobitaka ili gubitaka od vlasničkog kapitala koji su isključeni iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkama (b) i (c).

Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, sastavni subjekt koji podnosi prijavu može u skladu s člankom 45. stavkom 1. odlučiti da subjekt iz točaka (b) i (c) tog podstavka neće smatrati isključenim subjektom.

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Direktive, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „subjekt” znači svaki pravni aranžman za kojeg se sastavlja odvojena računovodstvena dokumentacija ili svaka pravna osoba; |
| --- | --- |

1.

„subjekt” znači svaki pravni aranžman za kojeg se sastavlja odvojena računovodstvena dokumentacija ili svaka pravna osoba;

| 2. | „sastavni subjekt” znači:






  (a) | svaki subjekt koji je dio skupine MNP-ova ili velike domaće skupine; i |
| --- | --- | --- |

2.

„sastavni subjekt” znači:

(a)

svaki subjekt koji je dio skupine MNP-ova ili velike domaće skupine; i

| (b) | svaka stalna poslovna jedinica glavnog subjekta koji je dio skupine MNP-ova iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

svaka stalna poslovna jedinica glavnog subjekta koji je dio skupine MNP-ova iz točke (a);

| 3. | „skupina” znači:






  (a) | određeni broj subjekata povezanih vlasništvom ili kontrolom, kako je utvrđeno prihvatljivim standardom financijskog računovodstva za sastavljanje konsolidiranih financijskih izvještaja koje provodi krajnje matično društvo, uključujući svaki subjekt koji je možda isključen iz konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva samo zbog svoje male veličine, pitanja materijalnosti ili zbog toga što je namijenjen za prodaju; ili |
| --- | --- | --- |

3.

„skupina” znači:

(a)

određeni broj subjekata povezanih vlasništvom ili kontrolom, kako je utvrđeno prihvatljivim standardom financijskog računovodstva za sastavljanje konsolidiranih financijskih izvještaja koje provodi krajnje matično društvo, uključujući svaki subjekt koji je možda isključen iz konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva samo zbog svoje male veličine, pitanja materijalnosti ili zbog toga što je namijenjen za prodaju; ili

| (b) | subjekt koji ima jednu ili više stalnih poslovnih jedinica, pod uvjetom da nije dio druge skupine kako je definirana u točki (a); |
| --- | --- |

(b)

subjekt koji ima jednu ili više stalnih poslovnih jedinica, pod uvjetom da nije dio druge skupine kako je definirana u točki (a);

| 4. | „skupina MNP-ova” znači svaka skupina koja obuhvaća barem jedan subjekt ili stalnu poslovnu jedinicu koja se ne nalazi u jurisdikciji krajnjeg matičnog društva; |
| --- | --- |

4.

„skupina MNP-ova” znači svaka skupina koja obuhvaća barem jedan subjekt ili stalnu poslovnu jedinicu koja se ne nalazi u jurisdikciji krajnjeg matičnog društva;

| 5. | „velika domaća skupina” znači svaka skupina čiji se svi sastavni subjekti nalaze u istoj državi članici; |
| --- | --- |

5.

„velika domaća skupina” znači svaka skupina čiji se svi sastavni subjekti nalaze u istoj državi članici;

| 6. | „konsolidirani financijski izvještaji” znači:






  (a) | financijski izvještaji koje sastavlja subjekt u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva u kojima se imovina, obveze, prihodi, rashodi i novčani tokovi tog subjekta i svih subjekata u kojima ima kontrolirajući udio prikazuju kao da pripadaju jedinstvenoj gospodarskoj jedinici; |
| --- | --- | --- |

6.

„konsolidirani financijski izvještaji” znači:

(a)

financijski izvještaji koje sastavlja subjekt u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva u kojima se imovina, obveze, prihodi, rashodi i novčani tokovi tog subjekta i svih subjekata u kojima ima kontrolirajući udio prikazuju kao da pripadaju jedinstvenoj gospodarskoj jedinici;

| (b) | za skupine kako su definirane u stavku 3. točki (b), financijski izvještaji koje sastavlja subjekt u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; |
| --- | --- |

(b)

za skupine kako su definirane u stavku 3. točki (b), financijski izvještaji koje sastavlja subjekt u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva;

| (c) | financijski izvještaji krajnjeg matičnog društva koji se ne sastavljaju u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva i koji su naknadno prilagođeni kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja; i |
| --- | --- |

(c)

financijski izvještaji krajnjeg matičnog društva koji se ne sastavljaju u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva i koji su naknadno prilagođeni kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja; i

| (d) | ako krajnje matično društvo ne sastavlja financijske izvještaje kako je opisano u točki (a), (b) ili (c), financijski izvještaji koji bi se sastavljali da je krajnje matično društvo dužno sastavljati takve financijske izvještaje u skladu s:






  i. | prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; ili |
| --- | --- | --- |

(d)

ako krajnje matično društvo ne sastavlja financijske izvještaje kako je opisano u točki (a), (b) ili (c), financijski izvještaji koji bi se sastavljali da je krajnje matično društvo dužno sastavljati takve financijske izvještaje u skladu s:

i.

prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; ili

| ii. | drugim standardom financijskog računovodstva i pod uvjetom da se ti financijski izvještaji prilagođavaju kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

ii.

drugim standardom financijskog računovodstva i pod uvjetom da se ti financijski izvještaji prilagođavaju kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja;

| 7. | „fiskalna godina” znači računovodstveno razdoblje za koje krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine sastavlja svoje konsolidirane financijske izvještaje ili, ako krajnje matično društvo ne sastavlja konsolidirane financijske izvještaje, kalendarska godina; |
| --- | --- |

7.

„fiskalna godina” znači računovodstveno razdoblje za koje krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine sastavlja svoje konsolidirane financijske izvještaje ili, ako krajnje matično društvo ne sastavlja konsolidirane financijske izvještaje, kalendarska godina;

| 8. | „sastavni subjekt koji podnosi prijavu” znači subjekt koji podnosi prijavu s informacijama o dopunskom porezu u skladu s člankom 44.; |
| --- | --- |

8.

„sastavni subjekt koji podnosi prijavu” znači subjekt koji podnosi prijavu s informacijama o dopunskom porezu u skladu s člankom 44.;

| 9. | „državno tijelo” znači subjekt koji ispunjava sve sljedeće kriterije:






  (a) | dio je vlade ili je u njezinu potpunom vlasništvu (uključujući sve njezine političke organizacijske jedinice ili lokalne vlasti); |
| --- | --- | --- |

9.

„državno tijelo” znači subjekt koji ispunjava sve sljedeće kriterije:

(a)

dio je vlade ili je u njezinu potpunom vlasništvu (uključujući sve njezine političke organizacijske jedinice ili lokalne vlasti);

| (b) | ne obavlja trgovinsku ili poslovnu djelatnost i njegova je glavna svrha:






  i. | obavljanje funkcije u djelokrugu vlade; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

ne obavlja trgovinsku ili poslovnu djelatnost i njegova je glavna svrha:

i.

obavljanje funkcije u djelokrugu vlade; ili

| ii. | upravljanje imovinom navedene vlade ili jurisdikcije ili ulaganje te imovine putem izvršavanja i držanja ulaganja i upravljanja imovinom te povezanih investicijskih aktivnosti koje se odnose na imovinu vlade ili jurisdikcije; |
| --- | --- |

ii.

upravljanje imovinom navedene vlade ili jurisdikcije ili ulaganje te imovine putem izvršavanja i držanja ulaganja i upravljanja imovinom te povezanih investicijskih aktivnosti koje se odnose na imovinu vlade ili jurisdikcije;

| (c) | odgovorno je vladi za svoju opću uspješnost i dostavlja joj godišnja izvješća s informacijama; i |
| --- | --- |

(c)

odgovorno je vladi za svoju opću uspješnost i dostavlja joj godišnja izvješća s informacijama; i

| (d) | imovina tog subjekta nakon njegova raspuštanja prelazi na vladu, a u mjeri u kojoj taj subjekt raspodjeljuje neto dobit, ta se neto dobit raspodjeljuje isključivo toj vladi, pri čemu ni jedan dio njegove neto dobiti ne može biti u korist neke privatne osobe; |
| --- | --- |

(d)

imovina tog subjekta nakon njegova raspuštanja prelazi na vladu, a u mjeri u kojoj taj subjekt raspodjeljuje neto dobit, ta se neto dobit raspodjeljuje isključivo toj vladi, pri čemu ni jedan dio njegove neto dobiti ne može biti u korist neke privatne osobe;

| 10. | „međunarodna organizacija” znači svaka međuvladina organizacija, uključujući nadnacionalnu organizaciju, ili agencija ili tijelo koji su u potpunosti u njezinu vlasništvu koja ispunjava sve sljedeće kriterije:






  (a) | prvenstveno je sastavljena od vlada; |
| --- | --- | --- |

10.

„međunarodna organizacija” znači svaka međuvladina organizacija, uključujući nadnacionalnu organizaciju, ili agencija ili tijelo koji su u potpunosti u njezinu vlasništvu koja ispunjava sve sljedeće kriterije:

(a)

prvenstveno je sastavljena od vlada;

| (b) | na snazi ima sporazum o sjedištu ili sporazum koji je u suštini sličan sporazumu o sjedištu s jurisdikcijom u kojoj je osnovana, primjerice aranžmane kojima se uredima ili poslovnim jedinicama organizacije u jurisdikciji daje pravo na povlastice i imunitete; i |
| --- | --- |

(b)

na snazi ima sporazum o sjedištu ili sporazum koji je u suštini sličan sporazumu o sjedištu s jurisdikcijom u kojoj je osnovana, primjerice aranžmane kojima se uredima ili poslovnim jedinicama organizacije u jurisdikciji daje pravo na povlastice i imunitete; i

| (c) | zakonom ili aktima o upravljanju međunarodnom organizacijom sprečava se da njezini prihodi mogu biti u korist privatnih osoba; |
| --- | --- |

(c)

zakonom ili aktima o upravljanju međunarodnom organizacijom sprečava se da njezini prihodi mogu biti u korist privatnih osoba;

| 11. | „neprofitna organizacija” znači subjekt koji ispunjava sve sljedeće kriterije:






  (a) | osnovan je i djeluje u jurisdikciji u kojoj je rezident:






  i. | isključivo u vjerske, dobrotvorne, znanstvene, umjetničke, kulturne, sportske, obrazovne ili druge slične svrhe; ili |
| --- | --- | --- | --- |

11.

„neprofitna organizacija” znači subjekt koji ispunjava sve sljedeće kriterije:

(a)

osnovan je i djeluje u jurisdikciji u kojoj je rezident:

i.

isključivo u vjerske, dobrotvorne, znanstvene, umjetničke, kulturne, sportske, obrazovne ili druge slične svrhe; ili

| ii. | kao strukovna organizacija, poslovna zajednica, gospodarska komora, organizacija rada, organizacija u poljoprivredi ili hortikulturi, građanska udruga ili organizacija koja djeluje isključivo s ciljem promicanja socijalne skrbi; |
| --- | --- |

ii.

kao strukovna organizacija, poslovna zajednica, gospodarska komora, organizacija rada, organizacija u poljoprivredi ili hortikulturi, građanska udruga ili organizacija koja djeluje isključivo s ciljem promicanja socijalne skrbi;

| (b) | gotovo je sva dobit od aktivnosti navedenih u točki (a) izuzeta od poreza na dobit u jurisdikciji u kojoj je rezident; |
| --- | --- |

(b)

gotovo je sva dobit od aktivnosti navedenih u točki (a) izuzeta od poreza na dobit u jurisdikciji u kojoj je rezident;

| (c) | nema dioničara ni članova koji imaju vlasničke ili korisničke udjele u njegovoj dobiti ili imovini; |
| --- | --- |

(c)

nema dioničara ni članova koji imaju vlasničke ili korisničke udjele u njegovoj dobiti ili imovini;

| (d) | nije dopuštena raspodjela dobiti ili imovine subjekta privatnoj osobi ili subjektima koji se ne bave humanitarnim radom, kao ni primjena te dobiti ili imovine u njihovu korist, osim:






  i. | u vezi s humanitarnim aktivnostima subjekta; |
| --- | --- | --- |

(d)

nije dopuštena raspodjela dobiti ili imovine subjekta privatnoj osobi ili subjektima koji se ne bave humanitarnim radom, kao ni primjena te dobiti ili imovine u njihovu korist, osim:

i.

u vezi s humanitarnim aktivnostima subjekta;

| ii. | kao isplata razumne naknade za obavljene usluge ili za korištenje dobara ili kapitala; ili |
| --- | --- |

ii.

kao isplata razumne naknade za obavljene usluge ili za korištenje dobara ili kapitala; ili

| iii. | kao isplata po fer tržišnoj vrijednosti za nekretnine koje je subjekt kupio; i |
| --- | --- |

iii.

kao isplata po fer tržišnoj vrijednosti za nekretnine koje je subjekt kupio; i

| (e) | nakon prestanka, likvidacije ili raspuštanja subjekta sva se njegova imovina raspodjeljuje ili vraća neprofitnoj organizaciji ili vladi (uključujući svako državno tijelo) u jurisdikciji u kojoj je subjekt bio rezident ili bilo kojoj njezinoj političkoj organizacijskoj jedinici; |
| --- | --- |

(e)

nakon prestanka, likvidacije ili raspuštanja subjekta sva se njegova imovina raspodjeljuje ili vraća neprofitnoj organizaciji ili vladi (uključujući svako državno tijelo) u jurisdikciji u kojoj je subjekt bio rezident ili bilo kojoj njezinoj političkoj organizacijskoj jedinici;

| (f) | ne obavlja trgovačku ili poslovnu djelatnost koja nije izravno povezana sa svrhom zbog koje je osnovan; |
| --- | --- |

(f)

ne obavlja trgovačku ili poslovnu djelatnost koja nije izravno povezana sa svrhom zbog koje je osnovan;

| 12. | „provodni subjekt” znači subjekt u mjeri u kojoj je fiskalno transparentan u pogledu svojih prihoda, rashoda, dobiti ili gubitka u jurisdikciji u kojoj je osnovan, osim ako je porezni rezident i podliježe obuhvaćenom porezu na prihod ili dobit u drugoj jurisdikciji;
  provodni subjektom smatra se:






  (a) | porezno transparentni subjekt u pogledu prihoda, rashoda, dobiti ili gubitka u mjeri u kojoj je fiskalno transparentan u jurisdikciji u kojoj se nalazi njegov vlasnik; |
| --- | --- | --- |

12.

„provodni subjekt” znači subjekt u mjeri u kojoj je fiskalno transparentan u pogledu svojih prihoda, rashoda, dobiti ili gubitka u jurisdikciji u kojoj je osnovan, osim ako je porezni rezident i podliježe obuhvaćenom porezu na prihod ili dobit u drugoj jurisdikciji;

provodni subjektom smatra se:

(a)

porezno transparentni subjekt u pogledu prihoda, rashoda, dobiti ili gubitka u mjeri u kojoj je fiskalno transparentan u jurisdikciji u kojoj se nalazi njegov vlasnik;

| (b) | obrnuti hibridni subjekt u pogledu prihoda, rashoda, dobiti ili gubitka u mjeri u kojoj nije fiskalno transparentan u jurisdikciji u kojoj se nalazi njegov vlasnik; |
| --- | --- |

(b)

obrnuti hibridni subjekt u pogledu prihoda, rashoda, dobiti ili gubitka u mjeri u kojoj nije fiskalno transparentan u jurisdikciji u kojoj se nalazi njegov vlasnik;

za potrebe ove definicije, „fiskalno transparentan subjekt” znači subjekt čiji se prihodi, rashodi, dobit ili gubitak prema pravu određene jurisdikcije tretiraju kao da ih je ostvario izravni vlasnik tog subjekta razmjeno njegovu udjelu u tom subjektu;

vlasnički udio u subjektu ili stalnoj poslovnoj jedinici koja je sastavni subjekt tretira se kao da se drži putem transparentne porezne strukture ako se taj vlasnički udio drži neizravno preko lanca porezno transparentnih subjekata;

sastavni subjekt koji nije porezni rezident i koji ne podliježe obuhvaćenom porezu ili kvalificiranom domaćem dopunskom porezu na temelju mjesta uprave, mjesta osnivanja ili sličnih kriterija smatra se provodnim subjektom i porezno transparentnim subjektom u pogledu svojih prihoda, rashoda, dobiti ili gubitka u mjeri u kojoj:

| (a) | njegovi vlasnici nalaze se u jurisdikciji u kojoj se subjekt smatra fiskalno transparentnim; |
| --- | --- |

(a)

njegovi vlasnici nalaze se u jurisdikciji u kojoj se subjekt smatra fiskalno transparentnim;

| (b) | mjesto poslovanja ne nalazi se u jurisdikciji u kojoj je osnovan; i |
| --- | --- |

(b)

mjesto poslovanja ne nalazi se u jurisdikciji u kojoj je osnovan; i

| (c) | prihodi, rashodi, dobit ili gubitak nisu pripisivi stalnoj poslovnoj jedinici; |
| --- | --- |

(c)

prihodi, rashodi, dobit ili gubitak nisu pripisivi stalnoj poslovnoj jedinici;

| 13. | „stalna poslovna jedinica” znači:






  (a) | mjesto poslovanja ili pretpostavljeno mjesto poslovanja koje se nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra stalnom poslovnom jedinicom u skladu s primjenjivim poreznim ugovorom, pod uvjetom da ta jurisdikcija oporezuje dobit koja mu je pripisiva u skladu s odredbom sličnom članku 7. OECD-ova modela ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, kako je izmijenjen; |
| --- | --- | --- |

13.

„stalna poslovna jedinica” znači:

(a)

mjesto poslovanja ili pretpostavljeno mjesto poslovanja koje se nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra stalnom poslovnom jedinicom u skladu s primjenjivim poreznim ugovorom, pod uvjetom da ta jurisdikcija oporezuje dobit koja mu je pripisiva u skladu s odredbom sličnom članku 7. OECD-ova modela ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, kako je izmijenjen;

| (b) | ako ne postoji primjenjivi porezni ugovor, mjesto poslovanja ili pretpostavljeno mjesto poslovanja koje se nalazi u jurisdikciji koja oporezuje dobit pripisivu takvom mjestu poslovanja na neto osnovi na sličan način na koji oporezuje vlastite porezne rezidente; |
| --- | --- |

(b)

ako ne postoji primjenjivi porezni ugovor, mjesto poslovanja ili pretpostavljeno mjesto poslovanja koje se nalazi u jurisdikciji koja oporezuje dobit pripisivu takvom mjestu poslovanja na neto osnovi na sličan način na koji oporezuje vlastite porezne rezidente;

| (c) | ako u jurisdikciji ne postoji sustav oporezivanja dobiti, mjesto poslovanja ili pretpostavljeno mjesto poslovanja koje se nalazi u toj jurisdikciji i koje bi se smatralo stalnom poslovnom jedinicom u skladu s OECD-ovim modelom ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, kako je izmijenjen, pod uvjetom da ta jurisdikcija ima pravo oporezivati dobit pripisivu mjestu poslovanja u skladu s člankom 7. tog ugovora; ili |
| --- | --- |

(c)

ako u jurisdikciji ne postoji sustav oporezivanja dobiti, mjesto poslovanja ili pretpostavljeno mjesto poslovanja koje se nalazi u toj jurisdikciji i koje bi se smatralo stalnom poslovnom jedinicom u skladu s OECD-ovim modelom ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, kako je izmijenjen, pod uvjetom da ta jurisdikcija ima pravo oporezivati dobit pripisivu mjestu poslovanja u skladu s člankom 7. tog ugovora; ili

| (d) | mjesto poslovanja ili pretpostavljeno mjesto poslovanja koje nije opisano u točkama od (a) do (c) u kojem se poslovanje odvija izvan jurisdikcije u kojoj se nalazi subjekt pod uvjetom da je ta jurisdikcija izuzima dobit pripisivu takvom poslovanju; |
| --- | --- |

(d)

mjesto poslovanja ili pretpostavljeno mjesto poslovanja koje nije opisano u točkama od (a) do (c) u kojem se poslovanje odvija izvan jurisdikcije u kojoj se nalazi subjekt pod uvjetom da je ta jurisdikcija izuzima dobit pripisivu takvom poslovanju;

| 14. | „krajnje matično društvo” znači:






  (a) | subjekt koji je izravni ili neizravni vlasnik kontrolirajućeg udjela u bilo kojem drugom subjektu i koji nije u izravnom ili neizravnom vlasništvu drugog subjekta s kontrolirajućim udjelom u njemu; ili |
| --- | --- | --- |

14.

„krajnje matično društvo” znači:

(a)

subjekt koji je izravni ili neizravni vlasnik kontrolirajućeg udjela u bilo kojem drugom subjektu i koji nije u izravnom ili neizravnom vlasništvu drugog subjekta s kontrolirajućim udjelom u njemu; ili

| (b) | glavni subjekt skupine kako je definirana u stavku 3. točki (b); |
| --- | --- |

(b)

glavni subjekt skupine kako je definirana u stavku 3. točki (b);

| 15. | „minimalna porezna stopa” znači petnaest posto (15 %); |
| --- | --- |

15.

„minimalna porezna stopa” znači petnaest posto (15 %);

| 16. | „dopunski porez” znači dopunski porez izračunan za jurisdikciju ili sastavni subjekt u skladu s člankom 27.; |
| --- | --- |

16.

„dopunski porez” znači dopunski porez izračunan za jurisdikciju ili sastavni subjekt u skladu s člankom 27.;

| 17. | „režim oporezivanja kontroliranog inozemnog društva” znači skup poreznih pravila, osim kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti, prema kojem izravni ili neizravni dioničar inozemnog subjekta ili glavni subjekt stalne poslovne jedinice podliježe oporezivanju svojeg udjela u dijelu dobiti ili cjelokupnoj dobiti koju je ostvario taj inozemni sastavni subjekt, neovisno o tome raspodjeljuje li se ta dobit dioničaru; |
| --- | --- |

17.

„režim oporezivanja kontroliranog inozemnog društva” znači skup poreznih pravila, osim kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti, prema kojem izravni ili neizravni dioničar inozemnog subjekta ili glavni subjekt stalne poslovne jedinice podliježe oporezivanju svojeg udjela u dijelu dobiti ili cjelokupnoj dobiti koju je ostvario taj inozemni sastavni subjekt, neovisno o tome raspodjeljuje li se ta dobit dioničaru;

| 18. | „kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti” znači skup pravila koji se provodi u domaćem pravu određene jurisdikcije, pod uvjetom da ta jurisdikcija ne pruža nikakve koristi povezane s tim pravilima i:






  (a) | istovjetan je pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, u dokumentu Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva – globalni model pravila protiv smanjenja porezne osnovice (drugi stup) („model pravila OECD-a ”), u skladu s kojima matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine izračunava i plaća svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu u odnosu na sastavne subjekte skupine koji podliježu niskoj poreznoj stopi; |
| --- | --- | --- |

18.

„kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti” znači skup pravila koji se provodi u domaćem pravu određene jurisdikcije, pod uvjetom da ta jurisdikcija ne pruža nikakve koristi povezane s tim pravilima i:

(a)

istovjetan je pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, u dokumentu Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva – globalni model pravila protiv smanjenja porezne osnovice (drugi stup) („model pravila OECD-a ”), u skladu s kojima matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine izračunava i plaća svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu u odnosu na sastavne subjekte skupine koji podliježu niskoj poreznoj stopi;

| (b) | primjenjuje se na način koji je u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, s modelom pravila OECD-a; |
| --- | --- |

(b)

primjenjuje se na način koji je u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, s modelom pravila OECD-a;

| 19. | „sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi” znači:






  (a) | sastavni subjekt skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji se nalazi u jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem; ili |
| --- | --- | --- |

19.

„sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi” znači:

(a)

sastavni subjekt skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji se nalazi u jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem; ili

| (b) | sastavni subjekt bez državne pripadnosti koji u fiskalnoj godini ima kvalificirajuću dobit i efektivnu poreznu stopu koja je niža od minimalne porezne stope; |
| --- | --- |

(b)

sastavni subjekt bez državne pripadnosti koji u fiskalnoj godini ima kvalificirajuću dobit i efektivnu poreznu stopu koja je niža od minimalne porezne stope;

| 20. | „posredničko matično društvo” znači sastavni subjekt koji je izravni ili neizravni vlasnik vlasničkog udjela u drugom sastavnom subjektu u istoj skupini MNP-ova ili velikoj domaćoj skupini i koji se ne smatra krajnjim matičnim društvom, matičnim društvom u djelomičnom vlasništvu, stalnom poslovnom jedinicom ili investicijskim subjektom; |
| --- | --- |

20.

„posredničko matično društvo” znači sastavni subjekt koji je izravni ili neizravni vlasnik vlasničkog udjela u drugom sastavnom subjektu u istoj skupini MNP-ova ili velikoj domaćoj skupini i koji se ne smatra krajnjim matičnim društvom, matičnim društvom u djelomičnom vlasništvu, stalnom poslovnom jedinicom ili investicijskim subjektom;

| 21. | „kontrolirajući udio” znači vlasnički udio u subjektu kojim se od imatelja udjela zahtijeva, ili bi se od njega zahtijevalo, da konsolidira imovinu, obveze, prihode, rashode i novčane tokove subjekta na pojedinačnoj osnovi, u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; smatra se da glavni subjekt drži kontrolirajući udio u svojim stalnim poslovnim jedinicama; |
| --- | --- |

21.

„kontrolirajući udio” znači vlasnički udio u subjektu kojim se od imatelja udjela zahtijeva, ili bi se od njega zahtijevalo, da konsolidira imovinu, obveze, prihode, rashode i novčane tokove subjekta na pojedinačnoj osnovi, u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; smatra se da glavni subjekt drži kontrolirajući udio u svojim stalnim poslovnim jedinicama;

| 22. | „matično društvo u djelomičnom vlasništvu” znači sastavni subjekt koji je izravni ili neizravni vlasnik vlasničkog udjela u drugom sastavnom subjektu iste skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, pri čemu više od 20 % njegova vlasničkog udjela u dobiti tog subjekta izravno ili neizravno drži jedna ili više osoba koje nisu sastavni subjekti skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, i koji se ne smatra krajnjim matičnim društvom, stalnom poslovnom jedinicom ili investicijskim subjektom; |
| --- | --- |

22.

„matično društvo u djelomičnom vlasništvu” znači sastavni subjekt koji je izravni ili neizravni vlasnik vlasničkog udjela u drugom sastavnom subjektu iste skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, pri čemu više od 20 % njegova vlasničkog udjela u dobiti tog subjekta izravno ili neizravno drži jedna ili više osoba koje nisu sastavni subjekti skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, i koji se ne smatra krajnjim matičnim društvom, stalnom poslovnom jedinicom ili investicijskim subjektom;

| 23. | „vlasnički udio” znači svaki vlasnički udio kojim se ostvaruje pravo na dobit, kapital ili pričuve subjekta ili stalne poslovne jedinice; |
| --- | --- |

23.

„vlasnički udio” znači svaki vlasnički udio kojim se ostvaruje pravo na dobit, kapital ili pričuve subjekta ili stalne poslovne jedinice;

| 24. | „matično društvo” znači krajnje matično društvo koje nije isključeni subjekt, posredničko matično društvo ili matično društvo u djelomičnom vlasništvu; |
| --- | --- |

24.

„matično društvo” znači krajnje matično društvo koje nije isključeni subjekt, posredničko matično društvo ili matično društvo u djelomičnom vlasništvu;

| 25. | „prihvatljivi standard financijskog računovodstva” znači međunarodni standardi financijskog izvještavanja (MSFI ili MSFI kako ga je donijela Unija na temelju Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (8)) i općeprihvaćena računovodstvena načela Australije, Brazila, Kanade, država članica Europske unije, država članica Europskog gospodarskog prostora, Hong Konga (Kine), Japana, Meksika, Novog Zelanda, Narodne Republike Kine, Republike Indije, Republike Koreje, Rusije, Singapura, Švicarske, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država; |
| --- | --- |

25.

„prihvatljivi standard financijskog računovodstva” znači međunarodni standardi financijskog izvještavanja (MSFI ili MSFI kako ga je donijela Unija na temelju Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (8)) i općeprihvaćena računovodstvena načela Australije, Brazila, Kanade, država članica Europske unije, država članica Europskog gospodarskog prostora, Hong Konga (Kine), Japana, Meksika, Novog Zelanda, Narodne Republike Kine, Republike Indije, Republike Koreje, Rusije, Singapura, Švicarske, Ujedinjene Kraljevine i Sjedinjenih Američkih Država;

8

| 26. | „odobreni standard financijskog računovodstva” znači, za određeni subjekt, skup općeprihvaćenih računovodstvenih načela koje dopušta ovlašteno računovodstveno tijelo u jurisdikciji u kojoj se taj subjekt nalazi; u svrhu ove definicije, ovlašteno računovodstveno tijelo znači tijelo koje je u određenoj jurisdikciji pravno ovlašteno propisivati, uspostavljati ili prihvaćati računovodstvene standarde za potrebe financijskog izvješćivanja; |
| --- | --- |

26.

„odobreni standard financijskog računovodstva” znači, za određeni subjekt, skup općeprihvaćenih računovodstvenih načela koje dopušta ovlašteno računovodstveno tijelo u jurisdikciji u kojoj se taj subjekt nalazi; u svrhu ove definicije, ovlašteno računovodstveno tijelo znači tijelo koje je u određenoj jurisdikciji pravno ovlašteno propisivati, uspostavljati ili prihvaćati računovodstvene standarde za potrebe financijskog izvješćivanja;

| 27. | „znatno narušavanje tržišnog natjecanja” znači, u pogledu primjene posebnog načela ili postupka iz skupa općeprihvaćenih računovodstvenih načela, primjena tog načela ili postupka koja rezultira agregiranom promjenom prihoda ili rashoda većom od 75 000 000 EUR u određenoj fiskalnoj godini u odnosu na iznos koji bi bio utvrđen primjenom odgovarajućeg načela ili postupka u skladu s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI ili MSFI kako ga je donijela Unija na temelju Uredbe (EZ) br. 1606/2002); |
| --- | --- |

27.

„znatno narušavanje tržišnog natjecanja” znači, u pogledu primjene posebnog načela ili postupka iz skupa općeprihvaćenih računovodstvenih načela, primjena tog načela ili postupka koja rezultira agregiranom promjenom prihoda ili rashoda većom od 75 000 000 EUR u određenoj fiskalnoj godini u odnosu na iznos koji bi bio utvrđen primjenom odgovarajućeg načela ili postupka u skladu s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI ili MSFI kako ga je donijela Unija na temelju Uredbe (EZ) br. 1606/2002);

| 28. | „kvalificirani domaći dopunski porez” znači dopunski porez koji se provodi u domaćem pravu određene jurisdikcije pod uvjetom da ta jurisdikcija ne pruža nikakve koristi povezane s tim pravilima i:






  (a) | kojim se predviđa utvrđivanje viška dobiti sastavnih subjekata koji se nalaze u toj jurisdikciji u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a i primjena minimalne porezne stope na taj višak dobiti na jurisdikciju i sastavne subjekte u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a; i |
| --- | --- | --- |

28.

„kvalificirani domaći dopunski porez” znači dopunski porez koji se provodi u domaćem pravu određene jurisdikcije pod uvjetom da ta jurisdikcija ne pruža nikakve koristi povezane s tim pravilima i:

(a)

kojim se predviđa utvrđivanje viška dobiti sastavnih subjekata koji se nalaze u toj jurisdikciji u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a i primjena minimalne porezne stope na taj višak dobiti na jurisdikciju i sastavne subjekte u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a; i

| (b) | primjenjuje se na način koji je u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a; |
| --- | --- |

(b)

primjenjuje se na način koji je u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a;

| 29. | „neto knjigovodstvena vrijednost materijalne imovine” znači prosjek početne i krajnje vrijednosti materijalne imovine nakon što su u obzir uzeti akumulirana amortizacija, iscrpljivanje i umanjenje vrijednosti, kako je zabilježeno u financijskim izvještajima; |
| --- | --- |

29.

„neto knjigovodstvena vrijednost materijalne imovine” znači prosjek početne i krajnje vrijednosti materijalne imovine nakon što su u obzir uzeti akumulirana amortizacija, iscrpljivanje i umanjenje vrijednosti, kako je zabilježeno u financijskim izvještajima;

| 30. | „investicijski subjekt” znači:






  (a) | investicijski fond ili subjekt za ulaganja u nekretnine; |
| --- | --- | --- |

30.

„investicijski subjekt” znači:

(a)

investicijski fond ili subjekt za ulaganja u nekretnine;

| (b) | subjekt koji je, izravno ili preko lanca takvih subjekata, u najmanje 95-postotnom vlasništvu subjekta iz točke (a) i koji posluje isključivo ili gotovo isključivo radi držanja imovine ili ulaganja sredstava u korist tih subjekata; ili |
| --- | --- |

(b)

subjekt koji je, izravno ili preko lanca takvih subjekata, u najmanje 95-postotnom vlasništvu subjekta iz točke (a) i koji posluje isključivo ili gotovo isključivo radi držanja imovine ili ulaganja sredstava u korist tih subjekata; ili

| (c) | subjekt čije je najmanje 85 % vrijednosti u vlasništvu subjekta iz točke (a), pod uvjetom da je gotovo sva njegova dobit ostvarena od dividendi ili dobitaka ili gubitaka od vlasničkog kapitala koji su isključeni iz izračuna kvalificirajuće dobiti za potrebe ove Direktive; |
| --- | --- |

(c)

subjekt čije je najmanje 85 % vrijednosti u vlasništvu subjekta iz točke (a), pod uvjetom da je gotovo sva njegova dobit ostvarena od dividendi ili dobitaka ili gubitaka od vlasničkog kapitala koji su isključeni iz izračuna kvalificirajuće dobiti za potrebe ove Direktive;

| 31. | „investicijski fond” znači subjekt koji ispunjava sve sljedeće uvjete ili dogovor kojim se ispunjavaju svi sljedeći uvjeti:






  (a) | osmišljen je tako da objedinjuje financijsku ili nefinancijsku imovinu određenog broja ulagatelja, među kojima neki nisu povezani; |
| --- | --- | --- |

31.

„investicijski fond” znači subjekt koji ispunjava sve sljedeće uvjete ili dogovor kojim se ispunjavaju svi sljedeći uvjeti:

(a)

osmišljen je tako da objedinjuje financijsku ili nefinancijsku imovinu određenog broja ulagatelja, među kojima neki nisu povezani;

| (b) | ulaže u skladu s utvrđenom politikom ulaganja; |
| --- | --- |

(b)

ulaže u skladu s utvrđenom politikom ulaganja;

| (c) | omogućava ulagateljima smanjenje transakcijskih, istraživačkih i analitičkih troškova ili zajedničku raspodjelu rizika; |
| --- | --- |

(c)

omogućava ulagateljima smanjenje transakcijskih, istraživačkih i analitičkih troškova ili zajedničku raspodjelu rizika;

| (d) | prvenstveno je namijenjen ostvarivanju dobiti ili dobitaka od ulaganja ili zaštiti od konkretnog ili općenitog događaja ili ishoda; |
| --- | --- |

(d)

prvenstveno je namijenjen ostvarivanju dobiti ili dobitaka od ulaganja ili zaštiti od konkretnog ili općenitog događaja ili ishoda;

| (e) | njegovi ulagatelji imaju pravo na povrat od imovine fonda ili dobiti ostvarene od te imovine na temelju svojeg doprinosa; |
| --- | --- |

(e)

njegovi ulagatelji imaju pravo na povrat od imovine fonda ili dobiti ostvarene od te imovine na temelju svojeg doprinosa;

| (f) | taj fond, ili njegova uprava, podliježe regulatornom režimu, uključujući primjerena pravila o borbi protiv pranja novca i zaštiti ulagatelja, za investicijske fondove u jurisdikciji u kojoj je osnovan ili u kojoj se njime upravlja; i |
| --- | --- |

(f)

taj fond, ili njegova uprava, podliježe regulatornom režimu, uključujući primjerena pravila o borbi protiv pranja novca i zaštiti ulagatelja, za investicijske fondove u jurisdikciji u kojoj je osnovan ili u kojoj se njime upravlja; i

| (g) | njime upravljaju stručnjaci za upravljanje investicijskim fondovima u ime ulagatelja; |
| --- | --- |

(g)

njime upravljaju stručnjaci za upravljanje investicijskim fondovima u ime ulagatelja;

| 32. | „subjekt za ulaganja u nekretnine” znači subjekt s velikim brojem ulagatelja koji ima pretežno nepokretnu imovinu i koji podliježe jedinstvenoj razini oporezivanja koje se odnosi na subjekt ili na imatelje udjela, s odgodom od najduže godinu dana; |
| --- | --- |

32.

„subjekt za ulaganja u nekretnine” znači subjekt s velikim brojem ulagatelja koji ima pretežno nepokretnu imovinu i koji podliježe jedinstvenoj razini oporezivanja koje se odnosi na subjekt ili na imatelje udjela, s odgodom od najduže godinu dana;

| 33. | „mirovinski fond” znači:






  (a) | subjekt koji je osnovan i koji posluje u određenoj jurisdikciji isključivo ili gotovo isključivo radi upravljanja mirovinskim ili dodatnim davanjima ili isplate takvih davanja fizičkim osobama ako:






  i. | taj subjekt kao takav regulira ta jurisdikcija ili jedna od njezinih političkih organizacijskih jedinica ili lokalnih tijela; ili |
| --- | --- | --- | --- |

33.

„mirovinski fond” znači:

(a)

subjekt koji je osnovan i koji posluje u određenoj jurisdikciji isključivo ili gotovo isključivo radi upravljanja mirovinskim ili dodatnim davanjima ili isplate takvih davanja fizičkim osobama ako:

i.

taj subjekt kao takav regulira ta jurisdikcija ili jedna od njezinih političkih organizacijskih jedinica ili lokalnih tijela; ili

| ii. | ta su davanja osigurana ili na drugi način zaštićena nacionalnim propisima i financiraju se skupom imovine koji drži fiducijar ili zakladnik kako bi se osiguralo ispunjenje odgovarajućih mirovinskih obveza u slučaju nesolventnosti skupine MNP-ova i velike domaće skupine; |
| --- | --- |

ii.

ta su davanja osigurana ili na drugi način zaštićena nacionalnim propisima i financiraju se skupom imovine koji drži fiducijar ili zakladnik kako bi se osiguralo ispunjenje odgovarajućih mirovinskih obveza u slučaju nesolventnosti skupine MNP-ova i velike domaće skupine;

| (b) | subjekt za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja; |
| --- | --- |

(b)

subjekt za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja;

| 34. | „subjekt za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja” znači subjekt koji je osnovan i koji posluje isključivo ili gotovo isključivo radi ulaganja sredstava u korist subjekata iz stavka 33. točke (a) ili obavljanja aktivnosti koje su pomoćne u odnosu na regulirane aktivnosti iz stavka 33. točke (a), pod uvjetom d je subjekt za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja dio iste skupine kao i subjekti koji obavljaju te regulirane aktivnosti; |
| --- | --- |

34.

„subjekt za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja” znači subjekt koji je osnovan i koji posluje isključivo ili gotovo isključivo radi ulaganja sredstava u korist subjekata iz stavka 33. točke (a) ili obavljanja aktivnosti koje su pomoćne u odnosu na regulirane aktivnosti iz stavka 33. točke (a), pod uvjetom d je subjekt za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja dio iste skupine kao i subjekti koji obavljaju te regulirane aktivnosti;

| 35. | „jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem”, u pogledu skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u svakoj fiskalnoj godini znači država članica ili jurisdikcija treće zemlje u kojoj skupina MNP-ova ili velika domaća skupina ima kvalificirajuću dobit i podliježe efektivnoj poreznoj stopi koja je niža od minimalne porezne stope; |
| --- | --- |

35.

„jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem”, u pogledu skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u svakoj fiskalnoj godini znači država članica ili jurisdikcija treće zemlje u kojoj skupina MNP-ova ili velika domaća skupina ima kvalificirajuću dobit i podliježe efektivnoj poreznoj stopi koja je niža od minimalne porezne stope;

| 36. | „kvalificirajuća dobit ili gubitak” znači neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnog subjekta koji su prilagođeni u skladu s pravilima iz poglavlja III. , VI. i VII.; |
| --- | --- |

36.

„kvalificirajuća dobit ili gubitak” znači neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnog subjekta koji su prilagođeni u skladu s pravilima iz poglavlja III. , VI. i VII.;

| 37. | „nekvalificirani povrativi imputirani porez” znači svaki porez, osim kvalificiranog imputiranog poreza, koji obračunava ili plaća sastavni subjekt te:






  (a) | koji je povrativ stvarnom vlasniku dividende koju je isplatio takav sastavni subjekt u vezi s tom dividendom ili koji stvarni vlasnik može odbiti od porezne obveze koja nije povezana s takvom dividendom; ili |
| --- | --- | --- |

37.

„nekvalificirani povrativi imputirani porez” znači svaki porez, osim kvalificiranog imputiranog poreza, koji obračunava ili plaća sastavni subjekt te:

(a)

koji je povrativ stvarnom vlasniku dividende koju je isplatio takav sastavni subjekt u vezi s tom dividendom ili koji stvarni vlasnik može odbiti od porezne obveze koja nije povezana s takvom dividendom; ili

| (b) | koji je povrativ društvu koje isplaćuje dividende nakon isplate dividende dioničaru; |
| --- | --- |

(b)

koji je povrativ društvu koje isplaćuje dividende nakon isplate dividende dioničaru;

za potrebe ove definicije, „kvalificirani imputirani porez” znači obuhvaćeni porez koji obračunava ili plaća sastavni subjekt, uključujući stalnu poslovnu jedinicu, koji se može vratiti ili odbiti stvarnom vlasniku dividende koju je isplatio sastavni subjekt ili, u slučaju obuhvaćenog poreza koji obračunava ili plaća stalna poslovna jedinica, dividenda koju je isplatio glavni subjekt, u mjeri u kojoj je povrat plativ ili je odbitak:

| (a) | odobrila jurisdikcija koja nije jurisdikcija koja je uvela obuhvaćene poreze; |
| --- | --- |

(a)

odobrila jurisdikcija koja nije jurisdikcija koja je uvela obuhvaćene poreze;

| (b) | odobren stvarnom vlasniku dividende koja podliježe oporezivanju po nominalnoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi na primljenu dividendu ili veća od nje, u skladu s domaćim pravom jurisdikcije koja je nametnula obuhvaćene poreze sastavnom subjektu; |
| --- | --- |

(b)

odobren stvarnom vlasniku dividende koja podliježe oporezivanju po nominalnoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi na primljenu dividendu ili veća od nje, u skladu s domaćim pravom jurisdikcije koja je nametnula obuhvaćene poreze sastavnom subjektu;

| (c) | odobren fizičkoj osobi koja je stvarni vlasnik dividende i porezni rezident u jurisdikciji koja je nametnula obuhvaćene poreze sastavnom subjektu i koja podliježe oporezivanju po nominalnoj stopi koja je jednaka standardnoj poreznoj stopi koja se primjenjuje na redovnu dobit ili veća od nje; ili |
| --- | --- |

(c)

odobren fizičkoj osobi koja je stvarni vlasnik dividende i porezni rezident u jurisdikciji koja je nametnula obuhvaćene poreze sastavnom subjektu i koja podliježe oporezivanju po nominalnoj stopi koja je jednaka standardnoj poreznoj stopi koja se primjenjuje na redovnu dobit ili veća od nje; ili

| (d) | odobren državnom tijelu, međunarodnoj organizaciji, rezidentnoj neprofitnoj organizaciji, rezidentnom mirovinskom fondu, rezidentnom investicijskom subjektu koji nije dio skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, ili rezidentnom društvu za životno osiguranje u mjeri u kojoj se dividenda prima u vezi s aktivnostima rezidentnih mirovinskih fondova i podliježe oporezivanju na sličan način kao i dividenda koju prima mirovinski fond;.
  za potrebe točke (d):






  i. | neprofitna organizacija ili mirovinski fond rezidenti su u određenoj jurisdikciji ako su osnovani i ako se njima upravlja u toj jurisdikciji; |
| --- | --- | --- |

(d)

odobren državnom tijelu, međunarodnoj organizaciji, rezidentnoj neprofitnoj organizaciji, rezidentnom mirovinskom fondu, rezidentnom investicijskom subjektu koji nije dio skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, ili rezidentnom društvu za životno osiguranje u mjeri u kojoj se dividenda prima u vezi s aktivnostima rezidentnih mirovinskih fondova i podliježe oporezivanju na sličan način kao i dividenda koju prima mirovinski fond;.

za potrebe točke (d):

i.

neprofitna organizacija ili mirovinski fond rezidenti su u određenoj jurisdikciji ako su osnovani i ako se njima upravlja u toj jurisdikciji;

| ii. | investicijski subjekt rezident je u određenoj jurisdikciji ako je osnovan i reguliran u toj jurisdikciji; |
| --- | --- |

ii.

investicijski subjekt rezident je u određenoj jurisdikciji ako je osnovan i reguliran u toj jurisdikciji;

| iii. | društvo za životno osiguranje rezident je u jurisdikciji u kojoj se nalazi; |
| --- | --- |

iii.

društvo za životno osiguranje rezident je u jurisdikciji u kojoj se nalazi;

| 38. | „kvalificirani povrativi porezni kredit” znači:






  (a) | povrativi porezni kredit osmišljen tako da se plaća u novcu ili novčanom ekvivalentu sastavnom subjektu u roku od četiri godine od datuma na koji sastavni subjekt ima pravo na povrativi porezni kredit u skladu s pravom jurisdikcije koja odobrava kredit; ili |
| --- | --- | --- |

38.

„kvalificirani povrativi porezni kredit” znači:

(a)

povrativi porezni kredit osmišljen tako da se plaća u novcu ili novčanom ekvivalentu sastavnom subjektu u roku od četiri godine od datuma na koji sastavni subjekt ima pravo na povrativi porezni kredit u skladu s pravom jurisdikcije koja odobrava kredit; ili

| (b) | ako je porezni kredit djelomično povrativ, dio povrativog poreznog kredita koji je plativ u novcu ili novčanom ekvivalentu sastavnom subjektu u roku od četiri godine od datuma na koji sastavni subjekt ima pravo na djelomični povrativi porezni kredit; |
| --- | --- |

(b)

ako je porezni kredit djelomično povrativ, dio povrativog poreznog kredita koji je plativ u novcu ili novčanom ekvivalentu sastavnom subjektu u roku od četiri godine od datuma na koji sastavni subjekt ima pravo na djelomični povrativi porezni kredit;

Kvalificirani povrativi porezni kredit ne uključuje nikakav iznos poreza koji se može odbiti ili vratiti na osnovi kvalificiranog imputiranog poreza ili nekvalificiranog povrativog imputiranog poreza;

| 39. | „nekvalificirani povrativi porezni kredit” znači porezni kredit koji nije kvalificirani povrativi porezni kredit, ali koji se u cijelosti ili djelomično može vratiti; |
| --- | --- |

39.

„nekvalificirani povrativi porezni kredit” znači porezni kredit koji nije kvalificirani povrativi porezni kredit, ali koji se u cijelosti ili djelomično može vratiti;

| 40. | „glavni subjekt” znači subjekt koji u svoje financijske izvještaje uključuje neto računovodstvenu dobit ili gubitak stalne poslovne jedinice; |
| --- | --- |

40.

„glavni subjekt” znači subjekt koji u svoje financijske izvještaje uključuje neto računovodstvenu dobit ili gubitak stalne poslovne jedinice;

| 41. | „sastavni subjekt – vlasnik” znači sastavni subjekt koji je izravni ili neizravni vlasnik vlasničkog udjela u drugom sastavnom subjektu iste skupine MNP-ova ili velike domaće skupine; |
| --- | --- |

41.

„sastavni subjekt – vlasnik” znači sastavni subjekt koji je izravni ili neizravni vlasnik vlasničkog udjela u drugom sastavnom subjektu iste skupine MNP-ova ili velike domaće skupine;

| 42. | „prihvatljivi sustav poreza na raspodjelu” znači sustav oporezivanja dobiti:






  (a) | kojim se uvodi porez na dobit samo ako se ta dobit raspodjeljuje ili se smatra da je raspodijeljena dioničarima ili ako društvo snosi određene neposlovne troškove; |
| --- | --- | --- |

42.

„prihvatljivi sustav poreza na raspodjelu” znači sustav oporezivanja dobiti:

(a)

kojim se uvodi porez na dobit samo ako se ta dobit raspodjeljuje ili se smatra da je raspodijeljena dioničarima ili ako društvo snosi određene neposlovne troškove;

| (b) | kojim se uvodi porez po stopi jednakoj minimalnoj poreznoj stopi ili većoj od nje; i |
| --- | --- |

(b)

kojim se uvodi porez po stopi jednakoj minimalnoj poreznoj stopi ili većoj od nje; i

| (c) | koji je bio je na snazi 1. srpnja 2021. ili ranije; |
| --- | --- |

(c)

koji je bio je na snazi 1. srpnja 2021. ili ranije;

| 43. | „kvalificirano pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti” znači skup pravila koji se provodi u domaćem pravu određene jurisdikcije, pod uvjetom da ta jurisdikcija ne pruža nikakve koristi povezane s tim pravilima i:






  (a) | istovjetan je pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a u skladu s kojima jurisdikcija prikuplja svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu skupine MNP-ova koji nije naplaćen na temelju pravila o uključivanju dobiti za sastavne subjekte te skupine MNP-ova koji podliježu niskoj poreznoj stopi; |
| --- | --- | --- |

43.

„kvalificirano pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti” znači skup pravila koji se provodi u domaćem pravu određene jurisdikcije, pod uvjetom da ta jurisdikcija ne pruža nikakve koristi povezane s tim pravilima i:

(a)

istovjetan je pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a u skladu s kojima jurisdikcija prikuplja svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu skupine MNP-ova koji nije naplaćen na temelju pravila o uključivanju dobiti za sastavne subjekte te skupine MNP-ova koji podliježu niskoj poreznoj stopi;

| (b) | primjenjuje se na način koji je u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a; |
| --- | --- |

(b)

primjenjuje se na način koji je u skladu s pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modelom pravila OECD-a;

| 44. | „subjekt imenovan za podnošenje prijave” znači sastavni subjekt, osim krajnjeg matičnog društva, koji je skupina MNP-ova ili velika domaća skupina imenovala kako bi u njezino ime ispunio obvezu podnošenja prijave iz članka 44. |
| --- | --- |

44.

„subjekt imenovan za podnošenje prijave” znači sastavni subjekt, osim krajnjeg matičnog društva, koji je skupina MNP-ova ili velika domaća skupina imenovala kako bi u njezino ime ispunio obvezu podnošenja prijave iz članka 44.

Članak 4.

Lokacija sastavnog subjekta

1.   Za potrebe ove Direktive subjekt koji nije provodni subjekt utvrđuje se da se nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra rezidentom u svrhu oporezivanja na temelju njegovog mjesta upravljanja, njegova mjesta osnivanja ili sličnih kriterija.

Ako nije moguće lokaciju sastavnog subjekta koji nije provodni subjekt utvrditi na temelju prvog podstavka, smatra se da se nalazi u jurisdikciji u kojoj je osnovan.

2.   Smatra se da provodni subjekt nema državnu pripadnost, osim ako je krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine ili ako je dužan primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti u skladu s člancima 5., 6., 7. i 8., a u tom se slučaju smatra da se provodni subjekt nalazi u jurisdikciji u kojoj je osnovan.

3.   Stalna poslovna jedinica kako je definirana u članku 3. stavku 13. točki (a) utvrđuje se da se nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra stalnom poslovnom jedinicom i podliježe oporezivanju na temelju važećeg primjenjivog poreznog ugovora.

Stalna poslovna jedinica kako je definirana u članku 3. stavku 13. točki (b) utvrđuje se da se nalazi u jurisdikciji u kojoj podliježe oporezivanju na neto osnovi na temelju svoje poslovne prisutnosti.

Stalna poslovna jedinica kako je definirana u članku 3. stavku 13. točki (c) utvrđuje se da se nalazi u jurisdikciji u kojoj je smještena.

Smatra se da stalna poslovna jedinica kako je definirana u članku 3. stavku 13. točki (d) nema državnu pripadnost.

4.   Ako se sastavni subjekt nalazi u dvjema jurisdikcijama i te jurisdikcije imaju primjenjivi porezni ugovor, smatra se da se sastavni subjekt nalazi u jurisdikciji u kojoj se smatra rezidentom u svrhu oporezivanja u skladu s tim poreznim ugovorom.

Ako se primjenjivim poreznim ugovorom zahtijeva da nadležna tijela postignu međusobni sporazum o pretpostavljenoj rezidentnosti sastavnog subjekta u svrhu oporezivanja, a sporazum nije postignut, primjenjuje se stavak 5.

Ako na temelju primjenjivog poreznog ugovora ne postoji oslobođenje od dvostrukog oporezivanja zbog činjenice da je sastavni subjekt rezident u svrhu oporezivanja obiju ugovornih stranaka, primjenjuje se stavak 5.

5.   Ako se sastavni subjekt nalazi u dvjema jurisdikcijama, a te jurisdikcije nemaju primjenjivi porezni ugovor, smatra se da se sastavni subjekt nalazi u jurisdikciji koja je za određenu fiskalnu godinu naplatila veći iznos obuhvaćenih poreza.

U svrhu izračuna iznosa obuhvaćenih poreza iz prvog podstavka, iznos poreza plaćenog u skladu s režimom oporezivanja kontroliranog inozemnog društava ne uzima se u obzir.

Ako je iznos obuhvaćenih poreza koje treba platiti u dvjema jurisdikcijama jednak ili jednak nuli, smatra se da se sastavni subjekt nalazi u jurisdikciji u kojoj je veći iznos sadržajnog isključivanja dobiti izračunan na razini subjekta u skladu s člankom 28.

Ako je iznos sadržajnog isključivanja dobiti u dvjema jurisdikcijama jednak ili jednak nuli, smatra se da sastavni subjekt nema državnu pripadnost, ako nije krajnje matično društvo, a u tom se slučaju smatra da se nalazi u jurisdikciji u kojoj je osnovan.

6.   Ako se zbog primjene stavaka 4. i 5. matično društvo nalazi u jurisdikciji u kojoj ne podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti, smatra se da podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti druge jurisdikcije, osim ako važećim primjenjivim poreznim ugovorom nije zabranjena primjena takvog pravila.

7.   Ako sastavni subjekt promijeni svoju lokaciju tijekom fiskalne godine, smatra se da se nalazi u jurisdikciji u kojoj se u skladu s ovim člankom smatralo da se nalazio na početku te fiskalne godine.

POGLAVLJE II.

PRAVILO O UKLJUČIVANJU DOBITI I PRAVILO O PRENISKO OPOREZIVANOJ DOBITI

Članak 5.

Krajnje matično društvo u Uniji

1.   Države članice osiguravaju da krajnje matično društvo koje je sastavni subjekt i nalazi se u državi članici podliježe dopunskom porezu („dopunski porez na temelju pravila o uključivanju dobiti”) za određenu fiskalnu godinu za njegove sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u drugoj jurisdikciji ili nemaju državnu pripadnost.

2.   Ako se sastavni subjekt koji je krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine nalazi u državi članici koja je jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem, države članice osiguravaju da taj sastavni subjekt podliježe dopunskom porezu na temelju pravila o uključivanju dobiti za određenu fiskalnu godinu za njega samog i za sve sastavne subjekte skupine koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u istoj državi članici.

Članak 6.

Posredničko matično društvo u Uniji

1.   Države članice osiguravaju da posredničko matično društvo koje se nalazi u državi članici i koje je u vlasništvu krajnjeg matičnog društva koje se nalazi u jurisdikciji treće zemlje podliježe dopunskom porezu na temelju pravila o uključivanju dobiti za određenu fiskalnu godinu za njegove sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u drugoj jurisdikciji ili nemaju državnu pripadnost.

2.   Ako se posredničko matično društvo nalazi u državi članici koja je jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem i ono je u vlasništvu krajnjeg matičnog društva koje se nalazi u jurisdikciji treće zemlje, države članice osiguravaju da to posredničko matično društvo podliježe dopunskom porezu na temelju pravila o uključivanju dobiti za određenu fiskalnu godinu za njega samog i za njegove sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u istoj državi članici.

3.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se:

| (a) | ako krajnje matično društvo podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti za tu fiskalnu godinu; ili |
| --- | --- |

(a)

ako krajnje matično društvo podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti za tu fiskalnu godinu; ili

| (b) | ako se drugo posredničko matično društvo nalazi u jurisdikciji gdje podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti za tu fiskalnu godinu i izravni je ili neizravni vlasnik kontrolirajućeg udjela u posredničkom matičnom društvu. |
| --- | --- |

(b)

ako se drugo posredničko matično društvo nalazi u jurisdikciji gdje podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti za tu fiskalnu godinu i izravni je ili neizravni vlasnik kontrolirajućeg udjela u posredničkom matičnom društvu.

Članak 7.

Posredničko matično društvo koje se nalazi u Uniji i koje je u vlasništvu isključenog krajnjeg matičnog društva

1.   Ako je posredničko matično društvo koje se nalazi u državi članici u vlasništvu krajnjeg matičnog društva koje je isključeni subjekt, države članice osiguravaju da ono podliježe dopunskom porezu na temelju pravila o uključivanju dobiti za određenu fiskalnu godinu za svoje sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u drugoj jurisdikciji ili nemaju državnu pripadnost.

2.   Ako se posredničko matično društvo nalazi u državi članici koja je jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem i ono je u vlasništvu krajnjeg matičnog društva koje je isključeni subjekt, države članice osiguravaju da to posredničko matično društvo podliježe dopunskom porezu na temelju pravila o uključivanju dobiti za određenu fiskalnu godinu za sebe i za svoje sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u istoj državi članici.

3.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako se drugo posredničko matično društvo nalazi u jurisdikciji u kojoj podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti za tu fiskalnu godinu i izravni je ili neizravni vlasnik kontrolirajućeg udjela u posredničkom matičnom društvu iz stavaka 1. i 2.

Članak 8.

Matično društvo u djelomičnom vlasništvu u Uniji

1.   Države članice osiguravaju da matično društvo u djelomičnom vlasništvu koje se nalazi u državi članici podliježe dopunskom porezu na temelju pravila o uključivanju dobiti za određenu fiskalnu godinu za njegove sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u drugoj jurisdikciji ili nemaju državnu pripadnost.

2.   Ako se matično društvo u djelomičnom vlasništvu nalazi u državi članici koja je jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem, ono podliježe dopunskom porezu na temelju pravila o uključivanju dobiti za određenu fiskalnu godinu za sebe i za svoje sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u istoj državi članici.

3.   Stavci 1. i 2. ne primjenjuju se ako su vlasnički udjeli matičnog društva u djelomičnom vlasništvu u potpunom izravnom ili neizravnom vlasništvu drugog matičnog društva u djelomičnom vlasništvu na koje se primjenjuje kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti za tu fiskalnu godinu.

Članak 9.

Dodjela dopunskog poreza na temelju pravila o uključivanju dobiti

1.   Dopunski porez na temelju pravila o uključivanju dobiti koji mora platiti matično društvo za sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi u skladu s člankom 5. stavkom 1., člankom 6. stavkom 1., člankom 7. stavkom 1. i člankom 8. stavkom 1. jednak je dopunski porezu za sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi izračunanom u skladu s člankom 27., pomnoženim s dodjeljivim udjelom matičnog društva u takvom dopunski porezu za određenu fiskalnu godinu.

2.   Dodjeljivi udio matičnog društva u dopunskom porezu za sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi jest dio vlasničkog udjela matičnog društva u kvalificirajućoj dobiti sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi. Taj dio jednak je kvalificirajućoj dobiti sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi za određenu fiskalnu godinu, umanjen za iznos takve dobiti pripisiv vlasničkim udjelima koje drže drugi vlasnici, podijeljeno s kvalificirajućom dobiti sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi za određenu fiskalnu godinu.

Iznos kvalificirajuće dobiti pripisiv vlasničkim udjelima u sastavnom subjektu koji podliježe niskoj poreznoj stopi koje drže drugi vlasnici jest iznos koji bi se smatrao pripisivim tim vlasnicima u skladu s načelima prihvatljivog standarda financijskog računovodstva koji se primjenjuje u konsolidiranim financijskim izvještajima krajnjeg matičnog društva da je neto dobit sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi jednaka njegovoj kvalificirajućoj dobiti i:

| (a) | matično društvo sastavilo je konsolidirane financijske izvještaje u skladu s tim računovodstvenim standardom („ hipotetski konsolidirani financijski izvještaji”); |
| --- | --- |

(a)

matično društvo sastavilo je konsolidirane financijske izvještaje u skladu s tim računovodstvenim standardom („ hipotetski konsolidirani financijski izvještaji”);

| (b) | matično društvo bilo je vlasnik kontrolirajućeg udjela u sastavnom subjektu koji podliježe niskoj poreznoj stopi tako da su svi prihodi i rashodi sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi bili konsolidirani na pojedinačnoj osnovi s prihodima i rashodima matičnog društva u hipotetskim konsolidiranim financijskim izvještajima; |
| --- | --- |

(b)

matično društvo bilo je vlasnik kontrolirajućeg udjela u sastavnom subjektu koji podliježe niskoj poreznoj stopi tako da su svi prihodi i rashodi sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi bili konsolidirani na pojedinačnoj osnovi s prihodima i rashodima matičnog društva u hipotetskim konsolidiranim financijskim izvještajima;

| (c) | sva kvalificirajuća dobit sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi bila je pripisiva transakcijama s osobama koje nisu subjekti skupine; i |
| --- | --- |

(c)

sva kvalificirajuća dobit sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi bila je pripisiva transakcijama s osobama koje nisu subjekti skupine; i

| (d) | sve vlasničke udjele koji nisu u izravnom ili neizravnom vlasništvu matičnog društva držale su osobe koje nisu subjekti skupine. |
| --- | --- |

(d)

sve vlasničke udjele koji nisu u izravnom ili neizravnom vlasništvu matičnog društva držale su osobe koje nisu subjekti skupine.

3.   Osim iznosa dodijeljenog matičnom društvu u skladu sa stavkom 1. ovog članka, dopunski porez na temelju pravila o uključivanju dobiti koji matično društvo mora platiti na temelju članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 2. i članka 8. stavka 2. uključuje, za određenu fiskalnu godinu, u skladu s člankom 27.:

| (a) | puni iznos dopunskog poreza izračunanog za to matično društvo; i |
| --- | --- |

(a)

puni iznos dopunskog poreza izračunanog za to matično društvo; i

| (b) | iznos dopunskog poreza izračunanog za njegove sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u istoj državi članici pomnožen s dodjeljivim udjelom matičnog društva u takvom dopunskom porezu za određenu fiskalnu godinu. |
| --- | --- |

(b)

iznos dopunskog poreza izračunanog za njegove sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u istoj državi članici pomnožen s dodjeljivim udjelom matičnog društva u takvom dopunskom porezu za određenu fiskalnu godinu.

Članak 10.

Mehanizam za prijeboj poreza na temelju pravila o uključivanju dobiti

Ako matično društvo koje se nalazi u državi članici neizravno preko drugog posredničkog matičnog društva ili matičnog društva u djelomičnom vlasništvu koje podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanja dobiti za određenu fiskalnu godinu ima vlasnički udio u sastavnom subjektu koji podliježe niskoj poreznoj stopi, dopunski porez koji se plaća na temelju članaka od 5. do 8. umanjuje se za iznos koji je jednak dijelu dodjeljivog udjela prvonavedenog matičnog društva u dopunskom porezu koji plaća posredničko matično društvo ili matično društvo u djelomičnom vlasništvu.

Članak 11.

Odluka o primjeni kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza

1.   Države članice mogu odlučiti primjenjivati kvalificirani domaći dopunski porez.

Ako država članica u kojoj se nalaze sastavni subjekti skupine MNP-ova ili velike domaće skupine odluči primjenjivati kvalificirani domaći dopunski porez, svi sastavni subjekti skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji podliježu niskoj poreznoj stopi u toj državi članici podliježu tom domaćem dopunskom porezu za određenu fiskalnu godinu.

U okviru kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza domaći višak dobiti sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi može se izračunati na temelju prihvatljivog ili odobrenog standarda financijskog računovodstva za koji je dopuštenje dalo ovlašteno računovodstveno tijelo i koji je prilagođen kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja, umjesto na temelju standarda financijskog računovodstva koji se upotrebljava u konsolidiranim financijskim izvještajima.

2.   Ako se matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine nalazi u državi članici, a sastavni subjekti koji su u njegovu izravnom ili neizravnom vlasništvu i nalaze se u toj državi članici ili drugoj jurisdikciji podliježu kvalificiranom domaćem dopunskom porezu za određenu fiskalnu godinu u tim jurisdikcijama, iznos dopunskog poreza izračunanog u skladu s člankom 26. koji matično društvo plaća na temelju članaka od 5. do 7. umanjuje se, do nule, za iznos kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza koji plaćaju to samo društvo ili ti sastavni subjekti.

Neovisno o prvom podstavku, ako je kvalificirani domaći dopunski porez za fiskalnu godinu izračunan u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva krajnjeg matičnog društva ili Međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja (MSFI ili MSFI kako ga je donijela Unija na temelju Uredbe (EZ) br. 1606/2002), za sastavne subjekte te skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji se nalaze u toj državi članici ne izračunava se dopunski porez u skladu s člankom 27. za navedenu fiskalnu godinu. Ovim se podstavkom ne dovodi u pitanje izračun svakog daljnjeg dopunskog poreza na temelju članka 29. ako država članica ne primjenjuje kvalificirani domaći dopunski porez za naplatu daljnjeg dopunskog poreza koji proizlazi iz članka 29.

3.   Ako iznos kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza za određenu fiskalnu godinu nije plaćen u četiri fiskalne godine koje slijede nakon fiskalne godine u kojoj je trebao biti plaćen, iznos kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza koji nije plaćen dodaje se dopunskom porezu u određenoj jurisdikciji izračunanom u skladu s člankom 27. stavkom 3. i ne naplaćuje ga više država članica koja je donijela odluku na temelju stavka 1. ovog članka.

4.   Države članice koje odluče primjenjivati kvalificirani domaći dopunski porez obavješćuju Komisiju o toj odluci u roku od četiri mjeseca od donošenja svojih nacionalnih zakona i drugih propisa kojima se uvodi kvalificirani domaći dopunski porez. Ta je odluka važeća i ne može se opozvati tijekom razdoblja od tri godine. Nakon isteka svakog razdoblja od tri godine ta se odluka automatski produljuje, osim ako država članica opozove svoju odluku. Komisija se o svakom opozivu odluke obavješćuje najkasnije četiri mjeseca prije isteka trogodišnjeg razdoblja.

Članak 12.

Primjena pravila o prenisko oporezivanoj dobiti u cijeloj skupini MNP-ova

1.   Ako se krajnje matično društvo skupine MNP-ova nalazi u jurisdikciji treće zemlje u kojoj se ne primjenjuje kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti ili ako je krajnje matično društvo skupine MNP-ova isključeni subjekt, države članice osiguravaju da sastavni subjekti koji se nalaze u Uniji podliježu, u državi članici u kojoj se nalaze, prilagodbi jednakoj iznosu dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljenom toj državi članici za određenu fiskalnu godinu u skladu s člankom 14.

U tu svrhu ta prilagodba može biti u obliku dopunskog poreza koji trebaju platiti sastavni subjekti ili uskraćivanja odbitka od oporezive dobiti tih sastavnih subjekata, iz čega proizlazi iznos porezne obveze koji je potreban za naplatu iznosa dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljenog toj državi članici.

2.   Ako država članica prilagodbu na temelju stavka 1. ovog članka primjenjuje u obliku uskraćivanja odbitka od oporezive dobiti, takva se prilagodba primjenjuje, u mjeri u kojoj je to moguće, za poreznu godinu u kojoj završava fiskalna godina za koju je iznos dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti izračunan i dodijeljen državi članici u skladu s člankom 14.

Svaki iznos dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti koji je i dalje potrebno platiti za određenu fiskalnu godinu zbog uskraćivanja odbitka od oporezive dobiti za tu fiskalnu godinu prenosi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, i podliježe, za svaku sljedeću fiskalnu godinu, prilagodbi na temelju stavka 1. sve dok se ne namiri puni iznos dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljen toj državi članici za tu fiskalnu godinu.

3.   Sastavni subjekti koji su investicijski subjekti ne podliježu ovom članku.

Članak 13.

Primjena pravila o prenisko oporezivanoj dobiti u jurisdikciji krajnjeg matičnog društva

1.   Ako se krajnje matično društvo skupine MNP-ova nalazi u jurisdikciji treće zemlje s niskim poreznim opterećenjem, države članice osiguravaju da sastavni subjekti koji se nalaze u Uniji podliježu, u državi članici u kojoj se nalaze, prilagodbi jednakoj iznosu dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljenom toj državi članici za određenu fiskalnu godinu u skladu s člankom 14.

U tu svrhu ta prilagodba može biti u obliku dopunskog poreza koji trebaju platiti sastavni subjekti ili uskraćivanja odbitka od oporezive dobiti tih sastavnih subjekata, iz čega proizlazi iznos porezne obveze koji je potreban za naplatu iznosa dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljenog toj državi članici.

Prvi podstavak ne primjenjuje se kada krajnje matično društvo u jurisdikciji treće zemlje s niskim poreznim opterećenjem podliježe kvalificiranom pravilu o uključivanja dobiti za sebe i za svoje sastavne subjekte koji podliježu niskoj poreznoj stopi i nalaze se u toj jurisdikciji.

2.   Kada država članica prilagodbu na temelju stavka 1. ovog članka primjenjuje u obliku uskraćivanja odbitka od oporezive dobiti, takva se prilagodba primjenjuje, u mjeri u kojoj je to moguće, za poreznu godinu u kojoj završava fiskalna godina za koju je iznos dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti izračunan i dodijeljen državi članici u skladu s člankom 14.

Svaki iznos dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti koji je i dalje potrebno platiti za određenu fiskalnu godinu zbog uskraćivanja odbitka od oporezive dobiti za tu fiskalnu godinu prenosi se, u mjeri u kojoj je to potrebno, i podliježe, za svaku sljedeću fiskalnu godinu, prilagodbi na temelju stavka 1. sve dok se ne plati puni iznos dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljen toj državi članici za tu fiskalnu godinu.

3.   Sastavni subjekti koji su investicijski subjekti ne podliježu ovom članku.

Članak 14.

Izračun i dodjela iznosa dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti

1.   Iznos dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljen državi članici izračunava se množenjem ukupnog dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti, kako je utvrđen u skladu sa stavkom 2., s postotkom koji se pripisuje državi članici na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti, kako je utvrđen u skladu sa stavkom 5.

2.   Ukupni dopunski porez na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti za određenu fiskalnu godinu jednak je zbroju dopunskog poreza izračunanog za svaki sastavni subjekt skupine MNP-ova koji podliježe niskoj poreznoj stopi za tu fiskalnu godinu, u skladu s člankom 27., što podliježe prilagodbama iz stavaka 3. i 4. ovog članka.

3.   Dopunski porez na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti za sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi jednak je nuli ako u određenoj fiskalnoj godini sve vlasničke udjele krajnjeg matičnog društva u takvom sastavnom subjektu koji podliježe niskoj poreznoj stopi izravno ili neizravno drži jedno matično društvo ili više njih, a to matično društvo ili matična društva dužna su primjenjivati kvalificirano pravilo o uključivanju dobiti za taj sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi za navedenu fiskalnu godinu.

4.   Kada se ne primjenjuje stavak 3., dopunski porez na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti za sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi umanjuje se za dodjeljivi udio matičnog društva u dopunskom porezu tog sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi koji je obračunan na temelju kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti.

5.   Postotak koji se pripisuje državi članici na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti izračunava se za svaku fiskalnu godinu i za svaku skupinu MNP-ova prema sljedećoj formuli:

Formula

pri čemu:

| (a) | broj zaposlenika u državi članici jest ukupan broj zaposlenika svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u toj državi članici; |
| --- | --- |

(a)

broj zaposlenika u državi članici jest ukupan broj zaposlenika svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u toj državi članici;

| (b) | broj zaposlenika u svim jurisdikcijama s kvalificiranim pravilom o prenisko oporezivanoj dobiti jest ukupan broj zaposlenika svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u jurisdikciji koja za fiskalnu godinu primjenjuje važeće kvalificirano pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti; |
| --- | --- |

(b)

broj zaposlenika u svim jurisdikcijama s kvalificiranim pravilom o prenisko oporezivanoj dobiti jest ukupan broj zaposlenika svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u jurisdikciji koja za fiskalnu godinu primjenjuje važeće kvalificirano pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti;

| (c) | ukupna vrijednost materijalne imovine u državi članici jest zbroj neto knjigovodstvene vrijednosti materijalne imovine svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u toj državi članici; |
| --- | --- |

(c)

ukupna vrijednost materijalne imovine u državi članici jest zbroj neto knjigovodstvene vrijednosti materijalne imovine svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u toj državi članici;

| (d) | ukupna vrijednost materijalne imovine u svim jurisdikcijama s pravilom o prenisko oporezivanoj dobiti jest zbroj neto knjigovodstvene vrijednosti materijalne imovine svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u jurisdikciji koja za fiskalnu godinu primjenjuje važeće kvalificirano pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti. |
| --- | --- |

(d)

ukupna vrijednost materijalne imovine u svim jurisdikcijama s pravilom o prenisko oporezivanoj dobiti jest zbroj neto knjigovodstvene vrijednosti materijalne imovine svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u jurisdikciji koja za fiskalnu godinu primjenjuje važeće kvalificirano pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti.

6.   Broj zaposlenika jest broj zaposlenika na osnovi ekvivalenta punog radnog vremena svih sastavnih subjekata koji se nalaze u relevantnoj jurisdikciji, uključujući vanjske suradnike pod uvjetom da sudjeluju u redovnim poslovnim aktivnostima sastavnog subjekta.

Materijalna imovina uključuje materijalnu imovinu svih sastavnih subjekata koji se nalaze u relevantnoj jurisdikciji, ali ne uključuje novac ili novčane ekvivalente, nematerijalnu ili financijsku imovinu.

7.   Zaposlenici čiji su troškovi plaća uključeni u odvojenu računovodstvenu dokumentaciju stalne poslovne jedinice kako je utvrđeno u člankom 18. stavkom 1. i prilagođeno u skladu s člankom 18. stavkom 2. dodjeljuje se jurisdikciji u kojoj se nalazi ta stalna poslovna jedinica.

Materijalna imovina uključena u odvojenu računovodstvenu dokumentaciju stalne poslovne jedinice, kako je utvrđeno člankom 18. stavkom 1. i prilagođeno u skladu s člankom 18. stavkom 2. dodjeljuje se jurisdikciji u kojoj se nalazi ta stalna poslovna jedinica.

Broj zaposlenika i materijalna imovina dodijeljeni jurisdikciji stalne poslovne jedinice ne uzimaju se u obzir za broj zaposlenika i materijalnu imovinu jurisdikcije glavnog subjekta.

Broj zaposlenika i neto knjigovodstvena vrijednost materijalne imovine koju drži investicijski subjekt nisu elementi formule iz stavka 5.

Broj zaposlenika i neto knjigovodstvena vrijednost materijalne imovine provodnog subjekta nisu elementi formule iz stavka 5., osim u slučaju da su dodijeljeni stalnoj poslovnoj jedinici ili, ako ne postoji stalna poslovna jedinica, sastavnim subjektima koji se nalaze u jurisdikciji u kojoj je osnovan provodni subjekt.

8.   Odstupajući od stavka 5., smatra se da je postotak koji se pripisuje jurisdikciji na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti za skupinu MNP-ova za određenu fiskalnu godinu jednak nuli ako iznos dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljen toj jurisdikciji u prethodnoj fiskalnoj godini nije rezultirao time da se sastavnim subjektima te skupine MNP-ova koji se nalaze u toj jurisdikciji nametne dodatni novčani porezni rashod koji je ukupno jednak iznosu dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljenom toj jurisdikciji za navedenu prethodnu fiskalnu godinu.

Broj zaposlenika i neto knjigovodstvena vrijednost materijalne imovine sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u jurisdikciji s postotkom na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti za određenu fiskalnu godinu jednakim nuli nisu elementi formule za dodjelu ukupnog dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti skupini MNP-ova za tu fiskalnu godinu.

9.   Stavak 8. ne primjenjuje se za određenu fiskalnu godinu ako sve jurisdikcije s kvalificiranim pravilom o prenisko oporezivanoj dobiti na snazi za dotičnu fiskalnu godinu imaju postotak na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti za skupinu MNP-ova za tu fiskalnu godinu jednak nuli.

POGLAVLJE III.

IZRAČUN KVALIFICIRAJUĆE DOBITI ILI GUBITKA

Članak 15.

Utvrđivanje kvalificirajuće dobiti ili gubitka

1.   Kvalificirajuća dobit ili gubitak sastavnog subjekta izračunavaju se prilagođavanjem neto računovodstvene dobiti ili gubitka iz članaka od 16. do 19. sastavnog subjekta za određenu fiskalnu godinu prije bilo kakvih konsolidacijskih prilagodbi za uklanjanje transakcija unutar skupine, kako je utvrđeno računovodstvenim standardom koji se primjenjuje pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva.

2.   Ako nije razumno izvedivo utvrditi neto računovodstvenu dobit ili gubitak sastavnog subjekta na temelju prihvatljivog ili odobrenog standarda financijskog računovodstva koji se primjenjuje pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva, neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnog subjekta za određenu fiskalnu godinu može se utvrditi primjenom drugog prihvatljivog ili odobrenog standarda financijskog računovodstva pod uvjetom:

| (a) | da se računovodstvena dokumentacija sastavnog subjekta sastavlja na temelju tog računovodstvenog standarda; |
| --- | --- |

(a)

da se računovodstvena dokumentacija sastavnog subjekta sastavlja na temelju tog računovodstvenog standarda;

| (b) | da su informacije iz računovodstvene dokumentacije pouzdane; i |
| --- | --- |

(b)

da su informacije iz računovodstvene dokumentacije pouzdane; i

| (c) | da se trajne razlike veće od 1 000 000 EUR koje su rezultat primjene određenog načela ili standarda na stavke prihoda ili rashoda ili transakcije, kada se to načelo ili standarde razlikuju od financijskog standarda koji se primjenjuje pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva, prilagođavaju kako bi bile u skladu s tretmanom koji se za tu stavku zahtijeva računovodstvenim standardom koji se primjenjuje pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja. |
| --- | --- |

(c)

da se trajne razlike veće od 1 000 000 EUR koje su rezultat primjene određenog načela ili standarda na stavke prihoda ili rashoda ili transakcije, kada se to načelo ili standarde razlikuju od financijskog standarda koji se primjenjuje pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva, prilagođavaju kako bi bile u skladu s tretmanom koji se za tu stavku zahtijeva računovodstvenim standardom koji se primjenjuje pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja.

3.   Ako krajnje matično društvo ne sastavlja svoje konsolidirane financijske izvještaje u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva iz članka 3. stavka 6. točke (c), konsolidirani financijski izvještaji krajnjeg matičnog društva prilagođavaju se kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja.

4.   Kada krajnje matično društvo ne sastavlja konsolidirane financijske izvještaje kako su navedeni u članku 3. stavku 6. točkama (a), (b) i (c), konsolidirani financijski izvještaji krajnjeg matičnog društva iz članka 3. stavka 6. točke (d) jesu oni koji bi se sastavljali da je krajnje matično društvo dužno sastavljati takve konsolidirane financijske izvještaje u skladu s:

| (a) | prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; ili |
| --- | --- |

(a)

prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; ili

| (b) | odobrenim standardom financijskog računovodstva, pod uvjetom da su takvi konsolidirani financijski izvještaji prilagođeni kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(b)

odobrenim standardom financijskog računovodstva, pod uvjetom da su takvi konsolidirani financijski izvještaji prilagođeni kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja.

5.   Ako država članica ili jurisdikcija treće zemlje primjenjuju kvalificirani domaći dopunski porez, neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnih subjekata koji se nalaze u toj državi članici ili jurisdikciji treće zemlje mogu se utvrditi u skladu s prihvatljivim ili odobrenim financijskim računovodstvenim standardom koji se razlikuje od standarda financijskog računovodstva koji se primjenjuju pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva, pod uvjetom da su takva neto računovodstvena dobit ili gubitak prilagođeni kako bi se spriječilo svako znatno narušavanje tržišnog natjecanja.

6.   Ako primjena posebnog načela ili postupka iz skupa općeprihvaćenih računovodstvenih načela dovede do znatnog narušavanja tržišnog natjecanja, računovodstveni tretman svake stavke ili transakcije na koju se primjenjuje to načelo ili postupak prilagođava se kako bi bio u skladu s tretmanom koji se zahtijeva za tu stavku ili transakciju u skladu s međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI ili MSFI kako ga je donijela Unija na temelju Uredbe (EZ) br. 1606/2002).

Članak 16.

Prilagodbe radi utvrđivanja kvalificirajuće dobiti ili gubitka

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „neto porezni rashod” znači neto iznos sljedećih stavki:






  i. | obuhvaćenih poreza obračunanih kao rashod i svih tekućih i odgođenih obuhvaćenih poreza uključenih u rashod za porez na dobit, uključujući obuhvaćene poreze na dobit koja je isključena iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka; |
| --- | --- | --- |

(a)

„neto porezni rashod” znači neto iznos sljedećih stavki:

i.

obuhvaćenih poreza obračunanih kao rashod i svih tekućih i odgođenih obuhvaćenih poreza uključenih u rashod za porez na dobit, uključujući obuhvaćene poreze na dobit koja je isključena iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka;

| ii. | odgođene porezne imovine pripisive gubitku za određenu fiskalnu godinu; |
| --- | --- |

ii.

odgođene porezne imovine pripisive gubitku za određenu fiskalnu godinu;

| iii. | kvalificiranih domaćih dopunskih poreza obračunanih kao rashod; |
| --- | --- |

iii.

kvalificiranih domaćih dopunskih poreza obračunanih kao rashod;

| iv. | poreza koji proizlaze iz pravila ove Direktive ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modela pravila OECD-a, obračunanih kao rashod; i |
| --- | --- |

iv.

poreza koji proizlaze iz pravila ove Direktive ili, kad je riječ o jurisdikcijama trećih zemalja, modela pravila OECD-a, obračunanih kao rashod; i

| v. | nekvalificiranih povrativih imputiranih poreza obračunanih kao rashod; |
| --- | --- |

v.

nekvalificiranih povrativih imputiranih poreza obračunanih kao rashod;

| (b) | „isključena dividenda” znači dividenda ili druga raspodjela primljena ili obračunana na temelju vlasničkog udjela, osim dividende ili druge raspodjele primljene ili obračunane za:






  i. | vlasnički udio:






  — | koji skupina drži u određenom subjektu i kojim se ostvaruje pravo na manje od 10 % dobiti, kapitala ili pričuva ili glasačka prava u tom subjektu na datum raspodjele ili prodaje („portfeljni udio”); i |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

„isključena dividenda” znači dividenda ili druga raspodjela primljena ili obračunana na temelju vlasničkog udjela, osim dividende ili druge raspodjele primljene ili obračunane za:

i.

vlasnički udio:

—

koji skupina drži u određenom subjektu i kojim se ostvaruje pravo na manje od 10 % dobiti, kapitala ili pričuva ili glasačka prava u tom subjektu na datum raspodjele ili prodaje („portfeljni udio”); i

| — | koji je u ekonomskom vlasništvu sastavnog subjekta koji na datum raspodjele prima ili obračunava dividende ili druge raspodjele manje od godine dana; |
| --- | --- |

—

koji je u ekonomskom vlasništvu sastavnog subjekta koji na datum raspodjele prima ili obračunava dividende ili druge raspodjele manje od godine dana;

| ii. | vlasnički udio u investicijskom subjektu koji podliježe odluci u skladu s člankom 43.; |
| --- | --- |

ii.

vlasnički udio u investicijskom subjektu koji podliježe odluci u skladu s člankom 43.;

| (c) | „isključeni dobitak ili gubitak od vlasničkog kapitala” znači dobitak, dobit ili gubitak koji su uključeni u neto računovodstvenu dobit ili gubitak sastavnog subjekta, koji proizlaze iz:






  i. | dobitaka i gubitaka zbog promjena fer vrijednosti vlasničkog udjela, osim za portfeljne udjele; |
| --- | --- | --- |

(c)

„isključeni dobitak ili gubitak od vlasničkog kapitala” znači dobitak, dobit ili gubitak koji su uključeni u neto računovodstvenu dobit ili gubitak sastavnog subjekta, koji proizlaze iz:

i.

dobitaka i gubitaka zbog promjena fer vrijednosti vlasničkog udjela, osim za portfeljne udjele;

| ii. | dobiti ili gubitaka povezanih s vlasničkim udjelom uključenim na temelju računovodstvene metode udjela; i |
| --- | --- |

ii.

dobiti ili gubitaka povezanih s vlasničkim udjelom uključenim na temelju računovodstvene metode udjela; i

| iii. | dobitaka i gubitaka od prodaje vlasničkog udjela, osim prodaje portfeljnog udjela; |
| --- | --- |

iii.

dobitaka i gubitaka od prodaje vlasničkog udjela, osim prodaje portfeljnog udjela;

| (d) | „uključeni dobitak ili gubitak zbog metode revalorizacije” znači neto dobitak ili gubitak, uvećani ili umanjeni za sve povezane obuhvaćene poreze za određenu fiskalnu godinu, koji proizlaze iz primjene računovodstvene metode ili prakse kojom se, za sve nekretnine, postrojenja i opremu:






  i. | periodično prilagođava knjigovodstvena vrijednost takve nekretnine, postrojenja i opreme njezinoj fer vrijednosti; |
| --- | --- | --- |

(d)

„uključeni dobitak ili gubitak zbog metode revalorizacije” znači neto dobitak ili gubitak, uvećani ili umanjeni za sve povezane obuhvaćene poreze za određenu fiskalnu godinu, koji proizlaze iz primjene računovodstvene metode ili prakse kojom se, za sve nekretnine, postrojenja i opremu:

i.

periodično prilagođava knjigovodstvena vrijednost takve nekretnine, postrojenja i opreme njezinoj fer vrijednosti;

| ii. | bilježe promjene vrijednosti u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti; i |
| --- | --- |

ii.

bilježe promjene vrijednosti u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti; i

| iii. | naknadno ne iskazuje dobitak ili gubitak obračunane u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti kroz račun dobiti i gubitka; |
| --- | --- |

iii.

naknadno ne iskazuje dobitak ili gubitak obračunane u ostaloj sveobuhvatnoj dobiti kroz račun dobiti i gubitka;

| (e) | „asimetrični dobitak ili gubitak zbog tečajnih razlika” znači dobitak ili gubitak zbog tečajnih razlika subjekta čije su računovodstvena i porezna funkcionalna valuta različite i koji je:






  i. | uključen u izračun oporezive dobiti ili gubitka sastavnog subjekta i pripisiv tečajnim razlikama između računovodstvene funkcionalne valute i porezne funkcionalne valute sastavnog subjekta; |
| --- | --- | --- |

(e)

„asimetrični dobitak ili gubitak zbog tečajnih razlika” znači dobitak ili gubitak zbog tečajnih razlika subjekta čije su računovodstvena i porezna funkcionalna valuta različite i koji je:

i.

uključen u izračun oporezive dobiti ili gubitka sastavnog subjekta i pripisiv tečajnim razlikama između računovodstvene funkcionalne valute i porezne funkcionalne valute sastavnog subjekta;

| ii. | uključen u izračun neto računovodstvene dobiti ili gubitka sastavnog subjekta i pripisiv tečajnim razlikama između računovodstvene funkcionalne valute i porezne funkcionalne valute sastavnog subjekta; |
| --- | --- |

ii.

uključen u izračun neto računovodstvene dobiti ili gubitka sastavnog subjekta i pripisiv tečajnim razlikama između računovodstvene funkcionalne valute i porezne funkcionalne valute sastavnog subjekta;

| iii. | uključen u izračun neto računovodstvene dobiti ili gubitka sastavnog subjekta i pripisiv tečajnim razlikama između treće strane valute i računovodstvene funkcionalne valute sastavnog subjekta; i |
| --- | --- |

iii.

uključen u izračun neto računovodstvene dobiti ili gubitka sastavnog subjekta i pripisiv tečajnim razlikama između treće strane valute i računovodstvene funkcionalne valute sastavnog subjekta; i

| iv. | pripisiv tečajnim razlikama između treće strane valute i porezne funkcionalne valute sastavnog subjekta, bez obzira na to jesu li taj dobitak ili gubitak treće strane valute uključeni u oporezivu dobit; |
| --- | --- |

iv.

pripisiv tečajnim razlikama između treće strane valute i porezne funkcionalne valute sastavnog subjekta, bez obzira na to jesu li taj dobitak ili gubitak treće strane valute uključeni u oporezivu dobit;

porezna funkcionalna valuta jest funkcionalna valuta koja se upotrebljava za utvrđivanje oporezive dobiti ili gubitka sastavnog subjekta za obuhvaćeni porez u jurisdikciji u kojoj se nalazi; računovodstvena funkcionalna valuta jest funkcionalna valuta koja se upotrebljava za utvrđivanje neto računovodstvene dobiti ili gubitka sastavnog subjekta; treća strana valuta jest valuta koja nije porezna funkcionalna valuta ili računovodstvena funkcionalna valuta sastavnog subjekta;

| (f) | „rashodi odbijeni zbog politike” znači:






  i. | rashodi koje je sastavni subjekt obračunao za nezakonita plaćanja, uključujući mito i provizije; i |
| --- | --- | --- |

(f)

„rashodi odbijeni zbog politike” znači:

i.

rashodi koje je sastavni subjekt obračunao za nezakonita plaćanja, uključujući mito i provizije; i

| ii. | rashodi koje je sastavni subjekt obračunao za novčane kazne i sankcije u iznosu jednakom ili većem od 50 000 EUR ili jednakovrijedan iznos u funkcionalnoj valuti u kojoj se izračunava neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnog subjekta; |
| --- | --- |

ii.

rashodi koje je sastavni subjekt obračunao za novčane kazne i sankcije u iznosu jednakom ili većem od 50 000 EUR ili jednakovrijedan iznos u funkcionalnoj valuti u kojoj se izračunava neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnog subjekta;

| (g) | „pogreške iz prethodnog razdoblja i promjene računovodstvenih načela” znači promjena u početnom vlasničkom kapitalu sastavnog subjekta na početku fiskalne godine koja je pripisiva:






  i. | ispravljanju pogreške u utvrđivanju neto računovodstvene dobiti ili gubitka u prethodnoj fiskalnoj godini koja je utjecala na prihode ili rashode koji se mogu uključiti u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka u toj prethodnoj fiskalnoj godini, osim u mjeri u kojoj je takvo ispravljanje uzrokovalo znatno smanjenje obveze plaćanja obuhvaćenih poreza u skladu s člankom 25.; i |
| --- | --- | --- |

(g)

„pogreške iz prethodnog razdoblja i promjene računovodstvenih načela” znači promjena u početnom vlasničkom kapitalu sastavnog subjekta na početku fiskalne godine koja je pripisiva:

i.

ispravljanju pogreške u utvrđivanju neto računovodstvene dobiti ili gubitka u prethodnoj fiskalnoj godini koja je utjecala na prihode ili rashode koji se mogu uključiti u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka u toj prethodnoj fiskalnoj godini, osim u mjeri u kojoj je takvo ispravljanje uzrokovalo znatno smanjenje obveze plaćanja obuhvaćenih poreza u skladu s člankom 25.; i

| ii. | promjeni računovodstvenih načela ili računovodstvene politike koja je utjecala na prihode ili rashode uključene u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka; |
| --- | --- |

ii.

promjeni računovodstvenih načela ili računovodstvene politike koja je utjecala na prihode ili rashode uključene u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka;

| (h) | „obračunani rashodi za mirovine” znači razlika između iznosa rashoda za mirovinske obveze uključenog u neto računovodstvenu dobit ili gubitak i iznosa uplaćenog u mirovinski fond za fiskalnu godinu. |
| --- | --- |

(h)

„obračunani rashodi za mirovine” znači razlika između iznosa rashoda za mirovinske obveze uključenog u neto računovodstvenu dobit ili gubitak i iznosa uplaćenog u mirovinski fond za fiskalnu godinu.

2.   Neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnog subjekta prilagođavaju se za iznos sljedećih stavki kako bi se utvrdila njegova kvalificirajuća dobit ili gubitak:

| (a) | neto porezni rashodi; |
| --- | --- |

(a)

neto porezni rashodi;

| (b) | isključene dividende; |
| --- | --- |

(b)

isključene dividende;

| (c) | isključeni dobitak ili gubitak od vlasničkog kapitala; |
| --- | --- |

(c)

isključeni dobitak ili gubitak od vlasničkog kapitala;

| (d) | uključeni dobitak ili gubitak zbog metode revalorizacije; |
| --- | --- |

(d)

uključeni dobitak ili gubitak zbog metode revalorizacije;

| (e) | dobitak ili gubitak od prodaje imovine i obveza isključenih u skladu s člankom 35.; |
| --- | --- |

(e)

dobitak ili gubitak od prodaje imovine i obveza isključenih u skladu s člankom 35.;

| (f) | asimetrični dobici ili gubici zbog tečajnih razlika; |
| --- | --- |

(f)

asimetrični dobici ili gubici zbog tečajnih razlika;

| (g) | rashodi odbijeni zbog politike; |
| --- | --- |

(g)

rashodi odbijeni zbog politike;

| (h) | pogreške iz prethodnog razdoblja i promjene računovodstvenih načela; i |
| --- | --- |

(h)

pogreške iz prethodnog razdoblja i promjene računovodstvenih načela; i

| (i) | obračunani rashodi za mirovine. |
| --- | --- |

(i)

obračunani rashodi za mirovine.

3.   Prema odluci sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, sastavni subjekt iznos prikazan u njegovoj računovodstvenoj dokumentaciji kao trošak ili rashod takvog sastavnog subjekta koji je plaćen uz naknadu na temelju dionica može zamijeniti iznosom koji je dopušten kao odbitak za izračun njegove oporezive dobiti na njegovoj lokaciji.

Ako mogućnost upotrebe opcijskih dionica nije iskorištena, iznos troška ili rashoda naknade na temelju dionica koji je odbijen od neto računovodstvene dobiti ili gubitka sastavnog subjekta za izračun njegove kvalificirajuće dobiti ili gubitka za sve prethodne fiskalne godine uključuje se u fiskalnu godinu u kojoj je mogućnost istekla.

Ako je dio iznosa troška ili rashoda naknade na temelju dionica zabilježen u računovodstvenoj dokumentaciji sastavnog subjekta u fiskalnim godinama koje prethode fiskalnoj godini u kojoj je odluka donesena, iznos jednak razlici između ukupnog iznosa troška ili rashoda naknade na temelju dionica koji je odbijen za izračun njegove kvalificirajuće dobiti ili gubitka u tim prethodnim fiskalnim godinama i ukupnog iznosa troška ili rashoda naknade na temelju dionica koji bi bio odbijen za izračun njegove kvalificirajuće dobiti ili gubitka u tim prethodnim fiskalnim godinama da je u tim godinama donesena odluka, uključuje se u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnog subjekta za tu fiskalnu godinu.

Odluka se donosi u skladu s člankom 45. stavkom 1. i dosljedno se primjenjuje na sve sastavne subjekte koji se nalaze u istoj jurisdikciji za godinu u kojoj se donosi i za sve sljedeće fiskalne godine.

U fiskalnoj godini u kojoj je odluka opozvana, iznos neplaćenog troška ili rashoda naknade na temelju dionica odbijen na osnovi odluke koji premašuje obračunane računovodstvene rashode uključuje se u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnog subjekta.

4.   Sve transakcije između sastavnih subjekata koji se nalaze u različitim jurisdikcijama koje nisu zabilježene u istom iznosu u računovodstvenoj dokumentaciji obaju sastavnih subjekata ili koje nisu u skladu s načelom nepristrane transakcije prilagođavaju se tako da budu zabilježene u istom iznosu i u skladu s načelom nepristrane transakcije.

Gubitak od prodaje ili druge vrste prijenosa određene imovine između dvaju sastavnih subjekata koji se nalaze u istoj jurisdikciji koji nije zabilježen u skladu s načelom nepristrane transakcije prilagođava se na osnovi načela nepristrane transakcije ako je taj gubitak uključen u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka.

Za potrebe ovog stavka, „načelo nepristrane transakcije” znači načelo prema kojem se transakcije između sastavnih subjekata bilježe s obzirom na uvjete koji bi se postigli između neovisnih poduzeća u usporedivim transakcijama i u usporedivim okolnostima.

5.   U svrhu izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnog subjekta kvalificirani povrativi porezni krediti iz članka 3. stavka 38. tretiraju se kao dobit. U svrhu izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnog subjekta nekvalificirani povrativi porezni krediti ne tretiraju se kao dobit.

6.   Prema odluci sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, dobici i gubici povezani s imovinom i obvezama na koje se primjenjuje računovodstvo koje se temelji na fer vrijednosti ili umanjenju vrijednosti u konsolidiranim financijskim izvještajima za određenu fiskalnu godinu mogu se utvrđivati na temelju načela realizacije za izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka.

Dobitak ili gubitak koji proizlaze iz primjene računovodstva koje se temelji na fer vrijednosti ili umanjenju vrijednosti imovine ili obveze isključuju se iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnog subjekta u skladu s prvim podstavkom.

Knjigovodstvena vrijednost imovine ili obveze u svrhu utvrđivanja dobitka ili gubitka u skladu s prvim podstavkom jest knjigovodstvena vrijednost u trenutku stjecanja imovine ili nastanka obveze ili prvog dana fiskalne godine u kojoj je odluka donesena, ovisno o tome koji je datum kasniji.

Odluka se donosi u skladu s člankom 45. stavkom 1. i primjenjuje se na sve sastavne subjekte koji se nalaze u jurisdikciji za koju je donesena, osim u slučaju da sastavni subjekt koji podnosi prijavu odluči ograničiti odluku na materijalnu imovinu sastavnih subjekata ili na investicijske subjekte.

U fiskalnoj godini u kojoj se odluka opoziva, iznos jednak razlici između fer vrijednosti imovine ili obveze i knjigovodstvene vrijednosti imovine ili obveze prvog dana fiskalne godine u kojoj je opoziv izvršen, utvrđen u skladu s odlukom, uključuje se ako fer vrijednost premašuje knjigovodstvenu vrijednost u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnih subjekata ili se iz njega odbija ako računovodstvena vrijednost premašuje fer vrijednost.

7.   Prema odluci sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, kvalificirajuća dobit ili gubitak sastavnog subjekta koji se nalazi u određenoj jurisdikciji koji proizlaze iz činjenice da je taj sastavni subjekt prodao lokalnu materijalnu imovinu koja se nalazi u toj jurisdikciji trećim stranama koje nisu član skupine, za određenu fiskalnu godinu može se prilagoditi na kako je određeno u ovom stavku. Za potrebe ovog stavka lokalna materijalna imovina jest nepokretna imovina koja se nalazi u istoj jurisdikciji kao i sastavni subjekt.

Neto dobitak od prodaje lokalne materijalne imovine kako je navedeno u prvom podstavku u fiskalnoj se godini u kojoj je donesena odluka prebija sa svakim neto gubitkom sastavnog subjekta koji se nalazi u toj jurisdikciji koji proizlazi iz prodaje lokalne materijalne imovine kako je navedeno u prvom podstavku u fiskalnoj godini u kojoj je odluka donesena i u četiri fiskalne godine koje prethode toj fiskalnoj godini („petogodišnje razdoblje”). Neto dobitak najprije se prebija s neto gubitkom, ako postoji, koji je nastao u prvoj fiskalnoj godini petogodišnjeg razdoblja. Svaki preostali iznos neto dobitka prenosi se i prebija sa svim neto gubicima koji su nastali u sljedećim fiskalnim godinama petogodišnjeg razdoblja.

Svaki iznos neto dobitka koji preostane nakon primjene drugog podstavka ravnomjerno se raspoređuje tijekom petogodišnjeg razdoblja za izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka svakog sastavnog subjekta koji se nalazi u toj jurisdikciji koji je ostvario neto dobitak od prodaje lokalne materijalne imovine kako je navedeno u prvom podstavku u fiskalnoj godini u kojoj je odluka donesena. Preostali iznos neto dobitka dodijeljenog sastavnom subjektu razmjeran je iznosu neto dobitka tog sastavnog subjekta podijeljenog s neto dobitkom svih sastavnih subjekata.

Ako nijedan sastavni subjekt u određenoj jurisdikciji nije ostvario neto dobitak od prodaje lokalne materijalne imovine kako je navedeno u prvom podstavku u fiskalnoj godini u kojoj je odluka donesena, preostali iznos neto dobitka iz trećeg podstavka dodjeljuje se jednako svakom sastavnom subjektu u toj jurisdikciji i ravnomjerno raspoređuje tijekom petogodišnjeg razdoblja za izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka svakog od tih sastavnih subjekata.

Svaka prilagodba na temelju ovog stavka za fiskalne godine koje prethode fiskalnoj godini u kojoj je odluka donesena podliježe prilagodbama u skladu s člankom 29. stavkom 1. Odluka se donosi jednom godišnje u skladu s člankom 45. stavkom 2.

8.   Svi rashodi povezani s aranžmanom financiranja u kojem jedan ili više sastavnih subjekata odobrava kredit jednom ili više drugih sastavnih subjekata iste skupine ili na drugi način uloži u jedan ili više drugih sastavnih subjekata iste skupine („aranžman financiranja unutar skupine”) ne uzimaju se u obzir pri izračunu kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnog subjekta ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | sastavni subjekt nalazi se u jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem ili jurisdikciji koja bi imala nisko porezno opterećenje da sastavni subjekt nije obračunao rashode; |
| --- | --- |

(a)

sastavni subjekt nalazi se u jurisdikciji s niskim poreznim opterećenjem ili jurisdikciji koja bi imala nisko porezno opterećenje da sastavni subjekt nije obračunao rashode;

| (b) | razumno se može predvidjeti da se, tijekom očekivanog trajanja aranžmana financiranja unutar skupine, aranžmanom financiranja unutar skupine povećat će se iznos rashoda koji se uzimaju u obzir za izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka tog sastavnog subjekta, a da to pritom ne dovede do razmjernog povećanja oporezive dobiti sastavnog subjekta koji odobrava kredit („druga ugovorna strana”); |
| --- | --- |

(b)

razumno se može predvidjeti da se, tijekom očekivanog trajanja aranžmana financiranja unutar skupine, aranžmanom financiranja unutar skupine povećat će se iznos rashoda koji se uzimaju u obzir za izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka tog sastavnog subjekta, a da to pritom ne dovede do razmjernog povećanja oporezive dobiti sastavnog subjekta koji odobrava kredit („druga ugovorna strana”);

| (c) | druga ugovorna strana nalazi se u jurisdikciji koja nije jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem ili u jurisdikciji koja ne bi imala nisko porezno opterećenje da druga ugovorna strana nije obračunala dobit povezanu s rashodom. |
| --- | --- |

(c)

druga ugovorna strana nalazi se u jurisdikciji koja nije jurisdikcija s niskim poreznim opterećenjem ili u jurisdikciji koja ne bi imala nisko porezno opterećenje da druga ugovorna strana nije obračunala dobit povezanu s rashodom.

9.   Krajnje matično društvo može odlučiti primijeniti konsolidirani računovodstveni tretman za uklanjanje prihoda, rashoda, dobitaka i gubitaka iz transakcija između sastavnih subjekata koji se nalaze u istoj jurisdikciji i koji su uključeni u skupinu za poreznu konsolidaciju za potrebe izračuna neto kvalificirajuće dobiti ili gubitka tih sastavnih subjekata.

Odluka se donosi u skladu s člankom 45. stavkom 1.

U fiskalnoj godini u kojoj je odluka donesena ili opozvana provode se odgovarajuće prilagodbe tako da se stavke kvalificirajuće dobiti ili gubitka ne uzimaju u obzir više puta ili da se izostave zbog te odluke ili njezina opoziva.

10.   Osiguravajuće društvo isključuje iz izračuna svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka svaki iznos koji se naplaćuje ugovarateljima osiguranja za poreze koje je platilo osiguravajuće društvo u vezi s povratima ugovarateljima osiguranja. Osiguravajuće društvo uključuje u izračun svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka sve povrate ugovarateljima osiguranja koji se ne odražavaju u njegovoj neto računovodstvenoj dobiti ili gubitku u mjeri u kojoj se odgovarajuće povećanje ili smanjenje obveze prema ugovarateljima osiguranja odražava u njegovoj neto računovodstvenoj dobiti ili gubitku.

11.   Svaki iznos koji se priznaje kao smanjenje vlasničkog kapitala sastavnog subjekta i koji je posljedica raspodjela ili dospjelih raspodjela određenog instrumenta koji je taj sastavni subjekt izdao u skladu s bonitetnim regulatornim zahtjevima („dodatni osnovni kapital”) tretira se kao rashod pri izračunu njegove kvalificirajuće dobiti ili gubitka.

Svaki iznos koji se priznaje kao povećanje vlasničkog kapitala sastavnog subjekta i koji je rezultat primljenih ili dospjelih raspodjela dodatnog osnovnog kapitala koji drži sastavni subjekt uključuje se u izračun njegove kvalificirajuće dobiti ili gubitka.

Članak 17.

Isključivanje dobiti od međunarodnog pomorskog prijevoza

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „dobit od međunarodnog pomorskog prijevoza” znači neto dobit koju sastavni subjekt ostvaruje od sljedećih aktivnosti, pod uvjetom da se prijevoz ne obavlja unutarnjim plovnim putovima unutar iste jurisdikcije:






  i. | prijevoza putnika ili tereta brodom u međunarodnom prometu, bez obzira na to je li brod u vlasništvu, najmu ili na drugi način na raspolaganju sastavnom subjektu; |
| --- | --- | --- |

(a)

„dobit od međunarodnog pomorskog prijevoza” znači neto dobit koju sastavni subjekt ostvaruje od sljedećih aktivnosti, pod uvjetom da se prijevoz ne obavlja unutarnjim plovnim putovima unutar iste jurisdikcije:

i.

prijevoza putnika ili tereta brodom u međunarodnom prometu, bez obzira na to je li brod u vlasništvu, najmu ili na drugi način na raspolaganju sastavnom subjektu;

| ii. | prijevoza putnika ili tereta brodom u međunarodnom prometu u okviru ugovora o zakupu slotova; |
| --- | --- |

ii.

prijevoza putnika ili tereta brodom u međunarodnom prometu u okviru ugovora o zakupu slotova;

| iii. | najma broda namijenjenog prijevozu putnika ili tereta u međunarodnom prometu čarterom koji ima svu opremu, posadu i potpuno je opskrbljen; |
| --- | --- |

iii.

najma broda namijenjenog prijevozu putnika ili tereta u međunarodnom prometu čarterom koji ima svu opremu, posadu i potpuno je opskrbljen;

| iv. | najma broda bez posade koji se upotrebljava za prijevoz putnika ili tereta u međunarodnom prometu drugom sastavnom subjektu; |
| --- | --- |

iv.

najma broda bez posade koji se upotrebljava za prijevoz putnika ili tereta u međunarodnom prometu drugom sastavnom subjektu;

| v. | sudjelovanja u udruženju, zajedničkom poslovanju ili međunarodnoj operativnoj agenciji za prijevoz putnika ili tereta brodom u međunarodnom prometu; i |
| --- | --- |

v.

sudjelovanja u udruženju, zajedničkom poslovanju ili međunarodnoj operativnoj agenciji za prijevoz putnika ili tereta brodom u međunarodnom prometu; i

| vi. | prodaje broda koji se upotrebljava za prijevoz putnika ili tereta u međunarodnom prometu pod uvjetom da se sastavni subjekt koristi brodom najmanje godinu dana; |
| --- | --- |

vi.

prodaje broda koji se upotrebljava za prijevoz putnika ili tereta u međunarodnom prometu pod uvjetom da se sastavni subjekt koristi brodom najmanje godinu dana;

| (b) | „kvalificirana dodatna dobit od međunarodnog pomorskog prijevoza” znači neto dobit koju sastavni subjekt ostvaruje od sljedećih aktivnosti, pod uvjetom da se takve aktivnosti obavljaju prvenstveno u vezi s prijevozom putnika ili tereta brodovima u međunarodnom prometu:






  i. | najma broda bez posade drugom brodarskom poduzeću koje nije sastavni subjekt, pod uvjetom da trajanje najma nije dulje od tri godine; |
| --- | --- | --- |

(b)

„kvalificirana dodatna dobit od međunarodnog pomorskog prijevoza” znači neto dobit koju sastavni subjekt ostvaruje od sljedećih aktivnosti, pod uvjetom da se takve aktivnosti obavljaju prvenstveno u vezi s prijevozom putnika ili tereta brodovima u međunarodnom prometu:

i.

najma broda bez posade drugom brodarskom poduzeću koje nije sastavni subjekt, pod uvjetom da trajanje najma nije dulje od tri godine;

| ii. | prodaje karata koje su izdala druga brodarska poduzeća za domaći dio međunarodne plovidbe; |
| --- | --- |

ii.

prodaje karata koje su izdala druga brodarska poduzeća za domaći dio međunarodne plovidbe;

| iii. | najma i kratkoročnog skladištenja kontejnera ili pristojbe zbog nepravodobnog vraćanja kontejnera; |
| --- | --- |

iii.

najma i kratkoročnog skladištenja kontejnera ili pristojbe zbog nepravodobnog vraćanja kontejnera;

| iv. | usluga koje inženjeri, osoblje zaduženo za održavanje, osoblje koje rukuje teretom, ugostiteljsko osoblje i osoblje zaduženo za korisničke usluge pružaju drugim brodarskim poduzećima; i |
| --- | --- |

iv.

usluga koje inženjeri, osoblje zaduženo za održavanje, osoblje koje rukuje teretom, ugostiteljsko osoblje i osoblje zaduženo za korisničke usluge pružaju drugim brodarskim poduzećima; i

| v. | dobiti od ulaganja, ako je ulaganje kojim se ostvaruje dobit sastavni dio obavljanja djelatnosti plovidbe brodova u međunarodnom prometu. |
| --- | --- |

v.

dobiti od ulaganja, ako je ulaganje kojim se ostvaruje dobit sastavni dio obavljanja djelatnosti plovidbe brodova u međunarodnom prometu.

2.   Dobit od međunarodnog pomorskog prijevoza i kvalificirana dodatna dobit od međunarodnog pomorskog prijevoza sastavnog subjekta isključuju se iz izračuna njegove kvalificirajuće dobiti ili gubitka, pod uvjetom da sastavni subjekt dokaže da se strateško ili komercijalno upravljanje svim dotičnim brodovima stvarno obavlja unutar jurisdikcije u kojoj se nalazi sastavni subjekt.

3.   Ako izračun dobiti od međunarodnog pomorskog prijevoza sastavnog subjekta i kvalificirane dodatne dobiti od međunarodnog pomorskog prijevoza rezultira gubitkom, taj se gubitak isključuje iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnog subjekta.

4.   Agregirana kvalificirana dodatna dobit od međunarodnog pomorskog prijevoza svih sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji ne premašuje 50 % dobiti od međunarodnog pomorskog prijevoza tih sastavnih subjekata.

5.   Troškovi sastavnog subjekta izravno pripisivi njegovim aktivnostima međunarodnog pomorskog prijevoza navedenim u stavku 1. točki (a) i kvalificiranim dodatnim aktivnostima međunarodnog pomorskog prijevoza navedenim u stavku 1. točki (b) dodjeljuju se tim aktivnostima u svrhu izračuna neto dobiti od međunarodnog pomorskog prijevoza i neto kvalificirane dodatne dobiti od međunarodnog pomorskog prijevoza sastavnog subjekta.

Troškovi sastavnog subjekta koji neizravno proizlaze iz njegovih aktivnosti međunarodnog pomorskog prijevoza i kvalificiranih dodatnih aktivnosti međunarodnog pomorskog prijevoza odbijaju se od takvih aktivnosti sastavnog subjekta radi izračuna dobiti od međunarodnog pomorskog prometa i kvalificirane dodatne dobiti od međunarodnog pomorskog prometa sastavnog subjekta na temelju njegovih prihoda od takvih aktivnosti razmjerno njegovim ukupnim prihodima.

6.   Svi izravni i neizravni troškovi pripisani dobiti od međunarodnog pomorskog prijevoza i kvalificiranoj dodatnoj dobiti od međunarodnog pomorskog prijevoza sastavnog subjekta u skladu sa stavkom 5. isključuju se iz izračuna njegove kvalificirajuće dobiti ili gubitka.

Članak 18.

Dodjela kvalificirajuće dobiti ili gubitka glavnom subjektu i stalnoj poslovnoj jedinici

1.   Ako je sastavni subjekt stalna poslovna jedinica kako je definirana u članku 3. stavku 13. točkama (a), (b) ili (c), njegovi su neto računovodstvena dobit ili gubitak jednaki neto dobiti ili gubitku koji se uzimaju u obzir u odvojenoj računovodstvenoj dokumentaciji te stalne poslovne jedinice.

Ako stalna poslovna jedinica nema odvojene financijske izvještaje, njezini neto računovodstvena dobit ili gubitak jednaki su iznosu koji bi se uzimao u obzir u njezinoj odvojenoj računovodstvenoj dokumentaciji da je sastavljena na samostalnoj osnovi i u skladu s računovodstvenim standardom koji se primjenjuje pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva.

2.   Ako sastavni subjekt odgovara definiciji stalne poslovne jedinice iz članka 3. stavka 13. točaka (a) ili (b), njegovi neto računovodstvena dobit ili gubitak prilagođavaju se tako da se u obzir uzimaju samo iznosi i stavke prihoda i rashoda koje su mu pripisive u skladu s primjenjivim poreznim ugovorom ili domaćim pravom jurisdikcije u kojoj se nalazi, bez obzira na iznos dobiti koja podliježe oporezivanju i iznos rashoda koji se mogu odbiti u toj jurisdikciji.

Ako sastavni subjekt odgovara definiciji stalne poslovne jedinice iz članka 3. stavka 10. točke (c), njegovi neto računovodstvena dobit ili gubitak prilagođavaju se tako da se u obzir uzimaju samo iznosi i stavke prihoda i rashoda koje bi mu bile pripisive u skladu s člankom 7. OECD-ova modela ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, kako je izmijenjen.

3.   Ako sastavni subjekt odgovara definiciji stalne poslovne jedinice iz članka 3. stavka 13. točke (d), njegovi neto računovodstvena dobit ili gubitak izračunavaju se na temelju iznosa i stavki dobiti izuzete u jurisdikciji u kojoj se nalazi glavni subjekt pripisive poslovanju izvan te jurisdikcije i iznosa i stavki rashoda koji se ne odbija u svrhu oporezivanja u jurisdikciji u kojoj se nalazi glavni subjekt i koji je pripisiv takvom poslovanju.

4.   Neto računovodstvena dobit ili gubitak stalne poslovne jedinice ne uzimaju se u obzir pri određivanju kvalificirajuće dobiti ili gubitka glavnog subjekta, osim kako je predviđeno stavkom 5.

5.   Kvalificirajući gubitak stalne poslovne jedinice tretira se kao rashod glavnog subjekta pri izračunu njegove kvalificirajuće dobiti ili gubitka u mjeri u kojoj se gubitak stalne poslovne jedinice tretira kao rashod pri izračunu domaće oporezive dobiti tog glavnog subjekta i ne prebija se sa stavkom domaće oporezive dobiti koja podliježe porezu u skladu sa zakonima u jurisdikciji glavnog subjekta i u jurisdikciji stalne poslovne jedinice.

Kvalificirajuća dobit koju stalna poslovna jedinica naknadno ostvari tretira se kao kvalificirajuća dobit glavnog subjekta do iznosa kvalificirajućeg gubitka koji se prethodno tretirao kao rashod glavnog subjekta u skladu s prvim podstavkom.

Članak 19.

Dodjela kvalificirajuće dobiti ili gubitka provodnog subjekta

1.   Neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnog subjekta koji je provodni subjekt umanjuje se za iznos koji se može dodijeliti njegovim vlasnicima koji nisu subjekti skupine i koji imaju vlasnički udio u tom provodnom subjektu izravno ili preko lanca porezno transparentnih subjekata, osim:

| (a) | u slučaju da je provodni subjekt krajnje matično društvo; ili |
| --- | --- |

(a)

u slučaju da je provodni subjekt krajnje matično društvo; ili

| (b) | u slučaju da je provodni subjekt u vlasništvu takvog krajnjeg matičnog društva iz točke (a) izravno ili preko lanca porezno transparentnih subjekata. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju da je provodni subjekt u vlasništvu takvog krajnjeg matičnog društva iz točke (a) izravno ili preko lanca porezno transparentnih subjekata.

2.   Neto računovodstvena dobit ili gubitak sastavnog subjekta koji je provodni subjekt umanjuju se za neto računovodstvenu dobit ili gubitak dodijeljene drugom sastavnom subjektu.

3.   Ako provodni subjekt u cijelosti ili djelomično posluje preko stalne poslovne jedinice, njegovi neto računovodstvena dobit ili gubitak koji preostaju nakon primjene stavka 1. ovog članka dodjeljuju se toj stalnoj poslovnoj jedinici u skladu s člankom 18.

4.   Ako porezno transparentni subjekt nije krajnje matično društvo, neto računovodstvena dobit ili gubitak provodnog subjekta koji preostaju nakon primjene stavaka 1. i 3. dodjeljuju se sastavnim subjektima – vlasnicima u skladu s njihovim vlasničkim udjelima u provodnom subjektu.

5.   Ako je provodni subjekt porezno transparentni subjekt koji je krajnje matično društvo ili obrnuti hibridni subjekt, svaka neto računovodstvena dobit ili gubitak provodnog subjekta koji preostaju nakon primjene stavaka 1. i 3. dodjeljuju se krajnjem matičnom društvu ili obrnutom hibridnom subjektu.

6.   Stavci 3., 4. i 5. primjenjuju se zasebno za svaki vlasnički udio u provodnom subjektu.

POGLAVLJE IV.

IZRAČUN PRILAGOĐENIH OBUHVAĆENIH POREZA

Članak 20.

Obuhvaćeni porezi

1.   Obuhvaćeni porezi sastavnog subjekta uključuju:

| (a) | poreze zabilježene u računovodstvenoj dokumentaciji sastavnog subjekta s obzirom na njegov prihod ili dobit ili njegov udio u prihodu ili dobiti sastavnog subjekta u kojem ima vlasnički udio; |
| --- | --- |

(a)

poreze zabilježene u računovodstvenoj dokumentaciji sastavnog subjekta s obzirom na njegov prihod ili dobit ili njegov udio u prihodu ili dobiti sastavnog subjekta u kojem ima vlasnički udio;

| (b) | poreze na raspodijeljenu dobit, pretpostavljene raspodjele dobiti i neposlovne rashode nametnute u okviru prihvatljivog sustava poreza na raspodjelu; |
| --- | --- |

(b)

poreze na raspodijeljenu dobit, pretpostavljene raspodjele dobiti i neposlovne rashode nametnute u okviru prihvatljivog sustava poreza na raspodjelu;

| (c) | poreze nametnute umjesto opće primjenjivog poreza na dobit; i |
| --- | --- |

(c)

poreze nametnute umjesto opće primjenjivog poreza na dobit; i

| (d) | poreze koji se naplaćuju s obzirom na zadržanu dobit i vlasnički kapital trgovačkih društava, uključujući poreze na višestruke komponente na temelju dobiti i vlasničkog kapitala. |
| --- | --- |

(d)

poreze koji se naplaćuju s obzirom na zadržanu dobit i vlasnički kapital trgovačkih društava, uključujući poreze na višestruke komponente na temelju dobiti i vlasničkog kapitala.

2.   Obuhvaćeni porezi sastavnog subjekta ne uključuju:

| (a) | dopunski porez koji je matično društvo obračunalo na temelju kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti; |
| --- | --- |

(a)

dopunski porez koji je matično društvo obračunalo na temelju kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti;

| (b) | dopunski porez koji je obračunao sastavni subjekt u okviru kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza; |
| --- | --- |

(b)

dopunski porez koji je obračunao sastavni subjekt u okviru kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza;

| (c) | poreze pripisive prilagodbi koju je proveo sastavni subjekt kao rezultat primjene kvalificiranog pravila o prenisko oporezivanoj dobiti; |
| --- | --- |

(c)

poreze pripisive prilagodbi koju je proveo sastavni subjekt kao rezultat primjene kvalificiranog pravila o prenisko oporezivanoj dobiti;

| (d) | nekvalificirani povrativi imputirani porez; i |
| --- | --- |

(d)

nekvalificirani povrativi imputirani porez; i

| (e) | porezi koje plaća osiguravajuće društvo za povrate ugovarateljima osiguranja. |
| --- | --- |

(e)

porezi koje plaća osiguravajuće društvo za povrate ugovarateljima osiguranja.

3.   Obuhvaćeni porezi koji se odnose na svaki neto dobitak ili gubitak koji proizlaze iz prodaje lokalne materijalne imovine iz članka 16. stavka 7. prvog podstavku u fiskalnoj godini u kojoj je odluka iz tog podstavka donesena isključuju se iz izračuna obuhvaćenih poreza.

Članak 21.

Prilagođeni obuhvaćeni porezi

1.   Prilagođeni obuhvaćeni porezi sastavnog subjekta za fiskalnu godinu određuju se prilagođavanjem zbroja tekućeg poreznog rashoda obračunanog u njegovoj neto računovodstvenoj dobiti ili gubitku u odnosu na obuhvaćene poreze za fiskalnu godinu, za:

| (a) | neto iznos njegovih povećanja i smanjenja obuhvaćenih poreza za fiskalnu godinu kako je navedeno u stavcima 2. i 3.; |
| --- | --- |

(a)

neto iznos njegovih povećanja i smanjenja obuhvaćenih poreza za fiskalnu godinu kako je navedeno u stavcima 2. i 3.;

| (b) | ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza kako je navedeno u članku 22.; i |
| --- | --- |

(b)

ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza kako je navedeno u članku 22.; i

| (c) | svako povećanje ili smanjenje obuhvaćenih poreza zabilježenih u vlasničkom kapitalu ili ostaloj sveobuhvatnoj dobiti povezanoj s iznosima uključenima u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka koji će podlijegati oporezivanju na temelju lokalnih poreznih pravila. |
| --- | --- |

(c)

svako povećanje ili smanjenje obuhvaćenih poreza zabilježenih u vlasničkom kapitalu ili ostaloj sveobuhvatnoj dobiti povezanoj s iznosima uključenima u izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka koji će podlijegati oporezivanju na temelju lokalnih poreznih pravila.

2.   Povećanja obuhvaćenih poreza sastavnog subjekta za fiskalnu godinu temelje se na:

| (a) | svakom iznosu obuhvaćenih poreza obračunanih kao rashod u dobiti prije oporezivanja u računovodstvenoj dokumentaciji; |
| --- | --- |

(a)

svakom iznosu obuhvaćenih poreza obračunanih kao rashod u dobiti prije oporezivanja u računovodstvenoj dokumentaciji;

| (b) | svakom iznosu odgođene porezne imovine kvalificirajućeg gubitka koja je upotrijebljena u skladu s člankom 23. stavkom 2.; |
| --- | --- |

(b)

svakom iznosu odgođene porezne imovine kvalificirajućeg gubitka koja je upotrijebljena u skladu s člankom 23. stavkom 2.;

| (c) | svakom iznosu obuhvaćenih poreza koji se odnose na nesigurnu poreznu poziciju i koji su prethodno isključeni u skladu sa stavkom 3. točkom (d) te koji su plaćeni u fiskalnoj godini; i |
| --- | --- |

(c)

svakom iznosu obuhvaćenih poreza koji se odnose na nesigurnu poreznu poziciju i koji su prethodno isključeni u skladu sa stavkom 3. točkom (d) te koji su plaćeni u fiskalnoj godini; i

| (d) | svakom iznosu kredita ili povrata u vezi s kvalificiranim povrativim poreznim kreditom koji je obračunan kao smanjenje tekućeg poreznog rashoda. |
| --- | --- |

(d)

svakom iznosu kredita ili povrata u vezi s kvalificiranim povrativim poreznim kreditom koji je obračunan kao smanjenje tekućeg poreznog rashoda.

3.   Smanjenja obuhvaćenih poreza sastavnog subjekta za fiskalnu godinu temelje se na:

| (a) | iznosu tekućeg poreznog rashoda u vezi s dobiti isključenom iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s poglavljem III.; |
| --- | --- |

(a)

iznosu tekućeg poreznog rashoda u vezi s dobiti isključenom iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s poglavljem III.;

| (b) | svakom iznosu kredita ili povrata u vezi s nekvalificiranim povrativim poreznim kreditom koji nije zabilježen kao smanjenje tekućeg poreznog rashoda; |
| --- | --- |

(b)

svakom iznosu kredita ili povrata u vezi s nekvalificiranim povrativim poreznim kreditom koji nije zabilježen kao smanjenje tekućeg poreznog rashoda;

| (c) | svakom iznosu obuhvaćenih poreza vraćenih ili uknjiženih u korist sastavnog subjekta koji se nije tretirao kao prilagodba tekućeg poreznog rashoda u računovodstvenoj dokumentaciji, osim ako se odnosi na kvalificirani povrativi porezni kredit; |
| --- | --- |

(c)

svakom iznosu obuhvaćenih poreza vraćenih ili uknjiženih u korist sastavnog subjekta koji se nije tretirao kao prilagodba tekućeg poreznog rashoda u računovodstvenoj dokumentaciji, osim ako se odnosi na kvalificirani povrativi porezni kredit;

| (d) | iznosu tekućeg poreznog rashoda koji se odnosi na nesigurnu poreznu poziciju; i |
| --- | --- |

(d)

iznosu tekućeg poreznog rashoda koji se odnosi na nesigurnu poreznu poziciju; i

| (e) | svakom iznosu tekućeg poreznog rashoda za koji se ne očekuje da će biti plaćen u roku od tri godine nakon završetka fiskalne godine. |
| --- | --- |

(e)

svakom iznosu tekućeg poreznog rashoda za koji se ne očekuje da će biti plaćen u roku od tri godine nakon završetka fiskalne godine.

4.   Za potrebe izračuna prilagođenih obuhvaćenih poreza, ako je iznos obuhvaćenog poreza opisan u više od jedne točke u stavcima 1., 2. i 3., uzima se u obzir samo jednom.

5.   Ako za fiskalnu godinu ne postoji neto kvalificirajuća dobit u određenoj jurisdikciji, a iznos prilagođenih obuhvaćenih poreza za tu je jurisdikciju negativan i manji od iznosa jednakog neto kvalificirajućem gubitku pomnoženom s minimalnom poreznom stopom („očekivani prilagođeni obuhvaćeni porezi”), iznos jednak razlici između iznosa prilagođenih obuhvaćenih poreza i iznosa očekivanih prilagođenih obuhvaćenih poreza tretira se kao daljnji dopunski porez za tu fiskalnu godinu. Iznos daljnjeg dopunskog poreza dodjeljuje se svakom sastavnom subjektu u jurisdikciji u skladu s člankom 29. stavkom 3.

Članak 22.

Ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „nedopušteni obračun” znači:






  i. | svaka promjena odgođenog poreznog rashoda obračunana u računovodstvenoj dokumentaciji sastavnog subjekta koja se odnosi na nesigurnu poreznu poziciju; i |
| --- | --- | --- |

(a)

„nedopušteni obračun” znači:

i.

svaka promjena odgođenog poreznog rashoda obračunana u računovodstvenoj dokumentaciji sastavnog subjekta koja se odnosi na nesigurnu poreznu poziciju; i

| ii. | svaka promjena odgođenog poreznog rashoda obračunana u računovodstvenoj dokumentaciji sastavnog subjekta koja se odnosi na raspodjele koje dodjeljuje sastavni subjekt; |
| --- | --- |

ii.

svaka promjena odgođenog poreznog rashoda obračunana u računovodstvenoj dokumentaciji sastavnog subjekta koja se odnosi na raspodjele koje dodjeljuje sastavni subjekt;

| (b) | „nepotraživani obračun” znači svako povećanje obveze odgođenog poreza zabilježeno u financijskim izvještajima sastavnog subjekta za fiskalnu godinu za koje se ne očekuje da će biti plaćeno u razdoblju utvrđenom u stavku 7. ovog članka i koje sastavni subjekt koji podnosi prijavu godišnje odluči, u skladu s člankom 45. stavkom 2., da neće uključiti u ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza za tu fiskalnu godinu. |
| --- | --- |

(b)

„nepotraživani obračun” znači svako povećanje obveze odgođenog poreza zabilježeno u financijskim izvještajima sastavnog subjekta za fiskalnu godinu za koje se ne očekuje da će biti plaćeno u razdoblju utvrđenom u stavku 7. ovog članka i koje sastavni subjekt koji podnosi prijavu godišnje odluči, u skladu s člankom 45. stavkom 2., da neće uključiti u ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza za tu fiskalnu godinu.

2.   Kada je porezna stopa koja se primjenjuje za potrebu izračuna odgođenog poreznog rashoda jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili ispod nje, ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza koji se dodaje prilagođenim obuhvaćenim porezima sastavnog subjekta za fiskalnu godinu u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) jest odgođeni porezni rashod obračunan u njegovoj računovodstvenoj dokumentaciji u vezi s obuhvaćenim porezima, što podliježe prilagodbama na temelju stavaka od 3. do 6. ovog članka.

Kada je porezna stopa koja se primjenjuje za potrebu izračuna odgođenog poreznog rashoda viša od minimalne porezne stope, ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza koji se dodaje prilagođenim obuhvaćenim porezima sastavnog subjekta za fiskalnu godinu u skladu s člankom 21. stavkom 1. točkom (b) jest odgođeni porezni rashod obračunan u njegovoj računovodstvenoj dokumentaciji u vezi s preinakom obuhvaćenih poreza po minimalnoj poreznoj stopi, što podliježe prilagodbama na temelju stavaka od 3. do 6. ovog članka.

3.   Ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza uvećava se za:

| (a) | svaki iznos nedopuštenog ili nepotraživanog obračuna plaćenog tijekom fiskalne godine; i |
| --- | --- |

(a)

svaki iznos nedopuštenog ili nepotraživanog obračuna plaćenog tijekom fiskalne godine; i

| (b) | svaki iznos ponovno obračunane obveze odgođenog poreza utvrđene u prethodnoj fiskalnoj godini koji je plaćen tijekom fiskalne godine. |
| --- | --- |

(b)

svaki iznos ponovno obračunane obveze odgođenog poreza utvrđene u prethodnoj fiskalnoj godini koji je plaćen tijekom fiskalne godine.

4.   Ako za fiskalnu godinu odgođena porezna imovina gubitka nije priznata u računovodstvenoj dokumentaciji jer nisu ispunjena mjerila za priznavanje, ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza umanjuje se za iznos kojim bi se smanjio ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza da je obračunana odgođena porezna imovina gubitka za fiskalnu godinu.

5.   Ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza ne uključuje:

| (a) | iznos odgođenog poreznog rashoda povezanog sa stavkama isključenima iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s poglavljem III.; |
| --- | --- |

(a)

iznos odgođenog poreznog rashoda povezanog sa stavkama isključenima iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s poglavljem III.;

| (b) | iznos odgođenog poreznog rashoda povezanog s nedopuštenim i nepotraživanim obračunima; |
| --- | --- |

(b)

iznos odgođenog poreznog rashoda povezanog s nedopuštenim i nepotraživanim obračunima;

| (c) | učinak prilagodbe vrednovanja ili računovodstvenog priznavanja u pogledu odgođene porezne imovine; |
| --- | --- |

(c)

učinak prilagodbe vrednovanja ili računovodstvenog priznavanja u pogledu odgođene porezne imovine;

| (d) | iznos odgođenog poreznog rashoda koji proizlazi iz ponovnog mjerenja s obzirom na promjenu primjenjive domaće porezne stope; i |
| --- | --- |

(d)

iznos odgođenog poreznog rashoda koji proizlazi iz ponovnog mjerenja s obzirom na promjenu primjenjive domaće porezne stope; i

| (e) | iznos odgođenog poreznog rashoda s obzirom na generiranje i upotrebu poreznih kredita. |
| --- | --- |

(e)

iznos odgođenog poreznog rashoda s obzirom na generiranje i upotrebu poreznih kredita.

6.   Ako je odgođena porezna imovina, koja se može pripisati kvalificirajućem gubitku sastavnog subjekta, zabilježena za određenu fiskalnu godinu po stopi nižoj od minimalne porezne stope, može se preinačiti po minimalnoj poreznoj stopi u istoj fiskalnoj godini ako porezni obveznik može dokazati da je odgođena porezna imovina pripisiva kvalificirajućem gubitku.

Ako se odgođena porezna imovina poveća u skladu s prvim podstavkom, ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza smanjuje se na odgovarajući način.

7.   Obveza odgođenog poreza koja nije poništena i čiji iznos nije plaćen u sljedećih pet fiskalnih godina ponovno se obračunava u mjeri u kojoj je uzeta u obzir u ukupnom iznosu prilagodbe odgođenog poreza sastavnog subjekta.

Iznos ponovno obračunane obveze odgođenog poreza utvrđene za tekuću fiskalnu godinu smatra se smanjenjem obuhvaćenih poreza iz pete fiskalne godine koja prethodi tekućoj fiskalnoj godini, a efektivna porezna stopa i dopunski porez te fiskalne godine ponovno se izračunavaju u skladu s člankom 29. stavkom 1. Ponovno obračunana obveza odgođenog poreza za tekuću fiskalnu godinu iznos je povećanja u kategoriji obveze odgođenog poreza koje je uključeno u ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza u petoj fiskalnoj godini koja prethodi tekućoj fiskalnoj godini te koje nije poništeno do kraja posljednjeg dana tekuće fiskalne godine.

8.   Odstupajući od stavka 7., ako obveza odgođenog poreza predstavlja iznimku za ponovni obračun, ne obračunava se ponovno čak i ako nije poništena ili plaćena u sljedećih pet godina. Iznimka za ponovni obračun jest iznos obračunanih poreznih rashoda pripisiv promjenama povezanih odgođenih poreznih obveza s obzirom na sljedeće stavke:

| (a) | naknade za povrat troškova materijalne imovine; |
| --- | --- |

(a)

naknade za povrat troškova materijalne imovine;

| (b) | trošak dozvole ili sličnog aranžmana vlade za korištenje nepokretnom imovinom ili iskorištavanje prirodnih resursa koji uključuje znatna ulaganja u materijalnu imovinu; |
| --- | --- |

(b)

trošak dozvole ili sličnog aranžmana vlade za korištenje nepokretnom imovinom ili iskorištavanje prirodnih resursa koji uključuje znatna ulaganja u materijalnu imovinu;

| (c) | rashode za istraživanje i razvoj; |
| --- | --- |

(c)

rashode za istraživanje i razvoj;

| (d) | rashode za razgradnju i sanaciju; |
| --- | --- |

(d)

rashode za razgradnju i sanaciju;

| (e) | računovodstvo na temelju fer vrijednosti za nerealizirani neto dobitak; |
| --- | --- |

(e)

računovodstvo na temelju fer vrijednosti za nerealizirani neto dobitak;

| (f) | neto dobitak od tečajnih razlika; |
| --- | --- |

(f)

neto dobitak od tečajnih razlika;

| (g) | pričuve osiguranja i odgođene troškove pribave police osiguranja; |
| --- | --- |

(g)

pričuve osiguranja i odgođene troškove pribave police osiguranja;

| (h) | dobitak od prodaje materijalne imovine koja se nalazi u istoj jurisdikciji kao i sastavni subjekt koji se ponovno ulaže u materijalnu imovinu u istoj jurisdikciji; i |
| --- | --- |

(h)

dobitak od prodaje materijalne imovine koja se nalazi u istoj jurisdikciji kao i sastavni subjekt koji se ponovno ulaže u materijalnu imovinu u istoj jurisdikciji; i

| (i) | dodatne iznose obračunane kao rezultat promjena računovodstvenih načela u odnosu na stavke navedene u točkama od (a) do (h). |
| --- | --- |

(i)

dodatne iznose obračunane kao rezultat promjena računovodstvenih načela u odnosu na stavke navedene u točkama od (a) do (h).

Članak 23.

Odluka o kvalificirajućem gubitku

1.   Odstupajući od članka 22., sastavni subjekt koji podnosi prijavu može donijeti odluku o kvalificirajućem gubitku za određenu jurisdikciju u skladu s kojom se odgođena porezna imovina kvalificirajućeg gubitka određuje za svaku fiskalnu godinu u kojoj u toj jurisdikciji postoji neto kvalificirajući gubitak. U tu svrhu, odgođena porezna imovina kvalificirajućeg gubitka jednaka je neto kvalificirajućem gubitku za određenu fiskalnu godinu za određenu jurisdikciju pomnoženom s minimalnom poreznom stopom.

Odluka o kvalificirajućem gubitku ne donosi se za jurisdikciju s prihvatljivim sustavom poreza na raspodjelu na temelju članka 40.

2.   Odgođena porezna imovina kvalificirajućeg gubitka određena u skladu sa stavkom 1. upotrebljava se u svakoj sljedećoj fiskalnoj godini u kojoj postoji neto kvalificirajuća dobit u određenoj jurisdikciji u iznosu koji je jednak neto kvalificirajućoj dobiti pomnoženoj s minimalnom poreznom stopom ili, ako je niži, iznosom raspoložive odgođene porezne imovine kvalificirajućeg gubitka.

3.   Odgođena porezna imovina kvalificirajućeg gubitka utvrđena na temelju stavka 1. umanjuje se za iznos koji se upotrebljava za fiskalnu godinu, a saldo se prenosi u sljedeće fiskalne godine.

4.   Ako je odluka o kvalificirajućem gubitku opozvana, sva preostala odgođena porezna imovina kvalificirajućeg gubitka utvrđena na temelju stavka 1. smanjuje se na nulu od prvog dana prve fiskalne godine u kojoj se odluka o kvalificirajućem gubitku više ne primjenjuje.

5.   Odluka o kvalificirajućem gubitku podnosi se uz prvu prijavu s informacijama o dopunskom porezu iz članka 44. skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u kojoj se navodi jurisdikcija za koju je donesena odluka.

6.   Ako provodni subjekt koji je krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine donese odluku o kvalificirajućem gubitku u skladu s ovim člankom, odgođena porezna imovina kvalificirajućeg gubitka izračunava se prema kvalificirajućem gubitku provodnog subjekta nakon smanjenja u skladu s člankom 38. stavkom 3.

Članak 24.

Posebna dodjela obuhvaćenih poreza određenih vrsta sastavnih subjekata

1.   Stalnoj poslovnoj jedinici dodjeljuje se iznos svih obuhvaćenih poreza koji su uključeni u računovodstvenu dokumentaciju sastavnog subjekta i koji se odnose na kvalificirajuću dobit ili gubitak te stalne poslovne jedinice.

2.   Sastavnom subjektu – vlasniku dodjeljuje se iznos svih obuhvaćenih poreza koji su uključeni u računovodstvenu dokumentaciju porezno transparentnog subjekta i koji se odnose na kvalificirajuću dobit ili gubitak dodijeljene tom sastavnom subjektu – vlasniku u skladu s člankom 19. stavkom 4.

3.   Sastavnom subjektu dodjeljuje se iznos svih obuhvaćenih poreza uključenih u računovodstvenu dokumentaciju njegovih izravnih ili neizravnih sastavnih subjekata – vlasnika na temelju režima oporezivanja kontroliranog inozemnog društva, za njihov udio u dobiti kontroliranog inozemnog društva.

4.   Sastavnom subjektu koji je hibridni subjekt dodjeljuje se iznos svih obuhvaćenih poreza koji su uključeni u računovodstvenu dokumentaciju njegova sastavnog subjekta – vlasnika i koji se odnose na kvalificirajuću dobit hibridnog subjekta.

„Hibridni subjekt” znači subjekt koji se smatra zasebnom osobom za potrebe oporezivanja dobiti u jurisdikciji u kojoj se nalazi, ali fiskalno transparentnim u jurisdikciji u kojoj se nalazi njegov vlasnik.

5.   Sastavnom subjektu koji je izvršio raspodjelu tijekom fiskalne godine dodjeljuje se iznos svih obuhvaćenih poreza obračunanih u računovodstvenoj dokumentaciji njegova izravnog sastavnog subjekta – vlasnika na takve raspodjele.

6.   Sastavni subjekt kojemu su dodijeljeni obuhvaćeni porezi u skladu sa stavcima 3. i 4. u vezi s pasivnom dobiti uključuje takve obuhvaćene poreze u svoje prilagođene obuhvaćene poreze u iznosu koji je jednak obuhvaćenim porezima dodijeljenima u vezi s takvom pasivnom dobiti.

Odstupajući od prvog podstavka, sastavni subjekt iz prvog podstavka uključuje u svoje prilagođene obuhvaćene poreza iznos koji proizlazi iz množenja postotka dopunskog poreza za određenu jurisdikciju s iznosom pasivne dobiti sastavnog subjekta koji je obuhvaćen režimom oporezivanja kontroliranog inozemnog društva ili pravilom fiskalne transparentnosti ako je rezultat manji od iznosa utvrđenog u prvom podstavku. Za potrebe ovog podstavka, postotak dopunskog poreza za određenu jurisdikciju određuje se bez uzimanja u obzir obuhvaćenih poreza koje je u vezi s takvom pasivnom dobiti platio sastavni subjekt – vlasnik.

Svi obuhvaćeni porezi sastavnog subjekta – vlasnika nastali u vezi s takvom pasivnom dobiti koja preostane nakon primjene ovog stavka ne dodjeljuju se u skladu sa stavcima 3. i 4.

Za potrebe ovog stavka „pasivna dobit” znači sljedeće stavke dobiti uključene u kvalificirajuću dobit u mjeri u kojoj sastavni subjekt – vlasnik podliježe porezu u skladu s režimom oporezivanja kontroliranog inozemnog društva ili kao rezultat vlasničkog udjela u hibridnom subjektu:

| (a) | dividenda ili ekvivalenti dividendi; |
| --- | --- |

(a)

dividenda ili ekvivalenti dividendi;

| (b) | kamata ili ekvivalenti kamata; |
| --- | --- |

(b)

kamata ili ekvivalenti kamata;

| (c) | najamnina; |
| --- | --- |

(c)

najamnina;

| (d) | licencije; |
| --- | --- |

(d)

licencije;

| (e) | rente; ili |
| --- | --- |

(e)

rente; ili

| (f) | neto dobitak od imovine koja stvara dobit opisanu u točkama od (a) do (e). |
| --- | --- |

(f)

neto dobitak od imovine koja stvara dobit opisanu u točkama od (a) do (e).

7.   Ako se kvalificirajuća dobit stalne poslovne jedinice smatra kvalificirajućom dobiti glavnog subjekta u skladu s člankom 18. stavkom 5., svi obuhvaćeni porezi koji nastaju u jurisdikciji u kojoj se nalazi stalna poslovna jedinica i povezani su s takvom dobiti smatraju se obuhvaćenim porezima glavnog subjekta u iznosu koji ne premašuje takvu dobit pomnoženu s najvećom poreznom stopom na redovnu dobit u jurisdikciji u kojoj se nalazi glavni subjekt.

Članak 25.

Prilagodbe nakon podnošenja prijave i promjene poreznih stopa

1.   Ako sastavni subjekt bilježi prilagodbu svojih obuhvaćenih poreza za prethodnu fiskalnu godinu u vlastitoj računovodstvenoj dokumentaciji, takva se prilagodba tretira kao prilagodba obuhvaćenih poreza u fiskalnoj godini u kojoj je provedena, osim ako se prilagodba odnosi na fiskalnu godinu u kojoj je došlo do smanjenja obuhvaćenih poreza za određenu jurisdikciju.

Ako postoji smanjenje obuhvaćenih poreza koji su bili uključeni u prilagođene obuhvaćene poreze sastavnog subjekta za prethodnu fiskalnu godinu, efektivna porezna stopa i dopunski porez za takvu fiskalnu godinu ponovno se izračunavaju u skladu s člankom 29. stavkom 1. umanjenjem prilagođenih obuhvaćenih poreza za iznos smanjenja obuhvaćenih poreza. Kvalificirajuća dobit za fiskalnu godinu i sve prethodne fiskalne godine prilagođava se u skladu s time.

Pri godišnjem donošenju odluke sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, u skladu s člankom 45. stavkom 2., beznačajno smanjenje obuhvaćenih poreza može se smatrati prilagodbom obuhvaćenih poreza u fiskalnoj godini u kojoj je provedena prilagodba. Beznačajno smanjenje obuhvaćenih poreza jest agregirano smanjenje od manje od 1 000 000 EUR prilagođenih obuhvaćenih poreza utvrđenih za određenu jurisdikciju za danu fiskalnu godinu.

2.   Ako je primjenjiva domaća porezna stopa smanjena ispod minimalne porezne stope i ako takvo smanjenje rezultira odgođenim poreznim rashodom, iznos odgođenog poreznog rashoda koji iz toga proizlazi tretira se kao prilagodba obveze sastavnog subjekta za obuhvaćene poreze koji se uzimaju u obzir u skladu s člankom 21. za prethodnu fiskalnu godinu.

3.   Ako je odgođeni porezni rashod uzet u obzir po stopi nižoj od minimalne porezne stope i ako se primjenjiva porezna stopa kasnije poveća, iznos određenog poreznog rashoda koji proizlazi iz takvog povećanja tretira se pri plaćanju kao prilagodba obveze sastavnog subjekta za obuhvaćene poreze potraživane za prethodnu fiskalnu godinu u skladu s člankom 21.

Prilagodba na temelju prvog podstavka ne smije premašiti iznos jednak preinaci odgođenog poreznog rashoda po minimalnoj poreznoj stopi.

4.   Ako više od 1 000 000 EUR od iznosa koji je sastavni subjekt obračunao kao tekući porezni rashod i koji je uključen u prilagođene obuhvaćene poreze za određenu fiskalnu godinu nije plaćeno u roku od tri godine nakon završetka te fiskalne godine, efektivna porezna stopa i dopunski porez za fiskalnu godinu u kojoj je neplaćeni iznos potraživan kao obuhvaćeni porez ponovno se izračunavaju u skladu s člankom 29. stavkom 1. isključivanjem tog neplaćenog iznosa iz prilagođenih obuhvaćenih poreza.

POGLAVLJE V.

IZRAČUN EFEKTIVNE POREZNE STOPE I DOPUNSKOG POREZA

Članak 26.

Određivanje efektivne porezne stope

1.   Efektivna porezna stopa skupine MNP-ova ili velike domaće skupine izračunava se za svaku fiskalnu godinu i za svaku jurisdikciju, pod uvjetom da u jurisdikciji postoji neto kvalificirajuća dobit, u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

pri čemu su prilagođeni obuhvaćeni porezi sastavnih subjekata zbroj prilagođenih obuhvaćenih poreza svih sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji, utvrđenih u skladu s poglavljem IV.

2.   Neto kvalificirajuća dobit ili gubitak sastavnih subjekata u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu utvrđuje se u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

pri čemu:

| (a) | kvalificirajuća dobit sastavnih subjekata jest pozitivan zbroj, ako postoji, kvalificirajuće dobiti svih sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji, utvrđene u skladu s poglavljem III.; |
| --- | --- |

(a)

kvalificirajuća dobit sastavnih subjekata jest pozitivan zbroj, ako postoji, kvalificirajuće dobiti svih sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji, utvrđene u skladu s poglavljem III.;

| (b) | kvalificirajući gubici sastavnih subjekata jesu zbroj kvalificirajućih gubitaka svih sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji, utvrđenih u skladu s poglavljem III. |
| --- | --- |

(b)

kvalificirajući gubici sastavnih subjekata jesu zbroj kvalificirajućih gubitaka svih sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji, utvrđenih u skladu s poglavljem III.

3.   Prilagođeni obuhvaćeni porezi i kvalificirajuća dobit ili gubitak sastavnih subjekata koji su investicijski subjekti isključeni su iz izračuna efektivne porezne stope u skladu sa stavkom 1. i izračuna neto kvalificirajuće dobiti u skladu sa stavkom 2.

4.   Efektivna porezna stopa svakog sastavnog subjekta bez državne pripadnosti izračunava se, za svaku fiskalnu godinu, odvojeno od efektivne porezne stope svih drugih sastavnih subjekata.

Članak 27.

Izračun dopunskog poreza

1.   Ako je efektivna porezna stopa jurisdikcije u kojoj se nalaze sastavni subjekti niža od minimalne porezne stope za određenu fiskalnu godinu, skupina MNP-ova ili velika domaća skupina izračunava dopunski porez zasebno za svaki od svojih sastavnih subjekata koji imaju kvalificirajuću dobit uključenu u izračun neto kvalificirajuće dobiti u toj jurisdikciji. Dopunski porez izračunava se na razini jurisdikcije.

2.   Postotak dopunskog poreza za određenu jurisdikciju za danu fiskalnu godinu pozitivna je razlika u postotnim bodovima, ako postoji, izračunana u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

pri čemu je efektivna porezna stopa stopa izračunana u skladu s člankom 26.

3.   Dopunski porez u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu pozitivan je iznos, ako postoji, izračunan u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

pri čemu:

| (a) | daljnji dopunski porez jest iznos poreza kako je utvrđen u skladu s člankom 29. za fiskalnu godinu; |
| --- | --- |

(a)

daljnji dopunski porez jest iznos poreza kako je utvrđen u skladu s člankom 29. za fiskalnu godinu;

| (b) | domaći dopunski porez jest iznos poreza za fiskalnu godinu kako je utvrđen u skladu s člankom 11. ili na temelju kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza jurisdikcije treće zemlje. |
| --- | --- |

(b)

domaći dopunski porez jest iznos poreza za fiskalnu godinu kako je utvrđen u skladu s člankom 11. ili na temelju kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza jurisdikcije treće zemlje.

4.   Višak dobiti za određenu jurisdikciju za danu fiskalnu godinu iz stavka 3. pozitivan je iznos, ako postoji, izračunan u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

pri čemu:

| (a) | neto kvalificirajuća dobit jest dobit utvrđena u skladu s člankom 26. stavkom 2. za određenu jurisdikciju; |
| --- | --- |

(a)

neto kvalificirajuća dobit jest dobit utvrđena u skladu s člankom 26. stavkom 2. za određenu jurisdikciju;

| (b) | sadržajno isključivanje dobiti jest iznos utvrđen u skladu s člankom 28 za određenu jurisdikciju. |
| --- | --- |

(b)

sadržajno isključivanje dobiti jest iznos utvrđen u skladu s člankom 28 za određenu jurisdikciju.

5.   Dopunski porez sastavnog subjekta za tekuću fiskalnu godinu izračunava se u skladu sa sljedećom formulom:

Formula

Formula

pri čemu:

| (a) | kvalificirajuća dobit sastavnog subjekta za određenu jurisdikciju za danu fiskalnu godinu jest dobit utvrđena u skladu s poglavljem III.; |
| --- | --- |

(a)

kvalificirajuća dobit sastavnog subjekta za određenu jurisdikciju za danu fiskalnu godinu jest dobit utvrđena u skladu s poglavljem III.;

| (b) | agregirana kvalificirajuća dobit svih sastavnih subjekata za određenu jurisdikciju za danu fiskalnu godinu jest zbroj kvalificirajuće dobiti svih sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu. |
| --- | --- |

(b)

agregirana kvalificirajuća dobit svih sastavnih subjekata za određenu jurisdikciju za danu fiskalnu godinu jest zbroj kvalificirajuće dobiti svih sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu.

6.   Ako je dopunski porez jurisdikcije rezultat ponovnog izračuna u skladu s člankom 29. stavkom 1. i ne postoji neto kvalificirajuća dobit u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu, dopunski porez dodjeljuje se svakom sastavnom subjektu primjenom formule iz stavka 5. ovog članka na temelju kvalificirajuće dobiti sastavnih subjekata u fiskalnim godinama za koje se provode ponovni izračuni u skladu s člankom 29. stavkom 1.

7.   Dopunski porez svakog sastavnog subjekta bez državne pripadnosti izračunava se, za svaku fiskalnu godinu, odvojeno od dopunskog poreza svih ostalih sastavnih subjekata.

Članak 28.

Sadržajno isključivanje dobiti

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „prihvatljivi zaposlenici” znači zaposlenici na puno ili nepuno radno vrijeme sastavnog subjekta i vanjski suradnici koji sudjeluju u redovnim poslovnim aktivnostima skupine MNP-ova ili velike domaće skupine pod vodstvom i nadzorom skupine MNP-ova ili velike domaće skupine; |
| --- | --- |

(a)

„prihvatljivi zaposlenici” znači zaposlenici na puno ili nepuno radno vrijeme sastavnog subjekta i vanjski suradnici koji sudjeluju u redovnim poslovnim aktivnostima skupine MNP-ova ili velike domaće skupine pod vodstvom i nadzorom skupine MNP-ova ili velike domaće skupine;

| (b) | „prihvatljivi troškovi plaća” znači izdaci za naknade zaposlenicima, uključujući plaće, nadnice i druge izdatke koji zaposleniku pružaju izravnu i zasebnu osobnu korist, kao što su zdravstveno osiguranje i doprinosi za mirovinsko osiguranje, porezi koji proizlaze iz radnog odnosa te doprinosi poslodavca za socijalno osiguranje; |
| --- | --- |

(b)

„prihvatljivi troškovi plaća” znači izdaci za naknade zaposlenicima, uključujući plaće, nadnice i druge izdatke koji zaposleniku pružaju izravnu i zasebnu osobnu korist, kao što su zdravstveno osiguranje i doprinosi za mirovinsko osiguranje, porezi koji proizlaze iz radnog odnosa te doprinosi poslodavca za socijalno osiguranje;

| (c) | „prihvatljiva materijalna imovina” znači:






  i. | nekretnine, postrojenja i oprema koji se nalaze u jurisdikciji; |
| --- | --- | --- |

(c)

„prihvatljiva materijalna imovina” znači:

i.

nekretnine, postrojenja i oprema koji se nalaze u jurisdikciji;

| ii. | prirodni resursi koji se nalaze u jurisdikciji; |
| --- | --- |

ii.

prirodni resursi koji se nalaze u jurisdikciji;

| iii. | najmoprimčevo pravo korištenja materijalnom imovinom koja se nalazi u jurisdikciji; i |
| --- | --- |

iii.

najmoprimčevo pravo korištenja materijalnom imovinom koja se nalazi u jurisdikciji; i

| iv. | dozvola ili sličan aranžman vlade za korištenje nepokretnom imovinom ili iskorištavanje prirodnih resursa koji uključuje znatna ulaganja u materijalnu imovinu. |
| --- | --- |

iv.

dozvola ili sličan aranžman vlade za korištenje nepokretnom imovinom ili iskorištavanje prirodnih resursa koji uključuje znatna ulaganja u materijalnu imovinu.

2.   Osim u slučaju da sastavni subjekt skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji podnosi prijavu odluči, u skladu s člankom 45. stavkom 2., ne primijeniti sadržajno isključivanje dobiti za fiskalnu godinu, neto kvalificirajuća dobit za određenu jurisdikciju umanjuje se, u svrhu izračuna dopunskog poreza, za iznos jednak zbroju izuzeća za plaće iz stavka 3. ovog članka i izuzeća za materijalnu imovinu iz stavka 4. ovog članka za svaki sastavni subjekt koji se nalazi u jurisdikciji.

3.   Izuzeće za plaće sastavnog subjekta koji se nalazi u određenoj jurisdikciji iznosi 5 % njegovih prihvatljivih troškova plaća prihvatljivih zaposlenika koji rade za skupinu MNP-ova ili veliku domaću skupinu u toj jurisdikciji, uz iznimku prihvatljivih troškova plaća:

| (a) | koji su kapitalizirani i uključeni u knjigovodstvenu vrijednost prihvatljive materijalne imovine; |
| --- | --- |

(a)

koji su kapitalizirani i uključeni u knjigovodstvenu vrijednost prihvatljive materijalne imovine;

| (b) | koji su pripisivi dobiti isključenoj u skladu s člankom 17. |
| --- | --- |

(b)

koji su pripisivi dobiti isključenoj u skladu s člankom 17.

4.   Izuzeće za materijalnu imovinu sastavnog subjekta koji se nalazi u određenoj jurisdikciji iznosi 5 % knjigovodstvene vrijednosti prihvatljive materijalne imovine koja se nalazi u toj jurisdikciji, uz iznimku:

| (a) | knjigovodstvene vrijednosti nekretnina, uključujući zemljište i zgrade, koje su namijenjene prodaji, najmu ili ulaganju; |
| --- | --- |

(a)

knjigovodstvene vrijednosti nekretnina, uključujući zemljište i zgrade, koje su namijenjene prodaji, najmu ili ulaganju;

| (b) | knjigovodstvene vrijednosti materijalne imovine upotrijebljene za ostvarivanje dobiti isključene u skladu s člankom 17. |
| --- | --- |

(b)

knjigovodstvene vrijednosti materijalne imovine upotrijebljene za ostvarivanje dobiti isključene u skladu s člankom 17.

5.   Za potrebe stavka 4. knjigovodstvena vrijednost prihvatljive materijalne imovine prosjek je knjigovodstvene vrijednosti prihvatljive materijalne imovine na početku i na kraju fiskalne godine, kako je zabilježeno za potrebe sastavljanja konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva, umanjeno za akumuliranu amortizaciju, amortizaciju i iscrpljivanje te uvećano za bilo koji iznos pripisiv kapitalizaciji rashoda za plaće.

6.   Za potrebe stavaka 3. i 4. prihvatljivi troškovi plaća i prihvatljiva materijalna imovina sastavnog subjekta koji je stalna poslovna jedinica jesu oni koji su uključeni u njegovu odvojenu računovodstvenu dokumentaciju u skladu s člankom 18. stavcima 1. i 2., pod uvjetom da se prihvatljivi troškovi plaća i prihvatljiva materijalna imovina nalaze u istoj jurisdikciji kao i stalna poslovna jedinica.

Prihvatljivi troškovi plaća i prihvatljiva materijalna imovina stalne poslovne jedince ne uzimaju se u obzir za prihvatljive troškove plaća i prihvatljivu materijalnu imovinu glavnog subjekta.

Ako je prihod stalne poslovne jedinice u cijelosti ili djelomično isključen na temelju članka 19. stavka 1. i članka 38. stavka 5., prihvatljivi troškovi plaća i prihvatljiva materijalna imovina takve stalne poslovne jedinice isključuju se iz izračuna u istom omjeru u skladu s ovim člankom za skupinu MNP-ova ili veliku domaću skupinu.

7.   Prihvatljivi troškovi plaća prihvatljivih zaposlenika koje plaća prolazni subjekt i prihvatljiva materijalna imovina u vlasništvu provodnog subjekta koji nisu dodijeljeni u skladu sa stavkom 6. dodjeljuju se:

| (a) | sastavnim subjektima – vlasnicima provodnog subjekta, razmjerno iznosu koji im je dodijeljen u skladu s člankom 19. stavkom 4., pod uvjetom da se prihvatljivi zaposlenici i prihvatljiva materijalna imovina nalaze u jurisdikciji sastavnog subjekta – vlasnika; i |
| --- | --- |

(a)

sastavnim subjektima – vlasnicima provodnog subjekta, razmjerno iznosu koji im je dodijeljen u skladu s člankom 19. stavkom 4., pod uvjetom da se prihvatljivi zaposlenici i prihvatljiva materijalna imovina nalaze u jurisdikciji sastavnog subjekta – vlasnika; i

| (b) | provodnom subjektu, ako je krajnje matično društvo, umanjeni razmjerno dobiti isključenoj iz izračuna kvalificirajuće dobiti provodnog subjekta u skladu s člankom 38. stavcima 1. i 2., pod uvjetom da se prihvatljivi zaposlenici i prihvatljiva materijalna imovina nalaze u jurisdikciji provodnog subjekta. |
| --- | --- |

(b)

provodnom subjektu, ako je krajnje matično društvo, umanjeni razmjerno dobiti isključenoj iz izračuna kvalificirajuće dobiti provodnog subjekta u skladu s člankom 38. stavcima 1. i 2., pod uvjetom da se prihvatljivi zaposlenici i prihvatljiva materijalna imovina nalaze u jurisdikciji provodnog subjekta.

Svi ostali prihvatljivi troškovi plaća i prihvatljiva materijalna imovina provodnog subjekta isključuju se iz izračuna sadržajnog isključivanja dobiti skupine MNP-ova ili velike domaće skupine.

8.   Sadržajno isključivanje dobiti svakog sastavnog subjekta bez državne pripadnosti izračunava se, za svaku fiskalnu godinu, odvojeno od sadržajnog isključivanja dobiti svih drugih sastavnih subjekata.

9.   Sadržajno isključivanje dobiti izračunano u skladu s ovim člankom ne uključuje izuzeće za plaće i izuzeće za materijalnu imovinu sastavnih subjekata koji su investicijski subjekti u određenoj jurisdikciji.

Članak 29.

Daljnji dopunski porez

1.   Ako na temelju članka 11. stavka 3., članka 16. stavka 7., članka 22. stavka 6., članka 25. stavaka 1. i 4. i članka 40. stavka 5. prilagodba obuhvaćenih poreza ili kvalificirajuće dobiti ili gubitka dovede do ponovnog izračuna efektivne porezne stope i dopunskog poreza skupine MNP-ova za prethodnu fiskalnu godinu, efektivna porezna stopa i dopunski porez ponovno se izračunavaju u skladu s pravilima utvrđenima u člancima 26., 27. i 28. Svaki iznos inkrementalnog dopunskog poreza koji proizlazi iz takvog ponovnog izračuna tretira se kao daljnji dopunski porez za potrebe članka 27. stavka 3. za fiskalnu godinu tijekom koje je izvršen ponovni izračun.

2.   Ako postoji daljnji dopunski porez, a ne postoji neto kvalificirajuća dobit za određenu jurisdikciju za danu fiskalnu godinu, kvalificirajuća dobit svakog sastavnog subjekta koji se nalazi u toj jurisdikciji jest iznos koji je jednak dopunskom porezu dodijeljenom takvim sastavnim subjektima u skladu s člankom 27. stavcima 5. i 6. podijeljen s minimalnom poreznom stopom.

3.   Ako u skladu s člankom 21. stavkom 5. postoji obveza plaćanja daljnjeg dopunskog poreza, kvalificirajuća dobit svakog sastavnog subjekta koji se nalazi u određenoj jurisdikciji jednaka je dopunskom porezu dodijeljenom tom sastavnom subjektu podijeljenom s minimalnom poreznom stopom. Dodjela se provodi razmjerno svakom sastavnom subjektu na temelju sljedeće formule:

Formula

Daljnji dopunski porez dodjeljuje se samo sastavnim subjektima koji bilježe iznos prilagođenog obuhvaćenog poreza koji je manji od nule i manji od kvalificirajuće dobiti ili gubitka takvih sastavnih subjekata pomnožen s minimalnom poreznom stopom.

4.   Ako se sastavnom subjektu dodjeljuje daljnji dopunski porez u skladu s ovim člankom i člankom 27. stavcima 5. i 6., takav se sastavni subjekt tretira kao sastavni subjekt koji podliježe niskoj poreznoj stopi za potrebe poglavlja II.

Članak 30.

De minimis isključenje

1.   Odstupajući od članaka od 26. do 29. i članka 31., pri donošenju odluke sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, dopunski porez koji plaćaju sastavni subjekti koji se nalaze u određenoj jurisdikciji jednak je nuli za određenu fiskalnu godinu ako je za tu fiskalnu godinu:

| (a) | prosječni kvalificirajući prihod svih sastavnih subjekata koji se nalaze u toj jurisdikciji manji od 10 000 000 EUR; i |
| --- | --- |

(a)

prosječni kvalificirajući prihod svih sastavnih subjekata koji se nalaze u toj jurisdikciji manji od 10 000 000 EUR; i

| (b) | prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak svih sastavnih subjekata u toj jurisdikciji gubitak ili iznosi manje od 1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak svih sastavnih subjekata u toj jurisdikciji gubitak ili iznosi manje od 1 000 000 EUR.

Odluka se donosi jednom godišnje u skladu s člankom 45. stavkom 2.

2.   Prosječni kvalificirajući prihod ili prosječna kvalificirajuća dobit ili gubitak iz stavka 1. prosjek je kvalificirajućeg prihoda ili kvalificirajuće dobiti ili gubitka sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu i dvije prethodne fiskalne godine.

Ako u jednoj od tih dviju prethodnih fiskalnih godina ili u obje te fiskalne godine u određenoj jurisdikciji nema sastavnih subjekata s kvalificirajućim prihodom ili gubitkom ta se fiskalna godina odnosno obje te fiskalne godine isključuje odnosno isključuju iz izračuna prosječnog kvalificirajućeg prihoda ili kvalificirajuće dobiti ili gubitka te jurisdikcije.

3.   Kvalificirajući prihod sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu jest zbroj svih prihoda sastavnih subjekata koji se nalaze u toj jurisdikciji, umanjen ili uvećan za svaku prilagodbu provedenu u skladu s poglavljem III.

4.   Kvalificirajuća dobit ili gubitak sastavnih subjekata koji se nalaze u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu jesu neto kvalificirajuća dobit ili gubitak te jurisdikcije izračunani u skladu s člankom 26. stavkom 2.

5.   De minimis isključenje iz stavaka od 1. do 4. ne primjenjuje se na sastavne subjekte bez državne pripadnosti i investicijske subjekte. Prihod i kvalificirajuća dobit ili gubitak takvih subjekata isključuju se iz izračuna de minimis isključenja.

Članak 31.

Sastavni subjekti u manjinskom vlasništvu

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu” znači sastavni subjekt u kojem krajnje matično društvo ima izravni ili neizravni vlasnički udio od 30 % ili manje; |
| --- | --- |

(a)

„sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu” znači sastavni subjekt u kojem krajnje matično društvo ima izravni ili neizravni vlasnički udio od 30 % ili manje;

| (b) | „matično društvo u manjinskom vlasništvu” znači sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu koji izravno ili neizravno drži kontrolirajuće udjele u drugom sastavnom subjektu u manjinskom vlasništvu, osim u slučaju da kontrolirajuće udjele prvog subjekta izravno ili neizravno drži drugi sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu; |
| --- | --- |

(b)

„matično društvo u manjinskom vlasništvu” znači sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu koji izravno ili neizravno drži kontrolirajuće udjele u drugom sastavnom subjektu u manjinskom vlasništvu, osim u slučaju da kontrolirajuće udjele prvog subjekta izravno ili neizravno drži drugi sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu;

| (c) | „podskupina u manjinskom vlasništvu” znači matično društvo u manjinskom vlasništvu i njegova društva kćeri u manjinskom vlasništvu; i |
| --- | --- |

(c)

„podskupina u manjinskom vlasništvu” znači matično društvo u manjinskom vlasništvu i njegova društva kćeri u manjinskom vlasništvu; i

| (d) | „društvo kći u manjinskom vlasništvu” znači sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu čiji su kontrolirajući udjeli u izravnom ili neizravnom vlasništvu matičnog društva u manjinskom vlasništvu. |
| --- | --- |

(d)

„društvo kći u manjinskom vlasništvu” znači sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu čiji su kontrolirajući udjeli u izravnom ili neizravnom vlasništvu matičnog društva u manjinskom vlasništvu.

2.   Izračun efektivne porezne stope i dopunskog poreza za određenu jurisdikciju u skladu s poglavljima od III. do VII. kada je riječ o članovima podskupine u manjinskom vlasništvu primjenjuje se kao da je svaka podskupina u manjinskom vlasništvu zasebna skupina MNP-ova ili velika domaća skupina.

Prilagođeni obuhvaćeni porezi i kvalificirajuća dobit ili gubitak članova podskupine u manjinskom vlasništvu isključuju se iz određivanja preostalog iznosa efektivne porezne stope skupine MNP-ova ili velike domaće skupine izračunane u skladu s člankom 26. stavkom 1. i iz neto kvalificirajuće dobiti izračunane u skladu s člankom 26. stavkom 2.

3.   Efektivna porezna stopa i dopunski porez sastavnog subjekta u manjinskom vlasništvu koji nije član podskupine u manjinskom vlasništvu izračunavaju se na razini subjekta u skladu s poglavljima od III. do VII.

Prilagođeni obuhvaćeni porezi i kvalificirajuća dobit ili gubitak sastavnog subjekta u manjinskom vlasništvu isključuju se iz određivanja preostalog iznosa efektivne porezne stope skupine MNP-ova ili velike domaće skupine izračunane u skladu s člankom 26. stavkom 1. i iz neto kvalificirajuće dobiti izračunane u skladu s člankom 26. stavkom 2.

Ovaj se stavak ne primjenjuje na sastavni subjekt u manjinskom vlasništvu koji je investicijski subjekt.

Članak 32.

Sigurne luke

Odstupajući od članaka od 26. do 31., države članice osiguravaju da se prema odluci sastavnog subjekta koji podnosi prijavu smatra da je dopunski porez koji treba platiti skupina u određenoj jurisdikciji za danu fiskalnu godinu jednak nuli ako se efektivnom razinom oporezivanja sastavnih subjekata koji se nalaze u toj jurisdikciji ispunjavaju uvjeti kvalificirajućeg međunarodnog sporazuma o sigurnim lukama.

Za potrebe prvog stavka „kvalificirajući međunarodni sporazum o sigurnim lukama” znači međunarodni skup pravila i uvjeta na koji su sve države članice pristale i kojim se skupinama koje spadaju u područje primjene ove Direktive omogućuje da za određenu jurisdikciju odluče upotrijebiti jednu ili više sigurnih luka.

POGLAVLJE VI.

POSEBNA PRAVILA ZA RESTRUKTURIRANJE TRGOVAČKIH DRUŠTAVA I HOLDINGA

Članak 33.

Primjena praga konsolidiranog prihoda na spajanja i razdvajanja skupine

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „spajanje” znači svaki dogovor:






  i. | kojim se svi ili gotovo svi subjekti skupine dviju ili više odvojenih skupina stavljaju pod zajedničku kontrolu tako da čine subjekte kombinirane skupine; ili |
| --- | --- | --- |

(a)

„spajanje” znači svaki dogovor:

i.

kojim se svi ili gotovo svi subjekti skupine dviju ili više odvojenih skupina stavljaju pod zajedničku kontrolu tako da čine subjekte kombinirane skupine; ili

| ii. | kojim se subjekt koji nije član nijedne skupine stavlja pod zajedničku kontrolu s drugim subjektom ili skupinom tako da čine subjekte kombinirane skupine; |
| --- | --- |

ii.

kojim se subjekt koji nije član nijedne skupine stavlja pod zajedničku kontrolu s drugim subjektom ili skupinom tako da čine subjekte kombinirane skupine;

| (b) | „razdvajanje” znači svaki dogovor kojim se subjekti jedne skupine dijele u dvije ili više različitih skupina koje više ne konsolidira isto krajnje matično društvo. |
| --- | --- |

(b)

„razdvajanje” znači svaki dogovor kojim se subjekti jedne skupine dijele u dvije ili više različitih skupina koje više ne konsolidira isto krajnje matično društvo.

2.   Ako se dvije skupine ili više njih spoje u jednu skupinu u bilo kojoj od posljednje četiri uzastopne fiskalne godine koje neposredno prethode oglednoj fiskalnoj godini, smatra se da je prag konsolidiranog prihoda skupine MNP-ova ili velike domaće skupine iz članka 2. dosegnut za sve fiskalne godine prije spajanja ako zbroj prihoda uključenih u svaki od njihovih konsolidiranih financijskih izvještaja za tu fiskalnu godinu iznosi 750 000 000 EUR ili više.

3.   Ako se subjekt koji nije član skupine („ciljani subjekt”) spoji sa subjektom ili skupinom („subjekt stjecatelj”) u oglednoj fiskalnoj godini, a ni ciljani subjekt ni subjekt stjecatelj nisu imali konsolidirane financijske izvještaje ni u jednoj od posljednje četiri uzastopne fiskalne godine koje neposredno prethode oglednoj fiskalnoj godini, smatra se da je prag konsolidiranih prihoda skupine MNP-ova ili velike domaće skupine dosegnut za tu godinu ako zbroj prihoda uključenih u svaki od njihovih financijskih izvještaja ili konsolidiranih financijskih izvještaja za tu fiskalnu godinu iznosi 750 000 000 EUR ili više.

4.   Ako se jedna skupina MNP-ova ili velika domaća skupina obuhvaćena područjem primjene ove Direktive razdvoji na dvije skupine ili više njih (svaka je „razdvojena skupina”), smatra se da je razdvojena skupina dosegnula prag konsolidiranog prihoda kada:

| (a) | u odnosu na prvu oglednu fiskalnu godinu koja završava nakon razdvajanja, razdvojena skupina ima godišnji prihod od 750 000 000 EUR ili više u toj fiskalnoj godini; |
| --- | --- |

(a)

u odnosu na prvu oglednu fiskalnu godinu koja završava nakon razdvajanja, razdvojena skupina ima godišnji prihod od 750 000 000 EUR ili više u toj fiskalnoj godini;

| (b) | u odnosu na razdoblje od druge do četvrte ogledne fiskalne godine koja završava nakon razdvajanja, razdvojena skupina ima godišnji prihod od 750 000 000 EUR ili više u najmanje dvije od tih fiskalnih godina. |
| --- | --- |

(b)

u odnosu na razdoblje od druge do četvrte ogledne fiskalne godine koja završava nakon razdvajanja, razdvojena skupina ima godišnji prihod od 750 000 000 EUR ili više u najmanje dvije od tih fiskalnih godina.

Članak 34.

Sastavni subjekti koji se pridružuju skupini MNP-ova ili velikoj domaćoj skupini i napuštaju je

1.   Ako subjekt („ciljani subjekt”) postane ili prestane biti sastavni subjekt skupine MNP-ova ili velike domaće skupine kao posljedica prijenosa izravnih ili neizravnih vlasničkih udjela u ciljanom subjektu, ili ako ciljani subjekt postane krajnje matično društvo nove skupine tijekom fiskalne godine („godina stjecanja”), ciljani subjekt smatra se članom skupine MNP-ova ili velike domaće skupine za potrebe ove Direktive pod uvjetom da je dio njegove imovine, obveza, prihoda, rashoda i novčanih tokova uključen u konsolidirane financijske izvještaje krajnjeg matičnog društva na pojedinačnoj osnovi u godini stjecanja.

Efektivna porezna stopa i dopunski porez ciljanog subjekta izračunavaju se u skladu sa stavcima od 2. do 8.

2.   Skupina MNP-ova ili velika domaća skupina u godini stjecanja u obzir uzima samo neto računovodstvenu dobit ili gubitak i prilagođene obuhvaćene poreze ciljanog subjekta koji su za potrebe ove Direktive uključeni u konsolidirane financijske izvještaje krajnjeg matičnog društva.

3.   U godini stjecanja i svakoj sljedećoj fiskalnoj godini kvalificirajuća dobit ili gubitak i prilagođeni obuhvaćeni porezi ciljanog subjekta temelje se na povijesnoj knjigovodstvenoj vrijednosti njegove imovine i obveza.

4.   U godini stjecanja, pri izračunu prihvatljivih troškova plaća ciljanog subjekta u skladu s člankom 28. stavkom 3. u obzir se uzimaju samo troškovi koji se navode u konsolidiranim financijskim izvještajima krajnjeg matičnog društva.

5.   Izračun knjigovodstvene vrijednosti prihvatljive materijalne imovine ciljanog subjekta u skladu s člankom 28. stavkom 4. prilagođava se, prema potrebi, razmjerno razdoblju u kojem je ciljani subjekt bilo član skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u godini stjecanja.

6.   Uz iznimku odgođene porezne imovine kvalificirajućeg gubitka iz članka 23., skupina MNP-ova ili velika domaća skupina koja je stjecatelj u obzir uzima odgođenu poreznu imovinu i odgođene porezne obveze ciljanog subjekta koje se prenose između skupine MNP-ova ili velike domaće skupine na isti način i u istoj mjeri kao da skupina MNP-ova ili velika domaća skupina koja je stjecatelj kontrolira ciljani subjekt u trenutku nastanka takve imovine i obveza.

7.   Odgođene porezne obveze ciljanog subjekta koje su prethodno bile uključene u njegov ukupni iznos prilagodbe odgođenog poreza tretiraju se kao da ih je, za potrebe članka 22. stavka 7., u godini stjecanja skupina MNP-ova ili velika domaća skupina koja je prodavatelj poništila i kao da proizlaze iz skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koja je stjecatelj, osim što u takvim slučajevima svako naknadno smanjenje obuhvaćenih poreza na temelju članka 22. stavka 7. stupa na snagu u godini u kojoj je iznos ponovno obračunan.

8.   Ako je ciljani subjekt matično društvo i subjekt skupine u dvije ili više skupina MNP-ova ili velikih domaćih skupina u godini stjecanja, taj subjekt zasebno primjenjuje pravilo o uključivanju dobiti na svoje dodjeljive udjele u dopunskom porezu sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi utvrđene za svaku skupinu MNP-ova ili veliku domaću skupinu.

9.   Odstupajući od stavaka od 1. do 8., stjecanje ili prodaja kontrolirajućeg udjela u ciljanom subjektu smatra se stjecanjem ili prodajom imovine i obveza ako jurisdikcija u kojoj se nalazi ciljani subjekt ili, u slučaju porezno transparentnog subjekta, jurisdikcija u kojoj se nalazi imovina, tretira stjecanje ili prodaju tog kontrolirajućeg udjela na isti ili sličan način kao stjecanje ili prodaju imovine i obveza te prodavatelju nameće obuhvaćeni porez na temelju razlike između porezne osnovice i naknade plaćene u zamjenu za kontrolirajući udio ili fer vrijednost imovine i obveza.

Članak 35.

Prijenos imovine i obveza

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „reorganizacija” znači pretvorba ili prijenos imovine i obveza kao primjerice u okviru spajanja, razdvajanja, likvidacije ili slične transakcije u sljedećim slučajevima:






  i. | naknada za prijenos se, u cijelosti ili u znatnom dijelu, sastoji od vlasničkih udjela koje izdaje sastavni subjekt koji je stjecatelj ili osoba povezana sa sastavnim subjektom koji je stjecatelj ili, u slučaju likvidacije, od vlasničkih udjela ciljanog subjekta ili, ako nije predviđena naknada, ako izdavanje vlasničkog udjela ne bi imalo gospodarski značaj; |
| --- | --- | --- |

(a)

„reorganizacija” znači pretvorba ili prijenos imovine i obveza kao primjerice u okviru spajanja, razdvajanja, likvidacije ili slične transakcije u sljedećim slučajevima:

i.

naknada za prijenos se, u cijelosti ili u znatnom dijelu, sastoji od vlasničkih udjela koje izdaje sastavni subjekt koji je stjecatelj ili osoba povezana sa sastavnim subjektom koji je stjecatelj ili, u slučaju likvidacije, od vlasničkih udjela ciljanog subjekta ili, ako nije predviđena naknada, ako izdavanje vlasničkog udjela ne bi imalo gospodarski značaj;

| ii. | dobitak ili gubitak sastavnog subjekta koji je prodavatelj te imovine ne podliježe oporezivanju, u cijelosti ili djelomično; i |
| --- | --- |

ii.

dobitak ili gubitak sastavnog subjekta koji je prodavatelj te imovine ne podliježe oporezivanju, u cijelosti ili djelomično; i

| iii. | poreznim propisima jurisdikcije u kojoj se nalazi sastavni subjekt koji je stjecatelj zahtijeva se da sastavni subjekt koji je stjecatelj oporezivu dobit nakon prodaje ili stjecanja izračuna tako što će na imovinu primijeniti poreznu osnovicu sastavnog subjekta koji je prodavatelj, koja je prilagođena za svaki nekvalificirani dobitak ili gubitak od prodaje ili stjecanja. |
| --- | --- |

iii.

poreznim propisima jurisdikcije u kojoj se nalazi sastavni subjekt koji je stjecatelj zahtijeva se da sastavni subjekt koji je stjecatelj oporezivu dobit nakon prodaje ili stjecanja izračuna tako što će na imovinu primijeniti poreznu osnovicu sastavnog subjekta koji je prodavatelj, koja je prilagođena za svaki nekvalificirani dobitak ili gubitak od prodaje ili stjecanja.

| (b) | „nekvalificirani dobitak ili gubitak” znači dobitak ili gubitak sastavnog subjekta koji je prodavatelj, ovisno o tome koji je iznos manji, a koji nastaje u vezi s reorganizacijom koja podliježe oporezivanju na lokaciji sastavnog subjekta koji je prodavatelj te financijski računovodstveni dobitak ili gubitak koji nastaju u vezi s reorganizacijom. |
| --- | --- |

(b)

„nekvalificirani dobitak ili gubitak” znači dobitak ili gubitak sastavnog subjekta koji je prodavatelj, ovisno o tome koji je iznos manji, a koji nastaje u vezi s reorganizacijom koja podliježe oporezivanju na lokaciji sastavnog subjekta koji je prodavatelj te financijski računovodstveni dobitak ili gubitak koji nastaju u vezi s reorganizacijom.

2.   Sastavni subjekt koji prodaje imovinu i obveze („sastavni subjekt koji je prodavatelj”) uključuje dobitak ili gubitak koji proizlaze iz takve prodaje u izračun svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka.

Sastavni subjekt koji stječe imovinu i obveze („sastavni subjekt koji je stjecatelj”) određuje svoju kvalificirajuću dobit ili gubitak na temelju knjigovodstvene vrijednosti stečene imovine i preuzetih obveza utvrđenih u skladu sa standardom financijskog računovodstva koji se primjenjuje pri sastavljanju konsolidiranih financijskih izvještaja krajnjeg matičnog društva.

3.   Odstupajući od stavka 2., ako se prodaja ili stjecanje imovine i preuzetih obveza provodi u kontekstu reorganizacije:

| (a) | sastavni subjekt koji je prenositelj isključuje svaki dobitak ili gubitak koji proizlaze iz takve prodaje iz izračuna svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka; i |
| --- | --- |

(a)

sastavni subjekt koji je prenositelj isključuje svaki dobitak ili gubitak koji proizlaze iz takve prodaje iz izračuna svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka; i

| (b) | sastavni subjekt koji je stjecatelj utvrđuje svoju kvalificirajuću dobit ili gubitak na temelju knjigovodstvene vrijednosti stečene imovine i preuzetih obveza sastavnog subjekta koji je prenositelj pri prijenosu. |
| --- | --- |

(b)

sastavni subjekt koji je stjecatelj utvrđuje svoju kvalificirajuću dobit ili gubitak na temelju knjigovodstvene vrijednosti stečene imovine i preuzetih obveza sastavnog subjekta koji je prenositelj pri prijenosu.

4.   Odstupajući od stavaka 2. i 3., ako se prijenos imovine i obveza provodi u kontekstu reorganizacije koja za subjekt prenositelj rezultira nekvalificiranim dobitkom ili gubitkom:

| (a) | sastavni subjekt koji je prenositelj uključuje dobitak ili gubitak od prodaje u izračun svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka u mjeri nekvalificiranog dobitka ili gubitka; i |
| --- | --- |

(a)

sastavni subjekt koji je prenositelj uključuje dobitak ili gubitak od prodaje u izračun svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka u mjeri nekvalificiranog dobitka ili gubitka; i

| (b) | sastavni subjekt koji je stjecatelj utvrđuje svoju kvalificirajuću dobit ili gubitak nakon stjecanja koristeći se knjigovodstvenom vrijednošću stečene imovine i preuzetih obveza sastavnog subjekta koji je prenositelj pri prodaji, prilagođenoj u skladu s lokalnim poreznim pravilima sastavnog subjekta koji je stjecatelj kako bi se obračunali nekvalificirani dobitak ili gubitak. |
| --- | --- |

(b)

sastavni subjekt koji je stjecatelj utvrđuje svoju kvalificirajuću dobit ili gubitak nakon stjecanja koristeći se knjigovodstvenom vrijednošću stečene imovine i preuzetih obveza sastavnog subjekta koji je prenositelj pri prodaji, prilagođenoj u skladu s lokalnim poreznim pravilima sastavnog subjekta koji je stjecatelj kako bi se obračunali nekvalificirani dobitak ili gubitak.

5.   Prema odluci sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, ako je sastavni subjekt dužan prilagoditi ili mu je dopušteno prilagoditi osnovicu svoje imovine i iznos svojih obveza po fer vrijednosti u svrhu oporezivanja u jurisdikciji u kojoj se nalazi, taj sastavni subjekt može:

| (a) | pri izračunu svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka, uključiti iznos dobitka ili gubitka povezan sa svom svojom imovinom i obvezama koji je:






  i. | jednak razlici između knjigovodstvene vrijednosti imovine ili obveze za potrebe financijskog računovodstva neposredno prije datuma događaja koji je prouzrokovao poreznu prilagodbu („događaj pokretač”) i fer vrijednosti imovine ili obveze neposredno nakon tog događaja; i |
| --- | --- | --- |

(a)

pri izračunu svoje kvalificirajuće dobiti ili gubitka, uključiti iznos dobitka ili gubitka povezan sa svom svojom imovinom i obvezama koji je:

i.

jednak razlici između knjigovodstvene vrijednosti imovine ili obveze za potrebe financijskog računovodstva neposredno prije datuma događaja koji je prouzrokovao poreznu prilagodbu („događaj pokretač”) i fer vrijednosti imovine ili obveze neposredno nakon tog događaja; i

| ii. | smanjen (ili povećan) za nekvalificirani dobitak ili gubitak, ako postoji, koji nastaju u vezi s događajem pokretačem; |
| --- | --- |

ii.

smanjen (ili povećan) za nekvalificirani dobitak ili gubitak, ako postoji, koji nastaju u vezi s događajem pokretačem;

| (b) | upotrijebiti fer vrijednost imovine ili obveze za potrebe financijskog računovodstva odmah nakon događaja pokretača za izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka u fiskalnim godinama koje završavaju nakon tog događaja; i |
| --- | --- |

(b)

upotrijebiti fer vrijednost imovine ili obveze za potrebe financijskog računovodstva odmah nakon događaja pokretača za izračun kvalificirajuće dobiti ili gubitka u fiskalnim godinama koje završavaju nakon tog događaja; i

| (c) | uključiti neto ukupan iznos utvrđen u točki (a) u kvalificirajuću dobit ili gubitak sastavnog subjekta na jedan od sljedećih načina:






  i. | neto ukupan iznos uključen je u fiskalnu godinu u kojoj dolazi do događaja pokretača; ili |
| --- | --- | --- |

(c)

uključiti neto ukupan iznos utvrđen u točki (a) u kvalificirajuću dobit ili gubitak sastavnog subjekta na jedan od sljedećih načina:

i.

neto ukupan iznos uključen je u fiskalnu godinu u kojoj dolazi do događaja pokretača; ili

| ii. | iznos jednak neto ukupnom iznosu podijeljenom s pet uključen je u fiskalnu godinu u kojoj dolazi do događaja pokretača i u svaku od četiri fiskalne godine koje slijede neposredno nakon toga, osim ako sastavni subjekt u određenoj fiskalnoj godini unutar tog razdoblja napusti skupinu MNP-ova ili veliku domaću skupinu, u kojem će slučaju preostali iznos u cijelosti biti uključen u tu fiskalnu godinu. |
| --- | --- |

ii.

iznos jednak neto ukupnom iznosu podijeljenom s pet uključen je u fiskalnu godinu u kojoj dolazi do događaja pokretača i u svaku od četiri fiskalne godine koje slijede neposredno nakon toga, osim ako sastavni subjekt u određenoj fiskalnoj godini unutar tog razdoblja napusti skupinu MNP-ova ili veliku domaću skupinu, u kojem će slučaju preostali iznos u cijelosti biti uključen u tu fiskalnu godinu.

Članak 36.

Zajednički pothvati

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „zajednički pothvat” znači subjekt čiji su financijski rezultati prijavljeni u skladu s metodom udjela u konsolidiranim financijskim izvještajima krajnjeg matičnog društva pod uvjetom da krajnje matično društvo izravno ili neizravno drži najmanje 50 % njegova vlasničkog udjela.
  Zajednički pothvat ne uključuje:






  i. | krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koja treba primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti; |
| --- | --- | --- |

(a)

„zajednički pothvat” znači subjekt čiji su financijski rezultati prijavljeni u skladu s metodom udjela u konsolidiranim financijskim izvještajima krajnjeg matičnog društva pod uvjetom da krajnje matično društvo izravno ili neizravno drži najmanje 50 % njegova vlasničkog udjela.

Zajednički pothvat ne uključuje:

i.

krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koja treba primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti;

| ii. | isključeni subjekt kako je definiran u članku 2. stavku 3.; |
| --- | --- |

ii.

isključeni subjekt kako je definiran u članku 2. stavku 3.;

| iii. | subjekt čiji se vlasnički udjeli koje drži skupina MNP-ova ili velika domaća skupina izravno drže putem isključenog subjekta iz članka 2. stavka 3. i koji ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:






  — | posluje isključivo ili gotovo isključivo radi držanja imovine ili ulaganja sredstava u korist svojih ulagatelja; |
| --- | --- | --- |

iii.

subjekt čiji se vlasnički udjeli koje drži skupina MNP-ova ili velika domaća skupina izravno drže putem isključenog subjekta iz članka 2. stavka 3. i koji ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:

—

posluje isključivo ili gotovo isključivo radi držanja imovine ili ulaganja sredstava u korist svojih ulagatelja;

| — | obavlja aktivnosti koje su pomoćne u odnosu na one koje obavlja isključeni subjekt; ili |
| --- | --- |

—

obavlja aktivnosti koje su pomoćne u odnosu na one koje obavlja isključeni subjekt; ili

| — | gotovo sva njegova dobit isključuje se iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkama (b) i (c); |
| --- | --- |

—

gotovo sva njegova dobit isključuje se iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkama (b) i (c);

| iv. | subjekt koji drži skupina MNP-ova ili velika domaća skupina koja se sastoji isključivo od isključenih subjekata; ili |
| --- | --- |

iv.

subjekt koji drži skupina MNP-ova ili velika domaća skupina koja se sastoji isključivo od isključenih subjekata; ili

| v. | povezani subjekt zajedničkog pothvata; |
| --- | --- |

v.

povezani subjekt zajedničkog pothvata;

| (b) | „povezani subjekt zajedničkog pothvata” znači:






  i. | subjekt čija se imovina, obveze, prihodi, rashodi i novčani tokovi konsolidiraju zajedničkim pothvatom u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva ili bi se konsolidirali da je zajednički pothvat bio dužan konsolidirati takvu imovinu, obveze, prihode, rashode i novčane tokove u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

„povezani subjekt zajedničkog pothvata” znači:

i.

subjekt čija se imovina, obveze, prihodi, rashodi i novčani tokovi konsolidiraju zajedničkim pothvatom u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva ili bi se konsolidirali da je zajednički pothvat bio dužan konsolidirati takvu imovinu, obveze, prihode, rashode i novčane tokove u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva; ili

| ii. | stalna poslovna jedinica čiji je glavni subjekt zajednički pothvat ili subjekt iz točke i. U tim se slučajevima stalna poslovna jedinica smatra zasebnim povezanim subjektom zajedničkog pothvata. |
| --- | --- |

ii.

stalna poslovna jedinica čiji je glavni subjekt zajednički pothvat ili subjekt iz točke i. U tim se slučajevima stalna poslovna jedinica smatra zasebnim povezanim subjektom zajedničkog pothvata.

2.   Matično društvo koje drži izravni ili neizravni vlasnički udio u zajedničkom pothvatu ili povezanom subjektu zajedničkog pothvata primjenjuje pravilo o uključivanju dobiti na svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu tog zajedničkog pothvata ili povezanog subjekta zajedničkog pothvata u skladu s člancima od 5. do 10.

3.   Dopunski porez zajedničkog pothvata i njegovih povezanih subjekata (zajedno „skupina zajedničkog pothvata”) izračunava se u skladu s poglavljima od III. do VII. kao da su oni sastavni subjekti zasebne skupine MNP-ova ili velike domaće skupine i da je zajednički pothvat krajnje matično društvo te skupine.

4.   Dopunski porez koji mora platiti skupina zajedničkih pothvata umanjuje se za dodjeljivi udio svakog matičnog društva u dopunskom porezu na temelju stavka 2. svakog člana skupine zajedničkih pothvata koji je obračunan na temelju stavka 3. Sav preostali iznos dopunskog poreza dodaje se ukupnom iznosu dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti u skladu s člankom 14. stavkom 2.

Za potrebe ovog stavka, „dopunski porez koji mora platiti skupina zajedničkih pothvata” znači dodjeljivi udio svakog matičnog društva u dopunskom porezu skupine zajedničkih pothvata.

Članak 37.

Skupine MNP-ova s više matičnih društava

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „skupina MNP-ova ili velika domaća skupina s više matičnih društava” znači dvije skupine ili više njih u kojima krajnja matična društva sklapaju dogovor koji je spojena struktura ili aranžman dvojno uvrštenih poduzeća koji uključuje najmanje jedan subjekt ili stalnu poslovnu jedinicu kombinirane skupine koji se nalaze u jurisdikciji koja se razlikuje od lokacije drugih subjekata kombinirane skupine; |
| --- | --- |

(a)

„skupina MNP-ova ili velika domaća skupina s više matičnih društava” znači dvije skupine ili više njih u kojima krajnja matična društva sklapaju dogovor koji je spojena struktura ili aranžman dvojno uvrštenih poduzeća koji uključuje najmanje jedan subjekt ili stalnu poslovnu jedinicu kombinirane skupine koji se nalaze u jurisdikciji koja se razlikuje od lokacije drugih subjekata kombinirane skupine;

| (b) | „spojena struktura” znači aranžman koji su sklopila dva krajnja matična društva odvojenih skupina ili više njih:






  i. | na temelju kojeg su 50 % ili više vlasničkih udjela u krajnjim matičnim društvima odvojenih skupina, ako su uvršteni, kotirani po jedinstvenoj cijeni i koji su, zbog oblika vlasništva, ograničenja prijenosa ili drugih uvjeta, povezani jedni s drugima te se ne mogu samostalno prenositi niti se njima može neovisno trgovati; i |
| --- | --- | --- |

(b)

„spojena struktura” znači aranžman koji su sklopila dva krajnja matična društva odvojenih skupina ili više njih:

i.

na temelju kojeg su 50 % ili više vlasničkih udjela u krajnjim matičnim društvima odvojenih skupina, ako su uvršteni, kotirani po jedinstvenoj cijeni i koji su, zbog oblika vlasništva, ograničenja prijenosa ili drugih uvjeta, povezani jedni s drugima te se ne mogu samostalno prenositi niti se njima može neovisno trgovati; i

| ii. | na temelju kojeg jedno od krajnjih matičnih društava sastavlja konsolidirane financijske izvještaje u kojima se imovina, obveze, prihodi, rashodi i novčani tokovi svih subjekata dotičnih skupina prikazuju zajedno kao da su jedinstvena gospodarska jedinica i za koje se u okviru regulatornog režima zahtijeva vanjska revizija; |
| --- | --- |

ii.

na temelju kojeg jedno od krajnjih matičnih društava sastavlja konsolidirane financijske izvještaje u kojima se imovina, obveze, prihodi, rashodi i novčani tokovi svih subjekata dotičnih skupina prikazuju zajedno kao da su jedinstvena gospodarska jedinica i za koje se u okviru regulatornog režima zahtijeva vanjska revizija;

| (c) | „aranžman dvojno uvrštenih poduzeća” znači aranžman koji su sklopila dva krajnja matična društva odvojenih skupina ili više njih na temelju kojeg:






  i. | krajnja matična društva pristaju da će svoje poslovanje udružiti samo na temelju ugovora; |
| --- | --- | --- |

(c)

„aranžman dvojno uvrštenih poduzeća” znači aranžman koji su sklopila dva krajnja matična društva odvojenih skupina ili više njih na temelju kojeg:

i.

krajnja matična društva pristaju da će svoje poslovanje udružiti samo na temelju ugovora;

| ii. | krajnja matična društva će na temelju ugovornih aranžmana svojim dioničarima, za dividende i u slučaju likvidacije, izvršiti raspodjele na temelju fiksnog omjera; |
| --- | --- |

ii.

krajnja matična društva će na temelju ugovornih aranžmana svojim dioničarima, za dividende i u slučaju likvidacije, izvršiti raspodjele na temelju fiksnog omjera;

| iii. | aktivnostima krajnjih matičnih društava upravlja se kao jedinstvenom gospodarskom jedinicom u skladu s ugovornim aranžmanima uz zadržavanje njihovih zasebnih pravnih osobnosti; |
| --- | --- |

iii.

aktivnostima krajnjih matičnih društava upravlja se kao jedinstvenom gospodarskom jedinicom u skladu s ugovornim aranžmanima uz zadržavanje njihovih zasebnih pravnih osobnosti;

| iv. | vlasnički udjeli krajnjih matičnih društava koji su obuhvaćeni dogovorom su kotirani, prenose se te se njima samostalno trguje na različitim tržištima kapitala; i |
| --- | --- |

iv.

vlasnički udjeli krajnjih matičnih društava koji su obuhvaćeni dogovorom su kotirani, prenose se te se njima samostalno trguje na različitim tržištima kapitala; i

| v. | krajnja matična društva sastavljaju konsolidirane financijske izvještaje u kojima su imovina, obveze, prihodi, rashodi i novčani tokovi subjekata u svim skupinama prikazani zajedno kao da su jedinstvena gospodarska jedinica, i za koje se u okviru regulatornog režima zahtijeva vanjska revizija. |
| --- | --- |

v.

krajnja matična društva sastavljaju konsolidirane financijske izvještaje u kojima su imovina, obveze, prihodi, rashodi i novčani tokovi subjekata u svim skupinama prikazani zajedno kao da su jedinstvena gospodarska jedinica, i za koje se u okviru regulatornog režima zahtijeva vanjska revizija.

2.   Ako subjekti i sastavni subjekti dviju skupina ili više njih čine dio skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava, subjekti i sastavni subjekti svake skupine smatraju se članovima jedne skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava.

Subjekt, osim isključenog subjekta iz članka 2. stavka 3., smatra se sastavnim subjektom ako ga je skupina MNP-ova ili velika domaća skupina s više matičnih društava konsolidirala na pojedinačnoj osnovi ili ako njegove kontrolirajuće udjele drže subjekti u skupini MNP-ova ili velikoj domaćoj skupini s više matičnih društava.

3.   Konsolidirani financijski izvještaji skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava kombinirani su konsolidirani financijski izvještaji iz definicija spojene strukture ili aranžmana dvojno uvrštenih poduzeća iz stavka 1., sastavljeni u skladu s prihvatljivim standardom financijskog računovodstva koji se smatra računovodstvenim standardom krajnjeg matičnog društva.

4.   Krajnja matična društva odvojenih skupina koja čine skupinu MNP-ova ili veliku domaću skupinu s više matičnih društava krajnja su matična društva skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava.

Pri primjeni ove Direktive u pogledu skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava sva upućivanja na krajnje matično društvo primjenjuju se, prema potrebi, kao da se odnose na više krajnjih matičnih društava.

5.   Matična društva skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava koja se nalaze u određenoj državi članici, uključujući svako krajnje matično društvo, primjenjuju pravilo o uključivanju dobiti u skladu s člancima od 5. do 10. u pogledu njihova dodjeljivog udjela u dopunskom porezu sastavnih subjekata koji podliježu niskoj poreznoj stopi.

6.   Sastavni subjekti skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava koji se nalaze u određenoj državi članici primjenjuju pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti u skladu s člancima 12., 13. i 14., uzimajući u obzir dopunski porez svakog sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi koji je član skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava.

7.   Krajnja matična društva skupine MNP-ova ili velike domaće skupine s više matičnih društava dužna su podnijeti prijavu s informacijama o dopunskom porezu u skladu s člankom 44., osim ako odrede jedan subjekt za podnošenje prijave u smislu članka 44. stavka 3. točke (b). Ta prijava uključuje informacije o svakoj skupini koja čini skupinu MNP-ova ili veliku domaću skupinu s više matičnih društava.

POGLAVLJE VII.

REŽIMI POREZNE NEUTRALNOSTI I RASPODJELE

Članak 38.

Krajnje matično društvo koje je provodni subjekt

1.   Kvalificirajuća dobit provodnog subjekta koji je krajnje matično društvo umanjuje se, za određenu fiskalnu godinu, za iznos kvalificirajuće dobiti pripisive nositelju vlasničkog udjela („nositelj vlasništva”) u provodnom subjektu, pod uvjetom:

| (a) | da nositelj vlasništva podliježe porezu na tu dobit tijekom poreznog razdoblja koje završava u roku od 12 mjeseci nakon završetka te fiskalne godine po nominalnoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili viša od nje; ili |
| --- | --- |

(a)

da nositelj vlasništva podliježe porezu na tu dobit tijekom poreznog razdoblja koje završava u roku od 12 mjeseci nakon završetka te fiskalne godine po nominalnoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili viša od nje; ili

| (b) | da se razumno može očekivati da je agregirani iznos prilagođenih obuhvaćenih poreza krajnjeg matičnog društva i poreza koje je nositelj vlasništva platio na takvu dobit u roku od 12 mjeseci nakon završetka te fiskalne godine jednak iznosu koji je jednak toj dobiti pomnoženoj s minimalnom poreznom stopom ili veći od tog iznosa. |
| --- | --- |

(b)

da se razumno može očekivati da je agregirani iznos prilagođenih obuhvaćenih poreza krajnjeg matičnog društva i poreza koje je nositelj vlasništva platio na takvu dobit u roku od 12 mjeseci nakon završetka te fiskalne godine jednak iznosu koji je jednak toj dobiti pomnoženoj s minimalnom poreznom stopom ili veći od tog iznosa.

2.   Kvalificirajuća dobit provodnog subjekta koji je krajnje matično društvo također se umanjuje, za određenu fiskalnu godinu, za iznos kvalificirajuće dobiti koji se dodjeljuje nositelju vlasništva u provodnom subjektu pod uvjetom da je nositelj vlasništva:

| (a) | fizička osoba koja je porezni rezident u jurisdikciji u kojoj se nalazi krajnje matično društvo i koja drži vlasničke udjele kojima stječe pravo na 5 % dobiti i imovine krajnjeg matičnog društva ili manje od toga; ili |
| --- | --- |

(a)

fizička osoba koja je porezni rezident u jurisdikciji u kojoj se nalazi krajnje matično društvo i koja drži vlasničke udjele kojima stječe pravo na 5 % dobiti i imovine krajnjeg matičnog društva ili manje od toga; ili

| (b) | državno tijelo, međunarodna organizacija, neprofitna organizacija ili mirovinski fond koji su porezni rezidenti u jurisdikciji u kojoj se nalazi krajnje matično društvo i drže vlasničke udjele kojima stječu pravo na 5 % dobiti i imovine krajnjeg matičnog društva ili manje od toga. |
| --- | --- |

(b)

državno tijelo, međunarodna organizacija, neprofitna organizacija ili mirovinski fond koji su porezni rezidenti u jurisdikciji u kojoj se nalazi krajnje matično društvo i drže vlasničke udjele kojima stječu pravo na 5 % dobiti i imovine krajnjeg matičnog društva ili manje od toga.

3.   Kvalificirajući gubitak provodnog subjekta koji je krajnje matično društvo također se umanjuje, za određenu fiskalnu godinu, za iznos kvalificirajućeg gubitka pripisivog nositelju vlasništva u provodnom subjektu.

Prvi podstavak ne primjenjuje se u mjeri u kojoj nositelju vlasništva nije dopuštena upotreba takvog gubitka za izračun svoje oporezive dobiti.

4.   Obuhvaćeni porezi provodnog subjekta koji je krajnje matično društvo umanjuju se razmjerno iznosu kvalificirajuće dobiti umanjene u skladu sa stavcima 1. i 2.

5.   Stavci od 1.do 4. primjenjuju se na stalnu poslovnu jedinicu preko koje provodni subjekt koji je krajnje matično društvo u cijelosti ili djelomično obavlja svoje poslovanje ili preko koje se u cijelosti ili djelomično obavlja poslovanje porezno transparentnog subjekta pod uvjetom da je vlasnički udio krajnjeg matičnog društva u tom porezno transparentnom subjektu izravan ili preko lanca porezno transparentnih subjekata.

Članak 39.

Krajnje matično društvo koje podliježe režimu odbitka dividende

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „režim odbitka dividende” znači porezni režim u kojem se primjenjuje jedinstvena razina oporezivanja dobiti vlasnika subjekta odbitkom ili isključivanjem dobiti raspodijeljene vlasnicima iz dobiti subjekta ili oslobođenjem zadruge od oporezivanja; |
| --- | --- |

(a)

„režim odbitka dividende” znači porezni režim u kojem se primjenjuje jedinstvena razina oporezivanja dobiti vlasnika subjekta odbitkom ili isključivanjem dobiti raspodijeljene vlasnicima iz dobiti subjekta ili oslobođenjem zadruge od oporezivanja;

| (b) | „dividenda koja se može odbiti” u odnosu na sastavni subjekt koji podliježe režimu odbitka dividende znači:






  i. | raspodjela dobiti nositelju vlasničkog udjela u sastavnom subjektu koja se može odbiti od oporezive dobiti sastavnog subjekta u skladu s pravom jurisdikcije u kojoj se nalazi; ili |
| --- | --- | --- |

(b)

„dividenda koja se može odbiti” u odnosu na sastavni subjekt koji podliježe režimu odbitka dividende znači:

i.

raspodjela dobiti nositelju vlasničkog udjela u sastavnom subjektu koja se može odbiti od oporezive dobiti sastavnog subjekta u skladu s pravom jurisdikcije u kojoj se nalazi; ili

| ii. | raspodjela dividende u korist članova zadruge; i |
| --- | --- |

ii.

raspodjela dividende u korist članova zadruge; i

| (c) | „zadruga” znači subjekt koji zajedno stavlja na tržište ili kupuje robu ili usluge u ime svojih članova i koji podliježe poreznom režimu u jurisdikciji u kojoj se nalazi kojim se osigurava porezna neutralnost u pogledu robe ili usluga koje njegovi članovi prodaju ili kupuju putem zadruge. |
| --- | --- |

(c)

„zadruga” znači subjekt koji zajedno stavlja na tržište ili kupuje robu ili usluge u ime svojih članova i koji podliježe poreznom režimu u jurisdikciji u kojoj se nalazi kojim se osigurava porezna neutralnost u pogledu robe ili usluga koje njegovi članovi prodaju ili kupuju putem zadruge.

2.   Krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koje podliježe režimu odbitka dividende za određenu fiskalnu godinu umanjuje svoju kvalificirajuću dobit, do nule, za iznos koji je raspodijeljen kao dividenda koja se može odbiti u roku od 12 mjeseci nakon završetka te fiskalne godine, pod uvjetom:

| (a) | da dividenda podliježe oporezivanju kod primatelja tijekom poreznog razdoblja koje završava u roku od 12 mjeseci nakon završetka fiskalne godine po nominalnoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili viša od nje; ili |
| --- | --- |

(a)

da dividenda podliježe oporezivanju kod primatelja tijekom poreznog razdoblja koje završava u roku od 12 mjeseci nakon završetka fiskalne godine po nominalnoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili viša od nje; ili

| (b) | da se razumno može očekivati da je agregirani iznos prilagođenih obuhvaćenih poreza i poreza krajnjeg matičnog društva koje primatelj plaća na takvu dividendu jednak toj dobiti pomnoženoj s minimalnom poreznom stopom ili veći od nje. |
| --- | --- |

(b)

da se razumno može očekivati da je agregirani iznos prilagođenih obuhvaćenih poreza i poreza krajnjeg matičnog društva koje primatelj plaća na takvu dividendu jednak toj dobiti pomnoženoj s minimalnom poreznom stopom ili veći od nje.

3.   Krajnje matično društvo skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koje podliježe režimu odbitka dividende za određenu fiskalnu godinu isto tako umanjuje svoju kvalificirajuću dobit, do nule, za iznos koji raspodjeljuje kao dividendu koja se može odbiti, u roku od 12 mjeseci nakon završetka te fiskalne godine, pod uvjetom da je primatelj:

| (a) | fizička osoba i da je primljena dividenda raspodjela dobiti u korist članova zadruge za opskrbu; |
| --- | --- |

(a)

fizička osoba i da je primljena dividenda raspodjela dobiti u korist članova zadruge za opskrbu;

| (b) | fizička osoba koja je porezni rezident u istoj jurisdikciji u kojoj se nalazi krajnje matično društvo i koja drži vlasničke udjele kojima stječe pravo na 5 % dobiti i imovine krajnjeg matičnog društva ili manje od toga; ili |
| --- | --- |

(b)

fizička osoba koja je porezni rezident u istoj jurisdikciji u kojoj se nalazi krajnje matično društvo i koja drži vlasničke udjele kojima stječe pravo na 5 % dobiti i imovine krajnjeg matičnog društva ili manje od toga; ili

| (c) | državno tijelo, međunarodna organizacija, neprofitna organizacija ili mirovinski fond, osim subjekta za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja koji su porezni rezidenti u jurisdikciji u kojoj se nalazi krajnje matično društvo. |
| --- | --- |

(c)

državno tijelo, međunarodna organizacija, neprofitna organizacija ili mirovinski fond, osim subjekta za pružanje usluga u području mirovinskog osiguranja koji su porezni rezidenti u jurisdikciji u kojoj se nalazi krajnje matično društvo.

4.   Obuhvaćeni porezi krajnjeg matičnog društva, osim poreza za koje je dopušten odbitak dividende, umanjuju se razmjerno iznosu kvalificirajuće dobiti umanjene u skladu sa stavcima 2. i 3.

5.   Ako krajnje matično društvo ima vlasnički udio u drugom sastavnom subjektu koji podliježe režimu odbitka dividende, izravno ili preko lanca takvih sastavnih subjekata, stavci 2., 3, i 4. primjenjuju se na bilo koji drugi sastavni subjekt koji se nalazi u jurisdikciji krajnjeg matičnog društva i koji podliježe režimu odbitka dividende, u mjeri u kojoj krajnje matično društvo dalje raspodjeljuje njegovu kvalificirajuću dobit primateljima koji ispunjavaju uvjete iz stavaka 2. i 3.

6.   Za potrebe stavka 2. dividenda u korist članova koju raspodjeljuje zadruga za opskrbu smatra se podložnom porezu kod primatelja u mjeri u kojoj se takvom dividendom umanjuju rashodi ili troškovi koji se mogu odbiti pri izračunu oporezive dobiti ili gubitka primatelja.

Članak 40.

Prihvatljivi sustavi poreza na raspodjelu

1.   Sastavni subjekt koji podnosi prijavu može za sebe ili u odnosu na drugi sastavni subjekt koji podliježe prihvatljivom sustavu poreza na raspodjelu odlučiti uključiti iznos utvrđen kao pretpostavljeni porez na raspodjelu u prilagođene obuhvaćene poreze sastavnog subjekta za određenu fiskalnu godinu, u skladu sa stavkom 2.

Odluka se donosi jednom godišnje u skladu s člankom 45. stavkom 2. i primjenjuje se na sve sastavne subjekte koji se nalaze u određenoj jurisdikciji.

2.   Iznos pretpostavljenog poreza na raspodjelu niži je od sljedećih iznosa:

| (a) | iznosa prilagođenih obuhvaćenih poreza potrebnog za povećanje efektivne porezne stope izračunane u skladu s člankom 27. stavkom 2. za određenu jurisdikciju za fiskalnu godinu do minimalne porezne stope; ili |
| --- | --- |

(a)

iznosa prilagođenih obuhvaćenih poreza potrebnog za povećanje efektivne porezne stope izračunane u skladu s člankom 27. stavkom 2. za određenu jurisdikciju za fiskalnu godinu do minimalne porezne stope; ili

| (b) | iznosa poreza koji bi bio plaćen da su sastavni subjekti koji se nalaze u određenoj jurisdikciji tijekom te fiskalne godine raspodijelili svu svoju dobit koja podliježe prihvatljivom sustavu poreza na raspodjelu. |
| --- | --- |

(b)

iznosa poreza koji bi bio plaćen da su sastavni subjekti koji se nalaze u određenoj jurisdikciji tijekom te fiskalne godine raspodijelili svu svoju dobit koja podliježe prihvatljivom sustavu poreza na raspodjelu.

3.   U slučaju da je donesena odluka u skladu sa stavkom 1., za svaku fiskalnu godinu u kojoj se primjenjuje takva odluka uspostavlja se račun za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu. Iznos pretpostavljenog poreza na raspodjelu utvrđenog u skladu sa stavkom 2 za određenu jurisdikciju dodaje se računu za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu za fiskalnu godinu u kojoj je uspostavljen.

Na kraju svake sljedeće fiskalne godine, nepodmireni iznos na računima za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu utvrđenog za prethodne fiskalne godine umanjuje se kronološkim redom, do nule, za poreze koje su platili sastavni subjekti tijekom fiskalne godine za stvarne ili pretpostavljene raspodjele.

Sav iznos na računima za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu koji preostane nakon primjene drugog podstavka umanjuje se, do nule, za iznos jednak neto kvalificirajućem gubitku određene jurisdikcije pomnoženom s minimalnom poreznom stopom.

4.   Sav iznos neto kvalificirajućeg gubitka pomnožen s minimalnom poreznom stopom koji preostane nakon primjene stavka 3. trećeg podstavka za određenu jurisdikciju prenosi se u sljedeće fiskalne godine te se njime umanjuje sav iznos koji preostane na računu za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu nakon primjene stavka 3.

5.   Nepodmireni iznos, ako postoji, na računu za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu posljednjeg dana četvrte fiskalne godine nakon fiskalne godine za koju je takav račun uspostavljen, tretira se kao umanjenje prilagođenih obuhvaćenih poreza koji su za tu fiskalnu godinu prethodno utvrđeni. Efektivna porezna stopa i dopunski porez za tu fiskalnu godinu ponovno se izračunavaju, u skladu s člankom 29. stavkom 1.

6.   Porezi plaćeni u određenoj fiskalnoj godini za stvarne ili pretpostavljene raspodjele ne uključuju se u prilagođene obuhvaćene poreze u mjeri u kojoj se njima umanjuje račun za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu u skladu sa stavcima 3. i 4.

7.   Ako sastavni subjekt koji podliježe odluci iz stavka 1. napusti skupinu MNP-ova ili veliku domaću skupinu ili se gotovo sva njegova imovina prenese na osobu koja nije sastavni subjekt iste skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koja se nalazi u istoj jurisdikciji, svi nepodmireni iznosi na računu za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu u prethodnim fiskalnim godinama u kojima je takav račun uspostavljen tretiraju se kao umanjenje prilagođenih obuhvaćenih poreza za svaku od tih fiskalnih godina u skladu s člankom 29. stavkom 1.

Svaki dospjeli iznos daljnjeg dopunskog poreza množi se sa sljedećim omjerom kako bi se odredio daljnji dopunski porez koji treba platiti za tu jurisdikciju:

Formula

pri čemu:

| (a) | kvalificirajuća dobit sastavnog subjekta utvrđuje se u skladu s poglavljem III. za svaku fiskalnu godinu u kojoj postoji nepodmireni iznos na računu za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu u određenoj jurisdikciji; i |
| --- | --- |

(a)

kvalificirajuća dobit sastavnog subjekta utvrđuje se u skladu s poglavljem III. za svaku fiskalnu godinu u kojoj postoji nepodmireni iznos na računu za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu u određenoj jurisdikciji; i

| (b) | neto kvalificirajuća dobit za određenu jurisdikciju utvrđuje se u skladu s člankom 26. stavkom 2. za svaku fiskalnu godinu u kojoj postoji nepodmireni iznos na računu za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu u toj jurisdikciji. |
| --- | --- |

(b)

neto kvalificirajuća dobit za određenu jurisdikciju utvrđuje se u skladu s člankom 26. stavkom 2. za svaku fiskalnu godinu u kojoj postoji nepodmireni iznos na računu za ponovni obračun pretpostavljenog poreza na raspodjelu u toj jurisdikciji.

Članak 41.

Određivanje efektivne porezne stope i dopunskog poreza investicijskog subjekta

1.   Ako je sastavni subjekt skupine MNP-ova ili velike domaće skupine investicijski subjekt koji nije porezno transparentan subjekt i koji nije donio odluku u skladu s člancima 42. i 43., efektivna porezna stopa tog investicijskog subjekta izračunava se odvojeno od efektivne porezne stope jurisdikcije u kojoj se nalazi.

2.   Efektivna porezna stopa investicijskog subjekta iz stavka 1. jednaka je njegovim prilagođenim obuhvaćenim porezima podijeljenima s iznosom koji je jednak dodjeljivom udjelu skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u kvalificirajućoj dobiti ili gubitku tog investicijskog subjekta.

Ako se više investicijskih subjekata nalazi u određenoj jurisdikciji, njihova efektivna porezna stopa izračunava se kombiniranjem njihovih prilagođenih obuhvaćenih poreza i dodjeljivih udjela skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u njihovoj kvalificirajućoj dobiti ili gubitku.

3.   Prilagođeni obuhvaćeni porezi investicijskog subjekta iz stavka 1. prilagođeni su obuhvaćeni porezi pripisivi dodjeljivom udjelu skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u kvalificirajućoj dobiti investicijskog subjekta i obuhvaćeni porezi dodijeljeni investicijskom subjektu u skladu s člankom 24. Prilagođeni obuhvaćeni porezi investicijskog subjekta ne uključuju obuhvaćene poreze koje je investicijski subjekt obračunao i koji su pripisivi dobiti koja nije dio dodjeljivog udjela skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u dobiti investicijskog subjekta.

4.   Dopunski porez investicijskog subjekta iz stavka 1. jest iznos koji je jednak postotku dopunskog poreza investicijskog subjekta pomnoženom s iznosom koji je jednak razlici između dodjeljivog udjela skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u kvalificirajućoj dobiti investicijskog subjekta i sadržajnog isključivanja dobiti izračunanog za investicijski subjekt.

Postotak dopunskog poreza investicijskog subjekta pozitivan je iznos jednak razlici između minimalne porezne stope i efektivne porezne stope tog investicijskog subjekta.

Ako se više investicijskih subjekata nalazi u određenoj jurisdikciji, njihova efektivna porezna stopa izračunava se kombiniranjem njihovih iznosa sadržajnog isključivanja dobiti i dodjeljivog udjela skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u njihovoj kvalificirajućoj dobiti ili gubitku.

Sadržajno isključivanje dobiti investicijskog subjekta utvrđuje se u skladu s člankom 28. stavcima od 1. do 7. Prihvatljivi troškovi plaća prihvatljivih zaposlenika i prihvatljiva materijalna imovina koji se uzimaju u obzir za takav investicijski subjekt umanjuju se razmjerno dodjeljivom udjelu skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u kvalificirajućoj dobiti investicijskog subjekta podijeljenom s ukupnom kvalificirajućom dobiti takvog investicijskog subjekta.

5.   Za potrebe ovog članka, dodjeljivi udio skupine MNP-ova ili velike domaće skupine u kvalificirajućoj dobiti ili gubitku investicijskog subjekta utvrđuje se u skladu s člankom 9., uzimajući u obzir samo udjele koji ne podliježu odluci u skladu s člankom 42. ili 43.

Članak 42.

Odluka da se investicijski subjekt tretira kao porezno transparentni subjekt

1.   Za potrebe ovog članka „investicijski subjekt za pružanje usluga u području osiguranja” znači subjekt koji bi odgovarao definiciji investicijskog fonda iz članka 3. točke (31.) ili subjekta za ulaganja u nekretnine iz članka 3. točke (32.) da nije osnovan u vezi s obvezama na temelju ugovora o osiguranju ili o rentnom osiguranju i da nije u cijelosti u vlasništvu subjekta koji, u jurisdikciji u kojoj se nalazi, podliježe propisima kao osiguravajuće društvo.

2.   Prema odluci sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, sastavni subjekt koji je investicijski subjekt ili investicijski subjekt za pružanje usluga u području osiguranja može se tretirati kao porezno transparentni subjekt ako sastavni subjekt – vlasnik podliježe oporezivanju u jurisdikciji u kojoj se nalazi u skladu s režimom temeljenim na fer tržišnoj vrijednosti ili sličnim režimom na temelju godišnjih promjena fer vrijednosti njegovih vlasničkih udjela u tom subjektu i ako je porezna stopa na takvu dobit, primjenjiva na sastavni subjekt – vlasnika, jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili viša od nje.

3.   Sastavni subjekt koji neizravno ima vlasnički udio u investicijskom subjektu ili u investicijskom subjektu za pružanje usluga u području osiguranja preko izravnog vlasničkog udjela u drugom investicijskom subjektu ili investicijskom subjektu za pružanje usluga u području osiguranja smatra se obveznikom poreza u skladu s režimom temeljenim na fer tržišnoj vrijednosti ili sličnim režimom u pogledu svojeg neizravnog vlasničkog udjela u prvonavedenom subjektu ili investicijskom subjektu za pružanje usluga u području osiguranja ako podliježe režimu temeljenom na fer tržišnoj vrijednosti ili sličnom režimu u pogledu svojeg izravnog vlasničkog udjela u drugonavedenom subjektu ili investicijskom subjektu za pružanje usluga u području osiguranja.

4.   Odluka iz stavka 2. ovog članka donosi se u skladu s člankom 45. stavkom 1.

Ako se odluka opozove, dobitak ili gubitak od prodaje imovine ili obveze koju drži investicijski subjekt ili investicijski subjekt za pružanje usluga u području osiguranja određuje se na temelju fer tržišne vrijednosti imovine ili obveze prvog dana u godini u kojoj je odluka opozvana.

Članak 43.

Odluka o primjeni metode oporezive raspodjele

1.   Prema odluci sastavnog subjekta koji podnosi prijavu, sastavni subjekt – vlasnik investicijskog subjekta može primijeniti metodu oporezive raspodjele u odnosu na njegov vlasnički udio u investicijskom subjektu, pod uvjetom da sastavni subjekt – vlasnik nije investicijski subjekt i da se razumno može očekivati da će podlijegati porezu na raspodjele koje dodjeljuje investicijski subjekt po poreznoj stopi koja je jednaka minimalnoj poreznoj stopi ili je viša od nje.

2.   Primjenom metode oporezive raspodjele, raspodjele i pretpostavljene raspodjele kvalificirajuće dobiti investicijskog subjekta uključuju se u kvalificirajuću dobit sastavnog subjekta – vlasnika koji je primio raspodjelu, pod uvjetom da nije investicijski subjekt.

Iznos obuhvaćenih poreza investicijskog subjekta koji se može odbiti od porezne obveze sastavnog subjekta – vlasnika koja proizlazi iz raspodjele investicijskog subjekta uključuje se u kvalificirajuću dobit i prilagođene obuhvaćene poreze sastavnog subjekta – vlasnika koji je primio raspodjelu.

Udio sastavnog subjekta – vlasnika u neraspodijeljenoj neto kvalificirajućoj dobiti investicijskog subjekta iz stavka 3. ostvarenoj u trećoj godini koja prethodi fiskalnoj godini („ogledna godina”) tretira se kao kvalificirajuća dobit tog investicijskog subjekta za fiskalnu godinu. Iznos jednak takvoj kvalificirajućoj dobiti pomnoženoj s minimalnom poreznom stopom tretira se kao dopunski porez sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi za fiskalnu godinu za potrebe poglavlja II.

Kvalificirajuća dobit ili gubitak investicijskog subjekta i prilagođeni obuhvaćeni porezi koji su pripisivi takvoj dobiti za fiskalnu godinu isključuju se iz izračuna efektivne porezne stope u skladu s poglavljem V. i člankom 41. stavcima od 1. do 4. osim iznosa obuhvaćenih poreza iz drugog podstavka ovog članka.

3.   Neraspodijeljena neto kvalificirajuća dobit investicijskog subjekta za oglednu godinu jednaka je iznosu kvalificirajuće dobiti tog investicijskog subjekta za oglednu godinu umanjene, do nule, za:

| (a) | obuhvaćene poreze investicijskog subjekta; |
| --- | --- |

(a)

obuhvaćene poreze investicijskog subjekta;

| (b) | raspodjele i pretpostavljene raspodjele dioničarima koji nisu investicijski subjekti tijekom razdoblja koje počinje prvog dana treće godine koja prethodi fiskalnoj godini i završava posljednjeg dana izvještajne fiskalne godine tijekom koje se imalo vlasništvo nad vlasničkim udjelom („ogledno razdoblje”); |
| --- | --- |

(b)

raspodjele i pretpostavljene raspodjele dioničarima koji nisu investicijski subjekti tijekom razdoblja koje počinje prvog dana treće godine koja prethodi fiskalnoj godini i završava posljednjeg dana izvještajne fiskalne godine tijekom koje se imalo vlasništvo nad vlasničkim udjelom („ogledno razdoblje”);

| (c) | kvalificirajuće gubitke nastale tijekom oglednog razdoblja; i |
| --- | --- |

(c)

kvalificirajuće gubitke nastale tijekom oglednog razdoblja; i

| (d) | bilo koji preostali iznos kvalificirajućih gubitaka kojim se još nije umanjila neraspodijeljena neto kvalificirajuća dobit tog investicijskog subjekta za prethodnu oglednu godinu odnosno prijenos gubitka od ulaganja. |
| --- | --- |

(d)

bilo koji preostali iznos kvalificirajućih gubitaka kojim se još nije umanjila neraspodijeljena neto kvalificirajuća dobit tog investicijskog subjekta za prethodnu oglednu godinu odnosno prijenos gubitka od ulaganja.

Neraspodijeljena neto kvalificirajuća dobit investicijskog subjekta ne umanjuje se za raspodjele ili pretpostavljene raspodjele kojima se već umanjila neraspodijeljena neto kvalificirajuća dobit tog investicijskog subjekta za prethodnu oglednu godinu primjenom prvog podstavka točke (b).

Neraspodijeljena neto kvalificirajuća dobit investicijskog subjekta ne umanjuje se za iznos kvalificirajućih gubitaka kojima se već umanjila neraspodijeljena neto kvalificirajuća dobit tog investicijskog subjekta za prethodnu oglednu godinu primjenom prvog podstavka točke (c).

4.   Za potrebe ovog članka pretpostavljena raspodjela nastaje ako se izravni ili neizravni vlasnički udio u investicijskom subjektu prenese na subjekt koji ne pripada skupini MNP-ova ili velikoj domaćoj skupini i koji je jednak udjelu neraspodijeljene neto kvalificirajuće dobiti koja je pripisiva takvom vlasničkom udjelu na datum takvog prijenosa, koji se utvrđuje bez obzira na pretpostavljenu raspodjelu.

5.   Odluka iz stavka 1. ovog članka donosi se u skladu s člankom 45. stavkom 1.

Ako se odluka opozove, udio sastavnog subjekta – vlasnika u neraspodijeljenoj neto kvalificirajućoj dobiti investicijskog subjekta za oglednu godinu na kraju fiskalne godine koja prethodi fiskalnoj godini u kojoj je odluka opozvana tretira se kao kvalificirajuća dobit investicijskog subjekta za fiskalnu godinu. Iznos jednak takvoj kvalificirajućoj dobiti pomnoženoj s minimalnom poreznom stopom tretira se kao dopunski porez sastavnog subjekta koji podliježe niskoj poreznoj stopi za fiskalnu godinu za potrebe poglavlja II.

POGLAVLJE VIII.

ADMINISTRATIVNE ODREDBE

Članak 44.

Obveze podnošenja prijave

1.   Za potrebe ovog članka primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „imenovani lokalni subjekt” znači sastavni subjekt skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji se nalazi u određenoj državi članici i koji su drugi sastavni subjekti skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji se nalaze u istoj državi članici imenovali za podnošenje prijave s informacijama o dopunskom porezu ili obavješćivanje u skladu s ovim člankom u njihovo ime; |
| --- | --- |

(a)

„imenovani lokalni subjekt” znači sastavni subjekt skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji se nalazi u određenoj državi članici i koji su drugi sastavni subjekti skupine MNP-ova ili velike domaće skupine koji se nalaze u istoj državi članici imenovali za podnošenje prijave s informacijama o dopunskom porezu ili obavješćivanje u skladu s ovim člankom u njihovo ime;

| (b) | „sporazum između kvalificiranih nadležnih tijela” znači bilateralni ili multilateralni sporazum ili dogovor između dvaju ili više nadležnih tijela kojim se predviđa automatska razmjena godišnjih prijava s informacijama o dopunskom porezu. |
| --- | --- |

(b)

„sporazum između kvalificiranih nadležnih tijela” znači bilateralni ili multilateralni sporazum ili dogovor između dvaju ili više nadležnih tijela kojim se predviđa automatska razmjena godišnjih prijava s informacijama o dopunskom porezu.

2.   Sastavni subjekt koji se nalazi u određenoj državi članici podnosi prijavu s informacijama o dopunskom porezu svojoj poreznoj upravi u skladu sa stavkom 5.

Takvu prijavu može podnijeti imenovani lokalni subjekt u ime sastavnog subjekta.

3.   Odstupajući od stavka 2., sastavni subjekt nije obvezan podnijeti prijavu s informacijama o dopunskom porezu svojoj poreznoj upravi ako je takvu prijavu, u skladu sa zahtjevima iz stavka 5.:

| (a) | podnijelo krajnje matično društvo koje se nalazi u jurisdikciji koja, za izvještajnu fiskalnu godinu, ima važeći sporazum između kvalificiranih nadležnih tijela s državom članicom u kojoj se nalazi sastavni subjekt; ili |
| --- | --- |

(a)

podnijelo krajnje matično društvo koje se nalazi u jurisdikciji koja, za izvještajnu fiskalnu godinu, ima važeći sporazum između kvalificiranih nadležnih tijela s državom članicom u kojoj se nalazi sastavni subjekt; ili

| (b) | podnio subjekt imenovan za podnošenje prijave koji se nalazi u jurisdikciji koja, za izvještajnu fiskalnu godinu, ima važeći sporazum između kvalificiranih nadležnih tijela s državom članicom u kojoj se nalazi sastavni subjekt. |
| --- | --- |

(b)

podnio subjekt imenovan za podnošenje prijave koji se nalazi u jurisdikciji koja, za izvještajnu fiskalnu godinu, ima važeći sporazum između kvalificiranih nadležnih tijela s državom članicom u kojoj se nalazi sastavni subjekt.

4.   Ako se primjenjuje stavak 3., sastavni subjekt koji se nalazi u državi članici, ili imenovani lokalni subjekt u njegovo ime, obavješćuje svoju poreznu upravu o identitetu subjekta koji podnosi prijavu s informacijama o dopunskom porezu te o jurisdikciji u kojoj se nalazi.

5.   Prijava s informacijama o dopunskom porezu podnosi se putem standardnog obrasca i uključuje sljedeće informacije u pogledu skupine MNP-ova ili velike domaće skupine:

| (a) | identifikaciju sastavnih subjekata, uključujući njihove porezne identifikacijske brojeve, ako postoje, jurisdikciju u kojoj se nalaze i njihov status u skladu s pravilima ove Direktive; |
| --- | --- |

(a)

identifikaciju sastavnih subjekata, uključujući njihove porezne identifikacijske brojeve, ako postoje, jurisdikciju u kojoj se nalaze i njihov status u skladu s pravilima ove Direktive;

| (b) | informacije o cjelokupnoj korporativnoj strukturi skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, uključujući kontrolirajuće udjele u sastavnim subjektima koje drže drugi sastavni subjekti; |
| --- | --- |

(b)

informacije o cjelokupnoj korporativnoj strukturi skupine MNP-ova ili velike domaće skupine, uključujući kontrolirajuće udjele u sastavnim subjektima koje drže drugi sastavni subjekti;

| (c) | informacije koje su nužne za izračun:






  i. | efektivne porezne stope za svaku jurisdikciju i dopunskog poreza svakog sastavnog subjekta; |
| --- | --- | --- |

(c)

informacije koje su nužne za izračun:

i.

efektivne porezne stope za svaku jurisdikciju i dopunskog poreza svakog sastavnog subjekta;

| ii. | dopunskog poreza člana skupine zajedničkih pothvata; |
| --- | --- |

ii.

dopunskog poreza člana skupine zajedničkih pothvata;

| iii. | raspodjele dopunskog poreza u skladu s pravilom o uključivanju dobiti i iznosa dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti koje se dodjeljuju svakoj jurisdikciji; i |
| --- | --- |

iii.

raspodjele dopunskog poreza u skladu s pravilom o uključivanju dobiti i iznosa dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti koje se dodjeljuju svakoj jurisdikciji; i

| (d) | evidenciju donesenih odluka u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(d)

evidenciju donesenih odluka u skladu s ovom Direktivom.

6.   Odstupajući od stavka 5., ako se sastavni subjekt nalazi u određenoj državi članici, a njegovo krajnje matično društvo nalazi se u jurisdikciji treće zemlje koja primjenjuje pravila koja su ocijenjena jednakovrijednima pravilima ove Direktive u skladu s člankom 52., sastavni subjekt ili imenovani lokalni subjekt podnosi prijavu s informacijama o dopunskom porezu koja sadržava sljedeće informacije:

| (a) | sve informacije koje su potrebne za primjenu članka 8., uključujući:






  i. | identifikaciju svih sastavnih subjekata u kojima matično društvo u djelomičnom vlasništvu koje se nalazi u određenoj državi članici drži, izravno ili neizravno, vlasnički udio u bilo kojem trenutku fiskalne godine te strukturu takvih vlasničkih udjela; |
| --- | --- | --- |

(a)

sve informacije koje su potrebne za primjenu članka 8., uključujući:

i.

identifikaciju svih sastavnih subjekata u kojima matično društvo u djelomičnom vlasništvu koje se nalazi u određenoj državi članici drži, izravno ili neizravno, vlasnički udio u bilo kojem trenutku fiskalne godine te strukturu takvih vlasničkih udjela;

| ii. | sve informacije potrebne za izračun efektivne porezne stope jurisdikcija u kojima matično društvo u djelomičnom vlasništvu koje se nalazi u državi članici drži vlasničke udjele u sastavnim subjektima utvrđenima u točki i. i dospjeli dopunski porez; i |
| --- | --- |

ii.

sve informacije potrebne za izračun efektivne porezne stope jurisdikcija u kojima matično društvo u djelomičnom vlasništvu koje se nalazi u državi članici drži vlasničke udjele u sastavnim subjektima utvrđenima u točki i. i dospjeli dopunski porez; i

| iii. | sve informacije koje su u tu svrhu relevantne u skladu s člankom 9., 10. ili 11.; |
| --- | --- |

iii.

sve informacije koje su u tu svrhu relevantne u skladu s člankom 9., 10. ili 11.;

| (b) | sve informacije potrebne za primjenu članka 13., uključujući:






  i. | identifikaciju svih sastavnih subjekata koji se nalaze u jurisdikciji krajnjeg matičnog društva i strukturu tih vlasničkih udjela; |
| --- | --- | --- |

(b)

sve informacije potrebne za primjenu članka 13., uključujući:

i.

identifikaciju svih sastavnih subjekata koji se nalaze u jurisdikciji krajnjeg matičnog društva i strukturu tih vlasničkih udjela;

| ii. | sve informacije koje su potrebne za izračun efektivne porezne stope u jurisdikciji krajnjeg matičnog društva i njegova dospjelog dopunskog poreza; i |
| --- | --- |

ii.

sve informacije koje su potrebne za izračun efektivne porezne stope u jurisdikciji krajnjeg matičnog društva i njegova dospjelog dopunskog poreza; i

| iii. | sve informacije potrebne za dodjelu takvog dopunskog poreza na temelju formule za dodjelu na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti iz članka 14.; |
| --- | --- |

iii.

sve informacije potrebne za dodjelu takvog dopunskog poreza na temelju formule za dodjelu na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti iz članka 14.;

| (c) | sve informacije koje su potrebne za primjenu kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza od strane svake država članica koja je u skladu s člankom 11. odlučila primjenjivati takav dopunski porez. |
| --- | --- |

(c)

sve informacije koje su potrebne za primjenu kvalificiranog domaćeg dopunskog poreza od strane svake država članica koja je u skladu s člankom 11. odlučila primjenjivati takav dopunski porez.

7.   Prijava s informacijama o dopunskom porezu iz stavaka 5. i 6. i sve relevantne obavijesti podnose se poreznoj upravi države članice u kojoj se nalazi sastavni subjekt najkasnije 15 mjeseci nakon posljednjeg dana izvještajne fiskalne godine.

Članak 45.

Odluke

1.   Odluke iz članka 2. stavka 3. drugog podstavka, članka 16. stavaka 3., članka 16. stavka 6. i članka 16. stavka 9. i članka 42. i 43. vrijede pet godina, počevši od godine u kojoj je odluka donesena. Odluka se automatski obnavlja, osim u slučaju da sastavni subjekt koji podnosi prijavu opozove odluku na kraju petogodišnjeg razdoblja. Opoziv odluke vrijedi pet godina, počevši od kraja godine u kojoj je odluka opozvana.

2.   Odluke iz članka 16. stavka 7., članka 22. stavka 1. točke (b), članka 25. stavka 1., članka 28. stavka 2., članka 30. stavka 1. i članka 40. stavka 1. vrijede godinu dana. Odluka se automatski obnavlja, osim u slučaju da sastavni subjekt koji podnosi prijavu opozove odluku na kraju godine.

3.   Odluke iz članka 2. stavka 3. drugog podstavka, članka 16. stavka 3., članka 16. stavka 6., članka 16. stavka 7. i članka 16. stavka 9., članka 22. stavka 1. točke (b), članka 25. stavka 1., članka 28. stavka 2., članka 30. stavka 1., članka 40. stavka 1., članaka 42. i 43. se dostavlja poreznoj upravi države članice u kojoj se nalazi sastavni subjekt koji podnosi prijavu.

Članak 46.

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive, uključujući ona koja se odnose na obvezu sastavnog subjekta da podnese i plati svoj udio dopunskog poreza ili da ima dodatni novčani porezni rashod te poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

POGLAVLJE IX.

PRIJELAZNA PRAVILA

Članak 47.

Porezni tretman odgođene porezne imovine, odgođenih poreznih obveza i prenesene imovine tijekom prijelaznog razdoblja

1.   Za potrebe ovog članka „prijelazna godina” za određenu jurisdikciju, znači prva fiskalna godina u kojoj je skupina MNP-ova ili velika domaća skupina u vezi s tom jurisdikcijom obuhvaćena područjem primjene ove Direktive.

2.   Pri utvrđivanju efektivne porezne stope za određenu jurisdikciju u prijelaznoj godini i za svaku sljedeću fiskalnu godinu skupina MNP-ova ili velika domaća skupina uzima u obzir svu odgođenu poreznu imovinu i odgođene porezne obveze koje se uzimaju u obzir ili objavljuju u računovodstvenoj dokumentaciji svih sastavnih subjekata u određenoj jurisdikciji za danu prijelaznu godinu.

Odgođena porezna imovina i odgođene porezne obveze uzimaju se u obzir po stopi nižoj od minimalne porezne stope i primjenjive domaće porezne stope. Međutim, odgođena porezna imovina koja je zabilježena po poreznoj stopi nižoj od minimalne porezne stope može se uzeti u obzir po minimalnoj poreznoj stopi ako porezni obveznik može dokazati da je odgođena porezna imovina pripisiva kvalificirajućem gubitku.

Učinak prilagodbe vrednovanja ili prilagodbe računovodstvenog priznavanja u pogledu odgođene porezne imovine ne uzima se u obzir.

3.   Odgođena porezna imovina koja proizlazi iz stavki isključenih iz izračuna kvalificirajuće dobiti ili gubitka u skladu s poglavljem III. isključuje se iz izračuna iz stavka 2. ako je takva odgođena porezna imovina nastala u transakciji koja se odvija nakon 30. studenoga 2021.

4.   U slučaju prijenosa imovine između sastavnih subjekata nakon 30. studenoga 2021. i prije početka prijelazne godine, osnova u stečenoj imovini, osim dionica, temelji se na knjigovodstvenoj vrijednosti prenesene imovine sastavnog subjekta koji je prenositelj pri prodaji, pri čemu se odgođena porezna imovina i obveze utvrđuju na toj osnovi.

Članak 48.

Pomoć u prijelaznom razdoblju za sadržajno isključivanje dobiti

1.   Za potrebe primjene članka 28. stavka 3. vrijednost od 5 % za svaku se fiskalnu godinu koja počinje od 31. prosinca sljedećih kalendarskih godina zamjenjuje vrijednostima navedenima u sljedećoj tablici:

| 2023. | 10 % |
| --- | --- |
| 2024. | 9,8 % |
| 2025. | 9,6 % |
| 2026. | 9,4 % |
| 2027. | 9,2 % |
| 2028. | 9,0 % |
| 2029. | 8,2 % |
| 2030. | 7,4 % |
| 2031. | 6,6 % |
| 2032. | 5,8 % |

2023.

10 %

2024.

9,8 %

2025.

9,6 %

2026.

9,4 %

2027.

9,2 %

2028.

9,0 %

2029.

8,2 %

2030.

7,4 %

2031.

6,6 %

2032.

5,8 %

2.   Za potrebe primjene članka 28. stavka 4. vrijednost od 5 % za svaku se fiskalnu godinu koja počinje od 31. prosinca sljedećih kalendarskih godina zamjenjuje vrijednostima navedenima u sljedećoj tablici:

| 2023. | 8 % |
| --- | --- |
| 2024. | 7,8 % |
| 2025. | 7,6 % |
| 2026. | 7,4 % |
| 2027. | 7,2 % |
| 2028. | 7,0 % |
| 2029. | 6,6 % |
| 2030. | 6,2 % |
| 2031. | 5,8 % |
| 2032. | 5,4 % |

2023.

8 %

2024.

7,8 %

2025.

7,6 %

2026.

7,4 %

2027.

7,2 %

2028.

7,0 %

2029.

6,6 %

2030.

6,2 %

2031.

5,8 %

2032.

5,4 %

Članak 49.

Početna faza isključivanja skupina MNP-ova i velikih domaćih skupina iz pravila o uključivanju dobiti i pravila o prenisko oporezivanoj dobiti

1.   Dopunski porez koji plaća krajnje matično društvo koje se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 5. stavkom 2. ili posredničko matično društvo koje se nalazi u državi članici u skladu s člankom 7. stavkom 2. ako je krajnje matično društvo isključeni subjekt, smanjuje se na nulu:

| (a) | u prvih pet godina početne faze međunarodne aktivnosti skupine MNP-ova neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V.; |
| --- | --- |

(a)

u prvih pet godina početne faze međunarodne aktivnosti skupine MNP-ova neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V.;

| (b) | u prvih pet godina, počevši od prvog dana fiskalne godine u kojoj je velika domaća skupina prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive. |
| --- | --- |

(b)

u prvih pet godina, počevši od prvog dana fiskalne godine u kojoj je velika domaća skupina prvi put obuhvaćena područjem primjene ove Direktive.

2.   Ako se krajnje matično društvo skupine MNP-ova nalazi u jurisdikciji treće zemlje, dopunski porez koji plaća sastavni subjekt koji se nalazi u određenoj državi članici u skladu s člankom 14. stavkom 2. smanjuje se na nulu u prvih pet godina početne faze međunarodne aktivnosti te skupine MNP-ova, neovisno o zahtjevima utvrđenima u poglavlju V.

3.   Smatra se da je skupina MNP-ova u početnoj fazi svoje međunarodne aktivnosti ako, za fiskalnu godinu:

| (a) | ima sastavne subjekte u najviše šest jurisdikcija; i |
| --- | --- |

(a)

ima sastavne subjekte u najviše šest jurisdikcija; i

| (b) | zbroj neto knjigovodstvene vrijednosti materijalne imovine svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u svim jurisdikcijama osim referentne jurisdikcije ne premašuje 50 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

zbroj neto knjigovodstvene vrijednosti materijalne imovine svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u svim jurisdikcijama osim referentne jurisdikcije ne premašuje 50 000 000 EUR.

Za potrebe prvog podstavka točke (b), „referentna jurisdikcija” znači jurisdikcija u kojoj sastavni subjekti skupine MNP-ova imaju najveću ukupnu vrijednost materijalne imovine u fiskalnoj godini u kojoj je skupina MNP-ova prvotno obuhvaćena područjem primjene ove Direktive. Ukupna vrijednost materijalne imovine u određenoj jurisdikciji zbroj je neto knjigovodstvenih vrijednosti sve materijalne imovine svih sastavnih subjekata skupine MNP-ova koji se nalaze u toj jurisdikciji.

4.   Razdoblje od pet godina iz stavka 1. točke (a) i stavka 2. počinje od početka fiskalne godine u kojoj je skupina MNP-ova prvotno obuhvaćena područjem primjene ove Direktive.

Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu petogodišnje razdoblje iz stavka 1. točke (a) počinje 31. prosinca 2023.

Za skupine MNP-ova koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu petogodišnje razdoblje iz stavka 2. počinje 31. prosinca 2024.

Za velike domaće skupine koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive u trenutku njezina stupanja na snagu petogodišnje razdoblje iz stavka 1. točke (b) počinje 31. prosinca 2023.

5.   Subjekt imenovan za podnošenje prijave iz članka 44. obavješćuje poreznu upravu države članice u kojoj se nalazi o početku početne faze međunarodne aktivnosti skupine MNP-ova.

Članak 50.

Odluka o odgođenoj primjeni pravila o uključivanju dobiti i pravila o prenisko oporezivanoj dobiti

1.   Odstupajući od članaka od 5. do 14., države članice u kojima se nalazi najviše dvanaest krajnjih matičnih društava skupina koje su obuhvaćene područjem primjene ove Direktive mogu odlučiti da za šest uzastopnih fiskalnih godina koje počinju od 31. prosinca 2023. neće primjenjivati pravilo o uključivanju dobiti i pravilo o prenisko oporezivanoj dobiti. Države članice koje donesu takvu odluku o tome obavješćuju Komisiju do 31. prosinca 2023.

2.   Ako se krajnje matično društvo skupine MNP-ova nalazi u državi članici koja je donijela odluku na temelju stavka 1. ovog članka, države članice, osim one u kojoj se nalazi krajnje matično društvo, osiguravaju da sastavni subjekti te skupine MNP-ova, u državi članici u kojoj se nalaze, podliježu iznosu dopunskog poreza na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti dodijeljenom toj državi članici za fiskalne godine koje počinju od 31. prosinca 2023. u skladu s člankom 14.

Krajnje matično društvo iz prvog podstavka imenuje subjekt imenovan za podnošenje prijave u državi članici koja nije država članica u kojoj se nalazi krajnje matično društvo, ili, ako skupina MNP-ova nema sastavni subjekt u drugoj državi članici, u jurisdikciji treće zemlje koja, za izvještajnu fiskalnu godinu, ima važeći sporazum između kvalificiranih nadležnih tijela s državom članicom u kojoj se nalazi krajnje matično društvo.

U tom slučaju, subjekt imenovan za podnošenje prijave podnosi prijavu s informacijama o dopunskom porezu u skladu sa zahtjevima navedenima u članku 44. stavku 5. Sastavni subjekti koji se nalaze u državi članici koja je donijela odluku na temelju stavka 1. ovog članka subjektu imenovanom za podnošenje prijave dostavljaju informacije potrebne za usklađivanje s člankom 44. stavkom 5. i izuzimaju se od obveze podnošenja prijave iz članka 44. stavka 2.

3.   Smatra se da je postotak na temelju pravila o prenisko oporezivanoj dobiti utvrđen za državu članicu koja je donijela odluku na temelju stavka 1. za fiskalnu godinu jednak nuli.

Članak 51.

Pomoć u prijelaznom razdoblju za obveze podnošenja prijave

Neovisno o članku 44. stavku 7., prijava s informacijama o dopunskom porezu i obavijesti iz članka 44. podnose se poreznoj upravi država članica najkasnije 18 mjeseci nakon posljednjeg dana izvještajne fiskalne godine koja je prijelazna godina iz članka 47.

POGLAVLJE X.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 52.

Procjena jednakovrijednosti

1.   Pravni okvir proveden u domaćem pravu jurisdikcije treće zemlje smatra se jednakovrijednim kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti iz poglavlja II. i ne tretira se kao režim oporezivanja kontroliranog inozemnog društava ako ispunjava sljedeće uvjete:

| (a) | njime se provodi skup pravila u skladu s kojima matično društvo skupine MNP-ova izračunava i plaća svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu u odnosu na sastavne subjekte skupine MNP-ova koji podliježu niskoj poreznoj stopi; |
| --- | --- |

(a)

njime se provodi skup pravila u skladu s kojima matično društvo skupine MNP-ova izračunava i plaća svoj dodjeljivi udio u dopunskom porezu u odnosu na sastavne subjekte skupine MNP-ova koji podliježu niskoj poreznoj stopi;

| (b) | njime se utvrđuje minimalna efektivna porezna stopa od najmanje 15 % ispod koje se sastavni subjekt smatra subjektom koji podliježe niskoj poreznoj stopi; |
| --- | --- |

(b)

njime se utvrđuje minimalna efektivna porezna stopa od najmanje 15 % ispod koje se sastavni subjekt smatra subjektom koji podliježe niskoj poreznoj stopi;

| (c) | za potrebe izračuna minimalne efektivne porezne stope, njime se omogućuje samo kombiniranje dobiti subjekata koji se nalaze u istoj jurisdikciji; i |
| --- | --- |

(c)

za potrebe izračuna minimalne efektivne porezne stope, njime se omogućuje samo kombiniranje dobiti subjekata koji se nalaze u istoj jurisdikciji; i

| (d) | za potrebe izračuna dopunskog poreza na temelju jednakovrijednog kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti, njime se predviđa olakšica za sav dopunski porez koji je plaćen u određenoj državi članici primjenom kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti i za svaki kvalificirani domaći dopunski porez utvrđen u ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(d)

za potrebe izračuna dopunskog poreza na temelju jednakovrijednog kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti, njime se predviđa olakšica za sav dopunski porez koji je plaćen u određenoj državi članici primjenom kvalificiranog pravila o uključivanju dobiti i za svaki kvalificirani domaći dopunski porez utvrđen u ovoj Direktivi.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 53., kako bi utvrdila popis jurisdikcija trećih zemalja koje su u svoje domaće pravo provele pravni okvir koji se smatra jednakovrijednim kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti u sukladnosti s uvjetima iz stavka 1. ovog članka te ažurirati taj popis slijedom naknadne procjene pravnog okvira koji jurisdikcija treće zemlje primjenjuje u svojem domaćem pravu.

Članak 53.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 52. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od 23. prosinca 2022.

3.   Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz članka 52. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga priopćuje Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 52. stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnese nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.

Članak 54.

Obavješćivanje Europskog parlamenta

Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, o bilo kojem prigovoru u vezi s njima i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća.

Članak 55.

Bilateralni sporazum o pojednostavnjenim obvezama izvješćivanja

Unija može sklapati sporazume s jurisdikcijama trećih zemalja čiji su pravni okviri procijenjeni kao jednakovrijedni kvalificiranom pravilu o uključivanju dobiti u skladu s člankom 52. u cilju dogovaranja okvira za pojednostavnjenje postupaka izvješćivanja utvrđenih u članku 44. stavku 6.

Članak 56.

Prenošenje

Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s ovom Direktivom do 31. prosinca 2023. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih mjera.

Primjenjuju te mjere u odnosu na fiskalne godine koje počinju od 31. prosinca 2023.

Međutim, uz iznimku dogovora iz članka 50. stavka 2., one primjenjuju mjere potrebne radi usklađivanja s člancima 12., 13. i 14. u odnosu na fiskalne godine koje počinju od 31. prosinca 2024.

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

Članak 57.

Preispitivanje provedbe prvog stupa koje provodi Komisija

Komisija do 30. lipnja 2023. podnosi izvješće Vijeću u kojem se procjenjuje stanje provedbe prvog stupa Izjave o rješenju s dva stupa za prevladavanje poreznih izazova koji proizlaze iz digitalizacije gospodarstva dogovorene u sklopu Uključivog okvira OECD-a/skupine G-20 o BEPS-u 8. listopada 2021. te, prema potrebi, podnosi zakonodavni prijedlog za rješavanje tih poreznih izazova u nedostatku provedbe rješenja prvog stupa.

Članak 58.

Stupanje na snagu

Ova Direktiva stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 59.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

M. BEK

---

(1)  
  SL C 290, 29.7.2022., str.52.

1

(2)  Mišljenje od 19. svibnja 2022. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

3

(4)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (SL L 146, 3.6.2016., str. 8.).

4

(5)  
  SL L 123, 12.5.2016, str. 1.

5

(6)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

6

(7)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

7

(8)  Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (SL L 243, 11.9.2002., str. 1.).

8

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/59 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/59

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/2524

od 12. prosinca 2022.

o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Vijeće je 15. lipnja 2018. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o raspodjeli carinskih kvota uvrštenih u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 15. lipnja 2018. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o raspodjeli carinskih kvota uvrštenih u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.

| (2) | Pregovori s Novim Zelandom su zaključeni i 20. prosinca 2021. parafiran je Sporazum između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije („Sporazum”). |
| --- | --- |

(2)

Pregovori s Novim Zelandom su zaključeni i 20. prosinca 2021. parafiran je Sporazum između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije („Sporazum”).

| (3) | Sporazum je potpisan u ime Unije 20. srpnja 2022., podložno njegovu kasnijem sklapanju, u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2022/781 (2). |
| --- | --- |

(3)

Sporazum je potpisan u ime Unije 20. srpnja 2022., podložno njegovu kasnijem sklapanju, u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2022/781 (2).

| (4) | Sporazum bi trebalo odobriti, |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sporazum između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije odobrava se u ime Unije (3).

Članak 2.

Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 5. stavku 1. Sporazuma (4).

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. NEKULA

---

(1)  Suglasnost od 22. studenoga 2022. (još nije objavljena u Službenom listu).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2022/781 od 16. svibnja 2022. o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (SL L 140, 19.5.2022., str. 1.).

2

(3)  Vidjeti stranicu 61.. ovoga Službenog lista.

3

(4)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.

4

Službenom listu Europske unije

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/61

---

SPORAZUM IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I NOVOG ZELANDA NA TEMELJU ČLANKA XXVIII. OPĆEG SPORAZUMA O CARINAMA I TRGOVINI (GATT) IZ 1994. O IZMJENI KONCESIJA ZA SVE CARINSKE KVOTE UVRŠTENE U RASPORED EU-A CLXXV. ZBOG POVLAČENJA UJEDINJENE KRALJEVINE IZ EUROPSKE UNIJE

EUROPSKA UNIJA,

dalje u tekstu „Unija”,

i

NOVI ZELAND,

dalje u tekstu zajednički „stranke”,

UZIMAJUĆI U OBZIR pregovore koji su provedeni u okviru članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u vezi s predloženom izmjenom koncesija za carinske kvote uvrštene u tarifni raspored Europske unije CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, kako je priopćeno članicama WTO-a u dokumentu G/SECRET/42/Add.2,

IMAJUĆI NA UMU da je pristup koji je primijenjen u ovom slučaju u skladu s jedinstvenim okolnostima koje proizlaze iz povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije;

SPORAZUMJELI SU SE KAKO SLIJEDI:

Članak 1.

Ciljevi

Ne dovodeći u pitanje buduće pregovore na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994. i isključivo za potrebe povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, cilj je ovog Sporazuma postići dogovor o izmjeni koncesija za carinske kvote i kvantitativnih obveza Unije koje iz toga proizlaze, a koje više ne uključuju Ujedinjenu Kraljevinu, u pogledu carinskih kvota za koje Novi Zeland ima prava pregovaranja ili savjetovanja na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994.

Članak 2.

Pristup koji treba primijeniti na količine carinskih kvota u ovom slučaju

Unija i Novi Zeland razumiju da će pristup koji treba primijeniti na te količine carinskih kvota WTO-a u jedinstvenim okolnostima povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije biti takav da kvantitativne obveze iz rasporeda u obliku carinskih kvota WTO-a koje je preuzela Unija, zajedno s odgovarajućim carinskim kvotama WTO-a koje je preuzela Ujedinjena Kraljevina nakon izlaska iz Unije, neće premašiti količine za te kvote utvrđene u tarifnom rasporedu Unije (EU-28).

Članak 3.

Carinske kvote Unije koje više ne uključuju Ujedinjenu Kraljevinu

1.   Za carinske kvote navedene u nastavku Novi Zeland i Unija suglasni su sa sljedećim promjenama obveza iz rasporeda:

| (a) | carinska kvota 006 (meso od životinja vrste goveda visoke kvalitete, svježe, rashlađeno ili smrznuto): količina Unije u okviru te kvote Novog Zelanda prilagođava se na 1 102 tona; |
| --- | --- |

(a)

carinska kvota 006 (meso od životinja vrste goveda visoke kvalitete, svježe, rashlađeno ili smrznuto): količina Unije u okviru te kvote Novog Zelanda prilagođava se na 1 102 tona;

| (b) | carinska kvota 020 (ovčje meso): količina Unije u okviru te kvote Novog Zelanda prilagođava se na 125 769 tona; |
| --- | --- |

(b)

carinska kvota 020 (ovčje meso): količina Unije u okviru te kvote Novog Zelanda prilagođava se na 125 769 tona;

| (c) | carinska kvota 030 (obrano mlijeko u prahu): količina Unije u okviru te kvote erga omnes prilagođava se na 62 917 tona. |
| --- | --- |

(c)

carinska kvota 030 (obrano mlijeko u prahu): količina Unije u okviru te kvote erga omnes prilagođava se na 62 917 tona.

2.   Za carinske kvote navedene u nastavku Novi Zeland i Unija suglasni su s navedenim promjenama obveza iz rasporeda kako bi se olakšalo iskorištavanje nekih carinskih kvota:

| (a) | carinska kvota 011 (meso od životinja vrste goveda, smrznuto; jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda, smrznuti): Unija ad valorem dio carine unutar kvote smanjuje s 20 % na 15 %; |
| --- | --- |

(a)

carinska kvota 011 (meso od životinja vrste goveda, smrznuto; jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda, smrznuti): Unija ad valorem dio carine unutar kvote smanjuje s 20 % na 15 %;

| (b) | carinska kvota 032 (maslac): Unija uklanja posebne specifikacije proizvoda koje se primjenjuju u okviru te carinske kvote i usklađuje specifikacije proizvoda s definicijom maslaca iz kombinirane nomenklature te proširuje prihvatljivost na cijelu oznaku HS 0405 10; osim toga, Unija stavlja izvan snage obvezu kontrole iz članka 51. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/761, koja se odnosi na masu proizvoda i udio masti u proizvodima uvezenima u okviru te carinske kvote; |
| --- | --- |

(b)

carinska kvota 032 (maslac): Unija uklanja posebne specifikacije proizvoda koje se primjenjuju u okviru te carinske kvote i usklađuje specifikacije proizvoda s definicijom maslaca iz kombinirane nomenklature te proširuje prihvatljivost na cijelu oznaku HS 0405 10; osim toga, Unija stavlja izvan snage obvezu kontrole iz članka 51. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2020/761, koja se odnosi na masu proizvoda i udio masti u proizvodima uvezenima u okviru te carinske kvote;

| (c) | carinska kvota 040 (cijeli sir cheddar): Unija uklanja posebne specifikacije proizvoda koje se primjenjuju u okviru te carinske kvote i proširuje prihvatljivost za iskorištavanje te carinske kvote na cijelu oznaku KN 0406 90 21. |
| --- | --- |

(c)

carinska kvota 040 (cijeli sir cheddar): Unija uklanja posebne specifikacije proizvoda koje se primjenjuju u okviru te carinske kvote i proširuje prihvatljivost za iskorištavanje te carinske kvote na cijelu oznaku KN 0406 90 21.

3.   Za ostale carinske kvote za koje Novi Zeland ima prava pregovaranja ili savjetovanja na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994., Novi Zeland suglasan je s predloženim obvezama u okviru carinskih kvota navedenima u dokumentu G/SECRET/42/Add.2, koje je Unija preuzela nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine, podložno prilagodbama koje proizlaze iz članka 4.

Članak 4.

Pregovori Unije u skladu s člankom XXVIII. GATT-a iz 1994. koji su u tijeku

1.   Stranke uzimaju u obzir da Unija, zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije kako je priopćeno članicama WTO-a, i dalje vodi pregovore i savjetovanja s drugim članicama WTO-a koje imaju prava pregovaranja ili savjetovanja na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994.

2.   Kao rezultat tih pregovora i savjetovanja Unija može razmotriti promjenu udjela i količina ili drugih uvjeta utvrđenih u članku 3. ili u dokumentu G/SECRET/42/Add.2. U slučaju takve promjene u vezi s postojećom obvezom Unije u pogledu carinske kvote iz članka 3. za koju Novi Zeland ima pravo pregovaranja ili savjetovanja, Unija je prije takve promjene dužna savjetovati se s Novim Zelandom radi dogovaranja obostrano zadovoljavajućeg rješenja, ne dovodeći u pitanje prava svake stranke na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994.

Članak 5.

Završne odredbe

1.   Ovaj Sporazum stupa na snagu sljedećeg dana od dana na koji stranke jedna drugu obavijeste da je svaka od njih dovršila potrebne pravne postupke.

2.   Ovaj dogovor čini međunarodni sporazum između Unije i Novog Zelanda, među ostalim za potrebe članka XXVIII. stavka 3. točaka (a) i (b) GATT-a iz 1994.

3.   Ovaj je Sporazum sastavljen u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, irskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

U POTVRDU TOGA niže potpisani opunomoćenici, propisno ovlašteni u tu svrhu, potpisali su ovaj Sporazum.

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/63

---

Obavijest o datumu stupanja na snagu izmjene priloga 10-A i 10-B Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Koreje

Izmjena priloga 10-A i 10-B Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i Republike Koreje (1), potpisanom u Bruxellesu 6. listopada 2010., stupa na snagu 1. siječnja 2023.

1

---

(1)  
  SL L 127, 14.5.2011., str. 6.

1

---

UREDBE

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/64 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/64

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2022/2525

od 21. prosinca 2022.

o provedbi Uredbe (EU) 2016/44 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2016/44 od 18. siječnja 2016. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 204/2011 (1), a posebno njezin članak 21. stavak 6.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 18. siječnja 2016. donijelo Uredbu (EU) 2016/44. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 18. siječnja 2016. donijelo Uredbu (EU) 2016/44.

| (2) | Slijedom presude Općeg suda u predmetu T-627/20 (2) trebalo bi izbrisati unos za jednog subjekta uvrštenog na popis. |
| --- | --- |

(2)

Slijedom presude Općeg suda u predmetu T-627/20 (2) trebalo bi izbrisati unos za jednog subjekta uvrštenog na popis.

| (3) | Prilog III. Uredbi (EU) 2016/44 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Prilog III. Uredbi (EU) 2016/44 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog III. Uredbi (EU) 2016/44 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

M. BEK

---

(1)  
  SL L 12, 19.1.2016., str. 1.

1

(2)  Presuda Općeg suda od 28. rujna 2022., Libyan African Investment Company (Laico)/Vijeće, T-627/20.

2

---

PRILOG

U Prilogu III. Uredbi (EU) 2016/44 (Popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata ili tijela iz članka 6. stavka 2.), dijelu B. (Subjekti), briše se sljedeći unos:

| „1. | Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alternativno ime: LAICO)”. |
| --- | --- |

„1.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alternativno ime: LAICO)”.

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/66

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2526

оd 23. rujna 2022.

o izmjeni Uredbe (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu privremenog skladištenja otpadne žive u tekućem obliku

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 (1), a posebno njezin članak 13. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Člankom 11. Uredbe (EU) 2017/852 utvrđeno je da se živa i živini spojevi, u čistom obliku ili u smjesama i koji potječu iz četiriju velikih izvora navedenih u tom članku, smatraju otpadom u smislu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) koji je namijenjen konačnom zbrinjavanju. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 11. Uredbe (EU) 2017/852 utvrđeno je da se živa i živini spojevi, u čistom obliku ili u smjesama i koji potječu iz četiriju velikih izvora navedenih u tom članku, smatraju otpadom u smislu Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) koji je namijenjen konačnom zbrinjavanju.

| (2) | Člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EU) 2017/852 zahtijeva se da otpadna živa, uključujući otpad koji su proizvela četiri predmetna velika izvora, prije konačnog zbrinjavanja bude podvrgnuta posebnim postupcima obrade, tj. pretvorbi i, ako se namjerava trajno odložiti u nadzemnim objektima, pretvorbi i solidifikaciji. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 13. stavkom 3. Uredbe (EU) 2017/852 zahtijeva se da otpadna živa, uključujući otpad koji su proizvela četiri predmetna velika izvora, prije konačnog zbrinjavanja bude podvrgnuta posebnim postupcima obrade, tj. pretvorbi i, ako se namjerava trajno odložiti u nadzemnim objektima, pretvorbi i solidifikaciji.

| (3) | Člankom 13. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/852 omogućuje se, odstupajući od članka 5. stavka 3. točke (a) Direktive Vijeća 1999/31/EZ (3), da se otpadna živa u tekućem obliku do pretvorbe i solidifikacije privremeno skladišti na namjenskim i opremljenim odlagalištima do 31. prosinca 2022., u skladu sa zahtjevima o zaštiti okoliša i zdravlja ljudi utvrđenima u Direktivi 1999/31/EZ. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 13. stavkom 1. Uredbe (EU) 2017/852 omogućuje se, odstupajući od članka 5. stavka 3. točke (a) Direktive Vijeća 1999/31/EZ (3), da se otpadna živa u tekućem obliku do pretvorbe i solidifikacije privremeno skladišti na namjenskim i opremljenim odlagalištima do 31. prosinca 2022., u skladu sa zahtjevima o zaštiti okoliša i zdravlja ljudi utvrđenima u Direktivi 1999/31/EZ.

| (4) | Informacije koje su države članice dostavile u svibnju 2022. upućivale su na to da je više od 2 000 tona tekuće otpadne žive ostalo u privremenom skladištenju u Uniji te da je za pretvorbu i solidifikaciju tog otpada potrebno više vremena. Smatra se da je produljenje razdoblja dopuštenog za takvo skladištenje do 31. prosinca 2025. potrebno kako bi se osiguralo da se privremeno skladištenje na odlagalištima nastavi u skladu s primjenjivim zahtjevima utvrđenima u Direktivi 1999/31/EZ. |
| --- | --- |

(4)

Informacije koje su države članice dostavile u svibnju 2022. upućivale su na to da je više od 2 000 tona tekuće otpadne žive ostalo u privremenom skladištenju u Uniji te da je za pretvorbu i solidifikaciju tog otpada potrebno više vremena. Smatra se da je produljenje razdoblja dopuštenog za takvo skladištenje do 31. prosinca 2025. potrebno kako bi se osiguralo da se privremeno skladištenje na odlagalištima nastavi u skladu s primjenjivim zahtjevima utvrđenima u Direktivi 1999/31/EZ.

| (5) | Uredbu (EU) 2017/852 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EU) 2017/852 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

U članku 13. stavku 1. Uredbe (EU) 2017/852 drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Odstupanje navedeno u prvom podstavku prestaje se primjenjivati od 1. siječnja 2026.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. rujna 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 137, 24.5.2017., str. 1.

1

(2)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.).

3

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/68 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/68

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2527

оd 17. listopada 2022.

o stavljanju izvan snage Delegirane uredbe (EU) br. 807/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i uvođenju prijelaznih odredbi

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (1), a posebno njezin članak 2. stavak 3., članak 14. stavak 5., članak 16. stavak 5., članak 19. stavak 8., članak 22. stavak 3., članak 28. stavke 10. i 11., članak 29. stavak 6., članak 30. stavak 8., članak 33. stavak 4., članak 34. stavak 5., članak 35. stavak 10., članak 36. stavak 5., članak 45. stavak 6., članak 47. stavak 6. i članak 89.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027.

| (2) | Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su vrste intervencija za ruralni razvoj. Stoga se njome stavlja izvan snage Uredba (EU) br. 1305/2013 s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su vrste intervencija za ruralni razvoj. Stoga se njome stavlja izvan snage Uredba (EU) br. 1305/2013 s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (3) | U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (3) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 807/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (3) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 807/2014 (4).

| (4) | Radi jasnoće i pravne sigurnosti Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 807/2014 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 154. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2115 trebala bi se nastaviti primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 do 31. prosinca 2025. i na rashode koji su nastali korisnicima, a koje je agencija za plaćanja platila u okviru tih programa ruralnog razvoja do 31. prosinca 2025. |
| --- | --- |

(4)

Radi jasnoće i pravne sigurnosti Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 807/2014 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 154. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2115 trebala bi se nastaviti primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 do 31. prosinca 2025. i na rashode koji su nastali korisnicima, a koje je agencija za plaćanja platila u okviru tih programa ruralnog razvoja do 31. prosinca 2025.

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Stavljanje izvan snage i prijelazne odredbe

Delegirana Uredba (EU) br. 807/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 do 31. prosinca 2025. i na rashode koji su nastali korisnicima, a koje je agencija za plaćanja platila u okviru tih programa ruralnog razvoja do 31. prosinca 2025.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. listopada 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 od 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) (SL L 20, 31.1.2022., str. 52.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 807/2014 оd 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i uvođenju prijelaznih odredbi (SL L 227, 31.7.2014., str. 1.).

4

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/70 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/70

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2528

оd 17. listopada 2022.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2017/891 i o stavljanju izvan snage delegiranih uredaba (EU) br. 611/2014, (EU) 2015/1366 i (EU) 2016/1149 koje se primjenjuju na programe potpore u određenim poljoprivrednim sektorima

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 30., članak 37. točku (a) podtočke i., ii., iii. i vi., točke (b), (c), i (d) i točku (e) podtočku i., članak 53., članak 56. stavak 1., članak 223. stavak 2. te članak 231. stavak 1.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (2), a posebno njezin članak 62. stavak 1., članak 63. stavak 4, članak 64. stavak 6. i članak 106. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027.

| (2) | Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su sve vrste intervencija u određenim poljoprivrednim sektorima iz Uredbe (EU) br. 1308/2013. Stoga se Uredbom (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (4) brišu odredbe o potpori u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina, sektoru voća i povrća, sektoru vina, sektoru pčelarstva i sektoru hmelja utvrđene u Uredbi (EU) br. 1308/2013 s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su sve vrste intervencija u određenim poljoprivrednim sektorima iz Uredbe (EU) br. 1308/2013. Stoga se Uredbom (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (4) brišu odredbe o potpori u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina, sektoru voća i povrća, sektoru vina, sektoru pčelarstva i sektoru hmelja utvrđene u Uredbi (EU) br. 1308/2013 s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (3) | U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (5) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u delegiranim uredbama (EU) br. 611/2014 (6), (EU) 2015/1366 (7), (EU) 2016/1149 (8) i (EU) 2017/891 (9). |
| --- | --- |

(3)

U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (5) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u delegiranim uredbama (EU) br. 611/2014 (6), (EU) 2015/1366 (7), (EU) 2016/1149 (8) i (EU) 2017/891 (9).

| (4) | Delegirane uredbe (EU) 2015/1366, (EU) 2016/1149 i (EU) 2017/891 sadržavaju određene odredbe povezane s provjerama, kontrolama, kaznama ili specifikacijom operativnog događaja za potporu u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva i sektoru vina koje su donesene na temelju Uredbe (EU) br. 1306/2013. |
| --- | --- |

(4)

Delegirane uredbe (EU) 2015/1366, (EU) 2016/1149 i (EU) 2017/891 sadržavaju određene odredbe povezane s provjerama, kontrolama, kaznama ili specifikacijom operativnog događaja za potporu u sektoru voća i povrća, sektoru pčelarstva i sektoru vina koje su donesene na temelju Uredbe (EU) br. 1306/2013.

| (5) | Uredbom (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća (10) utvrđuju se pravila o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i stavlja izvan snage Uredba (EU) br. 1306/2013. U skladu s pristupom uvedenim Uredbom (EU) 2021/2115 za ostvarivanje ciljeva Unije tom se uredbom državama članicama omogućuje i veća fleksibilnost, posebno u pogledu provjera i kontrola koje treba provesti i kazni koje treba izreći. |
| --- | --- |

(5)

Uredbom (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća (10) utvrđuju se pravila o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i stavlja izvan snage Uredba (EU) br. 1306/2013. U skladu s pristupom uvedenim Uredbom (EU) 2021/2115 za ostvarivanje ciljeva Unije tom se uredbom državama članicama omogućuje i veća fleksibilnost, posebno u pogledu provjera i kontrola koje treba provesti i kazni koje treba izreći.

| (6) | Stoga bi relevantne članke Delegirane uredbe (EU) 2017/891 i relevantne priloge toj uredbi trebalo izbrisati s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 4. i stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2117 i u skladu s člankom 104. stavkom 1. točkom (a) podtočkama ii. i iii. Uredbe (EU) 2021/2116 trebali bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru voća i povrća te u pogledu operativnih programa koji se nastavljaju provoditi do svojeg kraja, uključujući operativne programe koje su države članice odobrile 2022. u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 i Delegiranom uredbom (EU) 2017/891 prije 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(6)

Stoga bi relevantne članke Delegirane uredbe (EU) 2017/891 i relevantne priloge toj uredbi trebalo izbrisati s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 4. i stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2117 i u skladu s člankom 104. stavkom 1. točkom (a) podtočkama ii. i iii. Uredbe (EU) 2021/2116 trebali bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru voća i povrća te u pogledu operativnih programa koji se nastavljaju provoditi do svojeg kraja, uključujući operativne programe koje su države članice odobrile 2022. u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 i Delegiranom uredbom (EU) 2017/891 prije 1. siječnja 2023.

| (7) | Delegirane uredbe (EU) br. 611/2014 i (EU) 2015/1366 stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2117 trebale bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina odnosno u sektoru pčelarstva. |
| --- | --- |

(7)

Delegirane uredbe (EU) br. 611/2014 i (EU) 2015/1366 stavljaju se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2117 trebale bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina odnosno u sektoru pčelarstva.

| (8) | U skladu s člankom 5. stavkom 7. Uredbe (EU) 2021/2117 Delegiranu uredbu (EU) 2016/1149 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 16. listopada 2023. i trebala bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 16. listopada 2023. u okviru programa potpore u sektoru vina te u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene u skladu s člancima 46. i 50. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2025. ako su ispunjeni uvjeti iz članka 5. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/2117, |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 5. stavkom 7. Uredbe (EU) 2021/2117 Delegiranu uredbu (EU) 2016/1149 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 16. listopada 2023. i trebala bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 16. listopada 2023. u okviru programa potpore u sektoru vina te u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene u skladu s člancima 46. i 50. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2025. ako su ispunjeni uvjeti iz članka 5. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/2117,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Delegirane uredbe (EU) 2017/891 i prijelazne odredbe

Članak 2. točke od (f) do (m), članci od 22. do 54., članci 56., 57. i 58., članak 59. stavci 7. i 8., članci od 60. do 67., članak 76., članak 77. točka (a) i članci 78., 79. i 80. Delegirane uredbe (EU) 2017/891 te prilozi I., II., III., IV. i V. toj uredbi brišu se s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, ti izbrisani članci i prilozi nastavljaju se primjenjivati:

| (a) | u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka od 32. do 38. Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka od 32. do 38. Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| (b) | u pogledu operativnih programa koji se nastavljaju provoditi do svojeg kraja prema uvjetima na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 u skladu s člankom 5. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2117 ili koje su države članice odobrile u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 i Delegiranom uredbom (EU) 2017/891 prije 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(b)

u pogledu operativnih programa koji se nastavljaju provoditi do svojeg kraja prema uvjetima na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 u skladu s člankom 5. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2117 ili koje su države članice odobrile u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 i Delegiranom uredbom (EU) 2017/891 prije 1. siječnja 2023.

Članak 2.

Stavljanje izvan snage delegiranih uredbi (EU) br. 611/2014, (EU) 2015/1366 i (EU) 2016/1149 i prijelazne odredbe

1.   Delegirana uredba (EU) br. 611/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka 29., 30. i 31. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

2.   Delegirana uredba (EU) 2015/1366 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka 55., 56. i 57. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

3.   Delegirana uredba (EU) 2016/1149 stavlja se izvan snage s učinkom od 16. listopada 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati u pogledu:

| (a) | rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2023. u okviru programa potpore iz članaka od 39. do 52. te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2023. u okviru programa potpore iz članaka od 39. do 52. te uredbe;

| (b) | rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene na temelju članaka 46. i 50. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2025., pod uvjetom da su do 15. listopada 2023. te operacije djelomično provedene i da nastali rashodi iznose najmanje 30 % ukupnih planiranih rashoda te da se operacije u potpunosti provedu do 15. listopada 2025. |
| --- | --- |

(b)

rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene na temelju članaka 46. i 50. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2025., pod uvjetom da su do 15. listopada 2023. te operacije djelomično provedene i da nastali rashodi iznose najmanje 30 % ukupnih planiranih rashoda te da se operacije u potpunosti provedu do 15. listopada 2025.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. listopada 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o izmjeni uredaba (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda, (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, (EU) br. 251/2014 o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i (EU) br. 228/2013 o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije (SL L 435, 6.12.2021., str. 262.).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 od 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) (SL L 20, 31.1.2022., str. 52.).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 611/2014 оd 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o programima potpore sektoru maslinova ulja i stolnih maslina (SL L 168, 7.6.2014., str. 55.).

6

(7)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1366 od 11. svibnja 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu potpore u pčelarskom sektoru (SL L 211, 8.8.2015., str. 3.).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1149 оd 15. travnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nacionalnih programa potpore u sektoru vina i izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 555/2008 (SL L 190, 15.7.2016., str. 1.).

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 оd 13. ožujka 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sektora voća i povrća te prerađevina voća i povrća i o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu novčanih kazni koje će se primjenjivati u tim sektorima i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 543/2011 (SL L 138, 25.5.2017., str. 4.).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 187.).

10

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/74 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/74

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2529

оd 17. listopada 2022.

o stavljanju izvan snage Delegirane uredbe (EU) br. 639/2014 o dopuni Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike te o izmjeni Priloga X. toj uredbi

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (1), a posebno njezin članak 4. stavak 3., članak 8. stavak 3., članak 9. stavak 5., članak 35. stavke 1., 2. i 3., članak 36. stavak 6., članak 39. stavak 3., članak 43. stavak 12., članak 44. stavak 5., članak 45. stavke 5. i 6., članak 46. stavak 9., članak 50. stavak 11., članak 52. stavak 9., članak 57. stavak 3., članak 58. stavak 5., članak 59. stavak 3. i članak 67. stavke 1. i 2.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027.

| (2) | Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su vrste intervencija za izravna plaćanja. Stoga se njome stavlja izvan snage Uredba (EU) br. 1307/2013 s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su vrste intervencija za izravna plaćanja. Stoga se njome stavlja izvan snage Uredba (EU) br. 1307/2013 s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (3) | U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (3) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 639/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (3) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 639/2014 (4).

| (4) | Radi jasnoće i pravne sigurnosti Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 639/2014 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 154. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115 trebala bi se nastaviti primjenjivati na zahtjeve za potporu koji se odnose na godine zahtjeva koje počinju prije 1. siječnja 2023., |
| --- | --- |

(4)

Radi jasnoće i pravne sigurnosti Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 639/2014 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 154. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115 trebala bi se nastaviti primjenjivati na zahtjeve za potporu koji se odnose na godine zahtjeva koje počinju prije 1. siječnja 2023.,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Stavljanje izvan snage i prijelazne odredbe

Delegirana uredba (EU) br. 639/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati na zahtjeve za potporu koji se odnose na godine zahtjeva koje počinju prije 1. siječnja 2023.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. listopada 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 od 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) (SL L 20, 31.1.2022., str. 52.).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 639/2014 оd 11. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike te o izmjeni Priloga X. toj uredbi (SL L 181, 20.6.2014., str. 1.).

4

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/76 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/76

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2530

оd 1. prosinca 2022.

o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 641/2014 o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (1), a posebno njezin članak 24. stavak 11., članak 31. stavak 2., članak 34. stavak 5., članak 36. stavak 4., članak 39. stavak 4., članak 43. stavak 13., članak 45. stavak 7., članak 55. stavak 2., članak 57. stavak 4. i članak 67. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđen je novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđen je novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027.

| (2) | Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su vrste intervencija u obliku izravnih plaćanja. Kao rezultat toga, Uredba (EU) br. 1307/2013 stavljena je izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su vrste intervencija u obliku izravnih plaćanja. Kao rezultat toga, Uredba (EU) br. 1307/2013 stavljena je izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (3) | U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (3) donijela na temelju Uredbe (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a, među ostalim za izravna plaćanja. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se postojeća pravila utvrđena u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 641/2014 (4). |
| --- | --- |

(3)

U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (3) donijela na temelju Uredbe (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a, među ostalim za izravna plaćanja. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se postojeća pravila utvrđena u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 641/2014 (4).

| (4) | Provedbenu uredbu (EU) br. 641/2014 trebalo bi staviti izvan snage od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 154. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115 trebala bi se i dalje primjenjivati na zahtjeve za potporu koji se odnose na godine zahtjeva koje počinju prije 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenu uredbu (EU) br. 641/2014 trebalo bi staviti izvan snage od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 154. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2115 trebala bi se i dalje primjenjivati na zahtjeve za potporu koji se odnose na godine zahtjeva koje počinju prije 1. siječnja 2023.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za izravna plaćanja, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za izravna plaćanja,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Stavljanje izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 641/2014 i prijelazna odredba

Provedbena uredba (EU) br. 641/2014 stavlja se izvan snage.

Međutim, i dalje se primjenjuje na zahtjeve za potporu koji se odnose na godine zahtjeva koje počinju prije 1. siječnja 2023.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 od 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) (SL L 20, 31.1.2022., str. 52.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 641/2014 оd 16. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike (SL L 181, 20.6.2014., str. 74.).

4

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/78 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/78

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2531

оd 1. prosinca 2022.

o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 808/2014 o utvrđivanju pravila primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 (1) Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005, a posebno njezin članak 8. stavak 3., članak 12., članak 14. stavak 6., članak 41., članak 54. stavak 4., članak 66. stavak 5., članak 67., članak 75. stavak 5. i članak 76. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije iz Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije iz Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027.

| (2) | Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su vrste intervencija za ruralni razvoj. Kao rezultat toga, Uredba (EU) br. 1305/2013 (3)stavljena je izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su vrste intervencija za ruralni razvoj. Kao rezultat toga, Uredba (EU) br. 1305/2013 (3)stavljena je izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (3) | U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (4) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a, među ostalim za ruralni razvoj. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 808/2014 (5). |
| --- | --- |

(3)

U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (4) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a, među ostalim za ruralni razvoj. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 808/2014 (5).

| (4) | Provedbenu uredbu (EU) br. 808/2014 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 154. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2115 trebala bi se nastaviti primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 do 31. prosinca 2025. i na rashode koji su nastali korisnicima, a koje je agencija za plaćanja platila u okviru tih programa ruralnog razvoja do 31. prosinca 2025. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenu uredbu (EU) br. 808/2014 trebalo bi staviti izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 154. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/2115 trebala bi se nastaviti primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 do 31. prosinca 2025. i na rashode koji su nastali korisnicima, a koje je agencija za plaćanja platila u okviru tih programa ruralnog razvoja do 31. prosinca 2025.

| (5) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za ruralni razvoj, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za ruralni razvoj,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Stavljanje izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 808/2014 i prijelazna odredba

Provedbena uredba (EU) br. 808/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati na provedbu programa ruralnog razvoja na temelju Uredbe (EU) br. 1305/2013 do 31. prosinca 2025. i na rashode koji su nastali korisnicima, a koje je agencija za plaćanja platila u okviru tih programa ruralnog razvoja do 31. prosinca 2025.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013, str. 487).

3

(4)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) (SL L 20, 31.1.2022., str. 52.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 808/2014 оd 17. srpnja 2014. o utvrđivanju pravila primjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 227, 31.7.2014., str. 18.).

5

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/80 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/80

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2532

оd 1. prosinca 2022.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/892 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 738/2010 i provedbenih uredbi (EU) br. 615/2014, (EU) 2015/1368 i (EU) 2016/1150 koje se primjenjuju na programe potpore u određenim poljoprivrednim sektorima

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezine članke 31., 38. i 54., članak 57. prvi podstavak točke (a) i (c), članak 60., članak 174. stavak 1. točku (d) i članak 223. stavak 3.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (2), a posebno njezin članak 58. stavak 4. točke (a) i (b), članak 62. stavak 2. točke od (a) do (d) i točku (h), članak 63. stavak 5, članak 64. stavak 7., članak 66. stavak 4. i članak 106. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (3) utvrđuje se novi pravni okvir za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) kako bi se poboljšalo ostvarivanje ciljeva Unije utvrđenih u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Tom se uredbom dodatno utvrđuju ti ciljevi Unije koje treba ostvariti u okviru ZPP-a te određuju vrste intervencija i zajednički zahtjevi Unije koji se primjenjuju na države članice, a državama članicama omogućuje fleksibilnost u izradi intervencija koje trebaju utvrditi u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2027.

| (2) | Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su sve vrste intervencija u određenim poljoprivrednim sektorima iz Uredbe (EU) br. 1308/2013. Stoga se Uredbom (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (4) brišu odredbe o potpori u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina, sektoru voća i povrća, sektoru vina, sektoru pčelarstva i sektoru hmelja utvrđene u Uredbi (EU) br. 1308/2013 s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2021/2115 utvrđene su sve vrste intervencija u određenim poljoprivrednim sektorima iz Uredbe (EU) br. 1308/2013. Stoga se Uredbom (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (4) brišu odredbe o potpori u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina, sektoru voća i povrća, sektoru vina, sektoru pčelarstva i sektoru hmelja utvrđene u Uredbi (EU) br. 1308/2013 s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (3) | U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (5) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u Uredbi Komisije (EU) br. 738/2010 (6) te u delegiranim uredbama Komisije (EU) br. 615/2014 (7), (EU) 2015/1368 (8), (EU) 2016/1150 (9) i (EU) 2017/892 (10). |
| --- | --- |

(3)

U tom kontekstu Komisija je Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/126 (5) donijela u skladu s Uredbom (EU) 2021/2115 dodatne zahtjeve za izradu intervencija koje treba odrediti u strateškim planovima u okviru ZPP-a. Tom delegiranom uredbom zamjenjuju se pravila koja su trenutačno utvrđena u Uredbi Komisije (EU) br. 738/2010 (6) te u delegiranim uredbama Komisije (EU) br. 615/2014 (7), (EU) 2015/1368 (8), (EU) 2016/1150 (9) i (EU) 2017/892 (10).

| (4) | Te uredbe sadržavaju određene odredbe povezane s provjerama, kontrolama, kaznama i jamstvima u pogledu potpore u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina, sektoru voća i povrća, pčelarskom sektoru, sektoru vina i sektoru hmelja koje su donesene na temelju Uredbe (EU) br. 1306/2013. |
| --- | --- |

(4)

Te uredbe sadržavaju određene odredbe povezane s provjerama, kontrolama, kaznama i jamstvima u pogledu potpore u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina, sektoru voća i povrća, pčelarskom sektoru, sektoru vina i sektoru hmelja koje su donesene na temelju Uredbe (EU) br. 1306/2013.

| (5) | Uredbom (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđuju se pravila o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i stavlja izvan snage Uredba (EU) br. 1306/2013. U skladu s pristupom uvedenim Uredbom (EU) 2021/2115 za ostvarivanje ciljeva Unije tom se uredbom državama članicama omogućuje i veća fleksibilnost, posebno u pogledu provjera i kontrola koje treba provesti i kazni koje treba izreći. |
| --- | --- |

(5)

Uredbom (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća (11) utvrđuju se pravila o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i stavlja izvan snage Uredba (EU) br. 1306/2013. U skladu s pristupom uvedenim Uredbom (EU) 2021/2115 za ostvarivanje ciljeva Unije tom se uredbom državama članicama omogućuje i veća fleksibilnost, posebno u pogledu provjera i kontrola koje treba provesti i kazni koje treba izreći.

| (6) | Stoga bi relevantne članke Provedbene uredbe (EU) 2017/892 i relevantne priloge toj uredbi trebalo izbrisati s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 4. i stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2117 i u skladu s člankom 104. stavkom 1. točkom (a) podtočkama ii. i iii. Uredbe (EU) 2021/2116 trebali bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru voća i povrća te u pogledu operativnih programa koji se nastavljaju provoditi do kraja, uključujući operativne programe koje su države članice odobrile 2022. u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 i Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2017/891 (12) prije 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(6)

Stoga bi relevantne članke Provedbene uredbe (EU) 2017/892 i relevantne priloge toj uredbi trebalo izbrisati s učinkom od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 4. i stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2117 i u skladu s člankom 104. stavkom 1. točkom (a) podtočkama ii. i iii. Uredbe (EU) 2021/2116 trebali bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru voća i povrća te u pogledu operativnih programa koji se nastavljaju provoditi do kraja, uključujući operativne programe koje su države članice odobrile 2022. u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 i Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2017/891 (12) prije 1. siječnja 2023.

| (7) | Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 i (EU) 2015/1368 trebalo bi staviti izvan snage od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2117 trebale bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina odnosno u sektoru pčelarstva. |
| --- | --- |

(7)

Provedbene uredbe (EU) br. 615/2014 i (EU) 2015/1368 trebalo bi staviti izvan snage od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) 2021/2117 trebale bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina odnosno u sektoru pčelarstva.

| (8) | U skladu s člankom 5. stavkom 7. Uredbe (EU) 2021/2117 Provedbenu uredbu (EU) 2016/1150 trebalo bi staviti izvan snage od 16. listopada 2023., a trebala bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 16. listopada 2023. u okviru programa potpore u sektoru vina te u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene u skladu s člancima 46. i 50. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2025. ako su ispunjeni uvjeti iz članka 5. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/2117. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s člankom 5. stavkom 7. Uredbe (EU) 2021/2117 Provedbenu uredbu (EU) 2016/1150 trebalo bi staviti izvan snage od 16. listopada 2023., a trebala bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 16. listopada 2023. u okviru programa potpore u sektoru vina te u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene u skladu s člancima 46. i 50. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2025. ako su ispunjeni uvjeti iz članka 5. stavka 7. Uredbe (EU) 2021/2117.

| (9) | Uredbu (EU) br. 738/2010 trebalo bi staviti izvan snage od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/2117 trebala bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru hmelja. |
| --- | --- |

(9)

Uredbu (EU) br. 738/2010 trebalo bi staviti izvan snage od 1. siječnja 2023. Međutim, u skladu s člankom 5. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/2117 trebala bi se nastaviti primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore u sektoru hmelja.

| (10) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) 2017/892 i prijelazne odredbe

Članci od 2. do 21. i članci od 25. do 35. Provedbene uredbe (EU) 2017/892 te prilozi od I. do VI. toj uredbi brišu se s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, ti izbrisani članci i prilozi nastavljaju se primjenjivati:

| (a) | u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka od 32. do 38. Uredbe (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka od 32. do 38. Uredbe (EU) br. 1308/2013;

| (b) | u pogledu operativnih programa koji se nastavljaju provoditi do kraja prema uvjetima na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 u skladu s člankom 5. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2117 ili koje su države članice odobrile u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 i Uredbom (EU) 2017/891 prije 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(b)

u pogledu operativnih programa koji se nastavljaju provoditi do kraja prema uvjetima na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 u skladu s člankom 5. stavkom 6. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/2117 ili koje su države članice odobrile u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 i Uredbom (EU) 2017/891 prije 1. siječnja 2023.

Članak 2.

Stavljanje izvan snage provedbenih uredbi (EU) br. 615/2014, (EU) 2015/1368, (EU) 2016/1150 i Uredbe (EU) br. 738/2010 i prijelazne odredbe

1.   Provedbena uredba (EU) br. 615/2014 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka 29., 30. i 31. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

2.   Provedbena uredba (EU) 2015/1368 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka 55., 56. i 57. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

3.   Provedbena uredba (EU) 2016/1150 stavlja se izvan snage s učinkom od 16. listopada 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati u pogledu:

| (a) | rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2023. u okviru programa potpore iz članaka od 39. do 52. te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2023. u okviru programa potpore iz članaka od 39. do 52. te uredbe;

| (b) | rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene na temelju članaka 46. i 50. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2025., pod uvjetom da su do 15. listopada 2023. te operacije djelomično provedene i da nastali rashodi iznose najmanje 30 % ukupnih planiranih rashoda te da se operacije u potpunosti provedu do 15. listopada 2025. |
| --- | --- |

(b)

rashoda nastalih i plaćanja izvršenih za operacije provedene na temelju članaka 46. i 50. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prije 16. listopada 2025., pod uvjetom da su do 15. listopada 2023. te operacije djelomično provedene i da nastali rashodi iznose najmanje 30 % ukupnih planiranih rashoda te da se operacije u potpunosti provedu do 15. listopada 2025.

4.   Uredba (EU) br. 738/2010 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2023.

Međutim, nastavlja se primjenjivati u pogledu rashoda nastalih i plaćanja izvršenih prije 1. siječnja 2023. u okviru programa potpore iz članaka 58., 59. i 60. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 1. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

2

(3)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o izmjeni uredaba (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda, (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, (EU) br. 251/2014 o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i (EU) br. 228/2013 o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije (SL L 435, 6.12.2021., str. 262.).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/126 od 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća dodatnim zahtjevima za određene vrste intervencija koje države članice određuju u svojim strateškim planovima u okviru ZPP-a za razdoblje od 2023. do 2027. na temelju te uredbe i pravilima o omjeru za standard 1 za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete (GAEC) (SL L 20, 31.1.2022., str. 52.).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) br. 738/2010 od 16. kolovoza 2010. o utvrđivanju detaljnih pravila za plaćanja njemačkim organizacijama proizvođača u sektoru hmelja (SL L 216, 17.8.2010., str. 11.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 615/2014 оd 6. lipnja 2014. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu programâ rada za potpore sektoru maslinova ulja i stolnih maslina (SL L 168, 7.6.2014., str. 95.).

7

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1368 оd 6. kolovoza 2015. o utvrđivanju pravila primjene Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu potpore u pčelarskom sektoru (SL L 211, 8.8.2015., str. 9.).

8

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1150 оd 15. travnja 2016. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nacionalnih programa potpore u sektoru vina (SL L 190, 15.7.2016., str. 23.).

9

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/892 оd 13. ožujka 2017. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u sektoru voća i povrća te prerađevina voća i povrća (SL L 138, 25.5.2017., str. 57.).

10

(11)  Uredba (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 187.).

11

(12)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/891 оd 13. ožujka 2017. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu sektora voća i povrća te prerađevina voća i povrća i o dopuni Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu novčanih kazni koje će se primjenjivati u tim sektorima i o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 543/2011 (SL L 138, 25.5.2017., str. 4.).

12

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/84

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2533

оd 15. prosinca 2022.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Miele della Lunigiana” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Miele della Lunigiana”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1845/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Miele della Lunigiana”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 1845/2004 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Miele della Lunigiana” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. prosinca 2022.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1845/2004 od 22. listopada 2004. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 2400/96 o upisu određenih naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Tergeste, Lucca, Miele della Lunigiana i Άγιος Ματθαίος Κέρκυρας (Agios Mathaios Kerkyras)) (SL L 322, 23.10.2004., str. 14.).

2

(3)  
  SL C 327, 30.8.2022., str. 20.

3

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/85 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/85

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2534

оd 21. prosinca 2022.

o odobravanju stavljanja na tržište beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin) kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001 (1), a posebno njezin članak 12. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2015/2283 predviđeno je da se samo nova hrana koja je odobrena i uvrštena na Unijin popis nove hrane smije stavljati na tržište u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2015/2283 predviđeno je da se samo nova hrana koja je odobrena i uvrštena na Unijin popis nove hrane smije stavljati na tržište u Uniji.

| (2) | U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2470 (2) utvrđen je Unijin popis nove hrane. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2470 (2) utvrđen je Unijin popis nove hrane.

| (3) | Društvo Arla Foods Ingredients Group P/S („podnositelj zahtjeva”) Komisiji je 22. srpnja 2020. podnijelo zahtjev u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 za stavljanje beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin), dobivenog izolacijom iz sirutke iz mlijeka goveda u kiselim ili neutralnim uvjetima, na tržište Unije kao nove hrane. Podnositelj zahtjeva zatražio je da se beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda odobri za upotrebu u bezalkoholnim pićima koja se stavljaju na tržište u vezi s fizičkom aktivnošću, u sirutki u prahu, napitcima na bazi mlijeka i sličnim proizvodima te u hrani za posebne medicinske potrebe kako je definirana u Uredbi (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), namijenjenima općoj populaciji starijoj od tri godine, osim trudnica i dojilja. |
| --- | --- |

(3)

Društvo Arla Foods Ingredients Group P/S („podnositelj zahtjeva”) Komisiji je 22. srpnja 2020. podnijelo zahtjev u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 za stavljanje beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin), dobivenog izolacijom iz sirutke iz mlijeka goveda u kiselim ili neutralnim uvjetima, na tržište Unije kao nove hrane. Podnositelj zahtjeva zatražio je da se beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda odobri za upotrebu u bezalkoholnim pićima koja se stavljaju na tržište u vezi s fizičkom aktivnošću, u sirutki u prahu, napitcima na bazi mlijeka i sličnim proizvodima te u hrani za posebne medicinske potrebe kako je definirana u Uredbi (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3), namijenjenima općoj populaciji starijoj od tri godine, osim trudnica i dojilja.

| (4) | Podnositelj zahtjeva Komisiji je 22. srpnja 2020. podnio i zahtjev za zaštitu vlasnički zaštićenih znanstvenih studija i podataka koje je dostavio u potporu zahtjevu, i to testa povratnih mutacija (4); in vitro mikronukleus testa na ljudskim limfocitima (5); 14-dnevne studije oralne toksičnosti za određivanje raspona doza na glodavcima (6); 90-dnevne studije oralne subkronične toksičnosti na glodavcima (7); rezultata analiza sastava i potvrda o analizama za 23 dodatne serije nove hrane i 20 serija komercijalnog izolata bjelančevina sirutke (8); te rezultata analiza ukupnog broja mikroorganizama nove hrane i potvrda o tim analizama (9). |
| --- | --- |

(4)

Podnositelj zahtjeva Komisiji je 22. srpnja 2020. podnio i zahtjev za zaštitu vlasnički zaštićenih znanstvenih studija i podataka koje je dostavio u potporu zahtjevu, i to testa povratnih mutacija (4); in vitro mikronukleus testa na ljudskim limfocitima (5); 14-dnevne studije oralne toksičnosti za određivanje raspona doza na glodavcima (6); 90-dnevne studije oralne subkronične toksičnosti na glodavcima (7); rezultata analiza sastava i potvrda o analizama za 23 dodatne serije nove hrane i 20 serija komercijalnog izolata bjelančevina sirutke (8); te rezultata analiza ukupnog broja mikroorganizama nove hrane i potvrda o tim analizama (9).

| (5) | Komisija je 5. studenoga 2020. od Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) zatražila da provede ocjenu beta-laktoglobulina kao nove hrane. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 5. studenoga 2020. od Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) zatražila da provede ocjenu beta-laktoglobulina kao nove hrane.

| (6) | Agencija je 28. veljače 2022. u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2015/2283 donijela znanstveno mišljenje o sigurnosti beta-laktoglobulina kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 (10). |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 28. veljače 2022. u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2015/2283 donijela znanstveno mišljenje o sigurnosti beta-laktoglobulina kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 (10).

| (7) | Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju zaključila da je beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda siguran u predloženim uvjetima upotrebe. Stoga se u tom znanstvenom mišljenju iznosi dovoljno informacija na temelju kojih se može utvrditi da beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda ispunjava uvjete za stavljanje na tržište u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 kada se upotrebljava u bezalkoholnim pićima koja se stavljaju na tržište u vezi s fizičkom aktivnošću, u sirutki u prahu, napitcima na bazi mlijeka i sličnim proizvodima te u hrani za posebne medicinske potrebe kako je definirana u Uredbi (EU) br. 609/2013, namijenjenima općoj populaciji starijoj od tri godine, osim trudnica i dojilja. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju zaključila da je beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda siguran u predloženim uvjetima upotrebe. Stoga se u tom znanstvenom mišljenju iznosi dovoljno informacija na temelju kojih se može utvrditi da beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda ispunjava uvjete za stavljanje na tržište u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 kada se upotrebljava u bezalkoholnim pićima koja se stavljaju na tržište u vezi s fizičkom aktivnošću, u sirutki u prahu, napitcima na bazi mlijeka i sličnim proizvodima te u hrani za posebne medicinske potrebe kako je definirana u Uredbi (EU) br. 609/2013, namijenjenima općoj populaciji starijoj od tri godine, osim trudnica i dojilja.

| (8) | Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju također navela da se njezin zaključak o sigurnosti nove hrane temelji na znanstvenim studijama i podacima, i to na bakterijskom testu povratnih mutacija; in vitro mikronukleus testu na ljudskim limfocitima; 14-dnevnoj studiji oralne toksičnosti za određivanje raspona doza na glodavcima; 90-dnevnoj studiji oralne subkronične toksičnosti na glodavcima; rezultatima analiza sastava; i potvrdama o analizama za 23 dodatne serije nove hrane i 20 serija komercijalnog izolata bjelančevina sirutke te rezultatima analiza ukupnog broja mikroorganizama nove hrane i potvrdama o tim analizama, iz dokumentacije podnositelja zahtjeva, bez kojih ne bi mogla ocijeniti novu hranu i donijeti svoj zaključak. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju također navela da se njezin zaključak o sigurnosti nove hrane temelji na znanstvenim studijama i podacima, i to na bakterijskom testu povratnih mutacija; in vitro mikronukleus testu na ljudskim limfocitima; 14-dnevnoj studiji oralne toksičnosti za određivanje raspona doza na glodavcima; 90-dnevnoj studiji oralne subkronične toksičnosti na glodavcima; rezultatima analiza sastava; i potvrdama o analizama za 23 dodatne serije nove hrane i 20 serija komercijalnog izolata bjelančevina sirutke te rezultatima analiza ukupnog broja mikroorganizama nove hrane i potvrdama o tim analizama, iz dokumentacije podnositelja zahtjeva, bez kojih ne bi mogla ocijeniti novu hranu i donijeti svoj zaključak.

| (9) | Komisija je od podnositelja zahtjeva zatražila da dodatno pojasni dano obrazloženje u pogledu njegova zahtjeva za zaštitu vlasničkih prava nad tim znanstvenim studijama i podacima i da pojasni zahtjev za isključivo pravo upućivanja na njih u skladu s člankom 26. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je od podnositelja zahtjeva zatražila da dodatno pojasni dano obrazloženje u pogledu njegova zahtjeva za zaštitu vlasničkih prava nad tim znanstvenim studijama i podacima i da pojasni zahtjev za isključivo pravo upućivanja na njih u skladu s člankom 26. stavkom 2. točkom (b) Uredbe (EU) 2015/2283.

| (10) | Podnositelj zahtjeva izjavio je da je u trenutku podnošenja zahtjeva bio nositelj vlasničkih i isključivih prava upućivanja na znanstvene studije i podatke, i to na bakterijski test povratnih mutacija; in vitro mikronukleus test na ljudskim limfocitima; 14-dnevnu studiju oralne toksičnosti za određivanje raspona doza na glodavcima; 90-dnevnu studiju oralne subkronične toksičnosti na glodavcima; rezultate analiza sastava i potvrde o analizama za 23 dodatne serije nove hrane i 20 serija komercijalnog izolata bjelančevina sirutke; te rezultate analiza ukupnog broja mikroorganizama nove hrane i potvrde o tim analizama, te da treće osobe ne mogu zakonito pristupiti tim podacima, koristiti se njima ili upućivati na njih. |
| --- | --- |

(10)

Podnositelj zahtjeva izjavio je da je u trenutku podnošenja zahtjeva bio nositelj vlasničkih i isključivih prava upućivanja na znanstvene studije i podatke, i to na bakterijski test povratnih mutacija; in vitro mikronukleus test na ljudskim limfocitima; 14-dnevnu studiju oralne toksičnosti za određivanje raspona doza na glodavcima; 90-dnevnu studiju oralne subkronične toksičnosti na glodavcima; rezultate analiza sastava i potvrde o analizama za 23 dodatne serije nove hrane i 20 serija komercijalnog izolata bjelančevina sirutke; te rezultate analiza ukupnog broja mikroorganizama nove hrane i potvrde o tim analizama, te da treće osobe ne mogu zakonito pristupiti tim podacima, koristiti se njima ili upućivati na njih.

| (11) | Komisija je ocijenila sve informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva te zaključila da je dostatno potkrijepio ispunjenje zahtjeva utvrđenih u članku 26. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/2283. Stoga bi dostavljene znanstvene studije i podatke, odnosno bakterijski test povratnih mutacija; in vitro mikronukleus test na ljudskim limfocitima; 14-dnevnu studiju oralne toksičnosti za određivanje raspona doza na glodavcima; 90-dnevnu studiju oralne subkronične toksičnosti na glodavcima; rezultate analiza sastava i potvrde o analizama za 23 dodatne serije nove hrane i 20 serija komercijalnog izolata bjelančevina sirutke; te rezultate analiza ukupnog broja mikroorganizama nove hrane i potvrde o tim analizama trebalo zaštititi u skladu s člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283. U skladu s tim, samo bi podnositelju zahtjeva trebalo odobriti stavljanje beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda na tržište u Uniji tijekom razdoblja od pet godina od stupanja na snagu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je ocijenila sve informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva te zaključila da je dostatno potkrijepio ispunjenje zahtjeva utvrđenih u članku 26. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/2283. Stoga bi dostavljene znanstvene studije i podatke, odnosno bakterijski test povratnih mutacija; in vitro mikronukleus test na ljudskim limfocitima; 14-dnevnu studiju oralne toksičnosti za određivanje raspona doza na glodavcima; 90-dnevnu studiju oralne subkronične toksičnosti na glodavcima; rezultate analiza sastava i potvrde o analizama za 23 dodatne serije nove hrane i 20 serija komercijalnog izolata bjelančevina sirutke; te rezultate analiza ukupnog broja mikroorganizama nove hrane i potvrde o tim analizama trebalo zaštititi u skladu s člankom 27. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283. U skladu s tim, samo bi podnositelju zahtjeva trebalo odobriti stavljanje beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda na tržište u Uniji tijekom razdoblja od pet godina od stupanja na snagu ove Uredbe.

| (12) | Međutim, ograničavanje odobrenja beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda i upućivanja na znanstvene studije i podatke iz dokumentacije podnositelja zahtjeva isključivo za potrebe podnositelja zahtjeva ne sprečava druge podnositelje zahtjeva da zatraže odobrenje za stavljanje na tržište iste nove hrane, pod uvjetom da se njihov zahtjev temelji na zakonito pribavljenim informacijama koje podupiru takvo odobrenje. |
| --- | --- |

(12)

Međutim, ograničavanje odobrenja beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda i upućivanja na znanstvene studije i podatke iz dokumentacije podnositelja zahtjeva isključivo za potrebe podnositelja zahtjeva ne sprečava druge podnositelje zahtjeva da zatraže odobrenje za stavljanje na tržište iste nove hrane, pod uvjetom da se njihov zahtjev temelji na zakonito pribavljenim informacijama koje podupiru takvo odobrenje.

| (13) | Budući da se nova hrana dobiva iz mlijeka goveda, koje je u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11) navedeno među tvarima ili proizvodima koji uzrokuju alergije ili intolerancije, hrana koja sadržava beta-laktoglobulin trebala bi na odgovarajući način biti označena u skladu sa zahtjevima iz članka 21. te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Budući da se nova hrana dobiva iz mlijeka goveda, koje je u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (11) navedeno među tvarima ili proizvodima koji uzrokuju alergije ili intolerancije, hrana koja sadržava beta-laktoglobulin trebala bi na odgovarajući način biti označena u skladu sa zahtjevima iz članka 21. te uredbe.

| (14) | Primjereno je da se pri uvrštavanju beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda kao nove hrane na Unijin popis nove hrane navedu informacije iz članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(14)

Primjereno je da se pri uvrštavanju beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda kao nove hrane na Unijin popis nove hrane navedu informacije iz članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) 2015/2283.

| (15) | Beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda trebalo bi uvrstiti na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470. Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(15)

Beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda trebalo bi uvrstiti na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470. Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (16) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(16)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Odobrava se stavljanje beta-laktoglobulina iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin) na tržište u Uniji.

Beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin) uvrštava se na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470.

2.   Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Tijekom razdoblja od pet godina od 11. siječnja 2023. stavljanje na tržište u Uniji nove hrane iz članka 1. odobreno je isključivo društvu Arla Foods Ingredients Group P/S (12), osim ako budući podnositelj zahtjeva dobije odobrenje za tu novu hranu bez upućivanja na znanstvene podatke zaštićene u skladu s člankom 3. ili uz suglasnost društva Arla Foods Ingredients Group P/S.

Članak 3.

Znanstveni podaci iz dokumentacije zahtjeva koji ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 26. stavku 2. Uredbe (EU) 2015/2283 ne smiju se upotrebljavati u korist budućih podnositelja zahtjeva tijekom razdoblja od pet godina od datuma stupanja na snagu ove Uredbe bez suglasnosti društva Arla Foods Ingredients Group P/S.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 327, 11.12.2015., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 оd 20. prosinca 2017. o utvrđivanju Unijina popisa nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (SL L 351, 30.12.2017., str. 72.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 609/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o hrani za dojenčad i malu djecu, hrani za posebne medicinske potrebe i zamjeni za cjelodnevnu prehranu pri redukcijskoj dijeti te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 92/52/EEZ, direktiva Komisije 96/8/EZ, 1999/21/EZ, 2006/125/EZ i 2006/141/EZ, Direktive 2009/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 41/2009 i (EZ) br. 953/2009 (SL L 181, 29.6.2013., str. 35.).

3

(4)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019.a, neobjavljeno).

4

(5)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019.b, neobjavljeno).

5

(6)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019.c, neobjavljeno).

6

(7)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2019.d, neobjavljeno).

7

(8)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2021. i 2022., neobjavljeno).

8

(9)  Arla Foods Ingredients Group P/S (2022., neobjavljeno).

9

(10)  EFSA Journal 2022.;20(4):7204.

10

(11)  Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani, izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ, Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).

11

(12)  Adresa: Sønderhøj 10 -12, 8260 Viby J, Danska.

12

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u tablicu 1. (Odobrena nova hrana) umeće se sljedeći unos:










  Odobrena nova hrana | Uvjeti pod kojima se nova hrana može upotrebljavati | Dodatni posebni zahtjevi za označivanje proizvoda | Ostali zahtjevi | Zaštita podataka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin) | Određena kategorija hrane | Najveće dopuštene količine (g NF/100 ml) | Pri označivanju hrane koja sadržava novu hranu navodi se ‚beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda’ ili ‚β-laktoglobulin iz mlijeka goveda’. | | Odobreno 11. siječnja 2023. Ovo uvrštenje temelji se na vlasnički zaštićenim znanstvenim dokazima i znanstvenim podacima zaštićenima u skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2015/2283.
  Podnositelj zahtjeva: Arla Foods Ingredients Group P/S, Sønderhøj 10 -12, 8260 Viby J, Danska. Tijekom razdoblja zaštite podataka stavljanje nove hrane ‚beta-laktoglobulin (β-laktoglobulin)’ na tržište u Uniji odobreno je isključivo društvu Arla Foods Ingredients Group P/S, osim ako budući podnositelj zahtjeva dobije odobrenje za tu novu hranu bez upućivanja na vlasnički zaštićene znanstvene dokaze ili znanstvene podatke zaštićene u skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2015/2283 ili uz suglasnost društva Arla Foods Ingredients Group P/S.
  Datum prestanka zaštite podataka: 11. siječnja 2028.” |
| Bezalkoholna pića koja se stavljaju na tržište u vezi s fizičkom aktivnošću | 25 |
| Sirutka u prahu (rekonstituirana) | 8 |
| Napitci na bazi mlijeka i slični proizvodi | 12 |
| Hrana za posebne medicinske potrebe kako je definirana u Uredbi (EU) br. 609/2013, namijenjena općoj populaciji starijoj od tri godine, osim trudnica i dojilja. | U skladu s posebnim prehrambenim potrebama osoba kojima su proizvodi namijenjeni |

1.

u tablicu 1. (Odobrena nova hrana) umeće se sljedeći unos:

Odobrena nova hrana

Uvjeti pod kojima se nova hrana može upotrebljavati

Dodatni posebni zahtjevi za označivanje proizvoda

Ostali zahtjevi

Zaštita podataka

„Beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin)

Određena kategorija hrane

Najveće dopuštene količine (g NF/100 ml)

Pri označivanju hrane koja sadržava novu hranu navodi se ‚beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda’ ili ‚β-laktoglobulin iz mlijeka goveda’.

Odobreno 11. siječnja 2023. Ovo uvrštenje temelji se na vlasnički zaštićenim znanstvenim dokazima i znanstvenim podacima zaštićenima u skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2015/2283.

Podnositelj zahtjeva: Arla Foods Ingredients Group P/S, Sønderhøj 10 -12, 8260 Viby J, Danska. Tijekom razdoblja zaštite podataka stavljanje nove hrane ‚beta-laktoglobulin (β-laktoglobulin)’ na tržište u Uniji odobreno je isključivo društvu Arla Foods Ingredients Group P/S, osim ako budući podnositelj zahtjeva dobije odobrenje za tu novu hranu bez upućivanja na vlasnički zaštićene znanstvene dokaze ili znanstvene podatke zaštićene u skladu s člankom 26. Uredbe (EU) 2015/2283 ili uz suglasnost društva Arla Foods Ingredients Group P/S.

Datum prestanka zaštite podataka: 11. siječnja 2028.”

Bezalkoholna pića koja se stavljaju na tržište u vezi s fizičkom aktivnošću

25

Sirutka u prahu (rekonstituirana)

8

Napitci na bazi mlijeka i slični proizvodi

12

Hrana za posebne medicinske potrebe kako je definirana u Uredbi (EU) br. 609/2013, namijenjena općoj populaciji starijoj od tri godine, osim trudnica i dojilja.

U skladu s posebnim prehrambenim potrebama osoba kojima su proizvodi namijenjeni

| 2. | u tablicu 2. (Specifikacije) abecednim se redom umeće sljedeći unos:






  Odobrena nova hrana | Specifikacije |
| --- | --- | --- |
| „Beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin) | Opis:

  Beta-laktoglobulin (β-laktoglobulin) je prah bijele do kremaste boje koji se proizvodi iz sirutke iz mlijeka goveda postupkom u više koraka koji uključuje filtriranje, koncentriranje, kristalizaciju, ponovno otapanje (u vodi), prilagođavanje pH-vrijednosti na kiselu ili neutralnu pH-vrijednost, ponovno koncentriranje i sušenje.
  CAS broj: 9045-23-2
  Molekulska masa: 36,7 kDa (dimer); 18,3 kDa (monomer)

  Svojstva/sastav:

  pH (10 % otopina): 3,5-8,0
  Bjelančevine (N x 6,38) (%): ≥ 86,0
  Beta-laktoglobulin (% bjelančevina): ≥ 90,0
  Laktoza (%): ≤ 1,0
  Masti (%): ≤ 1,0
  Pepeo (%): ≤ 5,0
  Vlaga (%): ≤ 5,5

  Teški metali:
  Kadmij (mg/kg): < 0,2
  Olovo (mg/kg): < 0,1
  Živa (mg/kg): < 0,01

  Kontaminanti:

  Aflatoksin M1(μg/kg): < 0,01

  Mikrobiološki kriteriji:

  Ukupni broj mikroorganizama: ≤ 5 000 CFU/g
  Ukupni broj kolonija kvasaca i plijesni: ≤ 10 CFU/g
  Enterobakterije: ≤ 10 CFU/g

  Salmonella spp.: nije prisutna u 25 g

  Bacillus cereus: < 100 CFU/g

  Listeria monocytogenes: nije prisutna u 25 g

  Staphylococcus aureus: < 10 CFU/g
  Sulfitreducirajuće klostridije: < 10 CFU/g
  CFU: jedinice koje tvore kolonije; kDa: kilodalton” |

2.

u tablicu 2. (Specifikacije) abecednim se redom umeće sljedeći unos:

Odobrena nova hrana

Specifikacije

„Beta-laktoglobulin iz mlijeka goveda (β-laktoglobulin)

Opis:

Beta-laktoglobulin (β-laktoglobulin) je prah bijele do kremaste boje koji se proizvodi iz sirutke iz mlijeka goveda postupkom u više koraka koji uključuje filtriranje, koncentriranje, kristalizaciju, ponovno otapanje (u vodi), prilagođavanje pH-vrijednosti na kiselu ili neutralnu pH-vrijednost, ponovno koncentriranje i sušenje.

CAS broj: 9045-23-2

Molekulska masa: 36,7 kDa (dimer); 18,3 kDa (monomer)

Svojstva/sastav:

pH (10 % otopina): 3,5-8,0

Bjelančevine (N x 6,38) (%): ≥ 86,0

Beta-laktoglobulin (% bjelančevina): ≥ 90,0

Laktoza (%): ≤ 1,0

Masti (%): ≤ 1,0

Pepeo (%): ≤ 5,0

Vlaga (%): ≤ 5,5

Teški metali:

Kadmij (mg/kg): < 0,2

Olovo (mg/kg): < 0,1

Živa (mg/kg): < 0,01

Kontaminanti:

Aflatoksin M1(μg/kg): < 0,01

Mikrobiološki kriteriji:

Ukupni broj mikroorganizama: ≤ 5 000 CFU/g

Ukupni broj kolonija kvasaca i plijesni: ≤ 10 CFU/g

Enterobakterije: ≤ 10 CFU/g

Salmonella spp.: nije prisutna u 25 g

Bacillus cereus: < 100 CFU/g

Listeria monocytogenes: nije prisutna u 25 g

Staphylococcus aureus: < 10 CFU/g

Sulfitreducirajuće klostridije: < 10 CFU/g

CFU: jedinice koje tvore kolonije; kDa: kilodalton”

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/91 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/91

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2022/2535

оd 21. prosinca 2022.

o odobravanju stavljanja na tržište liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane i o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/2470

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o novoj hrani, o izmjeni Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EZ) br. 1852/2001 (1), a posebno njezin članak 12. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2015/2283 predviđeno je da se samo nova hrana koja je odobrena i uvrštena na Unijin popis nove hrane smije stavljati na tržište u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2015/2283 predviđeno je da se samo nova hrana koja je odobrena i uvrštena na Unijin popis nove hrane smije stavljati na tržište u Uniji.

| (2) | U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2470 (2) utvrđen je Unijin popis nove hrane. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 8. Uredbe (EU) 2015/2283, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2470 (2) utvrđen je Unijin popis nove hrane.

| (3) | Društvo Golden Biotechnology Corp („podnositelj zahtjeva”) Komisiji je 5. studenoga 2018. podnijelo zahtjev u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 za stavljanje liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha na tržište Unije kao nove hrane. Podnositelj zahtjeva zatražio je da se liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha odobre za upotrebu u dodacima prehrani, kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), u najvećoj dozi od 990 mg na dan, za opću populaciju. |
| --- | --- |

(3)

Društvo Golden Biotechnology Corp („podnositelj zahtjeva”) Komisiji je 5. studenoga 2018. podnijelo zahtjev u skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 za stavljanje liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha na tržište Unije kao nove hrane. Podnositelj zahtjeva zatražio je da se liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha odobre za upotrebu u dodacima prehrani, kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3), u najvećoj dozi od 990 mg na dan, za opću populaciju.

| (4) | Komisija je 12. svibnja 2020. od Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) zatražila da provede ocjenu liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 12. svibnja 2020. od Europske agencije za sigurnost hrane („Agencija”) zatražila da provede ocjenu liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane.

| (5) | Agencija je 18. svibnja 2022. u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2015/2283 donijela znanstveno mišljenje o sigurnosti liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 (4). |
| --- | --- |

(5)

Agencija je 18. svibnja 2022. u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2015/2283 donijela znanstveno mišljenje o sigurnosti liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 (4).

| (6) | Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju zaključila da su liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata sigurni za odrasle i adolescente starije od 14 godina ako se dodaju dodacima prehrani u najvećoj dnevnoj dozi od 990 mg/dan. Međutim, Agencija nije utvrdila sigurnost nove hrane u dodacima prehrani namijenjenima osobama mlađima od 14 godina u najvećoj dopuštenoj količini unosa od 990 mg/dan kako je predložio podnositelj zahtjeva jer bi taj unos prekoračio sigurnu razinu (16,5 mg/kg tjelesne mase dnevno) koju je utvrdila Agencija. Stoga se u mišljenju Agencije iznosi dovoljno informacija na temelju kojih se može utvrditi da liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata ispunjavaju uvjete za stavljanje na tržište u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 ako se upotrebljavaju u najvećoj dnevnoj dozi od 990 mg/dan u dodacima prehrani namijenjenima osobama u dobi od 14 godina i više. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju zaključila da su liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata sigurni za odrasle i adolescente starije od 14 godina ako se dodaju dodacima prehrani u najvećoj dnevnoj dozi od 990 mg/dan. Međutim, Agencija nije utvrdila sigurnost nove hrane u dodacima prehrani namijenjenima osobama mlađima od 14 godina u najvećoj dopuštenoj količini unosa od 990 mg/dan kako je predložio podnositelj zahtjeva jer bi taj unos prekoračio sigurnu razinu (16,5 mg/kg tjelesne mase dnevno) koju je utvrdila Agencija. Stoga se u mišljenju Agencije iznosi dovoljno informacija na temelju kojih se može utvrditi da liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata ispunjavaju uvjete za stavljanje na tržište u skladu s člankom 12. stavkom 1. Uredbe (EU) 2015/2283 ako se upotrebljavaju u najvećoj dnevnoj dozi od 990 mg/dan u dodacima prehrani namijenjenima osobama u dobi od 14 godina i više.

| (7) | Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju navela da se s obzirom na sadržaj bjelančevina u novoj hrani ne može isključiti određeni rizik, iako nema dostupnih dokaza o riziku od alergenosti. Pretraživanjem literature koje je proveo podnositelj zahtjeva nisu utvrđeni objavljeni dokazi o alergenom potencijalu gljive Antrodia camphorata te ne postoje druge informacije ili podaci koji su obično potrebni kako bi se potvrdio ili isključio potencijalni rizik od alergenosti. Komisija, međutim, smatra da trenutačno nije vjerojatno da će se mogućnost da miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha prouzroče alergenost manifestirati u stvarnom životu te stoga na Unijin popis nove hrane ne bi trebalo uvrstiti posebne zahtjeve za označivanje u tom pogledu. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je u svojem znanstvenom mišljenju navela da se s obzirom na sadržaj bjelančevina u novoj hrani ne može isključiti određeni rizik, iako nema dostupnih dokaza o riziku od alergenosti. Pretraživanjem literature koje je proveo podnositelj zahtjeva nisu utvrđeni objavljeni dokazi o alergenom potencijalu gljive Antrodia camphorata te ne postoje druge informacije ili podaci koji su obično potrebni kako bi se potvrdio ili isključio potencijalni rizik od alergenosti. Komisija, međutim, smatra da trenutačno nije vjerojatno da će se mogućnost da miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha prouzroče alergenost manifestirati u stvarnom životu te stoga na Unijin popis nove hrane ne bi trebalo uvrstiti posebne zahtjeve za označivanje u tom pogledu.

| (8) | Za dodatke prehrani koji sadržavaju liofilizirane micelije gljive Antrodia camphorata u obliku praha trebalo bi utvrditi jasan naziv nove hrane i zahtjev u pogledu označivanja kako bi se osiguralo da te dodatke prehrani ne konzumiraju djeca i adolescenti mlađi od 14 godina. |
| --- | --- |

(8)

Za dodatke prehrani koji sadržavaju liofilizirane micelije gljive Antrodia camphorata u obliku praha trebalo bi utvrditi jasan naziv nove hrane i zahtjev u pogledu označivanja kako bi se osiguralo da te dodatke prehrani ne konzumiraju djeca i adolescenti mlađi od 14 godina.

| (9) | Stoga je primjereno da se pri uvrštavanju liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane na Unijin popis nove hrane navedu informacije iz članka 9. Uredbe (EU) 2015/2283. |
| --- | --- |

(9)

Stoga je primjereno da se pri uvrštavanju liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha kao nove hrane na Unijin popis nove hrane navedu informacije iz članka 9. Uredbe (EU) 2015/2283.

| (10) | Liofilizirane micelije gljive Antrodia camphorata u obliku praha trebalo bi uvrstiti na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470. Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(10)

Liofilizirane micelije gljive Antrodia camphorata u obliku praha trebalo bi uvrstiti na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470. Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (11) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(11)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Odobrava se stavljanje liofiliziranih micelija gljive Antrodia camphorata u obliku praha na tržište u Uniji.

Liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha uvrštavaju se na Unijin popis nove hrane utvrđen u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470.

2.   Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 327, 11.12.2015., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/2470 оd 20. prosinca 2017. o utvrđivanju Unijina popisa nove hrane u skladu s Uredbom (EU) 2015/2283 Europskog parlamenta i Vijeća o novoj hrani (SL L 351, 30.12.2017., str. 72.).

2

(3)  Direktiva 2002/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. lipnja 2002. o usklađivanju zakona država članica u odnosu na dodatke prehrani (SL L 183, 12.7.2002., str. 51.).

3

(4)  EFSA Journal 2022.; 20(6):7380.

4

---

PRILOG

Prilog Provedbenoj uredbi (EU) 2017/2470 mijenja se kako slijedi:

| (1) | u tablicu 1. (Odobrena nova hrana) umeće se sljedeći unos:









  Odobrena nova hrana | Uvjeti pod kojima se nova hrana može upotrebljavati | Dodatni posebni zahtjevi za označivanje proizvoda | Ostali zahtjevi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha | Određena kategorija hrane | Najveće dopuštene količine | 1. | Pri označivanju hrane koja sadržava novu hranu navodi se ,miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha’. |

(1)

u tablicu 1. (Odobrena nova hrana) umeće se sljedeći unos:

Odobrena nova hrana

Uvjeti pod kojima se nova hrana može upotrebljavati

Dodatni posebni zahtjevi za označivanje proizvoda

Ostali zahtjevi

„Miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha

Određena kategorija hrane

Najveće dopuštene količine

1.

Pri označivanju hrane koja sadržava novu hranu navodi se ,miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha’.

| 2. | Pri označivanju dodataka prehrani koji sadržavaju micelije gljive Antrodia camphorata u obliku praha navodi se da taj dodatak prehrani ne smiju konzumirati dojenčad, mala djeca i adolescenti mlađi od 14 godina.” |
| --- | --- |

2.

Pri označivanju dodataka prehrani koji sadržavaju micelije gljive Antrodia camphorata u obliku praha navodi se da taj dodatak prehrani ne smiju konzumirati dojenčad, mala djeca i adolescenti mlađi od 14 godina.”

Dodaci prehrani kako su definirani u Direktivi 2002/46/EZ, osim dojenčadi, male djece i adolescenata mlađih od 14 godina

990 mg/dan

| (2) | u tablicu 2. (Specifikacije) umeće se sljedeći unos:






  Odobrena nova hrana | Specifikacije |
| --- | --- | --- |
| „Miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha | Opis/definicija:

  Nova hrana su liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata (soj BCRC 39106) koja je uzgojena na čvrstim supstratima. Liofilizirani miceliji se potom melju u prah. Antrodia camphorata je sinonim za Taiwanofungus camphoratus (porodica Fomitopsidaceae).

  Svojstva/sastav:

  Gubitak pri sušenju (vlaga): < 10 %
  Ugljikohidrati: ≤ 80 g/100 g
  Bjelančevine: ≤ 20 g/100 g
  Pepeo: ≤ 6 g/100 g
  Masti: ≤ 6 g/100 g
  Ukupno triterpenoidi: 1,0–10,0 g/100 g
  Antrokinonol: 1,0–20,0 mg/g

  Teški metali:

  Arsen: < 0,5 mg/kg

  Mikrobiološki kriteriji:

  Ukupni broj aerobnih mikroorganizama: ≤ 103 *CFU/g
  Ukupni broj kolonija kvasaca i plijesni: ≤ 100 CFU/g

  Escherichia coli: nije utvrđena u 10 g

  Salmonella spp.: nije utvrđena u 25 g

  Staphylococcus aureus: nije utvrđen u 10 g
  *CFU: jedinice koje tvore kolonije” |

(2)

u tablicu 2. (Specifikacije) umeće se sljedeći unos:

Odobrena nova hrana

Specifikacije

„Miceliji gljive Antrodia camphorata u obliku praha

Opis/definicija:

Nova hrana su liofilizirani miceliji gljive Antrodia camphorata (soj BCRC 39106) koja je uzgojena na čvrstim supstratima. Liofilizirani miceliji se potom melju u prah. Antrodia camphorata je sinonim za Taiwanofungus camphoratus (porodica Fomitopsidaceae).

Svojstva/sastav:

Gubitak pri sušenju (vlaga): < 10 %

Ugljikohidrati: ≤ 80 g/100 g

Bjelančevine: ≤ 20 g/100 g

Pepeo: ≤ 6 g/100 g

Masti: ≤ 6 g/100 g

Ukupno triterpenoidi: 1,0–10,0 g/100 g

Antrokinonol: 1,0–20,0 mg/g

Teški metali:

Arsen: < 0,5 mg/kg

Mikrobiološki kriteriji:

Ukupni broj aerobnih mikroorganizama: ≤ 103 *CFU/g

Ukupni broj kolonija kvasaca i plijesni: ≤ 100 CFU/g

Escherichia coli: nije utvrđena u 10 g

Salmonella spp.: nije utvrđena u 25 g

Staphylococcus aureus: nije utvrđen u 10 g

*CFU: jedinice koje tvore kolonije”

---

ODLUKE

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/94 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/94

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/2536

od 12. prosinca 2022.

o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d) i članak 87. stavak 2. točku (a) u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2019/1187 (2), Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnost („Sporazum”) potpisan je 27. lipnja 2019., podložno njegovu kasnijem sklapanju. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2019/1187 (2), Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnost („Sporazum”) potpisan je 27. lipnja 2019., podložno njegovu kasnijem sklapanju.

| (2) | Poboljšanje razmjene informacija u području izvršavanja zakonodavstva s ciljem održavanja sigurnosti u Uniji ne mogu dostatno ostvariti države članice same za sebe zbog prirode međunarodnog kriminala koji nije ograničen granicama Unije. Mogućnost svih država članica i Švicarske Konfederacije da imaju uzajaman pristup nacionalnim bazama podataka u pogledu podataka o analizi DNK-a, daktiloskopskih identifikacijskih sustava i podataka iz registra vozila od izuzetne je važnosti za promicanje prekogranične suradnje u području izvršavanja zakonodavstva. |
| --- | --- |

(2)

Poboljšanje razmjene informacija u području izvršavanja zakonodavstva s ciljem održavanja sigurnosti u Uniji ne mogu dostatno ostvariti države članice same za sebe zbog prirode međunarodnog kriminala koji nije ograničen granicama Unije. Mogućnost svih država članica i Švicarske Konfederacije da imaju uzajaman pristup nacionalnim bazama podataka u pogledu podataka o analizi DNK-a, daktiloskopskih identifikacijskih sustava i podataka iz registra vozila od izuzetne je važnosti za promicanje prekogranične suradnje u području izvršavanja zakonodavstva.

| (3) | U skladu s člankom 8. stavkom 3. Sporazuma, članak 5. stavci 1. i 2. Sporazuma primjenjuju se privremeno od dana potpisivanja Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 8. stavkom 3. Sporazuma, članak 5. stavci 1. i 2. Sporazuma primjenjuju se privremeno od dana potpisivanja Sporazuma.

| (4) | Odluka Vijeća 2008/615/PUP (3), Odluka Vijeća 2008/616/PUP (4) i Prilog toj odluci te Okvirna odluka Vijeća 2009/905/PUP (5) obvezujuće su za Irsku te stoga ona sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke. |
| --- | --- |

(4)

Odluka Vijeća 2008/615/PUP (3), Odluka Vijeća 2008/616/PUP (4) i Prilog toj odluci te Okvirna odluka Vijeća 2009/905/PUP (5) obvezujuće su za Irsku te stoga ona sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

| (5) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (6) | Sporazum bi trebalo odobriti, |
| --- | --- |

(6)

Sporazum bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti odobrava se u ime Unije (6).

Članak 2.

Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 8. stavku 1. Sporazuma (7).

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. NEKULA

---

(1)  Suglasnost od 17. prosinca 2019. (još nije objavljena u Službenom listu).

1

(2)  Odluke Vijeća (EU) 2019/1187 od 6. lipnja 2019. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni određenih odredaba Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (SL L 187, 12.7.2019., str. 1.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).

4

(5)  Okvirna odluka Vijeća 2009/905/PUP od 30. studenoga 2009. o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (SL L 322, 9.12.2009., str. 14.).

5

(6)  Tekst Sporazuma objavljen je u SL L 187, 12.7.2019.,str. 3., zajedno s odlukom o potpisivanju.

6

(7)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.

7

Službenom listu Europske unije

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/96 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/96

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/2537

od 12. prosinca 2022.

o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d) i članak 87. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2019/1172 (2) Sporazum između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti („Sporazum”), potpisan je 27. lipnja 2019., podložno njegovu kasnijem sklapanju. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2019/1172 (2) Sporazum između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti („Sporazum”), potpisan je 27. lipnja 2019., podložno njegovu kasnijem sklapanju.

| (2) | Poboljšanje razmjene informacija u području izvršavanja zakonodavstva s ciljem održavanja sigurnosti u Uniji ne mogu dostatno ostvariti države članice same za sebe zbog prirode međunarodnog kriminala koji nije ograničen granicama Unije. Mogućnost svih država članica i Kneževine Lihtenštajna da imaju uzajaman pristup nacionalnim bazama podataka u pogledu podataka o analizi DNK-a, daktiloskopskih identifikacijskih sustava i podataka iz registra vozila od ključne je važnosti za promicanje prekogranične suradnje u području izvršavanja zakonodavstva. |
| --- | --- |

(2)

Poboljšanje razmjene informacija u području izvršavanja zakonodavstva s ciljem održavanja sigurnosti u Uniji ne mogu dostatno ostvariti države članice same za sebe zbog prirode međunarodnog kriminala koji nije ograničen granicama Unije. Mogućnost svih država članica i Kneževine Lihtenštajna da imaju uzajaman pristup nacionalnim bazama podataka u pogledu podataka o analizi DNK-a, daktiloskopskih identifikacijskih sustava i podataka iz registra vozila od ključne je važnosti za promicanje prekogranične suradnje u području izvršavanja zakonodavstva.

| (3) | U skladu s člankom 8. stavkom 3. Sporazuma, članak 5. stavci 1. i 2. Sporazuma i primjenjuju se privremeno od dana potpisivanja Sporazuma. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 8. stavkom 3. Sporazuma, članak 5. stavci 1. i 2. Sporazuma i primjenjuju se privremeno od dana potpisivanja Sporazuma.

| (4) | Odluka Vijeća 2008/615/PUP (3), Odluka Vijeća 2008/616/PUP (4) i Prilog toj odluci te Okvirna odluka Vijeća 2009/905/PUP (5) obvezujuće su za Irsku te stoga ona sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke. |
| --- | --- |

(4)

Odluka Vijeća 2008/615/PUP (3), Odluka Vijeća 2008/616/PUP (4) i Prilog toj odluci te Okvirna odluka Vijeća 2009/905/PUP (5) obvezujuće su za Irsku te stoga ona sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

| (5) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

| (6) | Sporazum bi trebalo odobriti, |
| --- | --- |

(6)

Sporazum bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sporazum između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti odobrava se u ime Unije (6).

Članak 2.

Predsjednik Vijeća u ime Unije šalje obavijest predviđenu u članku 8. stavku 1. Sporazuma (7).

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

Z. NEKULA

---

(1)  Suglasnost od 17. prosinca 2019. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Odluke Vijeća (EU) 2019/1172 od 6. lipnja 2019. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni određenih odredaba Sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (SL L 184, 10.7.2019., str. 1.).

2

(3)  Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).

4

(5)  Okvirna odluka Vijeća 2009/905/PUP od 30. studenoga 2009. o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (SL L 322, 9.12.2009., str. 14.).

5

(6)  Tekst Sporazuma objavljen je u SL L 184, 10.7.2019., str. 3., zajedno s odlukom o potpisivanju.

6

(7)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.

7

Službenom listu Europske unije

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/98 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/98

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2022/2538

od 13. prosinca 2022.

o imenovanju voditelja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2022)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38. treći stavak,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2012/389/ZVSP od 16. srpnja 2012. o misiji Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (1), a posebno njezin članak 9. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Na temelju članka 9. stavka 1. Odluke 2012/389/ZVSP Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. trećim stavkom Ugovora, donositi odgovarajuće odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog usmjeravanja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia), uključujući odluku o imenovanju voditelja misije. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 9. stavka 1. Odluke 2012/389/ZVSP Politički i sigurnosni odbor (PSO) ovlašten je, u skladu s člankom 38. trećim stavkom Ugovora, donositi odgovarajuće odluke u svrhu obavljanja političkog nadzora i strateškog usmjeravanja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia), uključujući odluku o imenovanju voditelja misije.

| (2) | PSO je 7. prosinca 2021. donio Odluku (ZVSP) 2021/2210 (2) kojom je mandat g. Christophera REYNOLDSA kao voditelja misije EUCAP Somalia produljen od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2022. |
| --- | --- |

(2)

PSO je 7. prosinca 2021. donio Odluku (ZVSP) 2021/2210 (2) kojom je mandat g. Christophera REYNOLDSA kao voditelja misije EUCAP Somalia produljen od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2022.

| (3) | Vijeće je 12. prosinca 2022. donijelo Odluku (ZVSP) 2022/2445 (3) kojom je mandat misije EUCAP Somalia produljen do 31. prosinca 2024. |
| --- | --- |

(3)

Vijeće je 12. prosinca 2022. donijelo Odluku (ZVSP) 2022/2445 (3) kojom je mandat misije EUCAP Somalia produljen do 31. prosinca 2024.

| (4) | Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je 17. studenoga 2022. imenovanje g. Kauka AALTOMAAE voditeljem misije EUCAP Somalia od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023., |
| --- | --- |

(4)

Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predložio je 17. studenoga 2022. imenovanje g. Kauka AALTOMAAE voditeljem misije EUCAP Somalia od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Kauko AALTOMAA imenuje se voditeljem misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2023.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2022.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednica

D. PRONK

---

(1)  
  SL L 187, 17.7.2012., str. 40.

1

(2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2021/2210 od 7. prosinca 2021. o produljenju mandata voditelja misije Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (EUCAP Somalia/1/2021) (SL L 447, 14.12.2021., str. 3).

2

(3)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/2445 od 12. prosinca 2022. o izmjeni Odluke 2012/389/ZVSP o misiji Europske unije za izgradnju sposobnosti u Somaliji (EUCAP Somalia) (SL L 319, 13.12.2022., str. 91.).

3

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/99

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2022/2539

od 13. prosinca 2022.

o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije u Bosni i Hercegovini i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2022/59 (BiH/34/2022)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,

uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2004/570/ZVSP od 12. srpnja 2004. o vojnoj operaciji Europske unije u Bosni i Hercegovini (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Vijeće je člankom 6. stavkom 1. Zajedničke akcije 2004/570/ZVSP ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje odgovarajućih odluka o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije u Bosni i Hercegovini (operacija ALTHEA) („zapovjednik snaga EU-a”). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je člankom 6. stavkom 1. Zajedničke akcije 2004/570/ZVSP ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje odgovarajućih odluka o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije u Bosni i Hercegovini (operacija ALTHEA) („zapovjednik snaga EU-a”).

| (2) | PSO je 10. siječnja 2022. donio Odluku (ZVSP) 2022/59 (2) o imenovanju general bojnika Antona WESSELYJA zapovjednikom snaga EU-a. |
| --- | --- |

(2)

PSO je 10. siječnja 2022. donio Odluku (ZVSP) 2022/59 (2) o imenovanju general bojnika Antona WESSELYJA zapovjednikom snaga EU-a.

| (3) | Austrijska vojna tijela preporučila su 13. listopada 2022. imenovanje generala bojnika Helmuta HABERMAYERA na mjesto generala bojnika Antona WESSELYJA kao zapovjednika snaga EU-a od 20. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(3)

Austrijska vojna tijela preporučila su 13. listopada 2022. imenovanje generala bojnika Helmuta HABERMAYERA na mjesto generala bojnika Antona WESSELYJA kao zapovjednika snaga EU-a od 20. siječnja 2023.

| (4) | Zapovjednik operacije za operaciju ALTHEA podržao je preporuku austrijskih vojnih tijela. |
| --- | --- |

(4)

Zapovjednik operacije za operaciju ALTHEA podržao je preporuku austrijskih vojnih tijela.

| (5) | Vojni odbor EU-a složio se 24. studenoga 2022. s preporukom austrijskih vojnih tijela. |
| --- | --- |

(5)

Vojni odbor EU-a složio se 24. studenoga 2022. s preporukom austrijskih vojnih tijela.

| (6) | Odluku (ZVSP) 2022/59 trebalo bi stoga staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(6)

Odluku (ZVSP) 2022/59 trebalo bi stoga staviti izvan snage.

| (7) | Europsko vijeće donijelo je 12. i 13. prosinca 2002. u Kopenhagenu deklaraciju u kojoj se navodi da se dogovori „Berlin plus” i njihova provedba primjenjuju samo na one države članice Unije koje su članice NATO-a ili su u programu „Partnerstvo za mir” i koje su slijedom toga sklopile bilateralne sigurnosne sporazume s NATO-om, |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće donijelo je 12. i 13. prosinca 2002. u Kopenhagenu deklaraciju u kojoj se navodi da se dogovori „Berlin plus” i njihova provedba primjenjuju samo na one države članice Unije koje su članice NATO-a ili su u programu „Partnerstvo za mir” i koje su slijedom toga sklopile bilateralne sigurnosne sporazume s NATO-om,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

General bojnik Helmut HABERMAYER imenuje se zapovjednikom snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije u Bosni i Hercegovini (operacija ALTHEA) od 20. siječnja 2023.

Članak 2.

Odluka (ZVSP) 2022/59 stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 20. siječnja 2023.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2022.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednica

D. PRONK

---

(1)  
  SL L 252, 28.7.2004., str. 10.

1

(2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2022/59 od 10. siječnja 2022. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije u Bosni i Hercegovini i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2021/5 (BiH/32/2022) (SL L 10, 17.1.2022., str. 77.).

2

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/101

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/2540

od 19. prosinca 2022.

o imenovanju člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Kraljevina Belgija

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 302.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/853 od 21. svibnja 2019. o određivanju sastava Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir prijedlog belgijske vlade,

nakon savjetovanja s Europskom komisijom,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 300. stavkom 2. Ugovora Gospodarski i socijalni odbor sastoji se od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 300. stavkom 2. Ugovora Gospodarski i socijalni odbor sastoji se od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području.

| (2) | Vijeće je 2. listopada 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članova Europskog gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 2. listopada 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članova Europskog gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025.

| (3) | Mjesto člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno podnošenjem ostavke g. Dominiquea MICHELA. |
| --- | --- |

(3)

Mjesto člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno podnošenjem ostavke g. Dominiquea MICHELA.

| (4) | Belgijska vlada predložila je g. Oliviera JORISA, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) (izvršni direktor Odjela za europske i međunarodne poslove, Savez poduzeća Belgije), kao člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025., |
| --- | --- |

(4)

Belgijska vlada predložila je g. Oliviera JORISA, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) (izvršni direktor Odjela za europske i međunarodne poslove, Savez poduzeća Belgije), kao člana Europskog gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Olivier JORIS, Executive Manager du Centre de compétence Europe et International de la Fédération des Entreprises de Belgique (FEB) (izvršni direktor Odjela za europske i međunarodne poslove, Savez poduzeća Belgije), imenuje se članom Europskog gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

J. SÍKELA

---

(1)  
  SL L 139, 27.5.2019., str. 15.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2020/1392 od 2. listopada 2020. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. te kojom se stavlja izvan snage i zamjenjuje Odluka Vijeća o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. donesena 18. rujna 2020. (SL L 322, 5.10.2020., str. 1.).

2

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/103

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/2541

od 19. prosinca 2022.

o imenovanju člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, kojeg je predložila Savezna Republika Njemačka

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 302.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2019/853 od 21. svibnja 2019. o određivanju sastava Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir prijedlog njemačke vlade,

nakon savjetovanja s Europskom komisijom,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 300. stavkom 2. Ugovora Gospodarski i socijalni odbor sastoji se od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 300. stavkom 2. Ugovora Gospodarski i socijalni odbor sastoji se od predstavnika organizacija poslodavaca, zaposlenika i drugih predstavnika civilnog društva, osobito u socioekonomskom, građanskom, profesionalnom i kulturnom području.

| (2) | Vijeće je 2. listopada 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 2. listopada 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/1392 (2) o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025.

| (3) | Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno podnošenjem ostavke gđe Gabriele MÜLLER-LIST. |
| --- | --- |

(3)

Mjesto člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora postalo je slobodno podnošenjem ostavke gđe Gabriele MÜLLER-LIST.

| (4) | Njemačka vlada predložila je g. Andreasa KRUSEA, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) (član odbora njemačke Savezne udruge organizacija za starije građane), kao člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025., |
| --- | --- |

(4)

Njemačka vlada predložila je g. Andreasa KRUSEA, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) (član odbora njemačke Savezne udruge organizacija za starije građane), kao člana Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Andreas KRUSE, Mitglied im Vorstand der Bundesarbeitsgemeinschaft der Seniorenorganisation e.V. (BAGSO) (član odbora njemačke Savezne udruge organizacija za starije građane), imenuje se članom Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora do kraja tekućeg mandata, koji istječe 20. rujna 2025.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

J. SÍKELA

---

(1)  
  SL L 139, 27.5.2019., str. 15.

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2020/1392 od 2. listopada 2020. o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. te kojom se stavlja izvan snage i zamjenjuje Odluka Vijeća o imenovanju članova Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora za razdoblje od 21. rujna 2020. do 20. rujna 2025. donesena 18. rujna 2020. (SL L 322, 5.10.2020., str. 1.).

2

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/105 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/105

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2022/2542

od 19. prosinca 2022.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2018/1904 o odobrenju Nizozemskoj da uvede posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 285. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1904 (2) Nizozemskoj je odobreno uvođenje posebne mjere kojom se odstupa od članka 285. Direktive 2006/112/EZ kako bi se od poreza na dodanu vrijednost (PDV) izuzeli porezni obveznici čiji godišnji promet nije veći od 25 000 EUR („posebna mjera”). |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1904 (2) Nizozemskoj je odobreno uvođenje posebne mjere kojom se odstupa od članka 285. Direktive 2006/112/EZ kako bi se od poreza na dodanu vrijednost (PDV) izuzeli porezni obveznici čiji godišnji promet nije veći od 25 000 EUR („posebna mjera”).

| (2) | Provedbena odluka (EU) 2018/1904 prestat će važiti 31. prosinca 2022. Nizozemska je dopisom od 23. kolovoza 2022. zatražila odobrenje za nastavak primjene posebne mjere za dodatno razdoblje do 31. prosinca 2024., to jest do datuma do kojeg države članice trebaju prenijeti Direktivu Vijeća (EU) 2020/285 (3). Iz te direktive proizlazi da će od 1. siječnja 2025. državama članicama biti dopušteno izuzeti od plaćanja PDV-a isporuke robe i usluga koje obavljaju porezni obveznici čiji godišnji promet u određenoj državi članici ne prelazi prag od 85 000 EUR ili protuvrijednost tog iznosa u nacionalnoj valuti. |
| --- | --- |

(2)

Provedbena odluka (EU) 2018/1904 prestat će važiti 31. prosinca 2022. Nizozemska je dopisom od 23. kolovoza 2022. zatražila odobrenje za nastavak primjene posebne mjere za dodatno razdoblje do 31. prosinca 2024., to jest do datuma do kojeg države članice trebaju prenijeti Direktivu Vijeća (EU) 2020/285 (3). Iz te direktive proizlazi da će od 1. siječnja 2025. državama članicama biti dopušteno izuzeti od plaćanja PDV-a isporuke robe i usluga koje obavljaju porezni obveznici čiji godišnji promet u određenoj državi članici ne prelazi prag od 85 000 EUR ili protuvrijednost tog iznosa u nacionalnoj valuti.

| (3) | U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisom od 25. kolovoza 2022. zahtjev Nizozemske proslijedila ostalim državama članicama, osim Španjolskoj. Komisija je dopisom od 26. kolovoza taj zahtjev proslijedila Španjolskoj. Dopisom od 29. kolovoza 2022. Komisija je obavijestila Nizozemsku da ima sve informacije potrebne za procjenu zahtjeva. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisom od 25. kolovoza 2022. zahtjev Nizozemske proslijedila ostalim državama članicama, osim Španjolskoj. Komisija je dopisom od 26. kolovoza taj zahtjev proslijedila Španjolskoj. Dopisom od 29. kolovoza 2022. Komisija je obavijestila Nizozemsku da ima sve informacije potrebne za procjenu zahtjeva.

| (4) | Posebna mjera u skladu je s Direktivom 2006/112/EZ, kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2020/285, kojom se nastoji smanjiti teret usklađivanja za mala poduzeća i izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(4)

Posebna mjera u skladu je s Direktivom 2006/112/EZ, kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2020/285, kojom se nastoji smanjiti teret usklađivanja za mala poduzeća i izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.

| (5) | Posebna mjera ostat će neobvezna za porezne obveznike jer će oni i dalje moći odlučiti da se na njih primjenjuju uobičajene odredbe o PDV-u u skladu s člankom 290. Direktive 2006/112/EZ. |
| --- | --- |

(5)

Posebna mjera ostat će neobvezna za porezne obveznike jer će oni i dalje moći odlučiti da se na njih primjenjuju uobičajene odredbe o PDV-u u skladu s člankom 290. Direktive 2006/112/EZ.

| (6) | Prema informacijama koje je dostavila Nizozemska učinak posebne mjere na ukupni iznos poreznog prihoda naplaćenog u fazi konačne potrošnje bit će zanemariv. |
| --- | --- |

(6)

Prema informacijama koje je dostavila Nizozemska učinak posebne mjere na ukupni iznos poreznog prihoda naplaćenog u fazi konačne potrošnje bit će zanemariv.

| (7) | Nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 (4) Nizozemska od financijske godine 2022. neće provoditi izračun naknade kad je riječ o izvješću o vlastitim sredstvima koja se temelje na PDV-u. |
| --- | --- |

(7)

Nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 (4) Nizozemska od financijske godine 2022. neće provoditi izračun naknade kad je riječ o izvješću o vlastitim sredstvima koja se temelje na PDV-u.

| (8) | S obzirom na to da je posebna mjera imala pozitivan učinak na pojednostavnjenje obveza povezanih s PDV-om jer je smanjila administrativno opterećenje i troškove usklađivanja za mala poduzeća i porezna tijela te s obzirom na to da nema znatan utjecaj na ukupni ostvareni prihod od PDV-a, primjereno je Nizozemskoj odobriti primjenu posebne mjere utvrđene u Provedbenoj odluci (EU) 2018/1904. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da je posebna mjera imala pozitivan učinak na pojednostavnjenje obveza povezanih s PDV-om jer je smanjila administrativno opterećenje i troškove usklađivanja za mala poduzeća i porezna tijela te s obzirom na to da nema znatan utjecaj na ukupni ostvareni prihod od PDV-a, primjereno je Nizozemskoj odobriti primjenu posebne mjere utvrđene u Provedbenoj odluci (EU) 2018/1904.

| (9) | Primjena posebne mjere trebala bi biti vremenski ograničena. Vremensko ograničenje trebalo bi biti dostatno kako bi se Komisiji omogućila procjena djelotvornosti i primjerenosti trenutačnog praga. Osim toga, na temelju članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2020/285 države članice do 31. prosinca 2024. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni za usklađivanje s člankom 1. te direktive i primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2025. Stoga je primjereno Nizozemskoj odobriti primjenu posebne mjere do 31. prosinca 2024. |
| --- | --- |

(9)

Primjena posebne mjere trebala bi biti vremenski ograničena. Vremensko ograničenje trebalo bi biti dostatno kako bi se Komisiji omogućila procjena djelotvornosti i primjerenosti trenutačnog praga. Osim toga, na temelju članka 3. stavka 1. Direktive (EU) 2020/285 države članice do 31. prosinca 2024. donose i objavljuju zakone i druge propise koji su potrebni za usklađivanje s člankom 1. te direktive i primjenjuju te odredbe od 1. siječnja 2025. Stoga je primjereno Nizozemskoj odobriti primjenu posebne mjere do 31. prosinca 2024.

| (10) | Provedbenu odluku (EU) 2018/1904 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Provedbenu odluku (EU) 2018/1904 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Članak 2. Provedbene odluke (EU) 2018/1904 zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 2.

Ova Odluka primjenjuje se od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2024.”.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Članak 3..

Ova je Odluka upućena Kraljevini Nizozemskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

J. SÍKELA

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/1904 od 4. prosinca 2018. o odobrenju Nizozemskoj da uvede posebnu mjeru kojom se odstupa od članka 285. Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 310, 6.12.2018., str. 25.).

2

(3)  Direktiva Vijeća (EU) 2020/285 od 18. veljače 2020. o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu posebne odredbe za mala poduzeća i Uredbe (EU) br. 904/2010 u pogledu administrativne suradnje i razmjene informacija u svrhe praćenja ispravne primjene posebne odredbe za mala poduzeća (SL L 62, 2.3.2020., str. 13.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 od 30. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89 o konačnom jedinstvenom režimu ubiranja vlastitih sredstava koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost (SL L 165, 11.5.2021., str. 9.).

4

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/107 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/107

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2022/2543

оd 21. prosinca 2022.

o provedbi Odluke (ZVSP) 2015/1333 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji

Vijeće Europske unije,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 31. stavak 2.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2015/1333 od 31. srpnja 2015. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libiji i stavljanju izvan snage Odluke 2011/137/ZVSP (1), a posebno njezin članak 12. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 31. srpnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/1333. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 31. srpnja 2015. donijelo Odluku (ZVSP) 2015/1333.

| (2) | Slijedom presude Općeg suda u predmetu T-627/20 (2) trebalo bi izbrisati unos za jednog subjekta uvrštenog na popis. |
| --- | --- |

(2)

Slijedom presude Općeg suda u predmetu T-627/20 (2) trebalo bi izbrisati unos za jednog subjekta uvrštenog na popis.

| (3) | Odluku (ZVSP) 2015/1333 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Odluku (ZVSP) 2015/1333 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog IV. Odluci (ZVSP) 2015/1333 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

M. BEK

---

(1)  
  SL L 206, 1.8.2015., str. 34.

1

(2)  Presuda Općeg suda od 28. rujna 2022., Libyan African Investment Company (Laico)/Vijeće, T-627/20.

2

---

PRILOG

U Prilogu IV. Odluci (ZVSP) 2015/1333 (Popis osoba i subjekata iz članka 9. stavka 2.), dijelu B. (Subjekti), briše se sljedeći unos:

| „1. | Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alternativno ime: LAICO)”. |
| --- | --- |

„1.

Libyan Arab African Investment Company – LAAICO (alternativno ime: LAICO)”.

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/109 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/109

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU, Euratom) 2022/2544

оd 19. prosinca 2022.

o uspostavi mehanizama za upravljanje i provedbu EU-ovih operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja te povezanih operacija davanja zajmova

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 220.a,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU, Euratom) 2022/2434 Europskog parlamenta i Vijeća (2) izmijenjena je Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 („Financijska uredba”) utvrđivanjem diversificirane strategije financiranja kao jedinstvene metode financiranja za provedbu operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje provodi Komisija. Članak 220.a Financijske uredbe primjenjuje se na programe financijske pomoći za koje temeljni akti stupaju na snagu 9. studenoga 2022. ili nakon tog datuma. Diversificirana strategija financiranja ne primjenjuje se na postojeće programe, u okviru kojih bi se operacije uzimanja i davanja zajmova i dalje trebale provoditi primjenom tradicionalne uzajamne metode (back-to-back) u skladu s člankom 220. Financijske uredbe. Uzajamna metoda iznimno se može primjenjivati i na nove programe financijske pomoći i primjenjuje se na sve programe Euratoma. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU, Euratom) 2022/2434 Europskog parlamenta i Vijeća (2) izmijenjena je Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 („Financijska uredba”) utvrđivanjem diversificirane strategije financiranja kao jedinstvene metode financiranja za provedbu operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje provodi Komisija. Članak 220.a Financijske uredbe primjenjuje se na programe financijske pomoći za koje temeljni akti stupaju na snagu 9. studenoga 2022. ili nakon tog datuma. Diversificirana strategija financiranja ne primjenjuje se na postojeće programe, u okviru kojih bi se operacije uzimanja i davanja zajmova i dalje trebale provoditi primjenom tradicionalne uzajamne metode (back-to-back) u skladu s člankom 220. Financijske uredbe. Uzajamna metoda iznimno se može primjenjivati i na nove programe financijske pomoći i primjenjuje se na sve programe Euratoma.

| (2) | U skladu s člankom 220.a Financijske uredbe Komisija uspostavlja potrebne mehanizme za provedbu diversificirane strategije financiranja. Ti mehanizmi trebali bi obuhvaćati okvir upravljanja, postupke upravljanja rizicima i metodologiju za raspodjelu troškova, kojima bi se trebalo osigurati da sve troškove Unije povezane s financijskom pomoći snosi zemlja korisnica. Stoga je potrebno utvrditi mehanizme koji se primjenjuju na operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje Komisija provodi u okviru diversificirane strategije financiranja i na povezane operacije davanja zajmova. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 220.a Financijske uredbe Komisija uspostavlja potrebne mehanizme za provedbu diversificirane strategije financiranja. Ti mehanizmi trebali bi obuhvaćati okvir upravljanja, postupke upravljanja rizicima i metodologiju za raspodjelu troškova, kojima bi se trebalo osigurati da sve troškove Unije povezane s financijskom pomoći snosi zemlja korisnica. Stoga je potrebno utvrditi mehanizme koji se primjenjuju na operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje Komisija provodi u okviru diversificirane strategije financiranja i na povezane operacije davanja zajmova.

| (3) | Diversificiranu strategiju financiranja Komisija je prvi put primijenila za operacije uzimanja zajmova u okviru instrumenta NextGenerationEU („NGEU”), privremenog instrumenta Unije za potporu gospodarskom oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19. To je omogućilo uspješnu mobilizaciju sredstava za bespovratnu potporu i zajmove na temelju Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i drugih programa Unije iz članka 2. stavka 2. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 (4). |
| --- | --- |

(3)

Diversificiranu strategiju financiranja Komisija je prvi put primijenila za operacije uzimanja zajmova u okviru instrumenta NextGenerationEU („NGEU”), privremenog instrumenta Unije za potporu gospodarskom oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19. To je omogućilo uspješnu mobilizaciju sredstava za bespovratnu potporu i zajmove na temelju Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i drugih programa Unije iz članka 2. stavka 2. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 (4).

| (4) | Model upravljanja i postupci potrebni za provedbu diversificirane strategije financiranja u okviru NGEU-a uspostavljeni su u skladu s Provedbenom odlukom Komisije C(2021) 2502 (5). Ti mehanizmi uključuju, među ostalim, okvir upravljanja, postupke upravljanja rizicima i postupke usklađivanja. Metodologija za raspodjelu troškova utvrđena je u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2021/1095 (6). Mehanizme za provedbu diversificirane strategije financiranja u skladu s člankom 220.a Financijske uredbe primjereno je temeljiti na modelu upravljanja za NGEU. |
| --- | --- |

(4)

Model upravljanja i postupci potrebni za provedbu diversificirane strategije financiranja u okviru NGEU-a uspostavljeni su u skladu s Provedbenom odlukom Komisije C(2021) 2502 (5). Ti mehanizmi uključuju, među ostalim, okvir upravljanja, postupke upravljanja rizicima i postupke usklađivanja. Metodologija za raspodjelu troškova utvrđena je u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2021/1095 (6). Mehanizme za provedbu diversificirane strategije financiranja u skladu s člankom 220.a Financijske uredbe primjereno je temeljiti na modelu upravljanja za NGEU.

| (5) | Premda bi se ova Odluka trebala primjenjivati uglavnom na operacije koje se provode u okviru diversificirane strategije financiranja, neke u njoj utvrđene mehanizme primjereno je proširiti i na operacije koje se provode primjenom uzajamne metode. Tim bi se pristupom osigurala dosljednost među različitim programima, u mjeri u kojoj je to primjenjivo. Zajamčila bi se i obuhvaćenost svih operacija pravilima najvišeg standarda, u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja. To bi trebalo vrijediti za mehanizme koji se odnose na postupke upravljanja rizicima i usklađivanja. |
| --- | --- |

(5)

Premda bi se ova Odluka trebala primjenjivati uglavnom na operacije koje se provode u okviru diversificirane strategije financiranja, neke u njoj utvrđene mehanizme primjereno je proširiti i na operacije koje se provode primjenom uzajamne metode. Tim bi se pristupom osigurala dosljednost među različitim programima, u mjeri u kojoj je to primjenjivo. Zajamčila bi se i obuhvaćenost svih operacija pravilima najvišeg standarda, u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja. To bi trebalo vrijediti za mehanizme koji se odnose na postupke upravljanja rizicima i usklađivanja.

| (6) | U godišnjoj odluci o uzimanju zajmova trebali bi se utvrditi elementi planiranih operacija uzimanja zajmova u okviru diversificirane strategije financiranja za razdoblje od jedne godine. Trebale bi se primjerice odrediti dimenzije operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje treba provesti radi utvrđivanja ukupne izloženosti proračuna Unije i korisnika zajmova. Stoga bi se u njoj trebao utvrditi raspon maksimalnih iznosa izdavanja dugoročnog financiranja za sve svrhe, maksimalni nepodmireni iznos kratkoročnog financiranja, maksimalno prosječno dospijeće Unijina dugoročnog financiranja, ograničenje konačnog nepodmirenog iznosa po izdanju i, ako je primjenjivo, maksimalni iznos izdanja Komisije koji se može držati za vlastiti račun i koji se može upotrijebiti kao dodatni izvor financiranja ili za potporu sekundarnom tržištu. |
| --- | --- |

(6)

U godišnjoj odluci o uzimanju zajmova trebali bi se utvrditi elementi planiranih operacija uzimanja zajmova u okviru diversificirane strategije financiranja za razdoblje od jedne godine. Trebale bi se primjerice odrediti dimenzije operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje treba provesti radi utvrđivanja ukupne izloženosti proračuna Unije i korisnika zajmova. Stoga bi se u njoj trebao utvrditi raspon maksimalnih iznosa izdavanja dugoročnog financiranja za sve svrhe, maksimalni nepodmireni iznos kratkoročnog financiranja, maksimalno prosječno dospijeće Unijina dugoročnog financiranja, ograničenje konačnog nepodmirenog iznosa po izdanju i, ako je primjenjivo, maksimalni iznos izdanja Komisije koji se može držati za vlastiti račun i koji se može upotrijebiti kao dodatni izvor financiranja ili za potporu sekundarnom tržištu.

| (7) | Kako bi se zajamčila dostupnost potrebnih sredstava za ispunjavanje obveza u okviru povezanih programa financijske pomoći kad one dospiju na naplatu, operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja trebale bi se provoditi na temelju dvogodišnjih planova financiranja. Planovi financiranja pružili bi okvir za te operacije tijekom tog razdoblja upućivanjem na plaćanja koja se moraju izvršiti radi provedbe povezanih programa. Uspostavom plana financiranja trebala bi se stoga osigurati izravna povezanost s potrebama za plaćanjima u svrhu ispunjavanja obveza za rashode preuzetih u skladu s odgovarajućim temeljnim aktima. Plan financiranja trebao bi se uspostaviti na temelju ograničenja utvrđenih u godišnjoj odluci o zaduživanju i služi kao osnova za obavješćivanje sudionika na tržištu o okvirnim planovima financiranja u predstojećem razdoblju. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se zajamčila dostupnost potrebnih sredstava za ispunjavanje obveza u okviru povezanih programa financijske pomoći kad one dospiju na naplatu, operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja trebale bi se provoditi na temelju dvogodišnjih planova financiranja. Planovi financiranja pružili bi okvir za te operacije tijekom tog razdoblja upućivanjem na plaćanja koja se moraju izvršiti radi provedbe povezanih programa. Uspostavom plana financiranja trebala bi se stoga osigurati izravna povezanost s potrebama za plaćanjima u svrhu ispunjavanja obveza za rashode preuzetih u skladu s odgovarajućim temeljnim aktima. Plan financiranja trebao bi se uspostaviti na temelju ograničenja utvrđenih u godišnjoj odluci o zaduživanju i služi kao osnova za obavješćivanje sudionika na tržištu o okvirnim planovima financiranja u predstojećem razdoblju.

| (8) | Zahvaljujući utvrđivanju indikativnog maksimalnog iznosa zajmova koji u pravilu obuhvaća razdoblje od šest mjeseci i uspostavi nekih drugih ključnih parametara planiranih operacija planom financiranja osigurala bi se i veća predvidljivost izdanja te bi se pritom zadržala fleksibilnost i osigurala transparentnost na tržištima. Ciljanoj bazi ulagatelja potrebne su informacije o budućim izdanjima i naznaka o rokovima kako bi mogli planirati svoja ulaganja. |
| --- | --- |

(8)

Zahvaljujući utvrđivanju indikativnog maksimalnog iznosa zajmova koji u pravilu obuhvaća razdoblje od šest mjeseci i uspostavi nekih drugih ključnih parametara planiranih operacija planom financiranja osigurala bi se i veća predvidljivost izdanja te bi se pritom zadržala fleksibilnost i osigurala transparentnost na tržištima. Ciljanoj bazi ulagatelja potrebne su informacije o budućim izdanjima i naznaka o rokovima kako bi mogli planirati svoja ulaganja.

| (9) | Godišnja odluka o uzimanju zajmova i plan financiranja trebali bi Komisiji služiti kao osnova za obavješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća u skladu s člankom 220.a stavkom 2. Financijske uredbe te za komunikaciju s tržištima i javnošću. Nadalje, Komisija bi Europski parlament i Vijeće trebala sveobuhvatno i redovito izvješćivati o svim aspektima svoje strategije uzimanja zajmova i upravljanja dugom, u skladu s člankom 220.a stavkom 2. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Godišnja odluka o uzimanju zajmova i plan financiranja trebali bi Komisiji služiti kao osnova za obavješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća u skladu s člankom 220.a stavkom 2. Financijske uredbe te za komunikaciju s tržištima i javnošću. Nadalje, Komisija bi Europski parlament i Vijeće trebala sveobuhvatno i redovito izvješćivati o svim aspektima svoje strategije uzimanja zajmova i upravljanja dugom, u skladu s člankom 220.a stavkom 2. Financijske uredbe.

| (10) | Utvrđivanje točnih i smislenih planova financiranja u okviru diversificirane strategije financiranja ovisi o redovitom i pravodobnom priopćavanju informacija od strane dužnosnika za ovjeravanje odgovornih za provedbu programa financijske pomoći u odgovarajućim rokovima i u granicama iznosa potrebnih za očekivana odobrenja plaćanja. Te informacije trebalo bi priopćiti Glavnoj upravi za proračun, kao odgovornoj službi za utvrđivanje i provedbu planova financiranja, putem Komisijina alata za financijsko predviđanje. |
| --- | --- |

(10)

Utvrđivanje točnih i smislenih planova financiranja u okviru diversificirane strategije financiranja ovisi o redovitom i pravodobnom priopćavanju informacija od strane dužnosnika za ovjeravanje odgovornih za provedbu programa financijske pomoći u odgovarajućim rokovima i u granicama iznosa potrebnih za očekivana odobrenja plaćanja. Te informacije trebalo bi priopćiti Glavnoj upravi za proračun, kao odgovornoj službi za utvrđivanje i provedbu planova financiranja, putem Komisijina alata za financijsko predviđanje.

| (11) | U okviru diversificirane strategije financiranja trebali bi se nastojati postići najpovoljniji financijski uvjeti za Uniju, i to dobrim planiranjem i nesmetanim izvršenjem transakcija pod najboljim mogućim uvjetima u prevladavajućim tržišnim okolnostima. S obzirom na potrebu da se prikupe financijska sredstva kako bi se omogućile isplate za odgovarajuće programe, Komisija ima ograničeno diskrecijsko pravo u pogledu rokova tržišnih transakcija. Diversificirana strategija financiranja Komisiji bi osigurala veći izbor tehnika financiranja, uključujući kratkoročno financiranje, pa bi mogla smanjiti rizik izvršenja na tržištu kada je to potrebno radi prikupljanja sredstava u nepovoljnijim tržišnim okolnostima. |
| --- | --- |

(11)

U okviru diversificirane strategije financiranja trebali bi se nastojati postići najpovoljniji financijski uvjeti za Uniju, i to dobrim planiranjem i nesmetanim izvršenjem transakcija pod najboljim mogućim uvjetima u prevladavajućim tržišnim okolnostima. S obzirom na potrebu da se prikupe financijska sredstva kako bi se omogućile isplate za odgovarajuće programe, Komisija ima ograničeno diskrecijsko pravo u pogledu rokova tržišnih transakcija. Diversificirana strategija financiranja Komisiji bi osigurala veći izbor tehnika financiranja, uključujući kratkoročno financiranje, pa bi mogla smanjiti rizik izvršenja na tržištu kada je to potrebno radi prikupljanja sredstava u nepovoljnijim tržišnim okolnostima.

| (12) | Instrumenti financiranja u okviru diversificirane strategije financiranja trebali bi, među ostalim, uključivati različite vrste referentnih obveznica i kratkoročnih obveznica EU-a. Operacije uzimanja zajmova u okviru diversificirane strategije financiranja trebale bi se organizirati kao dražbe, sindicirane transakcije ili privatni plasmani, ovisno o tome što je najprikladnije s obzirom na opseg i vrstu operacija. |
| --- | --- |

(12)

Instrumenti financiranja u okviru diversificirane strategije financiranja trebali bi, među ostalim, uključivati različite vrste referentnih obveznica i kratkoročnih obveznica EU-a. Operacije uzimanja zajmova u okviru diversificirane strategije financiranja trebale bi se organizirati kao dražbe, sindicirane transakcije ili privatni plasmani, ovisno o tome što je najprikladnije s obzirom na opseg i vrstu operacija.

| (13) | Diversificirana strategija financiranja trebala bi uključivati mogućnost izdavanja kratkoročnih instrumenata i održavanja zaštitnog sloja likvidnosti, što bi Komisiji omogućilo da apsorbira neusklađenosti između rokova uzimanja zajmova i isplata te da ispuni zahtjev za isplatu u slučaju nepovoljnih uvjeta financiranja. Kako bi se zajamčila fleksibilnost i učinkovitost, operacije uzimanja kratkoročnih zajmova s pomoću kratkoročnih obveznica EU-a trebale bi se provoditi u okviru redovitih dražbi. Te bi dražbe trebale biti organizirane tako da se zajamči status transparentnog i predvidljivog izdavatelja Uniji i jednako postupanje prema sudionicima. |
| --- | --- |

(13)

Diversificirana strategija financiranja trebala bi uključivati mogućnost izdavanja kratkoročnih instrumenata i održavanja zaštitnog sloja likvidnosti, što bi Komisiji omogućilo da apsorbira neusklađenosti između rokova uzimanja zajmova i isplata te da ispuni zahtjev za isplatu u slučaju nepovoljnih uvjeta financiranja. Kako bi se zajamčila fleksibilnost i učinkovitost, operacije uzimanja kratkoročnih zajmova s pomoću kratkoročnih obveznica EU-a trebale bi se provoditi u okviru redovitih dražbi. Te bi dražbe trebale biti organizirane tako da se zajamči status transparentnog i predvidljivog izdavatelja Uniji i jednako postupanje prema sudionicima.

| (14) | Operacije upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja omogućuju bolje upravljanje kamatnim i drugim financijskim rizicima. Stoga je primjereno dopustiti upotrebu izvedenica, kao što su ugovori o razmjeni, za upravljanje kamatnim ili drugim financijskim rizicima povezanima sa zajmovima za zemlje korisnice, poštujući pritom načelo proračunske ravnoteže, ili sklapanje osiguranih ili neosiguranih transakcija na tržištu novca s uredima za upravljanje dugom iz država članica, nadnacionalnim institucijama, nacionalnim agencijama javnog sektora, kreditnim institucijama i investicijskim društvima s odgovarajućim kreditnim položajem ili središnjim drugim ugovornim stranama. U tom kontekstu Komisiju bi trebalo ovlastiti i za ponovnu kupnju i/ili držanje vlastitih obveznica za potrebe upravljanja likvidnošću i potpore likvidnosti na tržištu obveznica EU-a. |
| --- | --- |

(14)

Operacije upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja omogućuju bolje upravljanje kamatnim i drugim financijskim rizicima. Stoga je primjereno dopustiti upotrebu izvedenica, kao što su ugovori o razmjeni, za upravljanje kamatnim ili drugim financijskim rizicima povezanima sa zajmovima za zemlje korisnice, poštujući pritom načelo proračunske ravnoteže, ili sklapanje osiguranih ili neosiguranih transakcija na tržištu novca s uredima za upravljanje dugom iz država članica, nadnacionalnim institucijama, nacionalnim agencijama javnog sektora, kreditnim institucijama i investicijskim društvima s odgovarajućim kreditnim položajem ili središnjim drugim ugovornim stranama. U tom kontekstu Komisiju bi trebalo ovlastiti i za ponovnu kupnju i/ili držanje vlastitih obveznica za potrebe upravljanja likvidnošću i potpore likvidnosti na tržištu obveznica EU-a.

| (15) | Operacije davanja zajmova trebale bi se provoditi u skladu s relevantnim temeljnim aktom i odgovarajućim sporazumima o zajmu. Primjereno je utvrditi minimalne uvjete pod kojima se zajmovi isplaćuju. Trebalo bi osigurati i da zemlje korisnice snose sve troškove Unije povezane sa zajmom u skladu s metodologijom koju je utvrdila Komisija u zasebnoj odluci dopunjenoj detaljnim smjernicama za izračun takvih troškova. |
| --- | --- |

(15)

Operacije davanja zajmova trebale bi se provoditi u skladu s relevantnim temeljnim aktom i odgovarajućim sporazumima o zajmu. Primjereno je utvrditi minimalne uvjete pod kojima se zajmovi isplaćuju. Trebalo bi osigurati i da zemlje korisnice snose sve troškove Unije povezane sa zajmom u skladu s metodologijom koju je utvrdila Komisija u zasebnoj odluci dopunjenoj detaljnim smjernicama za izračun takvih troškova.

| (16) | Zemljama korisnicama trebalo bi omogućiti da od Komisije zatraže zajmove s fiksnom zaštitom od kamatnih rizika. Za to bi Komisija trebala upotrijebiti financijske instrumente kao što su ugovori o razmjeni kako bi ponudila zajmove s fiksnom kamatnom stopom. Troškove upravljanja rizicima povezanima s izvedenicama trebala bi snositi zemlja korisnica. |
| --- | --- |

(16)

Zemljama korisnicama trebalo bi omogućiti da od Komisije zatraže zajmove s fiksnom zaštitom od kamatnih rizika. Za to bi Komisija trebala upotrijebiti financijske instrumente kao što su ugovori o razmjeni kako bi ponudila zajmove s fiksnom kamatnom stopom. Troškove upravljanja rizicima povezanima s izvedenicama trebala bi snositi zemlja korisnica.

| (17) | Operacije uzimanja zajmova u okviru postojećih programa financijske pomoći provode se u okviru „Programa izdavanja dužničkih vrijednosnih papira EU-a i Euratoma” uspostavljenog 2019. i ažuriranog 2021. („program izdavanja dužničkih vrijednosnih papira”). To uključuje, među ostalim, sažetak prospekta koji sadržava sve potrebne informacije za tržišta u skladu s primjenjivim zakonodavstvom te operativne i ugovorne mehanizme s drugim ugovornim stranama koji su ključni za aktivnosti uzimanja zajmova. Operacije uzimanja zajmova u okviru diversificirane strategije financiranja trebale bi se provoditi u okviru programa za izdavanje dužničkih vrijednosnih papira nakon unošenja potrebnih izmjena u postojeću dokumentaciju. |
| --- | --- |

(17)

Operacije uzimanja zajmova u okviru postojećih programa financijske pomoći provode se u okviru „Programa izdavanja dužničkih vrijednosnih papira EU-a i Euratoma” uspostavljenog 2019. i ažuriranog 2021. („program izdavanja dužničkih vrijednosnih papira”). To uključuje, među ostalim, sažetak prospekta koji sadržava sve potrebne informacije za tržišta u skladu s primjenjivim zakonodavstvom te operativne i ugovorne mehanizme s drugim ugovornim stranama koji su ključni za aktivnosti uzimanja zajmova. Operacije uzimanja zajmova u okviru diversificirane strategije financiranja trebale bi se provoditi u okviru programa za izdavanje dužničkih vrijednosnih papira nakon unošenja potrebnih izmjena u postojeću dokumentaciju.

| (18) | Za provedbu operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja trebalo bi uspostaviti odgovarajuće operativne kapacitete, uključujući kapacitete za namiru transakcija, dražbovnu platformu i mogućnost upotrebe repo transakcija i ugovora o razmjeni. |
| --- | --- |

(18)

Za provedbu operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja trebalo bi uspostaviti odgovarajuće operativne kapacitete, uključujući kapacitete za namiru transakcija, dražbovnu platformu i mogućnost upotrebe repo transakcija i ugovora o razmjeni.

| (19) | Komisija bi radi provedbe operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja i povezanih operacija davanja zajmova trebala otvoriti namjenske račune isključivo za potrebe tih operacija. Za te račune trebala bi vrijediti ista razmatranja kao i za račune za operacije NGEU-a. Posebno bi radi uklanjanja likvidnosnog rizika koji proizlazi iz tih operacija trebalo uspostaviti sigurna i namjenska bonitetna novčana sredstva za plaćanja. Zahtjev za držanje takve namjenske bonitetne novčane pričuve sastavni je i neizostavan dio pristupa upravljanju rizicima za diversificiranu strategiju financiranja. Kako bi se osiguralo da ta kritična novčana sredstva ne budu izložena nikakvom riziku druge ugovorne strane koji proizlazi iz propasti institucije kod koje se te pričuve drže, nužno je da se ta bonitetna novčana sredstva drže kod središnje banke. Ta bi se novčana sredstva trebala držati na namjenskom računu pri ESB-u i trebala bi biti na najnižoj razini koja je potrebna za podmirivanje budućih plaćanja u kratkoročnom razdoblju, a njihov iznos može varirati ovisno o rasporedu izdavanja i isplate. S ESB-om bi trebalo sklopiti ugovor o uslugama fiskalnog zastupanja koji bi omogućio pokrivanje povezanih troškova. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi radi provedbe operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja i povezanih operacija davanja zajmova trebala otvoriti namjenske račune isključivo za potrebe tih operacija. Za te račune trebala bi vrijediti ista razmatranja kao i za račune za operacije NGEU-a. Posebno bi radi uklanjanja likvidnosnog rizika koji proizlazi iz tih operacija trebalo uspostaviti sigurna i namjenska bonitetna novčana sredstva za plaćanja. Zahtjev za držanje takve namjenske bonitetne novčane pričuve sastavni je i neizostavan dio pristupa upravljanju rizicima za diversificiranu strategiju financiranja. Kako bi se osiguralo da ta kritična novčana sredstva ne budu izložena nikakvom riziku druge ugovorne strane koji proizlazi iz propasti institucije kod koje se te pričuve drže, nužno je da se ta bonitetna novčana sredstva drže kod središnje banke. Ta bi se novčana sredstva trebala držati na namjenskom računu pri ESB-u i trebala bi biti na najnižoj razini koja je potrebna za podmirivanje budućih plaćanja u kratkoročnom razdoblju, a njihov iznos može varirati ovisno o rasporedu izdavanja i isplate. S ESB-om bi trebalo sklopiti ugovor o uslugama fiskalnog zastupanja koji bi omogućio pokrivanje povezanih troškova.

| (20) | Nadalje, okvir za upravljanje rizicima i usklađenost za operacije uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova trebao bi zajamčiti zaštitu financijskih interesa Unije i osigurati da se sve aktivnosti provode u skladu s najvišim standardima integriteta, poštenja i dobrog financijskog upravljanja i upravljanja rizicima. U tom pogledu ulogu glavnog službenika za rizike koja je prethodno uvedena Odlukom Komisije C(2021) 2502 trebalo bi proširiti na sve operacije u okviru diversificirane strategije financiranja na temelju ove Odluke. Glavnom službeniku za rizike u ispunjavanju zadaća trebao bi pomagati Odbor za rizike i usklađenost. |
| --- | --- |

(20)

Nadalje, okvir za upravljanje rizicima i usklađenost za operacije uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova trebao bi zajamčiti zaštitu financijskih interesa Unije i osigurati da se sve aktivnosti provode u skladu s najvišim standardima integriteta, poštenja i dobrog financijskog upravljanja i upravljanja rizicima. U tom pogledu ulogu glavnog službenika za rizike koja je prethodno uvedena Odlukom Komisije C(2021) 2502 trebalo bi proširiti na sve operacije u okviru diversificirane strategije financiranja na temelju ove Odluke. Glavnom službeniku za rizike u ispunjavanju zadaća trebao bi pomagati Odbor za rizike i usklađenost.

| (21) | Glavni službenik za rizike trebao bi u skladu s najboljom praksom i priznatim međunarodnim standardima izraditi politiku rizika i usklađenosti na visokoj razini koja će sadržavati smjernice u vezi s rizicima i usklađenosti za potpuno neovisnu provedbu operacija. |
| --- | --- |

(21)

Glavni službenik za rizike trebao bi u skladu s najboljom praksom i priznatim međunarodnim standardima izraditi politiku rizika i usklađenosti na visokoj razini koja će sadržavati smjernice u vezi s rizicima i usklađenosti za potpuno neovisnu provedbu operacija.

| (22) | Glavni službenik za rizike posebno bi trebao osigurati da operacije budu u skladu s politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini te da se rizici povezani s tim operacijama utvrđuju, da se razumiju, da se njima upravlja i da se o njima izvješćuje glavnog službenika za rizike. Njemu bi u obavljanju tih zadaća trebao pomagati službenik za usklađenost, koji bi ga izravno trebao izvješćivati o pitanjima povezanima s usklađenošću s pravilima, postupcima i sprečavanjem pranja novca i financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(22)

Glavni službenik za rizike posebno bi trebao osigurati da operacije budu u skladu s politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini te da se rizici povezani s tim operacijama utvrđuju, da se razumiju, da se njima upravlja i da se o njima izvješćuje glavnog službenika za rizike. Njemu bi u obavljanju tih zadaća trebao pomagati službenik za usklađenost, koji bi ga izravno trebao izvješćivati o pitanjima povezanima s usklađenošću s pravilima, postupcima i sprečavanjem pranja novca i financiranja terorizma.

| (23) | Kako bi se osigurala ujednačenost mehanizama koji se primjenjuju na sve operacije koje se provode u okviru diversificirane strategije financiranja, primjereno je staviti izvan snage Odluku C(2021) 2502. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi se osigurala ujednačenost mehanizama koji se primjenjuju na sve operacije koje se provode u okviru diversificirane strategije financiranja, primjereno je staviti izvan snage Odluku C(2021) 2502.

| (24) | Kako bi se omogućila primjena diversificirane strategije financiranja za buduće operacije uzimanja zajmova u okviru Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini (7), ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(24)

Kako bi se omogućila primjena diversificirane strategije financiranja za buduće operacije uzimanja zajmova u okviru Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini (7), ova bi Odluka trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

POGLAVLJE 1.

PREDMET I DEFINICIJE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Odlukom utvrđuju mehanizmi za provedbu diversificirane strategije financiranja za operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe te povezane operacije davanja zajmova.

2.   Poglavlje 4. primjenjuje se i na operacije uzimanja i davanja zajmova koje se provode primjenom uzajamne metode.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „operacije uzimanja zajmova” znači tržišne operacije, posebno izdavanje dužničkih vrijednosnih papira radi uzimanja zajmova, uključujući obnovljeno uzimanje zajmova; |
| --- | --- |

(1)

„operacije uzimanja zajmova” znači tržišne operacije, posebno izdavanje dužničkih vrijednosnih papira radi uzimanja zajmova, uključujući obnovljeno uzimanje zajmova;

| (2) | „operacije upravljanja dugom” znači tržišne operacije povezane s dugom koji proizlazi iz operacija uzimanja zajmova radi optimizacije strukture nepodmirenog duga i smanjenja kamatnog rizika, likvidnosnog rizika i drugih financijskih rizika te operacije za potporu likvidnosti sekundarnog tržišta; |
| --- | --- |

(2)

„operacije upravljanja dugom” znači tržišne operacije povezane s dugom koji proizlazi iz operacija uzimanja zajmova radi optimizacije strukture nepodmirenog duga i smanjenja kamatnog rizika, likvidnosnog rizika i drugih financijskih rizika te operacije za potporu likvidnosti sekundarnog tržišta;

| (3) | „operacije davanja zajmova” znači operacije povezane s provedbom zajmova i kreditnih linija za financijsku pomoć u skladu s člankom 220. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(3)

„operacije davanja zajmova” znači operacije povezane s provedbom zajmova i kreditnih linija za financijsku pomoć u skladu s člankom 220. Financijske uredbe;

| (4) | „isplata” znači prijenos primitaka dobivenih operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom radi financiranja povratne ili bespovratne potpore pružene korisniku; |
| --- | --- |

(4)

„isplata” znači prijenos primitaka dobivenih operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom radi financiranja povratne ili bespovratne potpore pružene korisniku;

| (5) | „dužnosnik za ovjeravanje programa” znači dužnosnik za ovjeravanje koji je, u skladu s Prilogom I. unutarnjim pravilima uspostavljenima Odlukom Komisije C(2018) 5120 (8), odgovoran za izvršenje proračunskih linija programa financijske pomoći i programa koji se financira na temelju članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2020/2094 ako se njime provode mjere iz članka 1. stavka 2. te uredbe; |
| --- | --- |

(5)

„dužnosnik za ovjeravanje programa” znači dužnosnik za ovjeravanje koji je, u skladu s Prilogom I. unutarnjim pravilima uspostavljenima Odlukom Komisije C(2018) 5120 (8), odgovoran za izvršenje proračunskih linija programa financijske pomoći i programa koji se financira na temelju članka 2. stavka 2. Uredbe (EU) 2020/2094 ako se njime provode mjere iz članka 1. stavka 2. te uredbe;

8

| (6) | „ugovor o razmjeni” znači ugovor o razmjeni kako je definiran u odjeljku 1. točki 10. Priloga III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/583 (9); |
| --- | --- |

(6)

„ugovor o razmjeni” znači ugovor o razmjeni kako je definiran u odjeljku 1. točki 10. Priloga III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/583 (9);

9

| (7) | „izvedenice” znači izvedenice kako su definirane u članku 2. točki 5. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10); |
| --- | --- |

(7)

„izvedenice” znači izvedenice kako su definirane u članku 2. točki 5. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (10);

10

| (8) | „repo transakcija” ili „obratna repo transakcija” znači repo transakcija ili obratna repo transakcija kako su definirane u članku 3. točki 9. Uredbe (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća (11); |
| --- | --- |

(8)

„repo transakcija” ili „obratna repo transakcija” znači repo transakcija ili obratna repo transakcija kako su definirane u članku 3. točki 9. Uredbe (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća (11);

11

| (9) | „transakcija kupnje i ponovne prodaje (buy-sell back)” ili „transakcija prodaje i ponovne kupnje (sell-buy back)” znači transakcija kupnje i ponovne prodaje te transakcija prodaje i ponovne kupnje kako su definirane u članku 3. točki 8. Uredbe (EU) 2015/2365; |
| --- | --- |

(9)

„transakcija kupnje i ponovne prodaje (buy-sell back)” ili „transakcija prodaje i ponovne kupnje (sell-buy back)” znači transakcija kupnje i ponovne prodaje te transakcija prodaje i ponovne kupnje kako su definirane u članku 3. točki 8. Uredbe (EU) 2015/2365;

buy-sell back

sell-buy back

| (10) | „sindicirana transakcija” znači transakcija u okviru koje skupina zajmodavaca, koja se naziva sindikat, nudi financiranje jednom zajmoprimcu; |
| --- | --- |

(10)

„sindicirana transakcija” znači transakcija u okviru koje skupina zajmodavaca, koja se naziva sindikat, nudi financiranje jednom zajmoprimcu;

| (11) | „dražba” znači postupak izdavanja dužničkih vrijednosnih papira Unije i Euratoma na temelju konkurentnih ponuda putem dražbovne platforme; |
| --- | --- |

(11)

„dražba” znači postupak izdavanja dužničkih vrijednosnih papira Unije i Euratoma na temelju konkurentnih ponuda putem dražbovne platforme;

| (12) | „dugoročno financiranje” znači financiranje operacijama uzimanja zajmova s rokom dospijeća duljim od jedne godine, bez iznosa koji se drže za vlastiti račun; |
| --- | --- |

(12)

„dugoročno financiranje” znači financiranje operacijama uzimanja zajmova s rokom dospijeća duljim od jedne godine, bez iznosa koji se drže za vlastiti račun;

| (13) | „kratkoročno financiranje” znači financiranje operacijama uzimanja zajmova s rokom dospijeća od jedne godine ili kraćim i korištenje neosiguranih transakcija na tržištu novca i osiguranih transakcija na tržištu novca upotrebom vrijednosnih papira koji se drže za vlastiti račun. |
| --- | --- |

(13)

„kratkoročno financiranje” znači financiranje operacijama uzimanja zajmova s rokom dospijeća od jedne godine ili kraćim i korištenje neosiguranih transakcija na tržištu novca i osiguranih transakcija na tržištu novca upotrebom vrijednosnih papira koji se drže za vlastiti račun.

POGLAVLJE 2.

OPERACIJE UZIMANJA ZAJMOVA, UPRAVLJANJA DUGOM I DAVANJA ZAJMOVA

ODJELJAK 1.

Strategija financiranja

Članak 3.

Godišnja odluka o uzimanju zajmova

1.   Komisija donosi okvirnu odluku o uzimanju zajmova u kojoj se utvrđuju maksimalna ograničenja za operacije uzimanja zajmova i operacije upravljanja dugom i koja obuhvaća razdoblje od jedne godine („godišnja odluka o uzimanju zajmova”).

2.   U godišnjoj odluci o uzimanju zajmova utvrđuju se sljedeći parametri financiranja:

| (a) | maksimalni godišnji iznos dugoročnog financiranja na temelju očekivanih opsega planiranih isplata i potreba za refinanciranjem; |
| --- | --- |

(a)

maksimalni godišnji iznos dugoročnog financiranja na temelju očekivanih opsega planiranih isplata i potreba za refinanciranjem;

| (b) | maksimalni nepodmireni iznos kratkoročnog financiranja, među ostalim izdavanjem kratkoročnih obveznica EU-a, upotrebom neosiguranih transakcija na tržištu novca, na temelju očekivanih potreba za upravljanje likvidnošću, privremenim financiranjem i, prema potrebi, upotrebom osiguranih transakcija na tržištu novca s pomoću vlastitih izdanja koja se drže za vlastiti račun, među ostalim za potporu sekundarnom tržištu obveznica EU-a; |
| --- | --- |

(b)

maksimalni nepodmireni iznos kratkoročnog financiranja, među ostalim izdavanjem kratkoročnih obveznica EU-a, upotrebom neosiguranih transakcija na tržištu novca, na temelju očekivanih potreba za upravljanje likvidnošću, privremenim financiranjem i, prema potrebi, upotrebom osiguranih transakcija na tržištu novca s pomoću vlastitih izdanja koja se drže za vlastiti račun, među ostalim za potporu sekundarnom tržištu obveznica EU-a;

| (c) | maksimalni konačni nepodmireni iznos po izdanju koji odražava koncentracijski rizik po dospijeću; |
| --- | --- |

(c)

maksimalni konačni nepodmireni iznos po izdanju koji odražava koncentracijski rizik po dospijeću;

| (d) | maksimalno prosječno dospijeće dugoročnog financiranja; |
| --- | --- |

(d)

maksimalno prosječno dospijeće dugoročnog financiranja;

| (e) | prema potrebi, maksimalni nepodmireni iznos vlastitih izdanja koji se može držati za vlastiti račun Komisije i koji se može upotrijebiti za osigurane transakcije na tržištu novca ili za potporu sekundarnom tržištu obveznica EU-a. |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, maksimalni nepodmireni iznos vlastitih izdanja koji se može držati za vlastiti račun Komisije i koji se može upotrijebiti za osigurane transakcije na tržištu novca ili za potporu sekundarnom tržištu obveznica EU-a.

3.   Pri sastavljanju godišnje odluke o uzimanju zajmova u obzir se uzimaju sljedeći čimbenici:

| (a) | zahtjevi koji proizlaze iz temeljnih akata, posebno temeljnih akata iz članka 220. stavka 1. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(a)

zahtjevi koji proizlaze iz temeljnih akata, posebno temeljnih akata iz članka 220. stavka 1. Financijske uredbe;

| (b) | obveze plaćanja radi servisiranja nepodmirenog duga i vraćanja glavnice, u skladu s godišnjim programom rada i uzimajući u obzir financijsko programiranje; |
| --- | --- |

(b)

obveze plaćanja radi servisiranja nepodmirenog duga i vraćanja glavnice, u skladu s godišnjim programom rada i uzimajući u obzir financijsko programiranje;

| (c) | usklađenost s ograničenjima utvrđenima u Odluci (EU, Euratom) 2020/2053 i, prema potrebi, Uredbi Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (12) te s ograničenjima maksimalnog trajanja ili maksimalnog prosječnog dospijeća utvrđenima u temeljnom aktu. Kad je riječ o NGEU-u, ta su ograničenja utvrđena u članku 6. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 za dodatna vlastita sredstva od 0,6 postotnih bodova BND-a država članica i, za slučaj planirane otplate zajma iz proračuna Unije, uz ograničenje utvrđeno u članku 5. stavku 2. trećem podstavku te odluke; |
| --- | --- |

(c)

usklađenost s ograničenjima utvrđenima u Odluci (EU, Euratom) 2020/2053 i, prema potrebi, Uredbi Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (12) te s ograničenjima maksimalnog trajanja ili maksimalnog prosječnog dospijeća utvrđenima u temeljnom aktu. Kad je riječ o NGEU-u, ta su ograničenja utvrđena u članku 6. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 za dodatna vlastita sredstva od 0,6 postotnih bodova BND-a država članica i, za slučaj planirane otplate zajma iz proračuna Unije, uz ograničenje utvrđeno u članku 5. stavku 2. trećem podstavku te odluke;

| (d) | dospijeća zajmova utvrđena u sporazumima o zajmu sklopljenima između Komisije i zemlje korisnice; |
| --- | --- |

(d)

dospijeća zajmova utvrđena u sporazumima o zajmu sklopljenima između Komisije i zemlje korisnice;

| (e) | ostali čimbenici relevantni za utvrđivanje operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom. |
| --- | --- |

(e)

ostali čimbenici relevantni za utvrđivanje operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom.

4.   Godišnja odluka o uzimanju zajmova donosi se prije početka razdoblja koje je njome obuhvaćeno.

5.   Godišnja odluka o uzimanju zajmova može se izmijeniti osobito u slučaju ozbiljnog rizika da se maksimalno prosječno dospijeće neće moći ispoštovati zbog nedovoljnog izdanja iznosa dugoročnog financiranja ili u slučaju promjene jednog ili više čimbenika iz stavka 3.

6.   Godišnju odluku o uzimanju zajmova Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

Članak 4.

Plan financiranja

1.   Planom financiranja utvrđuje se okvirni cilj za sredstva koja se prikupljaju operacijama uzimanja zajmova i kojima se upravlja putem operacija upravljanja dugom te u pravilu obuhvaća razdoblje od šest mjeseci.

2.   U planu financiranja navode se planirane operacije uzimanja zajmova i, ovisno o slučaju, operacije upravljanja dugom koje će se provoditi u okviru diversificirane strategije financiranja. U skladu s ograničenjima utvrđenima u godišnjoj odluci o uzimanju zajmova te uzimajući u obzir čimbenike iz članka 3. stavka 3. i financijske uvjete na primarnom i sekundarnom tržištu, plan financiranja sadržava, među ostalim, sljedeće parametre financiranja:

| (a) | maksimalni očekivani iznos kratkoročnog i dugoročnog financiranja za to razdoblje; |
| --- | --- |

(a)

maksimalni očekivani iznos kratkoročnog i dugoročnog financiranja za to razdoblje;

| (b) | ponderirano maksimalno prosječno dospijeće dugoročnog financiranja koje će se provesti; |
| --- | --- |

(b)

ponderirano maksimalno prosječno dospijeće dugoročnog financiranja koje će se provesti;

| (c) | gornja granica očekivane prosječne likvidnosti koja će biti dostupna kao pričuva za potrebe plaćanja u planiranom razdoblju; |
| --- | --- |

(c)

gornja granica očekivane prosječne likvidnosti koja će biti dostupna kao pričuva za potrebe plaćanja u planiranom razdoblju;

| (d) | prema potrebi, maksimalni nepodmireni iznos vlastitih izdanja koji se može držati na vlastitom računu Komisije i koji se može upotrijebiti za osigurane transakcije na tržištu novca ili za potporu sekundarnom tržištu. |
| --- | --- |

(d)

prema potrebi, maksimalni nepodmireni iznos vlastitih izdanja koji se može držati na vlastitom računu Komisije i koji se može upotrijebiti za osigurane transakcije na tržištu novca ili za potporu sekundarnom tržištu.

Pri utvrđivanju plana financiranja uzima se u obzir mišljenje glavnog službenika za rizike iz članka 18. stavka 2. točke (a).

3.   Plan financiranja donosi se prije početka razdoblja koje je njime obuhvaćeno.

4.   Plan financiranja može se izmijeniti u slučaju znatne promjene jednog ili više čimbenika iz članka 3. stavka 3.

5.   Na temelju donesenog plana financiranja Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

Članak 5.

Obavješćivanje o predviđenim potrebama za isplatama u svrhu pripreme i provedbe plana financiranja

1.   Plan financiranja utvrđuje se na temelju ažuriranih informacija o rasporedu očekivanih plaćanja tijekom predmetnog šestomjesečnog razdoblja koje dužnosnici za ovjeravanje programa dostavljaju Glavnoj upravi za proračun. Dostavljene informacije moraju biti što točnije i pouzdanije.

2.   Mjesec dana prije donošenja plana financiranja dužnosnici za ovjeravanje programa dostavljaju detaljnu projekciju potreba za isplatama za odgovarajuće programe.

3.   Dužnosnici za ovjeravanje programa u mjeri u kojoj je to moguće redovito, točno i pouzdano ažuriraju dostavljene informacije o predviđenim isplatama, uključujući promjene rokova za dovršetak postupaka odobravanja plaćanja.

4.   Za priopćavanje informacija koje se zahtijevaju u skladu sa stavcima od 1. do 3. ovog članka dužnosnici za ovjeravanje programa upotrebljavaju elektronički sustav za komunikaciju i ažuriranje informacija o predviđenim potrebama za isplatama iz članka 11. stavka 2. točke (h).

Članak 6.

Provedba operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom

1.   Pojedinačne operacije uzimanja zajmova provode se u skladu s najnovijim primjenjivim ažuriranjem plana financiranja za dotično razdoblje.

Na temelju redovitih ažuriranja u skladu s člankom 5. stavkom 3. informacija o iznosima i očekivanim rokovima za odobrenje isplata od strane dužnosnika za ovjeravanje programa glavni direktor Glavne uprave za proračun izdaje redovite naloge o iznosima koji se prikupljaju izdavanjem dužničkih vrijednosnih papira.

2.   Naloženi iznosi prikupljaju se primjenom diversificirane strategije financiranja definirane u članku 7. uz poštovanje parametara financiranja iz plana financiranja utvrđenih u članku 4. stavku 2.

Operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom moraju biti u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, što uključuje odgovarajuće podjele uloga i odgovornosti, protok informacija i izvješćivanja s ciljem jamčenja neovisnog nadzora i odgovornosti te zakonitost i pravilnost svih transakcija. Te operacije provode se u skladu s najboljom praksom na tržištu i poštujući tržišne konvencije.

Članak 7.

Diversificirana strategija financiranja

1.   Pri provedbi diversificirane strategije financiranja, uz potpuno poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja, za pozajmljivanje sredstava potrebnih kako bi se pravodobno zadovoljile potrebe za povratnom i bespovratnom potporom u okviru relevantnih programa te kako bi se što učinkovitije i brže upravljalo nastalim dugom, uz nastojanje da se pritom postignu najpovoljniji financijski uvjeti za proračun Unije i zemlje korisnice u prevladavajućim tržišnim okolnostima te osigura redovita prisutnost na tržištu kapitala, službe Komisije primjenjuju sljedeća načela:

| (a) | operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom mogu se provoditi na primarnom tržištu, na sekundarnom tržištu i na tržištima novca; |
| --- | --- |

(a)

operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom mogu se provoditi na primarnom tržištu, na sekundarnom tržištu i na tržištima novca;

| (b) | operacije uzimanja zajmova provode se uzimanjem niza pojedinačnih zajmova s različitim dospijećima, od kratkoročnog do dugoročnog financiranja; |
| --- | --- |

(b)

operacije uzimanja zajmova provode se uzimanjem niza pojedinačnih zajmova s različitim dospijećima, od kratkoročnog do dugoročnog financiranja;

| (c) | operacije uzimanja zajmova mogu se provoditi kombiniranjem sindiciranih transakcija i dražbi te privatnim plasmanima, oslanjajući se u oba slučaja na usluge kreditnih institucija i investicijskih društava koji su članovi mreže primarnih trgovaca uspostavljene Odlukom Komisije (EU, Euratom) 2021/625 (13); |
| --- | --- |

(c)

operacije uzimanja zajmova mogu se provoditi kombiniranjem sindiciranih transakcija i dražbi te privatnim plasmanima, oslanjajući se u oba slučaja na usluge kreditnih institucija i investicijskih društava koji su članovi mreže primarnih trgovaca uspostavljene Odlukom Komisije (EU, Euratom) 2021/625 (13);

| (d) | nastali dug može se obnoviti za potrebe upravljanja dospijećem; |
| --- | --- |

(d)

nastali dug može se obnoviti za potrebe upravljanja dospijećem;

| (e) | neusklađenosti novčanih tokova i likvidnosni rizici rješavaju se primjenom mjera kratkoročnog upravljanja likvidnošću u pogledu iznosa koji se drže na namjenskom računu uz upotrebu osiguranih i neosiguranih transakcija na tržištu novca. |
| --- | --- |

(e)

neusklađenosti novčanih tokova i likvidnosni rizici rješavaju se primjenom mjera kratkoročnog upravljanja likvidnošću u pogledu iznosa koji se drže na namjenskom računu uz upotrebu osiguranih i neosiguranih transakcija na tržištu novca.

2.   Ako je to potrebno za bolje upravljanje kamatnim i drugim financijskim rizicima koji proizlaze iz izvršenja diversificirane strategije financiranja, službe Komisije mogu se koristiti i operacijama upravljanja dugom koje se mogu sastojati od upotrebe izvedenica, kao što su ugovori o razmjeni, za upravljanje kamatnim ili drugim financijskim rizicima, ili mogu podrazumijevati sklapanje osiguranih ili neosiguranih transakcija na tržištu novca s uredima za upravljanje dugom iz država članica, nadnacionalnim institucijama, nacionalnim agencijama javnog sektora, kreditnim institucijama i investicijskim društvima s odgovarajućim kreditnim položajem te središnjim drugim ugovornim stranama. U tu svrhu službe Komisije mogu ponovno kupiti i držati vlastite obveznice. Primjerice, ugovori o razmjeni mogu se upotrebljavati samo za zaštitu od kamatnih rizika koje snose zemlje korisnice zajmova. Troškove upravljanja rizicima povezanima s izvedenicama snosi korisnik operacije upravljanja rizicima.

ODJELJAK 2.

Operacije davanja zajmova

Članak 8.

Operacije davanja zajmova

Operacije davanja zajmova provode se u skladu s posebnim pravilima utvrđenima u relevantnom temeljnom aktu te uvjetima utvrđenima u sporazumima o zajmu sklopljenima između Komisije i zemlje korisnice u skladu s relevantnim temeljnim aktom.

Članak 9.

Isplate i prijevremeno dospijeće zajma

Obroci ili tranše zajma isplaćuju se što učinkovitije i brže, u skladu s dostupnošću financiranja. Sporazumi o zajmu sadržavaju bezuvjetnu i neopozivu obvezu zemlje korisnice da će snositi sve troškove povezane s uzimanjem zajma, uključujući administrativne troškove, i da će otplatiti glavnicu i kamate, te se u njima može dopustiti upotreba izvedenica, posebno ugovora o razmjeni.

Sporazumi o zajmu sklopljeni u skladu s Uredbom (EU) 2021/241 sadržavaju klauzulu o prijevremenom dospijeću na temelju koje Komisija ima pravo zatražiti prijevremenu otplatu zajma, među ostalim, u skladu s člankom 22. stavkom 5. i člankom 24. stavkom 9. Uredbe (EU) 2021/241 i povrat neporavnanog pretfinanciranja.

Članak 10.

Troškovi zajma

U skladu s člankom 220. Financijske uredbe i relevantnim temeljnim aktima sve troškove, uključujući troškove povezane s upravljanjem kamatnim i drugim financijskim rizicima, koji nastanu za Uniju u vezi s pozajmljivanjem sredstava za zajmove snose zemlje korisnice te se oni izračunavaju u skladu s metodologijom koju je utvrdila Komisija u Provedbenoj odluci Komisije (EU, Euratom) 2022/2545 (14), dopunjenoj posebnim smjernicama, uz potpuno poštovanje načela transparentnosti i jednakog postupanja.

14

Sve Unijine troškove u vezi s izvedenicama snosi zemlja korisnica.

Računi za troškove redovito se izdaju zemlji korisnici.

ODJELJAK 3.

Provedba i izvješćivanje

Članak 11.

Uspostava operativnih kapaciteta

1.   Provedba operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja i povezanih operacija davanja zajmova uključuje uspostavu i upravljanje operativnim kapacitetima kojima se osigurava da postojeći sustavi podupiru dobro financijsko upravljanje i da podliježu pouzdanom upravljanju rizicima te dokumentiranju postupaka i odluka.

2.   Ti operativni kapaciteti posebno uključuju sljedeće:

| (a) | pregovaranje, reviziju i potpisivanje sporazuma s javnim ili privatnim kreditnim institucijama i nacionalnim ili međunarodnim središnjim depozitorijima vrijednosnih papira potrebnih za zaključivanje namire transakcija; |
| --- | --- |

(a)

pregovaranje, reviziju i potpisivanje sporazuma s javnim ili privatnim kreditnim institucijama i nacionalnim ili međunarodnim središnjim depozitorijima vrijednosnih papira potrebnih za zaključivanje namire transakcija;

| (b) | reviziju, izmjenu, ponovno sastavljanje i finalizaciju dokumentacije o uzimanju zajmova, uključujući dokumentaciju u okviru programa za izdavanje dužničkih vrijednosnih papira; |
| --- | --- |

(b)

reviziju, izmjenu, ponovno sastavljanje i finalizaciju dokumentacije o uzimanju zajmova, uključujući dokumentaciju u okviru programa za izdavanje dužničkih vrijednosnih papira;

| (c) | utvrđivanje mehanizama i pravila za organizaciju dražbi, uključujući sporazume s vanjskim pružateljima sustava i stalni nadzor izvedbe dražbi; |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje mehanizama i pravila za organizaciju dražbi, uključujući sporazume s vanjskim pružateljima sustava i stalni nadzor izvedbe dražbi;

| (d) | provedbu pojedinačnih transakcija uzimanja zajmova putem sindiciranih transakcija, dražbi i privatnih plasmana; |
| --- | --- |

(d)

provedbu pojedinačnih transakcija uzimanja zajmova putem sindiciranih transakcija, dražbi i privatnih plasmana;

| (e) | izračun nastalih troškova, u skladu s metodologijom koju u posebnim smjernicama utvrđuje Komisija, za koje će se teretiti proračun Unije i zemlje korisnice u kontekstu operacija davanja zajmova; |
| --- | --- |

(e)

izračun nastalih troškova, u skladu s metodologijom koju u posebnim smjernicama utvrđuje Komisija, za koje će se teretiti proračun Unije i zemlje korisnice u kontekstu operacija davanja zajmova;

| (f) | uspostavu mehanizama i pregovaranje, reviziju i potpisivanje sporazuma, uključujući sporazume s drugim ugovornim stranama i pružateljima sustava trgovanja, potrebne za provođenje sljedećih transakcija i instrumenata:






  i. | repo transakcija ili obratnih repo transakcija, transakcija kupnje i ponovne prodaje ili transakcija prodaje i ponovne kupnje te ostalih transakcija kojima nastaju obveze; |
| --- | --- | --- |

(f)

uspostavu mehanizama i pregovaranje, reviziju i potpisivanje sporazuma, uključujući sporazume s drugim ugovornim stranama i pružateljima sustava trgovanja, potrebne za provođenje sljedećih transakcija i instrumenata:

i.

repo transakcija ili obratnih repo transakcija, transakcija kupnje i ponovne prodaje ili transakcija prodaje i ponovne kupnje te ostalih transakcija kojima nastaju obveze;

| ii. | izvedenica, kao što su ugovori o razmjeni, u svrhu upravljanja i zaštite od rizika isključivo za potrebe zajmova; |
| --- | --- |

ii.

izvedenica, kao što su ugovori o razmjeni, u svrhu upravljanja i zaštite od rizika isključivo za potrebe zajmova;

| (g) | provođenje transakcija na sekundarnom tržištu, neosiguranih i osiguranih transakcija na tržištu novca, uključujući one navedene u prethodnoj točki (f) podtočkama i. i ii.; |
| --- | --- |

(g)

provođenje transakcija na sekundarnom tržištu, neosiguranih i osiguranih transakcija na tržištu novca, uključujući one navedene u prethodnoj točki (f) podtočkama i. i ii.;

| (h) | uspostavu elektroničkog sustava za komunikaciju i ažuriranje informacija o predviđenim potrebama za isplatama iz članka 5. stavka 4. i upravljanje njime. |
| --- | --- |

(h)

uspostavu elektroničkog sustava za komunikaciju i ažuriranje informacija o predviđenim potrebama za isplatama iz članka 5. stavka 4. i upravljanje njime.

Članak 12.

Izvješćivanje o provedbi operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova

Komisija dvaput godišnje sastavlja izvješće o svim aspektima svoje strategije uzimanja zajmova i upravljanja dugom, kao što su pravna osnova, nepodmireni iznosi obveznica i kratkoročnih obveznica, profil dospijeća, isplaćena bespovratna sredstva i zajmovi, raspored otplate isplaćenih zajmova, trošak financiranja i iznos koji Komisija namjerava izdati u sljedećem semestru. Izvješće se podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.

POGLAVLJE 3.

RAČUNOVODSTVO I RAČUNOVODSTVENI SLUŽBENIK

Članak 13.

Račun za upravljanje primicima

1.   Primicima koji se odnose na operacije uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova upravlja se na računu koji otvara računovodstveni službenik Komisije. Računovodstveni službenik delegira upravljanje tim računom relevantnim službama Glavne uprave za proračun, koja njime upravlja u skladu s pravilima, načelima i postupcima utvrđenima u ovoj Odluci.

2.   Račun se vodi u ESB-u na temelju ugovora o uslugama fiskalnog zastupanja. Upotrebljava se za namjenska bonitetna gotovinska ulaganja koja se prilagođavaju iznosima budućih plaćanja.

Članak 14.

Računovodstvo za operacije uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova

Računovodstveni službenik odgovoran je za osiguravanje primjerenog računovodstva za sve operacije uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova u skladu s računovodstvenim pravilima Unije i glavom XIII. Financijske uredbe.

Članak 15.

Sastavljanje financijskih izvještaja

1.   Računovodstveni službenik odgovoran je za pripremu godišnjih financijskih izvještaja u vezi s operacijama uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova u skladu s računovodstvenim pravilima Unije i na temelju informacija koje dostave dužnosnici za ovjeravanje programa.

2.   Ti financijski izvještaji dio su konsolidirane godišnje financijske dokumentacije proračuna Unije.

POGLAVLJE 4.

UPRAVLJANJE RIZICIMA I USKLAĐENOST

Članak 16.

Uloga glavnog službenika za rizike za operacije uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova

1.   Za operacije uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova imenuje se glavni službenik za rizike, čije su ovlasti i funkcije utvrđene u ovoj Odluci.

2.   Uloga je glavnog službenika za rizike osigurati da se sustavi i postupci koji se primjenjuju za provedbu operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova oblikuju i provode na način kojim se u najvećoj mogućoj mjeri osigurava zaštita financijskih interesa Unije i dobro financijsko upravljanje operacijama uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova.

3.   Uloga glavnog službenika za rizike obavlja se neovisno o funkcijama i zadaćama povezanima s planiranjem, provedbom, izvršenjem i računovodstvom za te operacije. Glavni službenik za rizike ima autonomiju u obavljanju zadaća i odgovornosti opisanih u ovom poglavlju te mu se osiguravaju potrebni resursi.

4.   Glavni službenik za rizike izravno izvješćuje člana Kolegija odgovornog za proračun o odgovornostima utvrđenima u ovom poglavlju.

5.   Član osoblja kojem je povjerena uloga službenika za usklađenost izravno izvješćuje glavnog službenika za rizike o pitanjima iz članka 17. stavka 4.

Članak 17.

Uspostava politike rizika i usklađenosti na visokoj razini

1.   Glavni službenik za rizike izrađuje politiku rizika i usklađenosti na visokoj razini kojom se utvrđuju glavni rizici za financijske interese Unije koji proizlaze iz provedbe operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova. U tom kontekstu glavni službenik za rizike uzima u obzir načela za prepoznavanje i procjenu rizika u skladu s kojima učinkoviti sustav unutarnje kontrole utvrđuje i kontinuirano procjenjuje glavne rizike.

2.   Politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini utvrđuju se strateški ciljevi u području rizika i osigurava sveobuhvatni okvir za smjernice za upravljanje rizicima koje se primjenjuju na operacije uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova.

3.   Politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini utvrđuju se svi povezani rizici koji proizlaze iz provedbe operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova, uključujući likvidnosne, tržišne, financijske i kreditne rizike, rizike povezane s drugom ugovornom stranom i operativne rizike. Politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini za svaki rizik utvrđuje se sklonost preuzimanju rizika na visokoj razini, opće metodologije za mjerenje izloženosti riziku, zahtjevi za praćenje i izvješćivanje te mehanizam za eskalaciju koji se primjenjuje u slučaju kršenja ili neusklađenosti. U okviru politike provjerava se pouzdanost postupaka potrebnih da se osigura poštenje, integritet i transparentnost tih operacija te se na odgovarajući način ograničavaju financijski ili operativni rizici.

4.   Politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini obuhvaćena su sljedeća pravila i postupci:

| (a) | pravila i postupci koje trebaju poštovati osobe odgovorne za operativnu provedbu i izvršenje diversificirane strategije financiranja i; |
| --- | --- |

(a)

pravila i postupci koje trebaju poštovati osobe odgovorne za operativnu provedbu i izvršenje diversificirane strategije financiranja i;

| (b) | pravila i postupci za sprečavanje pranja novca, financiranja terorizma, izvršavanja operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova od strane subjekata osnovanih u jurisdikcijama navedenima u relevantnom političkom dokumentu o nekooperativnim jurisdikcijama, ili s poslovnim nastanom u njima, ili za koje se utvrdi da su visokorizične zemlje na temelju članka 9. stavka 2. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (15), ili koji se u praksi ne pridržavaju poreznih standarda Unije ili međunarodno dogovorenih poreznih standarda u vezi s transparentnošću i razmjenom informacija, te za sprečavanje kršenja režima sankcija i drugih relevantnih financijskih nepravilnosti. |
| --- | --- |

(b)

pravila i postupci za sprečavanje pranja novca, financiranja terorizma, izvršavanja operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova od strane subjekata osnovanih u jurisdikcijama navedenima u relevantnom političkom dokumentu o nekooperativnim jurisdikcijama, ili s poslovnim nastanom u njima, ili za koje se utvrdi da su visokorizične zemlje na temelju članka 9. stavka 2. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (15), ili koji se u praksi ne pridržavaju poreznih standarda Unije ili međunarodno dogovorenih poreznih standarda u vezi s transparentnošću i razmjenom informacija, te za sprečavanje kršenja režima sankcija i drugih relevantnih financijskih nepravilnosti.

5.   Politika rizika i usklađenosti na visokoj razini preispituje se najmanje jednom godišnje i prema potrebi revidira.

6.   Glavni službenik za rizike politiku rizika i usklađenosti na visokoj razini podnosi članu Kolegija odgovornom za proračun na odobrenje.

Članak 18.

Uloga glavnog službenika za rizike

1.   Glavni službenik za rizike praćenjem provjerava da se politika rizika i usklađenosti na visokoj razini sveobuhvatno i dosljedno provodi.

2.   Glavni službenik za rizike posebno obavlja sljedeće zadaće:

| (a) | daje mišljenje o nacrtu plana financiranja; |
| --- | --- |

(a)

daje mišljenje o nacrtu plana financiranja;

| (b) | revidira interna pravila i smjernice koje izdaje glavni direktor Glavne uprave za proračun u vezi s provedbom ove Odluke kako bi se zajamčila dosljednost s politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini, za koje može zatražiti izmjenu; |
| --- | --- |

(b)

revidira interna pravila i smjernice koje izdaje glavni direktor Glavne uprave za proračun u vezi s provedbom ove Odluke kako bi se zajamčila dosljednost s politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini, za koje može zatražiti izmjenu;

| (c) | uspostavlja i nadzire kontinuiranu usklađenost s pouzdanim postupcima za utvrđivanje, kvantifikaciju i praćenje rizika; |
| --- | --- |

(c)

uspostavlja i nadzire kontinuiranu usklađenost s pouzdanim postupcima za utvrđivanje, kvantifikaciju i praćenje rizika;

| (d) | utvrđuje moguće kršenje politike rizika i usklađenosti na visokoj razini ili drugih smjernica, politika i ograničenja povezanih s rizikom te preporučuje moguće korake koje treba poduzeti u slučaju kršenja ili neusklađenosti. |
| --- | --- |

(d)

utvrđuje moguće kršenje politike rizika i usklađenosti na visokoj razini ili drugih smjernica, politika i ograničenja povezanih s rizikom te preporučuje moguće korake koje treba poduzeti u slučaju kršenja ili neusklađenosti.

Članak 19.

Izvješćivanje glavnog službenika za rizike

1.   Glavni službenik za rizike redovito izvješćuje člana Kolegija odgovornog za proračun, Odbor za rizike i usklađenost, glavnog direktora Glavne uprave za proračun i računovodstvenog službenika o značajnim rizicima i usklađenosti s pravilima i postupcima utvrđenima u skladu s člankom 17. stavkom 4. Isto tako, glavni službenik za rizike redovito daje informacije o rizicima i ograničenjima osobama koje su odgovorne za operativno izvršenje diversificirane strategije financiranja.

Glavni direktor Glavne uprave za proračun bez nepotrebne odgode poduzima mjere koje su potrebne da bi se odgovorilo na te nalaze i glavnom službeniku za rizike daje objašnjenja o poduzetim mjerama.

Kada izvješćuje člana Kolegija odgovornog za proračun, glavni službenik za rizike može ga, prema potrebi, obavijestiti i o nalazima iz drugog podstavka te o raspravama Odbora za rizike i usklađenost.

2.   Glavni službenik za rizike jednom godišnje izvješćuje Komisiju o provedbi politike rizika i usklađenosti na visokoj razini.

Članak 20.

Uloga Odbora za rizike i usklađenost

1.   Odbor za rizike i usklađenost uspostavlja se kako bi glavnom službeniku za rizike pomogao u izvršavanju odgovornosti.

2.   Odbor za rizike i usklađenost:

| (a) | savjetuje se s glavnim službenikom za rizike o politici rizika i usklađenosti na visokoj razini; |
| --- | --- |

(a)

savjetuje se s glavnim službenikom za rizike o politici rizika i usklađenosti na visokoj razini;

| (b) | pomaže glavnom službeniku za rizike u provedbi zadaća iz članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c); |
| --- | --- |

(b)

pomaže glavnom službeniku za rizike u provedbi zadaća iz članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c);

| (c) | sudjeluje u ocjenjivanju, praćenju i odobravanju praksi povezanih s provedbom politike rizika i usklađenosti na visokoj razini koje se odnose na upravljanje rizicima operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova; |
| --- | --- |

(c)

sudjeluje u ocjenjivanju, praćenju i odobravanju praksi povezanih s provedbom politike rizika i usklađenosti na visokoj razini koje se odnose na upravljanje rizicima operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova;

| (d) | pomaže glavnom službeniku za rizike u procjeni izloženosti novim rizicima u vezi s operacijama uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova te ga glavni službenik za rizike obavješćuje o prekoračenju ograničenja utvrđenih kako bi se smanjili rizici ili neusklađenost s politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini te drugim smjernicama, politikama i ograničenjima povezanima s rizicima. |
| --- | --- |

(d)

pomaže glavnom službeniku za rizike u procjeni izloženosti novim rizicima u vezi s operacijama uzimanja zajmova, upravljanja dugom i davanja zajmova te ga glavni službenik za rizike obavješćuje o prekoračenju ograničenja utvrđenih kako bi se smanjili rizici ili neusklađenost s politikom rizika i usklađenosti na visokoj razini te drugim smjernicama, politikama i ograničenjima povezanima s rizicima.

Članak 21.

Članovi i organizacija Odbora za rizike i usklađenost

1.   Članovi Odbora za rizike i usklađenost su glavni službenik za rizike, računovodstveni službenik Komisije, službenik za usklađenost, dva člana osoblja glavnih uprava čije funkcije uključuju znanje o upravljanju rizicima i nadzoru financijskih tržišta te dva člana osoblja Glavne uprave za proračun koje imenuje glavni direktor Glavne uprave za proračun.

2.   Glavni službenik za rizike na sastanke Odbora za rizike i usklađenost poziva dva vanjska stručnjaka. Vanjski stručnjaci daju mišljenja i sudjeluju u raspravama bez prava glasa o pitanjima koja se iznesu pred Odborom.

3.   Odbor za rizike i usklađenost, kada je to moguće, donosi stajališta na temelju konsenzusa ili, ako konsenzus nije postignut, na temelju obične većine glasova svojih članova. U slučaju izjednačenog broja glasova odlučujući je glas glavnog službenika za rizike.

4.   Odbor za rizike i usklađenost donosi svoj poslovnik.

POGLAVLJE 5.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 22.

Stavljanje izvan snage

Odluka C(2021) 2502 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na Odluku stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Odluku.

Članak 23.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2022/2434 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. prosinca 2022. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova (SL L 319, 13.12.2022., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021.o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

3

(4)  Uredba Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavakradi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 433I, 22.12.2020., str. 23.).

4

(5)  Provedbena odluka Komisije od 14. travnja 2021. o uspostavi potrebnih aranžmana za upravljanje operacijama zaduživanja u skladu s Odlukom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 i za operacije pozajmljivanja u vezi sa zajmovima odobrenima u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća.

5

(6)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1095 od 2. srpnja 2021. o uspostavi metodologije za raspodjelu troškova povezanih s operacijama zaduživanja i upravljanja dugom u okviru instrumenta NextGenerationEU (SL L 236, 5.7.2021., str. 75.).

6

(7)  Uredba (EU) 2022/2463 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o uspostavi Instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (SL L 322, 16.12.2022., str. 1.).

7

(8)  Odluka Komisije C(2018) 5120 final od 3. kolovoza 2018. o unutarnjim pravilima o izvršenju općeg proračuna Europske unije (dio Europske komisije) na znanje službama Komisije.

8

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/583 оd 14. srpnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima financijskih instrumenata u pogledu regulatornih tehničkih standarda u vezi sa zahtjevima u pogledu transparentnosti za mjesta trgovanja i investicijska društva u odnosu na obveznice, strukturirane financijske proizvode, emisijske jedinice i izvedenice (SL L 87, 31.3.2017., str. 229.).

9

(10)  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

10

(11)  Uredba (EU) 2015/2365 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 337, 23.12.2015., str. 1.).

11

(12)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433I, 22.12.2020., str. 11.).

12

(13)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2021/625 оd 14. travnja 2021. o uspostavi mreže primarnih trgovaca i definiranju kriterija prihvatljivosti za mandate glavnih voditelja i suvoditelja u sindiciranim transakcijama za potrebe aktivnosti zaduživanja Komisije u ime Unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 131, 16.4.2021., str. 170.).

13

(14)  Provedbena odluka Komisije (EU, Euratom) 2022/2545 od 19. prosinca 2022. o uspostavi okvira za raspodjelu troškova povezanih s operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja (vidjeti stranicu 123. ovoga Službenog lista).

14

(15)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

15

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/123 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/123

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU, Euratom) 2022/2545

оd 19. prosinca 2022.

o uspostavi okvira za raspodjelu troškova povezanih s operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 220.a,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU, Euratom) 2022/2434 Europskog parlamenta i Vijeća (2) se u Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 („Financijska uredba”) uvodi diversificirana strategija financiranja kao jedinstvena metoda financiranja za provedbu operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje provodi Komisija. Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU, Euratom) 2022/2434 diversificirana strategija financiranja primjenjivat će se na programe financijske pomoći za koje temeljni akti stupaju na snagu 9. studenoga 2022. ili nakon tog datuma. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU, Euratom) 2022/2434 Europskog parlamenta i Vijeća (2) se u Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 („Financijska uredba”) uvodi diversificirana strategija financiranja kao jedinstvena metoda financiranja za provedbu operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje provodi Komisija. Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU, Euratom) 2022/2434 diversificirana strategija financiranja primjenjivat će se na programe financijske pomoći za koje temeljni akti stupaju na snagu 9. studenoga 2022. ili nakon tog datuma.

| (2) | Komisija bi trebala uspostaviti potrebne mehanizme za provedbu diversificirane strategije financiranja. Za primjenu diversificirane strategije financiranja potrebno je donijeti skup pravila kako bi se utvrdila raspodjela odgovarajućih troškova u relevantne programe financijske pomoći, čime bi se svi troškovi Unije povezani s financijskom pomoći trebali zaračunati korisniku. |
| --- | --- |

(2)

Komisija bi trebala uspostaviti potrebne mehanizme za provedbu diversificirane strategije financiranja. Za primjenu diversificirane strategije financiranja potrebno je donijeti skup pravila kako bi se utvrdila raspodjela odgovarajućih troškova u relevantne programe financijske pomoći, čime bi se svi troškovi Unije povezani s financijskom pomoći trebali zaračunati korisniku.

| (3) | Metodologija za raspodjelu troškova povezanih s provedbom diversificirane strategije financiranja u okviru instrumenta NextGenerationEU (NGEU) utvrđena je Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2021/1095 (3). Primjereno je proširiti te mehanizme na operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje se provode u okviru diversificirane strategije financiranja u skladu s člankom 220.a Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Metodologija za raspodjelu troškova povezanih s provedbom diversificirane strategije financiranja u okviru instrumenta NextGenerationEU (NGEU) utvrđena je Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2021/1095 (3). Primjereno je proširiti te mehanizme na operacije uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje se provode u okviru diversificirane strategije financiranja u skladu s člankom 220.a Financijske uredbe.

| (4) | Obveze vraćanja trebale bi ostati na korisnicima financijske pomoći, u skladu s člankom 220. stavkom 5. točkom (e) Financijske uredbe i proračunskim načelima dobrog financijskog upravljanja i ravnoteže. Sve bi troškove trebali snositi korisnici na temelju jedinstvene metodologije za raspodjelu troškova kojom se osigurava transparentna i proporcionalna raspodjela troškova. |
| --- | --- |

(4)

Obveze vraćanja trebale bi ostati na korisnicima financijske pomoći, u skladu s člankom 220. stavkom 5. točkom (e) Financijske uredbe i proračunskim načelima dobrog financijskog upravljanja i ravnoteže. Sve bi troškove trebali snositi korisnici na temelju jedinstvene metodologije za raspodjelu troškova kojom se osigurava transparentna i proporcionalna raspodjela troškova.

| (5) | Metodologija za raspodjelu troškova trebala bi spriječiti unakrsno subvencioniranje troškova među kategorijama korisnika. Troškovi zajmova trebali bi se u potpunosti pripisati korisnicima tih zajmova, a troškovi bespovratnih sredstava proračunu EU-a, i to na temelju stvarnih troškova nastalih pri prikupljanju i isplati odgovarajućeg udjela primitaka različitim korisnicima. Metodologijom bi se trebali obuhvatiti svi troškovi Unije nastali operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom, uključujući sve administrativne troškove, te bi se trebalo osigurati da se za svaku isplatu izračunaju različite kategorije troškova. |
| --- | --- |

(5)

Metodologija za raspodjelu troškova trebala bi spriječiti unakrsno subvencioniranje troškova među kategorijama korisnika. Troškovi zajmova trebali bi se u potpunosti pripisati korisnicima tih zajmova, a troškovi bespovratnih sredstava proračunu EU-a, i to na temelju stvarnih troškova nastalih pri prikupljanju i isplati odgovarajućeg udjela primitaka različitim korisnicima. Metodologijom bi se trebali obuhvatiti svi troškovi Unije nastali operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom, uključujući sve administrativne troškove, te bi se trebalo osigurati da se za svaku isplatu izračunaju različite kategorije troškova.

| (6) | Kako bi se osiguralo pravedno i jednako postupanje prema korisnicima, Komisija bi trebala primijeniti zajedničku i jedinstvenu metodologiju za troškove primjenjivu na sve vrste isplata (iz proračuna Unije i od korisnika), kojom se troškovi pripisuju korisnicima na temelju udjela primitaka. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se osiguralo pravedno i jednako postupanje prema korisnicima, Komisija bi trebala primijeniti zajedničku i jedinstvenu metodologiju za troškove primjenjivu na sve vrste isplata (iz proračuna Unije i od korisnika), kojom se troškovi pripisuju korisnicima na temelju udjela primitaka.

| (7) | U toj metodologiji izračuna i raspodjele troškova trebalo bi razlikovati tri kategorije troškova: troškove financiranja, troškove upravljanja likvidnošću i administrativne troškove. Troškovi financiranja proizlaze iz kamata i drugih naknada koje Komisija mora platiti za različite izdane instrumente kojima se financiraju predmetne isplate. Troškovi upravljanja likvidnošću nastaju zbog izdavanja i privremenog držanja iznosa na računima likvidnosti kao pričuve za podmirivanje budućih plaćanja. Ti tekući operativni režijski troškovi svojstveni su diversificiranoj strategiji financiranja i trebali bi se pravedno raspodijeliti među svim korisnicima. Treća kategorija troškova su administrativni troškovi izgradnje tehničkih i operativnih kapaciteta za provedbu diversificirane strategije financiranja koji su jasna posljedica provedbe diversificirane strategije financiranja. |
| --- | --- |

(7)

U toj metodologiji izračuna i raspodjele troškova trebalo bi razlikovati tri kategorije troškova: troškove financiranja, troškove upravljanja likvidnošću i administrativne troškove. Troškovi financiranja proizlaze iz kamata i drugih naknada koje Komisija mora platiti za različite izdane instrumente kojima se financiraju predmetne isplate. Troškovi upravljanja likvidnošću nastaju zbog izdavanja i privremenog držanja iznosa na računima likvidnosti kao pričuve za podmirivanje budućih plaćanja. Ti tekući operativni režijski troškovi svojstveni su diversificiranoj strategiji financiranja i trebali bi se pravedno raspodijeliti među svim korisnicima. Treća kategorija troškova su administrativni troškovi izgradnje tehničkih i operativnih kapaciteta za provedbu diversificirane strategije financiranja koji su jasna posljedica provedbe diversificirane strategije financiranja.

| (8) | Pravedno i proporcionalno pripisivanje troškova provodi se segmentacijom isplata i povezanih instrumenata financiranja na vremenska razdoblja (dalje u tekstu „vremenski odjeljci”). Dodavanje isplata u skladu s programima financijske pomoći u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe ne utječe na postojeće isplate i povezane transakcije uzimanja zajmova izvršene na temelju diversificirane strategije financiranja, koje su već raspoređene u vremenske odjeljke. Troškovi svih isplata zajmova koje se financiraju u okviru diversificirane strategije financiranja će se od početka tih isplata zajmova izračunavati i pripisivati na jednak način. Glavna je prednost tog pristupa to što su troškovi financiranja jednaki za sve isplate pripisane istom vremenskom odjeljku, čime se osigurava usklađenost uzimanja zajmova s potrebama za isplatama. |
| --- | --- |

(8)

Pravedno i proporcionalno pripisivanje troškova provodi se segmentacijom isplata i povezanih instrumenata financiranja na vremenska razdoblja (dalje u tekstu „vremenski odjeljci”). Dodavanje isplata u skladu s programima financijske pomoći u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe ne utječe na postojeće isplate i povezane transakcije uzimanja zajmova izvršene na temelju diversificirane strategije financiranja, koje su već raspoređene u vremenske odjeljke. Troškovi svih isplata zajmova koje se financiraju u okviru diversificirane strategije financiranja će se od početka tih isplata zajmova izračunavati i pripisivati na jednak način. Glavna je prednost tog pristupa to što su troškovi financiranja jednaki za sve isplate pripisane istom vremenskom odjeljku, čime se osigurava usklađenost uzimanja zajmova s potrebama za isplatama.

| (9) | Trebalo bi osigurati da ni jedan program ne utječe na raspodjelu troškova drugih programa na koje se primjenjuje metodologija raspodjele troškova. Metodologija za raspodjelu troškova primjenjivala bi se od njezina donošenja na zajmove u okviru NGEU-a i zajmove na temelju Uredbe (EU) 2022/2463 Europskog parlamenta i Vijeća (4), koji imaju slično trajanje i strukturu. Stoga ih je moguće uključiti u iste vremenske odjeljke. Ako se uvede novi program financijske pomoći različitog trajanja i strukture koji bi mogao utjecati na troškove, tu bi metodologiju trebalo prema potrebi preispitati. |
| --- | --- |

(9)

Trebalo bi osigurati da ni jedan program ne utječe na raspodjelu troškova drugih programa na koje se primjenjuje metodologija raspodjele troškova. Metodologija za raspodjelu troškova primjenjivala bi se od njezina donošenja na zajmove u okviru NGEU-a i zajmove na temelju Uredbe (EU) 2022/2463 Europskog parlamenta i Vijeća (4), koji imaju slično trajanje i strukturu. Stoga ih je moguće uključiti u iste vremenske odjeljke. Ako se uvede novi program financijske pomoći različitog trajanja i strukture koji bi mogao utjecati na troškove, tu bi metodologiju trebalo prema potrebi preispitati.

| (10) | Izračun troškova financiranja koji proizlaze iz transakcija uzimanja zajmova trebao bi se izvesti iz troškova koji proizlaze iz svih operacija uzimanja zajmova tijekom šestomjesečnog razdoblja oko datuma isplate. Ta je segmentacija troškova financiranja potrebna kako bi se osiguralo da su troškovi financiranja koji se zaračunavaju za isplatu usko povezani s prevladavajućim tržišnim stopama u trenutku kada je isplata izvršena. Taj pristup znači da se točni troškovi financiranja utvrđuju tek nakon dovršetka uspostave skupa sredstava pri zatvaranju šestomjesečnog vremenskog odjeljka, ali će korisnicima zajmova indikativne cijene biti dostupne prije konačnog obračuna troškova. Korisnicima zajmova ili, za vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 (5), proračunu EU-a trebala bi se zaračunati ista naknada. Time se izbjegava proizvoljnost ili slučajnost koje su karakterizirale tradicionalnu uzajamnu metodu (back-to-back), u kojoj su troškovi korisnika odgovarali uvjetima postignutima na dan uzimanja zajma. |
| --- | --- |

(10)

Izračun troškova financiranja koji proizlaze iz transakcija uzimanja zajmova trebao bi se izvesti iz troškova koji proizlaze iz svih operacija uzimanja zajmova tijekom šestomjesečnog razdoblja oko datuma isplate. Ta je segmentacija troškova financiranja potrebna kako bi se osiguralo da su troškovi financiranja koji se zaračunavaju za isplatu usko povezani s prevladavajućim tržišnim stopama u trenutku kada je isplata izvršena. Taj pristup znači da se točni troškovi financiranja utvrđuju tek nakon dovršetka uspostave skupa sredstava pri zatvaranju šestomjesečnog vremenskog odjeljka, ali će korisnicima zajmova indikativne cijene biti dostupne prije konačnog obračuna troškova. Korisnicima zajmova ili, za vanjske namjenske prihode u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 (5), proračunu EU-a trebala bi se zaračunati ista naknada. Time se izbjegava proizvoljnost ili slučajnost koje su karakterizirale tradicionalnu uzajamnu metodu (back-to-back), u kojoj su troškovi korisnika odgovarali uvjetima postignutima na dan uzimanja zajma.

| (11) | Svaki vremenski odjeljak trebao bi biti aktivan u razdoblju od šest mjeseci koje počinje 1. siječnja ili 1. srpnja. Međutim, prvi odjeljak trebao bi obuhvaćati razdoblje od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2021., kako je navedeno u članku 4. ove Odluke. |
| --- | --- |

(11)

Svaki vremenski odjeljak trebao bi biti aktivan u razdoblju od šest mjeseci koje počinje 1. siječnja ili 1. srpnja. Međutim, prvi odjeljak trebao bi obuhvaćati razdoblje od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2021., kako je navedeno u članku 4. ove Odluke.

| (12) | Iako se troškovi financiranja mogu razlikovati među šestomjesečnim vremenskim odjeljcima zbog razlika u uvjetima financiranja na koje Komisija ne može utjecati, ona će upravljati operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom na način kojim se osigurava da svaki vremenski odjeljak ima što sličnije profile dospijeća. |
| --- | --- |

(12)

Iako se troškovi financiranja mogu razlikovati među šestomjesečnim vremenskim odjeljcima zbog razlika u uvjetima financiranja na koje Komisija ne može utjecati, ona će upravljati operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom na način kojim se osigurava da svaki vremenski odjeljak ima što sličnije profile dospijeća.

| (13) | Komisijina strategija financiranja omogućuje bolje upravljanje kamatnim i drugim financijskim rizicima. Iako će kamatne stope koje se naplaćuju korisnicima zajmova biti stabilne, trebat će ih periodično i u neznatnom obujmu preračunati kada bude trebalo zamijeniti instrumente iz skupa sredstava koji dospijevaju. Ako je to opravdano, Komisija će izgraditi svoje kapacitete za primjenu izvedenica (kao što su ugovori o razmjeni) pri upravljanju preostalim kamatnim rizikom i korisnicima ponuditi mogućnost kredita s fiksnom kamatnom stopom. Troškove tog instrumenta s fiksnom kamatnom stopom trebali bi u potpunosti i isključivo snositi korisnici koji budu koristili tu mogućnost. |
| --- | --- |

(13)

Komisijina strategija financiranja omogućuje bolje upravljanje kamatnim i drugim financijskim rizicima. Iako će kamatne stope koje se naplaćuju korisnicima zajmova biti stabilne, trebat će ih periodično i u neznatnom obujmu preračunati kada bude trebalo zamijeniti instrumente iz skupa sredstava koji dospijevaju. Ako je to opravdano, Komisija će izgraditi svoje kapacitete za primjenu izvedenica (kao što su ugovori o razmjeni) pri upravljanju preostalim kamatnim rizikom i korisnicima ponuditi mogućnost kredita s fiksnom kamatnom stopom. Troškove tog instrumenta s fiksnom kamatnom stopom trebali bi u potpunosti i isključivo snositi korisnici koji budu koristili tu mogućnost.

| (14) | Iznosi isplata u vremenskom odjeljku trebali bi biti jednaki iznosu instrumenata dugoročnog financiranja koji se pripisuju tom vremenskom odjeljku. U većini slučajeva isplate primitaka izvršit će se i pripisati istom vremenskom odjeljku u kojem su izdani instrumenti dugoročnog financiranja korišteni za njihovo prikupljanje. Međutim, nepredviđena kašnjenja pri isplatama mogu dovesti do situacija u kojima su ostvareni primitci od dugoročnog financiranja, ali se ne mogu isplatiti kako je prvotno planirano. U tom se slučaju isplata može odgoditi iz jednog vremenskog odjeljka u sljedeći odjeljak. Međutim, ako su sredstva za posebne potrebe za financiranjem već prikupljena i pripisana prethodnom vremenskom odjeljku, ne mogu se upotrijebiti za financiranje drugih potreba u tom vremenskom odjeljku. U tim bi okolnostima trebalo biti moguće isplate pripisati vremenskom odjeljku kojem su izdani instrumenti financiranja. Osim toga, u slučaju da iznos instrumenata dugoročnog financiranja određenog vremenskog odjeljka nije dovoljan za pokrivanje iznosa isplata, trebalo bi biti moguće tom vremenskom odjeljku pripisati instrumente dugoročnog financiranja iz sljedećeg vremenskog odjeljka. |
| --- | --- |

(14)

Iznosi isplata u vremenskom odjeljku trebali bi biti jednaki iznosu instrumenata dugoročnog financiranja koji se pripisuju tom vremenskom odjeljku. U većini slučajeva isplate primitaka izvršit će se i pripisati istom vremenskom odjeljku u kojem su izdani instrumenti dugoročnog financiranja korišteni za njihovo prikupljanje. Međutim, nepredviđena kašnjenja pri isplatama mogu dovesti do situacija u kojima su ostvareni primitci od dugoročnog financiranja, ali se ne mogu isplatiti kako je prvotno planirano. U tom se slučaju isplata može odgoditi iz jednog vremenskog odjeljka u sljedeći odjeljak. Međutim, ako su sredstva za posebne potrebe za financiranjem već prikupljena i pripisana prethodnom vremenskom odjeljku, ne mogu se upotrijebiti za financiranje drugih potreba u tom vremenskom odjeljku. U tim bi okolnostima trebalo biti moguće isplate pripisati vremenskom odjeljku kojem su izdani instrumenti financiranja. Osim toga, u slučaju da iznos instrumenata dugoročnog financiranja određenog vremenskog odjeljka nije dovoljan za pokrivanje iznosa isplata, trebalo bi biti moguće tom vremenskom odjeljku pripisati instrumente dugoročnog financiranja iz sljedećeg vremenskog odjeljka.

| (15) | Komisija će u prethodnom vremenskom odjeljku trebati predvidjeti i financijska sredstva za pokrivanje potreba za isplatama koje će nastati u ranoj fazi sljedećeg vremenskog odjeljka. Kako bi se omogućilo da Komisija i u takvim situacijama ima na raspolaganju sredstva po povoljnim uvjetima za izvršavanje isplata u razdobljima blizu prijelaza između vremenskih odjeljaka, Komisija bi trebala imati mogućnost pripisati instrumente dugoročnog financiranja sljedećem vremenskom odjeljku. |
| --- | --- |

(15)

Komisija će u prethodnom vremenskom odjeljku trebati predvidjeti i financijska sredstva za pokrivanje potreba za isplatama koje će nastati u ranoj fazi sljedećeg vremenskog odjeljka. Kako bi se omogućilo da Komisija i u takvim situacijama ima na raspolaganju sredstva po povoljnim uvjetima za izvršavanje isplata u razdobljima blizu prijelaza između vremenskih odjeljaka, Komisija bi trebala imati mogućnost pripisati instrumente dugoročnog financiranja sljedećem vremenskom odjeljku.

| (16) | Mogućnost upravljanja likvidnošću operacija financiranja pristupom kratkoročnom pozajmljivanju i držanjem gotovine u bonitetne svrhe središnja je i ključna značajka diversificirane strategije financiranja. Upravljanje likvidnošću omogućit će Komisiji da ispuni sve potrebe za plaćanjima i prilagodi izdavanja tržišnim uvjetima. S tim kapacitetom povezani su troškovi prikupljanja sredstava izdavanjem kratkoročnih vrijednosnih papira i privremenog držanja određenih primitaka na računu likvidnosti kako bi se zajamčilo izvršavanje svih plaćanja na zahtjev. Operacije upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja omogućuju bolje upravljanje kamatnim rizikom i drugim financijskim rizicima. Mogu uključivati upotrebu izvedenica kao što su ugovori o razmjeni za upravljanje kamatnim rizikom ili drugim financijskim rizicima koje korisnici snose u vezi sa zajmovima, ili sklapanje osiguranih ili neosiguranih transakcija na tržištu novca. Troškovi nastali u vezi s otkupom i/ili držanjem vlastitih obveznica za potrebe upravljanja likvidnošću trebali bi se smatrati troškovima upravljanja likvidnošću. Ovom bi se Odlukom trebala uspostaviti osnova za izračun tih troškova likvidnosti te njihovo pošteno i pravedno zaračunavanje svim relevantnim korisnicima primitaka tijekom predmetne godine. |
| --- | --- |

(16)

Mogućnost upravljanja likvidnošću operacija financiranja pristupom kratkoročnom pozajmljivanju i držanjem gotovine u bonitetne svrhe središnja je i ključna značajka diversificirane strategije financiranja. Upravljanje likvidnošću omogućit će Komisiji da ispuni sve potrebe za plaćanjima i prilagodi izdavanja tržišnim uvjetima. S tim kapacitetom povezani su troškovi prikupljanja sredstava izdavanjem kratkoročnih vrijednosnih papira i privremenog držanja određenih primitaka na računu likvidnosti kako bi se zajamčilo izvršavanje svih plaćanja na zahtjev. Operacije upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja omogućuju bolje upravljanje kamatnim rizikom i drugim financijskim rizicima. Mogu uključivati upotrebu izvedenica kao što su ugovori o razmjeni za upravljanje kamatnim rizikom ili drugim financijskim rizicima koje korisnici snose u vezi sa zajmovima, ili sklapanje osiguranih ili neosiguranih transakcija na tržištu novca. Troškovi nastali u vezi s otkupom i/ili držanjem vlastitih obveznica za potrebe upravljanja likvidnošću trebali bi se smatrati troškovima upravljanja likvidnošću. Ovom bi se Odlukom trebala uspostaviti osnova za izračun tih troškova likvidnosti te njihovo pošteno i pravedno zaračunavanje svim relevantnim korisnicima primitaka tijekom predmetne godine.

| (17) | Potrebe za isplatama koje su veće od iznosa instrumenata dugoročnog financiranja raspodijeljenih u odgovarajući vremenski odjeljak ili plaćanja kamata mogu dovesti do manjka likvidnosti u vremenskom odjeljku. Potrebe za isplatama koje su niže od iznosa instrumenata dugoročnog financiranja raspodijeljenih u odgovarajući vremenski odjeljak ili povrat sredstava povezan s nepodmirenim isplatama raspodijeljenima u taj odjeljak mogu dovesti do viška likvidnosti. Kompenzacija tih viškova ili manjkova likvidnosti neizbježan su zahtjev provedbe diversificirane strategije financiranja. Te troškove ne bi trebali snositi odgovarajući vremenski odjeljci, nego bi ih trebalo izdvojiti i njima upravljati kao odvojenim režijskim troškovima upravljanja likvidnošću. Ovom bi Odlukom trebalo uspostaviti mehanizam razdvajanja troškova koji proizlaze iz manjka ili viška likvidnosti tako da se mogu apsorbirati u širem programu financiranja u obliku troškova upravljanja likvidnošću. Komisija bi trebala koristiti odjeljak za upravljanje likvidnošću kako bi sva pozitivna ili negativna gotovinska salda u vremenskim odjeljcima uskladila s ukupnim iznosom isplata. |
| --- | --- |

(17)

Potrebe za isplatama koje su veće od iznosa instrumenata dugoročnog financiranja raspodijeljenih u odgovarajući vremenski odjeljak ili plaćanja kamata mogu dovesti do manjka likvidnosti u vremenskom odjeljku. Potrebe za isplatama koje su niže od iznosa instrumenata dugoročnog financiranja raspodijeljenih u odgovarajući vremenski odjeljak ili povrat sredstava povezan s nepodmirenim isplatama raspodijeljenima u taj odjeljak mogu dovesti do viška likvidnosti. Kompenzacija tih viškova ili manjkova likvidnosti neizbježan su zahtjev provedbe diversificirane strategije financiranja. Te troškove ne bi trebali snositi odgovarajući vremenski odjeljci, nego bi ih trebalo izdvojiti i njima upravljati kao odvojenim režijskim troškovima upravljanja likvidnošću. Ovom bi Odlukom trebalo uspostaviti mehanizam razdvajanja troškova koji proizlaze iz manjka ili viška likvidnosti tako da se mogu apsorbirati u širem programu financiranja u obliku troškova upravljanja likvidnošću. Komisija bi trebala koristiti odjeljak za upravljanje likvidnošću kako bi sva pozitivna ili negativna gotovinska salda u vremenskim odjeljcima uskladila s ukupnim iznosom isplata.

| (18) | Za provedbu diversificirane strategije financiranja potrebno je izgraditi nove kapacitete kako bi se stekao najpovoljniji pristup tržištima kapitala te osiguralo kontinuirano i učinkovito održavanje takve infrastrukture. To uključuje troškove za održavanje računa likvidnosti, stjecanje kapaciteta za vođenje dražbi kratkoročnih i dugoročnih obveznica EU-a te za uvođenje novih internih kapaciteta za obradu podataka. Troškove koji izravno proizlaze iz provedbe operacija uzimanja zajmova i isplate trebalo bi tretirati kao režijske troškove u kojima se razlikuju troškovi povezani s uspostavom te održavanjem infrastrukture za uzimanje zajmova i plaćanje. Ti bi troškovi trebali biti obuhvaćeni troškovima usluge za administrativne režijske troškove. |
| --- | --- |

(18)

Za provedbu diversificirane strategije financiranja potrebno je izgraditi nove kapacitete kako bi se stekao najpovoljniji pristup tržištima kapitala te osiguralo kontinuirano i učinkovito održavanje takve infrastrukture. To uključuje troškove za održavanje računa likvidnosti, stjecanje kapaciteta za vođenje dražbi kratkoročnih i dugoročnih obveznica EU-a te za uvođenje novih internih kapaciteta za obradu podataka. Troškove koji izravno proizlaze iz provedbe operacija uzimanja zajmova i isplate trebalo bi tretirati kao režijske troškove u kojima se razlikuju troškovi povezani s uspostavom te održavanjem infrastrukture za uzimanje zajmova i plaćanje. Ti bi troškovi trebali biti obuhvaćeni troškovima usluge za administrativne režijske troškove.

| (19) | Troškovi usluge za administrativne režijske troškove obuhvaćaju sve izravne administrativne troškove nastale provedbom diversificirane strategije financiranja. Riječ je o troškovima uspostave, koji su povezani s jednokratnim troškovima izgradnje operativnih kapaciteta, ili o periodičnim troškovima koji su neizbježni troškovi, a u okviru diversificirane strategije financiranja mogu se izravno pripisati operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom te nastaju tijekom vremena. Periodični troškovi su redoviti godišnji troškovi koji se zaračunavaju za isplate izvršene u određenoj godini, a troškove uspostave trebalo bi pripisati kao jednokratne troškove. |
| --- | --- |

(19)

Troškovi usluge za administrativne režijske troškove obuhvaćaju sve izravne administrativne troškove nastale provedbom diversificirane strategije financiranja. Riječ je o troškovima uspostave, koji su povezani s jednokratnim troškovima izgradnje operativnih kapaciteta, ili o periodičnim troškovima koji su neizbježni troškovi, a u okviru diversificirane strategije financiranja mogu se izravno pripisati operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom te nastaju tijekom vremena. Periodični troškovi su redoviti godišnji troškovi koji se zaračunavaju za isplate izvršene u određenoj godini, a troškove uspostave trebalo bi pripisati kao jednokratne troškove.

| (20) | Troškovi povezani s uspostavom i izgradnjom kapaciteta tih operacija nastali su od 2021. i već su pripisani korisnicima programa financijske potpore u okviru NGEU-a putem posebnih režijskih troškova uspostave. Stoga korisnici drugih programa financijske pomoći u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe ne bi trebali snositi troškove povezane s tom izgradnjom kapaciteta, nego samo buduće rashode povezane s održavanjem te infrastrukture. Udio administrativnih troškova u programima financijske pomoći u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe, izvan NGEU-a, trebalo bi prema tome ograničiti na periodične troškove i te programe tretirati kao i sve druge korisnike zajmova u okviru diversificirane strategije financiranja. |
| --- | --- |

(20)

Troškovi povezani s uspostavom i izgradnjom kapaciteta tih operacija nastali su od 2021. i već su pripisani korisnicima programa financijske potpore u okviru NGEU-a putem posebnih režijskih troškova uspostave. Stoga korisnici drugih programa financijske pomoći u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe ne bi trebali snositi troškove povezane s tom izgradnjom kapaciteta, nego samo buduće rashode povezane s održavanjem te infrastrukture. Udio administrativnih troškova u programima financijske pomoći u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe, izvan NGEU-a, trebalo bi prema tome ograničiti na periodične troškove i te programe tretirati kao i sve druge korisnike zajmova u okviru diversificirane strategije financiranja.

| (21) | Administrativne troškove uključene u troškove usluge za administrativne režijske troškove trebalo bi ograničiti na zatvoreni popis prihvatljivih troškova izravno povezanih s diversificiranom strategijom financiranja. Ugovorne naknade za zapošljavanje vanjskih savjetnika dodaju se na popis prihvatljivih administrativnih rashoda na temelju sporazuma postignutih u kontekstu godišnjeg proračuna za 2023. Prije donošenja ove Odluke nadležna tijela država članica obaviještena su o proširenju popisa prihvatljivih administrativnih rashoda. Ukupni troškovi usluge za administrativne režijske troškove čine vrlo ograničen udio ukupnih troškova operacija diversificirane strategije financiranja. |
| --- | --- |

(21)

Administrativne troškove uključene u troškove usluge za administrativne režijske troškove trebalo bi ograničiti na zatvoreni popis prihvatljivih troškova izravno povezanih s diversificiranom strategijom financiranja. Ugovorne naknade za zapošljavanje vanjskih savjetnika dodaju se na popis prihvatljivih administrativnih rashoda na temelju sporazuma postignutih u kontekstu godišnjeg proračuna za 2023. Prije donošenja ove Odluke nadležna tijela država članica obaviještena su o proširenju popisa prihvatljivih administrativnih rashoda. Ukupni troškovi usluge za administrativne režijske troškove čine vrlo ograničen udio ukupnih troškova operacija diversificirane strategije financiranja.

| (22) | Postupak izdavanja računa ex post osmišljen je kako bi se osigurala naplata troškova u sljedećoj godini i do trenutka kada troškova nastalih operacijama uzimanja zajmova, upravljanja dugom i upravljanja plaćanjima u okviru diversificirane strategije financiranja više ne bude. |
| --- | --- |

(22)

Postupak izdavanja računa ex post osmišljen je kako bi se osigurala naplata troškova u sljedećoj godini i do trenutka kada troškova nastalih operacijama uzimanja zajmova, upravljanja dugom i upravljanja plaćanjima u okviru diversificirane strategije financiranja više ne bude.

| (23) | Kad je riječ o zajmovima za financijsku pomoć Ukrajini odobrenima na temelju Uredbe (EU) 2022/2463, Unija iznimno može snositi troškove kamata i administrativne troškove povezane s uzimanjem i davanjem zajmova u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2022/2463. Potrebna sredstva osigurala bi se doprinosima država članica u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) 2022/2463. Izdavanje računa za te troškove trebalo bi stoga uskladiti s izdavanjem računa za troškove koji se odnose na isplate u obliku vanjskih namjenskih prihoda u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094 i grupirati ih po tromjesečjima. |
| --- | --- |

(23)

Kad je riječ o zajmovima za financijsku pomoć Ukrajini odobrenima na temelju Uredbe (EU) 2022/2463, Unija iznimno može snositi troškove kamata i administrativne troškove povezane s uzimanjem i davanjem zajmova u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2022/2463. Potrebna sredstva osigurala bi se doprinosima država članica u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) 2022/2463. Izdavanje računa za te troškove trebalo bi stoga uskladiti s izdavanjem računa za troškove koji se odnose na isplate u obliku vanjskih namjenskih prihoda u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094 i grupirati ih po tromjesečjima.

| (24) | Komisija bi trebala izdati potvrdu za svaku isplatu, uključujući bespovratnu potporu u smislu članka 2. stavka 2. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) 2020/2094, povratnu potporu državama članicama u smislu članka 2. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) 2020/2094 i zajmove državi članici ili trećoj zemlji u skladu s programima financijske pomoći u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Komisija bi trebala izdati potvrdu za svaku isplatu, uključujući bespovratnu potporu u smislu članka 2. stavka 2. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) 2020/2094, povratnu potporu državama članicama u smislu članka 2. stavka 2. točke (b) Uredbe (EU) 2020/2094 i zajmove državi članici ili trećoj zemlji u skladu s programima financijske pomoći u okviru područja primjene članka 220.a Financijske uredbe.

| (25) | Zajmovi u okviru diversificirane strategije financiranja provode se po standardnim financijskim uvjetima (profil dospijeća i otplate) za svaku isplatu. Kad je riječ o bespovratnoj potpori, potvrda bi trebala biti glavni potporni element na temelju kojeg se određuju ti financijski uvjeti za proračun EU-a. U potvrdi se troškovi utvrđuju na temelju predmetnih financijskih uvjeta. Ti bi uvjeti trebali uključivati datum isplate, iznos financijske potpore, datum plaćanja troškova financiranja i datum dospijeća. Potvrda je ključna osnova za proračunsko planiranje, financijske postupke i obračun bespovratnih potpora EU-a. |
| --- | --- |

(25)

Zajmovi u okviru diversificirane strategije financiranja provode se po standardnim financijskim uvjetima (profil dospijeća i otplate) za svaku isplatu. Kad je riječ o bespovratnoj potpori, potvrda bi trebala biti glavni potporni element na temelju kojeg se određuju ti financijski uvjeti za proračun EU-a. U potvrdi se troškovi utvrđuju na temelju predmetnih financijskih uvjeta. Ti bi uvjeti trebali uključivati datum isplate, iznos financijske potpore, datum plaćanja troškova financiranja i datum dospijeća. Potvrda je ključna osnova za proračunsko planiranje, financijske postupke i obračun bespovratnih potpora EU-a.

| (26) | Odgovarajućim upućivanjima u sporazumima o zajmu pojasnit će se da se troškovi isplata utvrđuju primjenom metodologije iz ove Odluke. |
| --- | --- |

(26)

Odgovarajućim upućivanjima u sporazumima o zajmu pojasnit će se da se troškovi isplata utvrđuju primjenom metodologije iz ove Odluke.

| (27) | Ova bi se Odluka trebala primjenjivati na sve transakcije uzimanja zajmova i isplate u okviru programa NGEU, uključujući transakcije izvršene prije njezina stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(27)

Ova bi se Odluka trebala primjenjivati na sve transakcije uzimanja zajmova i isplate u okviru programa NGEU, uključujući transakcije izvršene prije njezina stupanja na snagu.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

POGLAVLJE 1.

PREDMET, DEFINICIJE I OPĆA PRAVILA

Članak 1.

Predmet, područje primjene i temeljna načela

1.   Ovom se Odlukom uspostavlja jedna i jedinstvena metodologija za raspodjelu troškova nastalih kao rezultat operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom koje se provode u okviru programa financijske pomoći unutar područja primjene članka 220.a Financijske uredbe i u okviru bespovratne potpore na temelju članka 5. stavka 1. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 (6) („programi CAM”).

2.   Provedba metodologije za raspodjelu troškova vodi se načelima poštenog i pravednog postupanja te osigurava raspodjelu troškova na temelju relativnog udjela primljene potpore.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „korisnik” znači država članica ili treća zemlja koja je stranka sporazuma o zajmu u okviru programa CAM ili proračun Unije za bespovratnu potporu na temelju članka 5. stavka 1. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053; |
| --- | --- |

1.

„korisnik” znači država članica ili treća zemlja koja je stranka sporazuma o zajmu u okviru programa CAM ili proračun Unije za bespovratnu potporu na temelju članka 5. stavka 1. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053;

| 2. | „isplata” znači prijenos primitaka dobivenih operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom radi financiranja povratne ili bespovratne potpore pružene korisniku; |
| --- | --- |

2.

„isplata” znači prijenos primitaka dobivenih operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom radi financiranja povratne ili bespovratne potpore pružene korisniku;

| 3. | „instrumenti financiranja” znači obveznice, mjenice, komercijalni zapisi, kratkoročne obveznice EU-a ili bilo koje druge odgovarajuće kratkoročne i/ili dugoročne financijske transakcije u okviru diversificirane strategije financiranja; |
| --- | --- |

3.

„instrumenti financiranja” znači obveznice, mjenice, komercijalni zapisi, kratkoročne obveznice EU-a ili bilo koje druge odgovarajuće kratkoročne i/ili dugoročne financijske transakcije u okviru diversificirane strategije financiranja;

| 4. | „kamatno razdoblje” znači razdoblje od dvanaest (12) mjeseci ili drugo razdoblje koje se može navesti u potvrdi, a započinje na datum isplate ili na datum prethodnog plaćanja kamate; |
| --- | --- |

4.

„kamatno razdoblje” znači razdoblje od dvanaest (12) mjeseci ili drugo razdoblje koje se može navesti u potvrdi, a započinje na datum isplate ili na datum prethodnog plaćanja kamate;

| 5. | „upravljanje likvidnošću” znači upravljanje novčanim tokovima povezanima s instrumentima financiranja i isplatama; |
| --- | --- |

5.

„upravljanje likvidnošću” znači upravljanje novčanim tokovima povezanima s instrumentima financiranja i isplatama;

| 6. | „sporazum o zajmu” znači sporazum između Komisije i korisnika u okviru programa CAM; |
| --- | --- |

6.

„sporazum o zajmu” znači sporazum između Komisije i korisnika u okviru programa CAM;

| 7. | „operacije uzimanja zajmova” znači operacije iz članka 2. točke 1. Provedbene odluke Komisije (EU, Euratom) 2022/2544 (7); |
| --- | --- |

7.

„operacije uzimanja zajmova” znači operacije iz članka 2. točke 1. Provedbene odluke Komisije (EU, Euratom) 2022/2544 (7);

7

| 8. | „operacije upravljanja dugom” znači operacije iz članka 2. točke 2. Provedbene odluke (EU, Euratom) 2022/2544; |
| --- | --- |

8.

„operacije upravljanja dugom” znači operacije iz članka 2. točke 2. Provedbene odluke (EU, Euratom) 2022/2544;

| 9. | „kratkoročno financiranje” znači financiranje iz članka 2. točke 11. Provedbene odluke (EU, Euratom) 2022/2544; |
| --- | --- |

9.

„kratkoročno financiranje” znači financiranje iz članka 2. točke 11. Provedbene odluke (EU, Euratom) 2022/2544;

| 10. | „dugoročno financiranje” znači financiranje iz članka 2. točke 10. Provedbene odluke (EU, Euratom) 2022/2544. |
| --- | --- |

10.

„dugoročno financiranje” znači financiranje iz članka 2. točke 10. Provedbene odluke (EU, Euratom) 2022/2544.

Članak 3.

Vrste troškova

Utvrđene su sljedeće kategorije troškova:

| (a) | troškovi financiranja; |
| --- | --- |

(a)

troškovi financiranja;

| (b) | troškovi upravljanja likvidnošću; |
| --- | --- |

(b)

troškovi upravljanja likvidnošću;

| (c) | troškovi usluge za administrativne režijske troškove. |
| --- | --- |

(c)

troškovi usluge za administrativne režijske troškove.

POGLAVLJE 2.

TROŠKOVI FINANCIRANJA I TROŠKOVI UPRAVLJANJA LIKVIDNOŠĆU

ODJELJAK 1.

Odjeljci

Članak 4.

Vremenski odjeljci

1.   Vremenski odjeljak aktivan je u razdoblju od šest mjeseci koje počinje 1. siječnja ili 1. srpnja. Međutim, prvi odjeljak obuhvaća razdoblje od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2021.

2.   Vremenski odjeljak čine isplate izvršene tijekom njegova aktivnog razdoblja i povezani instrumenti financiranja koji su raspodijeljeni u taj odjeljak. Sve isplate pripisuju se vremenskom odjeljku koji je aktivan na dan predmetne isplate.

Odstupajući od prvog podstavka, u slučaju da iznos primitaka od instrumenata dugoročnog financiranja pripisanih prethodnom vremenskom odjeljku premaši iznos isplata pripisanih tom odjeljku u skladu s prvim podstavkom, isplate se i dalje raspodjeljuju u aj odjeljak dok iznos isplata ne dosegne iznos primitaka od tih instrumenata dugoročnog financiranja.

Isplata ostaje pripisana vremenskom odjeljku za svaki nepodmireni iznos koji još nije otplaćen.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 6. stavak 2., primici od instrumenata dugoročnog financiranja pripisuju se vremenskom odjeljku.

4.   Instrumenti dugoročnog financiranja, osim onih iz stavka 5., pripisuju se vremenskom odjeljku koji je aktivan u trenutku zaključivanja operacije uzimanja zajma kojom su sredstva tih instrumenata prikupljena.

Odstupajući od prvog podstavka:

| (a) | instrumenti financiranja uspostavljeni radi financiranja isplate u sljedećem vremenskom odjeljku mogu se pripisati tom vremenskom odjeljku; |
| --- | --- |

(a)

instrumenti financiranja uspostavljeni radi financiranja isplate u sljedećem vremenskom odjeljku mogu se pripisati tom vremenskom odjeljku;

| (b) | ako iznos isplata na kraju aktivnog vremenskog odjeljka premašuje iznos primitaka od instrumenata dugoročnog financiranja, instrumenti dugoročnog financiranja koji su financirani operacijama uzimanja zajmova nakon završetka aktivnog razdoblja tog vremenskog odjeljka pripisuju se tom vremenskom odjeljku sve dok iznos primitaka od instrumenata dugoročnog financiranja ne dosegne iznos isplata u tom vremenskom odjeljku. |
| --- | --- |

(b)

ako iznos isplata na kraju aktivnog vremenskog odjeljka premašuje iznos primitaka od instrumenata dugoročnog financiranja, instrumenti dugoročnog financiranja koji su financirani operacijama uzimanja zajmova nakon završetka aktivnog razdoblja tog vremenskog odjeljka pripisuju se tom vremenskom odjeljku sve dok iznos primitaka od instrumenata dugoročnog financiranja ne dosegne iznos isplata u tom vremenskom odjeljku.

5.   Instrumenti dugoročnog financiranja koji zamjenjuju instrumente dugoročnog financiranja koji dospijevaju pripisuju se istom vremenskom odjeljku. Članak 6. primjenjuje se u slučaju neusklađenosti između datuma dospijeća dugoročnog instrumenta koji dospijeva i datuma uzimanja zajma u okviru dugoročnog instrumenta koji ga zamjenjuje.

Članak 5.

Odjeljak za upravljanje likvidnošću

1.   Odjeljak za upravljanje likvidnošću djeluje dok operacije uzimanja zajmova odobrene u programima CAM ne budu u potpunosti otplaćene.

2.   Instrumenti kratkoročnog financiranja, operacije upravljanja dugom i troškovi koji iz njih proizlaze pripisuju se odjeljku za upravljanje likvidnošću.

Članak 6.

Uravnoteženje salda likvidnosti

1.   Razina likvidnosne imovine u vremenskom odjeljku izračunava se na dnevnoj osnovi kao razlika između priljeva i odljeva, kako je utvrđeno u koraku 3 točke 1. Priloga.

2.   Svaki pozitivni iznos iz stavka 1. („višak likvidnosti”) na dnevnoj se osnovi raspoređuje iz vremenskog odjeljka u odjeljak za upravljanje likvidnošću, kako je utvrđeno u koraku 4 točke 1. Priloga, po troškovima financiranja relevantnog vremenskog odjeljka tog dana.

3.   Svaki iznos koji odgovara negativnom iznosu iz stavka 1. („manjak likvidnosti”) na dnevnoj se osnovi pripisuje iz odjeljka za upravljanje likvidnošću u vremenski odjeljak, kako je utvrđeno u koraku 6 točke 1. Priloga, po troškovima financiranja odjeljka upravljanja likvidnošću tog dana.

Odjeljak 2.

Izračun troškova financiranja i troškova upravljanja likvidnošću

Članak 7.

Izračun troškova financiranja vremenskog odjeljka

1.   Troškovi financiranja izračunavaju se na dnevnoj osnovi.

2.   Troškovi financiranja instrumenta financiranja obuhvaćaju dnevnu kamatu za svaki instrument financiranja i potencijalni ažio/disažio na temelju ukupne cijene izdavanja.

3.   Dnevni troškovi financiranja vremenskog odjeljka obuhvaćaju dnevne troškove financiranja instrumenata financiranja pripisane vremenskom odjeljku nakon rezultata primjene članka 6. stavaka 2. i 3.

Članak 8.

Izračun troškova upravljanja likvidnošću

1.   Troškovi upravljanja likvidnošću jednaki su zbroju troškova upravljanja u odjeljku upravljanja likvidnošću, kako je utvrđeno u točki 2. Priloga.

2.   Troškovi ulaganja jednaki su razlici između kamata obračunatih u okviru relevantnih instrumenata financiranja iz odjeljka za upravljanje likvidnošću, troškova i povrata koji proizlaze iz uravnoteženja viška ili manjka likvidnosti iz članka 6. stavaka 2. i 3. te povrata ulaganja u imovinu.

3.   Troškovi upravljanja likvidnošću izračunavaju se na dnevnoj osnovi.

Članak 9.

Raspodjela troškova upravljanja likvidnošću

1.   Troškovi upravljanja likvidnošću izračunavaju se kao zbroj dnevnih troškova upravljanja likvidnošću tijekom tromjesečja. Ti se troškovi pripisuju svakoj isplati proporcionalno relativnom udjelu isplate u ukupnim nepodmirenim iznosima isplata na kraju tromjesečja.

2.   Troškovi upravljanja likvidnošću izračunavaju se na temelju metodologije i koraka iz točke 2. Priloga.

Članak 10.

Pripisivanje troškova financiranja isplati

1.   Isplate iz istog vremenskog odjeljka snose iste prosječne dnevne troškove financiranja do njihove otplate.

2.   Za svaku nepodmirenu isplatu dnevni troškovi financiranja izračunavaju se množenjem ukupnih troškova financiranja iz odjeljka nakon primjene članka 6. stavaka 2. i 3. s iznosom isplate podijeljenim s ukupnim nepodmirenim iznosima isplata iz vremenskog odjeljka kojem je isplata pripisana.

POGLAVLJE 3.

TROŠKOVI USLUGE ZA ADMINISTRATIVNE REŽIJSKE TROŠKOVE

Članak 11.

Troškovi usluge za administrativne režijske troškove

Troškovi usluge za administrativne režijske troškove sastoje se od periodičnih administrativnih troškova za korisnike i troškova uspostave povezanih sa zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (zajmovi RRF-a). Izračunavaju se u skladu s točkom 3. Priloga.

Članak 12.

Periodični administrativni troškovi

1.   Periodični administrativni troškovi obuhvaćaju sve troškove koje je Komisija imala pri provedbi operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom, među ostalima: pravne troškove kao što su troškovi pravnih mišljenja, periodične troškove vođenja računa, troškove vanjske revizije, naknade za održavanje dražbovne platforme, naknade agencijama za kreditni rejting, naknade za uvrštenje na brzu, poreze, registracije, objavu i namiru, troškove informacijske tehnologije, troškove istraživanja tržišta i naknade za ugovorno osoblje povezane s provedbom diversificirane strategije financiranja.

2.   Ako su ti troškovi zajednički operacijama uzimanja zajmova koje se provode za druge programe financijske pomoći, troškovi koji su uključeni u izračun izračunavaju se na temelju proporcionalnog udjela koji se pripisuje operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom u relevantnoj kalendarskoj godini.

3.   Periodični administrativni troškovi izračunavaju se za svaku isplatu primljenu na temelju svakog sporazuma o zajmu proporcionalno udjelu isplate u ukupnim iznosima isplata na kraju kalendarske godine.

Članak 13.

Troškovi uspostave povezani sa zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost

1.   Troškovi uspostave povezani sa zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost obuhvaćaju sve troškove Komisije u vezi s izgradnjom kapaciteta za provedbu operacija uzimanja zajmova, upravljanja dugom i upravljanja plaćanjima u okviru NGEU-a. Uključuju troškove povezane s uspostavom računâ u okviru NGEU-a, uspostavom dražbovne platforme, instrumentom za upravljanje ulagateljima, drugim troškovima informacijske tehnologije te naknadama za tržišno istraživanje i savjetovanje.

2.   Države članice koje potpišu sporazume o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost snose 48 % ukupnih troškova uspostave.

3.   Države članice će 2021., 2022. i 2023. platiti troškove uspostave iz stavka 1. proporcionalno udjelu iznosa zajma na temelju potpisanog sporazuma o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u ukupnom iznosu zajmova na temelju svih potpisanih sporazuma o zajmu u okviru tog mehanizma, kako je utvrđeno u točki 3(2)(a) i 3(2)(b) Priloga.

4.   Do 30. lipnja 2024. svi troškovi uspostave koji nisu raspodijeljeni državama članicama koje su potpisale sporazume o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost pripisuju se proporcionalno s obzirom na udio iznosa zajmova potpisanih na temelju svakog sporazuma o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u ukupnim iznosima zajmova na temelju svih potpisanih sporazuma o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost do 31. prosinca 2023., kako je utvrđeno u točki 3(2)(c) Priloga.

5.   Po isteku 2023. ne naplaćuju se nikakvi dodatni troškovi uspostave za operacije uzimanja zajmova niti se pripisuju programima CAM, osim ako su obuhvaćeni područjem primjene članka 5. stavka 1. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053.

POGLAVLJE 4

IZDAVANJE RAČUNA

Članak 14.

Potvrda

1.   Za svaku isplatu sastavlja se potvrda koja sadržava uvjete na temelju kojih Komisija podnosi zahtjev za naplatu troškova.

2.   U potvrdi se utvrđuju uvjeti za plaćanje troškova financiranja i otplatu glavnice koji se otplaćuju iz proračuna Unije u skladu s člankom 5. stavkom 1. prvim podstavkom Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 za bespovratne potpore i koje otplaćuju korisnici sporazuma o zajmu.

3.   Potvrda sadržava sljedeće elemente:

| (a) | iznos isplate; |
| --- | --- |

(a)

iznos isplate;

| (b) | dospijeće; |
| --- | --- |

(b)

dospijeće;

| (c) | raspored otplate; |
| --- | --- |

(c)

raspored otplate;

| (d) | pripisivanje isplate vremenskom odjeljku; |
| --- | --- |

(d)

pripisivanje isplate vremenskom odjeljku;

| (e) | kamatno razdoblje i datum plaćanja. |
| --- | --- |

(e)

kamatno razdoblje i datum plaćanja.

4.   Potvrda za zajmove sadržava i dodatne elemente navedene u sporazumima o zajmu.

Članak 15.

Izdavanje računa za troškove financiranja

1.   Troškovi financiranja izračunavaju se za svaku isplatu na kraju kamatnog razdoblja utvrđenog u potvrdi.

2.   Račun se izdaje na kraju kamatnog razdoblja utvrđenog u potvrdi. Kad je riječ o isplatama u obliku vanjskih namjenskih prihoda u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2020/2094 i isplatama u okviru instrumenta makrofinancijske pomoći+ (MFP+), ako Ukrajina zatraži subvencioniranje povezanih troškova, računi se mogu grupirati po tromjesečjima.

Članak 16.

Izdavanje računa za troškove upravljanja likvidnošću

Računi za troškove upravljanja likvidnošću izdaju se početkom svake kalendarske godine za troškove nastale tijekom prethodne kalendarske godine.

Članak 17.

Izdavanje računa za troškove usluge za administrativne režijske troškove

Korisnicima zajmova račun se izdaje na početku svake kalendarske godine za troškove usluge za administrativne režijske troškove nastale tijekom prethodne kalendarske godine, uzimajući u obzir ukupne troškove raspodijeljene u skladu s člankom 11.

Plaćanja korisnika kojima podmiruju troškove usluge čine unutarnje namjenske prihode u smislu članka 21. stavka 3. točke (a) Financijske uredbe.

Članak 18.

Stavljanje izvan snage

Provedbena odluka (EU) 2021/1095 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na Odluku stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanja na ovu Odluku.

Članak 19.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Sastavljeno u Bruxellesu 19. prosinca 2022.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU, Euratom) 2022/2434 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. prosinca 2022. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u pogledu uspostave diversificirane strategije financiranja kao opće metode uzimanja zajmova (SL L 319, 13.12.2022., str. 1.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1095 оd 2. srpnja 2021. o uspostavi metodologije za raspodjelu troškova povezanih s operacijama zaduživanja i upravljanja dugom u okviru instrumenta NextGenerationEU (SL L 236, 5.7.2021., str. 75.).

3

(4)  Uredba (EU) 2022/2463 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2022. o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (SL L 322, 16.12.2022., str. 1.).

4

(5)  Uredba Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.).

5

(6)  Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.)

6

(7)  Provedbena odluka Komisije (EU, Euratom) 2022/2544 od 19. prosinca 2022. o uspostavi mehanizama za upravljanje provedbu EU-ovih operacija uzimanja zajmova i upravljanja dugom u okviru diversificirane strategije financiranja te povezanih operacija davanja zajmova (vidjeti stranicu 109.. ovoga Službenog lista)

7

---

PRILOG

1.   Izračun troškova financiranja

Troškovi financiranja izračunavaju se u sljedećim koracima:

Korak 1: Izračun ukupnih dnevnih troškova pojedinačnog instrumenta financiranja u vremenskom odjeljku ili odjeljku za upravljanje likvidnošću.

Dnevne obračunate obveze izračunavaju se na sljedeći način:

Formula

Za svaki instrument financiranja ažio/disažio se linearno raspoređuje tijekom trajanja instrumenta:

ažio/disažiodnevni = (100–cijena pri izdavanju):(datum dospijeća–datum izdavanja)

pri čemu je cijena izdavanja = ukupna cijena (uključujući bankovne naknade)

Za svaki instrument financiranja izračunavaju se ukupni dnevni troškovi (TF – troškovi financiranja):

TFdnevni po instrumentu = ACCdnevni + ažio/disažiodnevni

Korak 2: Izračun agregiranih ukupnih dnevnih troškova financiranja

Za svaki vremenski odjeljak (VO1–VO11) ukupni dnevni troškovi po odjeljku prije uravnoteženja iz članka 5. jednaki su zbroju svih ukupnih dnevnih troškova svakog instrumenta financiranja koji se pripisuju predmetnom vremenskom odjeljku:

TFdnevni VO(x) prije uravnoteženja =∑ TFdnevni po instrumentu pripisanom VO(x)

Trošak financiranja odjeljka za upravljanje likvidnošću (OUL) iznosi:

TFdnevni OUL prije uravnoteženja =∑ TFdnevni po instrumentu pripisanom OUL-u

Korak 3: Izračun salda likvidnosti u vremenskim odjeljcima

Razina likvidnosne imovine izračunava se na dnevnoj osnovi na sljedeći način:

likvidnostVO VO(x) = priljevi [primici od izdavanja + kamatezajmovi/besp. sredstva + otplatezajmovi/besp. sredstva] – odljevi [isplate + kuponinepodmireni dug + otplate dugova]

Korak 4: Izračun troškova financiranja instrumenata financiranja na koje utječe višak likvidnosti

U ovom se koraku utvrđuje dio troška financiranja vremenskih odjeljaka s viškom likvidnosti koji se može pripisati likvidnosti koja se drži u tom odjeljku.

Troškovi financiranja povezani s instrumentima financiranja izračunavaju se na sljedeći način:

TFvišak likvidnosti VO (višak) =

TFdnevni VO (višak) prije uravnoteženja * likvidnostVO (višak): VO (višak)

TFdnevni VO (višak) nakon uravnoteženja = TFdnevni VO (višak) prije uravnoteženja – TFvišak likvidnosti VO (višak)

Korak 5: Izračun troškova odjeljka za upravljanje likvidnošću ako mu se pripisuje trošak financiranja iz vremenskog odjeljka s viškom likvidnosti

Ako odjeljak za upravljanje likvidnošću primi višak iz vremenskog odjeljka, trošak odjeljka za upravljanje likvidnošću izračunava se na sljedeći način:

TFdnevni OUL nakon uravnoteženja = TFdnevni OUL prije uravnoteženja + ∑ TFvišak likvidnosti VO (višak)

Korak 6: Izračun troškova financiranja vremenskog odjeljka s manjkom likvidnosti

Svaki manjak likvidnosti u vremenskom odjeljku uravnotežuje se s prijenosom likvidnosti iz odjeljka za upravljanje likvidnošću po njegovim dnevnim troškovima financiranja (korak 5).

Za vremenske odjeljke s pozitivnim saldom likvidnosti trošak financiranja nakon uravnoteženja već proizlazi iz koraka 4.

TFprijenos likvidnosti iz OUL-a = TFdnevni OUL nakon uravnoteženja * iznos prijenosa: OUL

TFdnevni VO (manjak) nakon uravnoteženja = TFdnevni VO (manjak) prije uravnoteženja + TFprijenos likvidnosti iz OUL-a

Iako se troškovi financiranja mogu razlikovati među šestomjesečnim vremenskim odjeljcima zbog razlika u uvjetima financiranja na koje Komisija ne može utjecati, Komisija upravlja operacijama uzimanja zajmova i upravljanja dugom na način kojim se osigurava da svaki vremenski odjeljak ima što sličnije profile dospijeća.

Korak 7: Izračun dnevnih troškova financiranja isplate

Dnevni troškovi financiranja isplate jednaki su iznosu isplate pomnoženome s relativnim udjelom isplate u odnosu na vremenski odjeljak u koji je isplata raspoređena.

TF isplate u VO(x) =

TFdnevni VO(x) nakon uravnoteženja * nepodmireni iznos isplate: ∑ nepodmirenih isplata u VO(x)

2.   Izračun troškova upravljanja likvidnošću

Troškovi upravljanja likvidnošću (TUL) po isplati izračunavaju se kao zbroj dnevnih troškova imovine iz odjeljka za upravljanje likvidnošću nakon uravnoteženja salda likvidnosti vremenskih odjeljaka tijekom razdoblja izračuna. Svi povrati (ili troškovi u slučaju negativnih stopa) odbijaju se kako slijedi:

TULtromj. = ∑ TFdnevni OUL nakon uravnoteženja tijekom tromj. – PU likvidnosne imovinetromj.

TUL se pripisuje svakoj isplati na sljedeći način:

TUL isplate =

TULtromj. *

∑ nepodmirene isplatena kraju tromj.: ∑ nepodmirenih isplatana kraju tromj.

3.   Izračun troškova usluge za administrativne režijske troškove

3.1.   Izračun periodičnih administrativnih troškova

Periodični administrativni troškovi izračunavaju se na sljedeći način:

godišnji periodični administrativni troškoviukupno = ∑ stavki periodičnih administrativnih troškova u kalendarskoj godini

Periodični administrativni troškovi raspodjeljuju se na sljedeći način:

godišnji periodični administrativni troškovipo korisniku = godišnji periodični administrativni troškoviukupno *

∑ nepodmirenih isplata u odnosu na korisnikana kraju godine: ∑ nepodmirenih isplatana kraju godine

3.2.   Izračun i raspodjela troškova uspostave

Troškovi uspostave po korisniku zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost izračunavaju se u sljedeća dva koraka:

| (a) | Troškovi uspostave povezani sa zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost izračunavaju se na sljedeći način:
  troškovi uspostavezajmovi RRF = 48 % * ∑ stavki troškova uspostave |
| --- | --- |

(a)

Troškovi uspostave povezani sa zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost izračunavaju se na sljedeći način:

troškovi uspostavezajmovi RRF = 48 % * ∑ stavki troškova uspostave

| (b) | Troškovi uspostave povezani sa zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost raspodijelit će se za 2021., 2022. i 2023. svakoj državi članici koja je potpisala sporazum o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost na sljedeći način:
  troškovi uspostavepo potpisanom zajmu RRF-a = troškovi uspostavezajmovi RRF-a *
  iznos potpisanog zajma po državi članicina kraju godine: ukupni najveći iznos zajmova RRF-a |
| --- | --- |

(b)

Troškovi uspostave povezani sa zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost raspodijelit će se za 2021., 2022. i 2023. svakoj državi članici koja je potpisala sporazum o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost na sljedeći način:

troškovi uspostavepo potpisanom zajmu RRF-a = troškovi uspostavezajmovi RRF-a *

iznos potpisanog zajma po državi članicina kraju godine: ukupni najveći iznos zajmova RRF-a

| (c) | Od 1. siječnja 2024. svi neraspodijeljeni troškovi uspostave izračunavaju se na sljedeći način:
  neraspodijeljeni troškovi uspostave povezani sa zajmovima RRF-a = troškovi uspostavezajmovi RRF-a – ∑ stavki troškova uspostave raspodijeljenih u zajmove RRF-au 2021., 2022. i 2023.

  Raspodjeljuju se kao dodatni troškovi uspostave u isplate državama članicama na temelju sporazuma o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost na sljedeći način:
  dodatni troškovi uspostavepo korisniku = neraspodijeljeni troškovi uspostave zajmova RRF-ana kraju 2023. *
  ∑ iznosa potpisanih zajmova po korisnikuna kraju 2023.: ukupan iznos zajmova na temelju potpisanih sporazuma o zajmu RRF-ana kraju 2023. |
| --- | --- |

(c)

Od 1. siječnja 2024. svi neraspodijeljeni troškovi uspostave izračunavaju se na sljedeći način:

neraspodijeljeni troškovi uspostave povezani sa zajmovima RRF-a = troškovi uspostavezajmovi RRF-a – ∑ stavki troškova uspostave raspodijeljenih u zajmove RRF-au 2021., 2022. i 2023.

Raspodjeljuju se kao dodatni troškovi uspostave u isplate državama članicama na temelju sporazuma o zajmu u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost na sljedeći način:

dodatni troškovi uspostavepo korisniku = neraspodijeljeni troškovi uspostave zajmova RRF-ana kraju 2023. *

∑ iznosa potpisanih zajmova po korisnikuna kraju 2023.: ukupan iznos zajmova na temelju potpisanih sporazuma o zajmu RRF-ana kraju 2023.

3.3.   Izračun troškova usluge po korisniku

TUgodišnji = ∑ stavki periodičnih administrativnih troškova + ∑ stavki administrativnih troškova uspostave

4.   Popis pokrata

| ACCdnevni | Troškovi pripadajućih kamata raščlanjeni po danu |
| --- | --- |
| (ACC) dnevni | Dnevne obračunate obveze pojedinačnog instrumenta financiranja |
| Ažio/disažiodnevni | Ažio/disažio raščlanjen po danu |
| Korisnik | Država članica ili treća zemlja koja je stranka sporazuma o zajmu u okviru programa CAM ili proračun Unije za bespovratnu potporu na temelju članka 5. stavka 1. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053 |
| TF pojedinačnog potraživanja u VO(x) | Troškovi financiranja potraživanja u vremenskom odjeljku X |
| TFdnevni po instrumentu | Troškovi financiranja po danu po instrumentu financiranja |
| TFdnevni OUL nakon uravnoteženja | Troškovi financiranja po danu za OUL nakon uravnoteženja |
| TFdnevni OUL prije uravnoteženja | Troškovi financiranja po danu za OUL prije uravnoteženja |
| TFdnevni VO (manjak) nakon uravnoteženja | Troškovi financiranja po danu nakon uravnoteženja za odjeljke s početnim manjkom likvidnosti |
| TFdnevni VO (višak) nakon uravnoteženja | Troškovi financiranja po danu nakon uravnoteženja za odjeljke s početnim viškom likvidnosti |
| TFdnevni VO(x) prije uravnoteženja | Troškovi financiranja po danu prije uravnoteženja odjeljka X |
| TFvišak likvidnosti VO (višak) | Troškovi financiranja po danu koji se odnose na višak likvidnosti u vremenskom odjeljku |
| TFprijenos likvidnosti iz OUL-a | Troškovi financiranja po danu koji se odnose na likvidnost koja se prenosi u OUL |
| TUgodišnji | Zbroj administrativnih troškova usluge tijekom kalendarske godine |
| Kupon | Kamate koje izdavatelj plaća na obveznicu |
| Likvidnostvo VO(x) | Iznos likvidnosti u vremenskom odjeljku X. Višak ili manjak iskazuje se u skladu s korakom 3. |
| Troškovi OUL-atromj. | Troškovi upravljanja likvidnošću tijekom tromjesečja |
| Nominalni | Nominalni iznos |
| PU likvidnosne imovinetromj. | Povrat ulaganja likvidnosne imovine tijekom tromjesečja |
| VO(x) | Zbroj svih potraživanja i likvidnosti vremenskog odjeljka X |

ACCdnevni

Troškovi pripadajućih kamata raščlanjeni po danu

(ACC) dnevni

Dnevne obračunate obveze pojedinačnog instrumenta financiranja

Ažio/disažiodnevni

Ažio/disažio raščlanjen po danu

Korisnik

Država članica ili treća zemlja koja je stranka sporazuma o zajmu u okviru programa CAM ili proračun Unije za bespovratnu potporu na temelju članka 5. stavka 1. Odluke (EU, Euratom) 2020/2053

TF pojedinačnog potraživanja u VO(x)

Troškovi financiranja potraživanja u vremenskom odjeljku X

TFdnevni po instrumentu

Troškovi financiranja po danu po instrumentu financiranja

TFdnevni OUL nakon uravnoteženja

Troškovi financiranja po danu za OUL nakon uravnoteženja

TFdnevni OUL prije uravnoteženja

Troškovi financiranja po danu za OUL prije uravnoteženja

TFdnevni VO (manjak) nakon uravnoteženja

Troškovi financiranja po danu nakon uravnoteženja za odjeljke s početnim manjkom likvidnosti

TFdnevni VO (višak) nakon uravnoteženja

Troškovi financiranja po danu nakon uravnoteženja za odjeljke s početnim viškom likvidnosti

TFdnevni VO(x) prije uravnoteženja

Troškovi financiranja po danu prije uravnoteženja odjeljka X

TFvišak likvidnosti VO (višak)

Troškovi financiranja po danu koji se odnose na višak likvidnosti u vremenskom odjeljku

TFprijenos likvidnosti iz OUL-a

Troškovi financiranja po danu koji se odnose na likvidnost koja se prenosi u OUL

TUgodišnji

Zbroj administrativnih troškova usluge tijekom kalendarske godine

Kupon

Kamate koje izdavatelj plaća na obveznicu

Likvidnostvo VO(x)

Iznos likvidnosti u vremenskom odjeljku X. Višak ili manjak iskazuje se u skladu s korakom 3.

Troškovi OUL-atromj.

Troškovi upravljanja likvidnošću tijekom tromjesečja

Nominalni

Nominalni iznos

PU likvidnosne imovinetromj.

Povrat ulaganja likvidnosne imovine tijekom tromjesečja

VO(x)

Zbroj svih potraživanja i likvidnosti vremenskog odjeljka X

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/136 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/136

---

ODLUKA (EU) 2022/2546 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 16. prosinca 2022.

o izmjeni Odluke ESB/2010/29 o izdavanju euronovčanica (ESB/2022/46)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 128. stavak 1.,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 16.

budući da:

| (1) | Na temelju članka 1. Odluke Vijeća (EU) 2022/1211 (1), u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Hrvatska ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura i odstupanje u korist Hrvatske iz članka 5. Akta o pristupanju iz 2012. (2) prestaje s učinkom od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(1)

Na temelju članka 1. Odluke Vijeća (EU) 2022/1211 (1), u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Hrvatska ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura i odstupanje u korist Hrvatske iz članka 5. Akta o pristupanju iz 2012. (2) prestaje s učinkom od 1. siječnja 2023.

| (2) | Članak 1. točka (d) Odluke ESB/2010/29 Europske središnje banke (3) definira „ključ za raspodjelu novčanica” te upućuje na Prilog I. navedenoj Odluci, u kojem se navodi ključ za raspodjelu novčanica koji se primjenjuje od 1. veljače 2020. Budući da će Hrvatska uvesti euro 1. siječnja 2023., od toga datuma primjenjivat će se novi ponderi u ključu kapitala te je potrebno izmijeniti Odluku ESB/2010/29 radi utvrđivanja ključa za raspodjelu novčanica koji će se primjenjivati od 1. siječnja 2023. |
| --- | --- |

(2)

Članak 1. točka (d) Odluke ESB/2010/29 Europske središnje banke (3) definira „ključ za raspodjelu novčanica” te upućuje na Prilog I. navedenoj Odluci, u kojem se navodi ključ za raspodjelu novčanica koji se primjenjuje od 1. veljače 2020. Budući da će Hrvatska uvesti euro 1. siječnja 2023., od toga datuma primjenjivat će se novi ponderi u ključu kapitala te je potrebno izmijeniti Odluku ESB/2010/29 radi utvrđivanja ključa za raspodjelu novčanica koji će se primjenjivati od 1. siječnja 2023.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Izmjene

Odluka ESB/2010/29 mijenja se kako slijedi:

| 1. | posljednja rečenica članka 1. točke (d) zamjenjuje se sljedećim:

  „U Prilogu I. ovoj Odluci naveden je ključ za raspodjelu novčanica koji će se primjenjivati od 1. siječnja 2023.”; |
| --- | --- |

1.

posljednja rečenica članka 1. točke (d) zamjenjuje se sljedećim:

„U Prilogu I. ovoj Odluci naveden je ključ za raspodjelu novčanica koji će se primjenjivati od 1. siječnja 2023.”;

| 2. | Prilog I. zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci. |
| --- | --- |

2.

Prilog I. zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2023.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 16. prosinca 2022.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2022/1211 od 12. srpnja 2022. o usvajanju eura u Hrvatskoj 1. siječnja 2023.(SL L 187, 14.7.2022., str. 31.).

1

(2)  Akt o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 112, 24.4.2012., str. 21.).

2

(3)  Odluka ESB/2010/29 Europske središnje banke od 13. prosinca 2010. o izdavanju euronovčanica (SL L 35, 9.2.2011., str. 26.).

3

---

PRILOG

„PRILOG I.

KLJUČ ZA RASPODJELU NOVČANICA OD 1. SIJEČNJA 2023.

| % |
| --- |
| Europska središnja banka | 8,0000 |
| Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique | 3,3250 |
| Deutsche Bundesbank | 24,0575 |
| Eesti Pank | 0,2570 |
| Central Bank of Ireland | 1,5455 |
| Bank of Greece | 2,2575 |
| Banco de España | 10,8825 |
| Banque de France | 18,6390 |
| Hrvatska narodna banka | 0,7400 |
| Banca d’Italia | 15,5035 |
| Central Bank of Cyprus | 0,1965 |
| Latvijas Banka | 0,3555 |
| Lietuvos bankas | 0,5280 |
| Banque centrale du Luxembourg | 0,3005 |
| Central Bank of Malta | 0,0960 |
| De Nederlandsche Bank | 5,3480 |
| Oesterreichische Nationalbank | 2,6710 |
| Banco de Portugal | 2,1360 |
| Banka Slovenije | 0,4395 |
| Národná banka Slovenska | 1,0450 |
| Suomen Pankki | 1,6765 |
| UKUPNO | 100,0000 |

%

Europska središnja banka

8,0000

Nationale Bank van België/Banque nationale de Belgique

3,3250

Deutsche Bundesbank

24,0575

Eesti Pank

0,2570

Central Bank of Ireland

1,5455

Bank of Greece

2,2575

Banco de España

10,8825

Banque de France

18,6390

Hrvatska narodna banka

0,7400

Banca d’Italia

15,5035

Central Bank of Cyprus

0,1965

Latvijas Banka

0,3555

Lietuvos bankas

0,5280

Banque centrale du Luxembourg

0,3005

Central Bank of Malta

0,0960

De Nederlandsche Bank

5,3480

Oesterreichische Nationalbank

2,6710

Banco de Portugal

2,1360

Banka Slovenije

0,4395

Národná banka Slovenska

1,0450

Suomen Pankki

1,6765

UKUPNO

100,0000

---

PREPORUKE

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/138 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/138

---

PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2022/2547

od 13. prosinca 2022.

o izmjeni Preporuke (EU) 2022/107 o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 21. stavak 2., članak 168. stavak 6. i članak 292. prvu i drugu rečenicu,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Vijeće je 25. siječnja 2022. donijelo Preporuku (EU) 2022/107 (1). U Preporuci (EU) 2022/107 primjenjuje se „pristup koji se temelji na pojedinoj osobi” kad je riječ o ograničenjima slobodnog kretanja povezanima s pandemijom bolesti COVID-19 jer je predviđeno da osobe koje posjeduju valjanu potvrdu izdanu na temelju Uredbe (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (2) („EU digitalna COVID potvrda”) u načelu ne bi trebale podlijegati dodatnim ograničenjima, kao što su testiranja ili karantena, neovisno o mjestu polaska u Uniji. Od osoba koje ne posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu moglo bi se zahtijevati da se podvrgnu testiranju prije dolaska ili najkasnije 24 sata nakon dolaska. Preporukom (EU) 2022/107 prilagođena je i metodologija karte „semafora” na kojoj se prikazuje epidemiološka situacija na regionalnoj razini u cijeloj Uniji, koja je uvedena Preporukom Vijeća (EU) 2020/1475 (3) i koju svaki tjedan objavljuje Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 25. siječnja 2022. donijelo Preporuku (EU) 2022/107 (1). U Preporuci (EU) 2022/107 primjenjuje se „pristup koji se temelji na pojedinoj osobi” kad je riječ o ograničenjima slobodnog kretanja povezanima s pandemijom bolesti COVID-19 jer je predviđeno da osobe koje posjeduju valjanu potvrdu izdanu na temelju Uredbe (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (2) („EU digitalna COVID potvrda”) u načelu ne bi trebale podlijegati dodatnim ograničenjima, kao što su testiranja ili karantena, neovisno o mjestu polaska u Uniji. Od osoba koje ne posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu moglo bi se zahtijevati da se podvrgnu testiranju prije dolaska ili najkasnije 24 sata nakon dolaska. Preporukom (EU) 2022/107 prilagođena je i metodologija karte „semafora” na kojoj se prikazuje epidemiološka situacija na regionalnoj razini u cijeloj Uniji, koja je uvedena Preporukom Vijeća (EU) 2020/1475 (3) i koju svaki tjedan objavljuje Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti.

| (2) | Kad je Komisija 25. studenoga 2021. donijela Prijedlog (4) preporuke (EU) 2022/107, epidemiološka situacija povezana s pandemijom bolesti COVID-19 uvelike se razlikovala od današnje. U tom je trenutku varijanta delta koja izaziva zabrinutost i dalje prevladavala u Uniji. Više od deset mjeseci poslije lako prenosiva varijanta omikron postala je dominantna varijanta u Uniji, u obliku različitih podvarijanti. |
| --- | --- |

(2)

Kad je Komisija 25. studenoga 2021. donijela Prijedlog (4) preporuke (EU) 2022/107, epidemiološka situacija povezana s pandemijom bolesti COVID-19 uvelike se razlikovala od današnje. U tom je trenutku varijanta delta koja izaziva zabrinutost i dalje prevladavala u Uniji. Više od deset mjeseci poslije lako prenosiva varijanta omikron postala je dominantna varijanta u Uniji, u obliku različitih podvarijanti.

| (3) | Varijanta omikron manje je opasna od prethodne varijante delta, što se barem djelomično može pripisati zaštiti ostvarenoj cijepljenjem i prethodnom zarazom (5). Zbog toga je, u kombinaciji s boljom zaštitom ostvarenom cijepljenjem i prethodnom zarazom, pritisak na zdravstvene sustave sada na prihvatljivoj razini, a to je bio slučaj čak i tijekom kratkotrajnih vrhunaca zaraze, kao što je bio val uzrokovan podvarijantama omikron BA.4 i BA.5 tijekom ljeta 2022. |
| --- | --- |

(3)

Varijanta omikron manje je opasna od prethodne varijante delta, što se barem djelomično može pripisati zaštiti ostvarenoj cijepljenjem i prethodnom zarazom (5). Zbog toga je, u kombinaciji s boljom zaštitom ostvarenom cijepljenjem i prethodnom zarazom, pritisak na zdravstvene sustave sada na prihvatljivoj razini, a to je bio slučaj čak i tijekom kratkotrajnih vrhunaca zaraze, kao što je bio val uzrokovan podvarijantama omikron BA.4 i BA.5 tijekom ljeta 2022.

| (4) | Ograničenja slobodnog kretanja uvedena kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 ne trebaju prelaziti ono što je nužno za očuvanje javnog zdravlja. Kao što je navedeno u točkama 1. i 2. Preporuke (EU) 2022/107, sva takva ograničenja trebalo bi, u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti, ukinuti čim epidemiološka situacija to dopusti. Do kolovoza 2022. sve su države članice ukinule sve mjere koje su utjecale na slobodno kretanje osoba u Uniji, uključujući obvezu da putnici posjeduju EU digitalnu COVID potvrdu. |
| --- | --- |

(4)

Ograničenja slobodnog kretanja uvedena kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 ne trebaju prelaziti ono što je nužno za očuvanje javnog zdravlja. Kao što je navedeno u točkama 1. i 2. Preporuke (EU) 2022/107, sva takva ograničenja trebalo bi, u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti, ukinuti čim epidemiološka situacija to dopusti. Do kolovoza 2022. sve su države članice ukinule sve mjere koje su utjecale na slobodno kretanje osoba u Uniji, uključujući obvezu da putnici posjeduju EU digitalnu COVID potvrdu.

| (5) | Stoga bi pristup utvrđen u Preporuci (EU) 2022/107 trebalo prilagoditi. Konkretno, tu bi preporuku trebalo izmijeniti kako bi se predvidjelo da države članice u načelu ne bi trebale uvoditi nikakva ograničenja slobodnog kretanja osoba povezana s pandemijom radi očuvanja javnog zdravlja. Ljetni val 2022. pokazao je kako veliko cirkuliranje virusa nakon pojave nove varijante koja izaziva zabrinutost ne mora nužno stvoriti znatan pritisak na nacionalne zdravstvene sustave. Zbog toga je, kad je riječ o razmatranju uvođenja ograničenja slobodnog kretanja osoba na temelju broja slučajeva ili prisutnosti nove varijante, važno zauzeti oprezan pristup. |
| --- | --- |

(5)

Stoga bi pristup utvrđen u Preporuci (EU) 2022/107 trebalo prilagoditi. Konkretno, tu bi preporuku trebalo izmijeniti kako bi se predvidjelo da države članice u načelu ne bi trebale uvoditi nikakva ograničenja slobodnog kretanja osoba povezana s pandemijom radi očuvanja javnog zdravlja. Ljetni val 2022. pokazao je kako veliko cirkuliranje virusa nakon pojave nove varijante koja izaziva zabrinutost ne mora nužno stvoriti znatan pritisak na nacionalne zdravstvene sustave. Zbog toga je, kad je riječ o razmatranju uvođenja ograničenja slobodnog kretanja osoba na temelju broja slučajeva ili prisutnosti nove varijante, važno zauzeti oprezan pristup.

| (6) | S druge strane, globalna pandemija bolesti COVID-19 nije završila. Ne mogu se isključiti novi valovi zaraze zbog kojih bi se epidemiološka situacija mogla pogoršati, među ostalim zbog pojave nove varijante koja izaziva zabrinutost ili je od interesa. Stoga je važno nastaviti koordinirati mjere pripravnosti u Uniji. U okviru tih mjera Europski parlament i Vijeće 29. lipnja 2022. produljili su razdoblje primjene Uredbe (EU) 2021/953 o EU digitalnoj COVID potvrdi do 30. lipnja 2023. |
| --- | --- |

(6)

S druge strane, globalna pandemija bolesti COVID-19 nije završila. Ne mogu se isključiti novi valovi zaraze zbog kojih bi se epidemiološka situacija mogla pogoršati, među ostalim zbog pojave nove varijante koja izaziva zabrinutost ili je od interesa. Stoga je važno nastaviti koordinirati mjere pripravnosti u Uniji. U okviru tih mjera Europski parlament i Vijeće 29. lipnja 2022. produljili su razdoblje primjene Uredbe (EU) 2021/953 o EU digitalnoj COVID potvrdi do 30. lipnja 2023.

| (7) | Produljenjem okvira za EU digitalnu COVID potvrdu građanima Unije osigurava se daljnja korist od interoperabilnih i uzajamno prihvaćenih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju u vezi s bolešću COVID-19 u situacijama u kojima bi države članice mogle smatrati da je ponovno potrebno privremeno uvesti određena ograničenja slobodnog kretanja radi očuvanja javnog zdravlja. Istodobno je važno naglasiti da se Uredbom (EU) 2021/953 države članice ni na koji način ne obvezuje da u kontekstu ostvarivanja prava na slobodno kretanje zahtijevaju dokaz o cijepljenju, testiranju ili preboljenju. |
| --- | --- |

(7)

Produljenjem okvira za EU digitalnu COVID potvrdu građanima Unije osigurava se daljnja korist od interoperabilnih i uzajamno prihvaćenih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju u vezi s bolešću COVID-19 u situacijama u kojima bi države članice mogle smatrati da je ponovno potrebno privremeno uvesti određena ograničenja slobodnog kretanja radi očuvanja javnog zdravlja. Istodobno je važno naglasiti da se Uredbom (EU) 2021/953 države članice ni na koji način ne obvezuje da u kontekstu ostvarivanja prava na slobodno kretanje zahtijevaju dokaz o cijepljenju, testiranju ili preboljenju.

| (8) | Ako zbog ozbiljnog pogoršanja epidemiološke situacije određena država članica bude smatrala da su ograničenja slobodnog kretanja ipak nužna i proporcionalna u svrhu očuvanja javnog zdravlja, ta bi ograničenja trebalo ograničiti na zahtjev da putnici moraju posjedovati valjanu EU digitalnu COVID potvrdu. Konkretno, od osoba koje putuju unutar Unije i posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu u takvim situacijama ne bi trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni, samoizolaciji ili dodatnom testiranju. Kako bi odredile treba li određenu situaciju smatrati ozbiljnim pogoršanjem epidemiološke situacije, države članice u obzir bi posebno trebale uzeti pritisak na svoj zdravstveni sustav uzrokovan bolešću COVID-19, prije svega u smislu broja primljenih pacijenata, hospitaliziranih pacijenata i pacijenata na odjelima za intenzivnu njegu, ozbiljnost varijanti virusa SARS-CoV-2 koje su u cirkulaciji i informacije Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti o razvoju epidemiološke situacije. U tom kontekstu Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti objavljuje relevantne podatke o razvoju epidemiološke situacije. |
| --- | --- |

(8)

Ako zbog ozbiljnog pogoršanja epidemiološke situacije određena država članica bude smatrala da su ograničenja slobodnog kretanja ipak nužna i proporcionalna u svrhu očuvanja javnog zdravlja, ta bi ograničenja trebalo ograničiti na zahtjev da putnici moraju posjedovati valjanu EU digitalnu COVID potvrdu. Konkretno, od osoba koje putuju unutar Unije i posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu u takvim situacijama ne bi trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni, samoizolaciji ili dodatnom testiranju. Kako bi odredile treba li određenu situaciju smatrati ozbiljnim pogoršanjem epidemiološke situacije, države članice u obzir bi posebno trebale uzeti pritisak na svoj zdravstveni sustav uzrokovan bolešću COVID-19, prije svega u smislu broja primljenih pacijenata, hospitaliziranih pacijenata i pacijenata na odjelima za intenzivnu njegu, ozbiljnost varijanti virusa SARS-CoV-2 koje su u cirkulaciji i informacije Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti o razvoju epidemiološke situacije. U tom kontekstu Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti objavljuje relevantne podatke o razvoju epidemiološke situacije.

| (9) | Države članice trebale bi procijeniti i je li izgledno da će takva ograničenja imati pozitivan učinak na epidemiološku situaciju, među ostalim hoće li znatno smanjiti pritisak na nacionalne zdravstvene sustave, s obzirom na to da na epidemiološku situaciju u pravilu više utječu domaći čimbenici nego prekogranična putovanja. U takvim situacijama u usporavanju širenja bolesti COVID-19 umjesto ograničenja putovanja djelotvorne mogu biti domaće nefarmaceutske intervencije, kao što su nošenje maski, provjetravanje i održavanje razmaka, ako se provedu pravodobno i sveobuhvatno te ako ih se društvo u dovoljnoj mjeri pridržava (6). |
| --- | --- |

(9)

Države članice trebale bi procijeniti i je li izgledno da će takva ograničenja imati pozitivan učinak na epidemiološku situaciju, među ostalim hoće li znatno smanjiti pritisak na nacionalne zdravstvene sustave, s obzirom na to da na epidemiološku situaciju u pravilu više utječu domaći čimbenici nego prekogranična putovanja. U takvim situacijama u usporavanju širenja bolesti COVID-19 umjesto ograničenja putovanja djelotvorne mogu biti domaće nefarmaceutske intervencije, kao što su nošenje maski, provjetravanje i održavanje razmaka, ako se provedu pravodobno i sveobuhvatno te ako ih se društvo u dovoljnoj mjeri pridržava (6).

| (10) | Kad je riječ o mogućem zahtjevu da putnici moraju posjedovati valjanu EU digitalnu COVID potvrdu, u Preporuci (EU) 2022/107 trebale bi se odražavati izmjene Uredbe (EU) 2021/953 uvedene Uredbom (EU) 2022/1034 Europskog parlamenta i Vijeća (7). Prvo, trebalo bi napomenuti da druge države članice mogu prihvatiti EU digitalne COVID potvrde izdane osobama koje sudjeluju u kliničkim ispitivanjima cjepivâ protiv bolesti COVID-19 kako bi se ukinula ograničenja slobodnog kretanja. Kako bi se olakšalo slobodno kretanje građana Unije koji su primili cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje je prošlo postupak SZO-a za uvrštavanje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima, državama članicama preporučuje se da prihvate i EU digitalne COVID potvrde izdane nakon primanja tih cjepiva. Osim toga, potvrde o testiranju i preboljenju sada se mogu izdavati na temelju laboratorijskih antigenskih testova. |
| --- | --- |

(10)

Kad je riječ o mogućem zahtjevu da putnici moraju posjedovati valjanu EU digitalnu COVID potvrdu, u Preporuci (EU) 2022/107 trebale bi se odražavati izmjene Uredbe (EU) 2021/953 uvedene Uredbom (EU) 2022/1034 Europskog parlamenta i Vijeća (7). Prvo, trebalo bi napomenuti da druge države članice mogu prihvatiti EU digitalne COVID potvrde izdane osobama koje sudjeluju u kliničkim ispitivanjima cjepivâ protiv bolesti COVID-19 kako bi se ukinula ograničenja slobodnog kretanja. Kako bi se olakšalo slobodno kretanje građana Unije koji su primili cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje je prošlo postupak SZO-a za uvrštavanje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima, državama članicama preporučuje se da prihvate i EU digitalne COVID potvrde izdane nakon primanja tih cjepiva. Osim toga, potvrde o testiranju i preboljenju sada se mogu izdavati na temelju laboratorijskih antigenskih testova.

| (11) | S obzirom na njihovu specifičnu situaciju ili nužnu funkciju određene kategorije putnika trebale bi biti izuzete od mogućeg zahtjeva za posjedovanjem EU digitalne COVID potvrde pri izvršavanju te nužne funkcije. S obzirom na trenutačnu sigurnosnu situaciju važno je da taj popis izričito uključuje diplomate, osoblje međunarodnih organizacija, osobe koje su dobile poziv međunarodnih organizacija, vojno osoblje, humanitarne djelatnike i osoblje civilne zaštite. Popis bi trebao uključivati i osobe obuhvaćene člankom 2. Provedbene odluke Vijeća (EU) 2022/382 (8) i trebao bi biti usklađen s Preporukom Vijeća (EU) 2022/2548 (9). S druge strane, to ne bi trebalo spriječiti države članice da tim kategorijama osoba ponude cijepljenje i testiranje. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na njihovu specifičnu situaciju ili nužnu funkciju određene kategorije putnika trebale bi biti izuzete od mogućeg zahtjeva za posjedovanjem EU digitalne COVID potvrde pri izvršavanju te nužne funkcije. S obzirom na trenutačnu sigurnosnu situaciju važno je da taj popis izričito uključuje diplomate, osoblje međunarodnih organizacija, osobe koje su dobile poziv međunarodnih organizacija, vojno osoblje, humanitarne djelatnike i osoblje civilne zaštite. Popis bi trebao uključivati i osobe obuhvaćene člankom 2. Provedbene odluke Vijeća (EU) 2022/382 (8) i trebao bi biti usklađen s Preporukom Vijeća (EU) 2022/2548 (9). S druge strane, to ne bi trebalo spriječiti države članice da tim kategorijama osoba ponude cijepljenje i testiranje.

| (12) | Kako bi se moglo brzo reagirati na nove varijante virusa SARS-CoV-2, trebalo bi zadržati mehanizam „hitnog kočenja”, odnosno mogućnost poduzimanja drugih mjera povrh EU digitalne COVID potvrde. Postupak „hitnog kočenja” mogao bi se provoditi kao odgovor na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa kako bi se usporilo njezino širenje ograničavanjem putovanja, dobivanjem na vremenu za mobiliziranje većih bolničkih kapaciteta i pokretanjem razvoja cjepiva. Mogao bi se primjenjivati i u slučajevima naglog i ozbiljnog pogoršanja epidemiološke situacije koje upućuje na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se moglo brzo reagirati na nove varijante virusa SARS-CoV-2, trebalo bi zadržati mehanizam „hitnog kočenja”, odnosno mogućnost poduzimanja drugih mjera povrh EU digitalne COVID potvrde. Postupak „hitnog kočenja” mogao bi se provoditi kao odgovor na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa kako bi se usporilo njezino širenje ograničavanjem putovanja, dobivanjem na vremenu za mobiliziranje većih bolničkih kapaciteta i pokretanjem razvoja cjepiva. Mogao bi se primjenjivati i u slučajevima naglog i ozbiljnog pogoršanja epidemiološke situacije koje upućuje na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa.

| (13) | Ako država članica uvede zahtjev za predočenje valjane EU digitalne COVID potvrde ili ako poduzme dodatne mjere u skladu s postupkom hitnog kočenja, trebala bi o tome brzo obavijestiti Komisiju i druge države članice putem mreže za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR) i dostaviti informacije o razlozima, očekivanom učinku, stupanju na snagu i trajanju takvih ograničenja putovanja. To bi trebalo uključivati informacije o tome zašto je uvođenje takvih ograničenja putovanja u skladu s načelom nužnosti i proporcionalnosti, na primjer zbog specifičnog zemljopisnog položaja dotične države članice ili posebnih ranjivosti njezina nacionalnog zdravstvenog sustava. Time bi se trebala osigurati i usklađenost s pravilima o putovanjima iz trećih zemalja. Kako bi se osigurala učinkovita koordinacija na razini Unije, trebalo bi brzo sazvati sastanak mreže za IPCR kako bi se preispitala situacija ako neka država članica aktivira hitno kočenje. |
| --- | --- |

(13)

Ako država članica uvede zahtjev za predočenje valjane EU digitalne COVID potvrde ili ako poduzme dodatne mjere u skladu s postupkom hitnog kočenja, trebala bi o tome brzo obavijestiti Komisiju i druge države članice putem mreže za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR) i dostaviti informacije o razlozima, očekivanom učinku, stupanju na snagu i trajanju takvih ograničenja putovanja. To bi trebalo uključivati informacije o tome zašto je uvođenje takvih ograničenja putovanja u skladu s načelom nužnosti i proporcionalnosti, na primjer zbog specifičnog zemljopisnog položaja dotične države članice ili posebnih ranjivosti njezina nacionalnog zdravstvenog sustava. Time bi se trebala osigurati i usklađenost s pravilima o putovanjima iz trećih zemalja. Kako bi se osigurala učinkovita koordinacija na razini Unije, trebalo bi brzo sazvati sastanak mreže za IPCR kako bi se preispitala situacija ako neka država članica aktivira hitno kočenje.

| (14) | Kako bi dobile pravodobne, relevantne i reprezentativne informacije o pojavi i cirkuliranju varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, države članice trebale bi procjenjivati cirkuliranje različitih varijanti virusa SARS-CoV-2 u zajednici odabirom reprezentativnih uzoraka za sekvenciranje, provoditi gensku karakterizaciju i prijavljivati rezultate tipizacije varijanti u skladu sa smjernicama za sekvenciranje koje objavljuje Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (10). |
| --- | --- |

(14)

Kako bi dobile pravodobne, relevantne i reprezentativne informacije o pojavi i cirkuliranju varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, države članice trebale bi procjenjivati cirkuliranje različitih varijanti virusa SARS-CoV-2 u zajednici odabirom reprezentativnih uzoraka za sekvenciranje, provoditi gensku karakterizaciju i prijavljivati rezultate tipizacije varijanti u skladu sa smjernicama za sekvenciranje koje objavljuje Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (10).

| (15) | I dalje je važno osiguravati da informacije o svim novim mjerama budu javno dostupne što je prije moguće. Naime, kako je Komisija navela u komunikaciji od 2. rujna 2022. (11), države članice trebale bi učiniti sve što mogu kako bi osigurale da mogući putnici budu dobro informirani o mogućim ograničenjima putovanja s kojima bi se mogli suočiti pri ulasku u drugu državu članicu. Internetska platforma Re-Open EU i dalje je među ključnim referentnim točkama za sve koji putuju u Uniju. |
| --- | --- |

(15)

I dalje je važno osiguravati da informacije o svim novim mjerama budu javno dostupne što je prije moguće. Naime, kako je Komisija navela u komunikaciji od 2. rujna 2022. (11), države članice trebale bi učiniti sve što mogu kako bi osigurale da mogući putnici budu dobro informirani o mogućim ograničenjima putovanja s kojima bi se mogli suočiti pri ulasku u drugu državu članicu. Internetska platforma Re-Open EU i dalje je među ključnim referentnim točkama za sve koji putuju u Uniju.

| (16) | Primjereno je ukinuti kartu „semafor” koju je Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti počeo objavljivati nakon donošenja Preporuke (EU) 2020/1475 u listopadu 2020. Metodologija karte više je puta prilagođavana s obzirom na razvoj epidemiološke situacije. Njezina posljednja verzija, čiji je temelj bila 14-dnevna stopa prijavljenih slučajeva ponderirana procijepljenošću, zasnivala se na iskustvima s varijantom delta. Međutim, zbog velikog broja slučajeva zaraze varijantom omikron mnoga su područja na karti klasificirana kao „tamnocrvena” unatoč tome što su sve države članice ukinule ograničenja slobodnog kretanja. Osim toga, kako su države članice prilagođavale svoje režime testiranja, više je regija postajalo „tamnosivo” jer su prijavljene stope testiranja bile ispod praga utvrđenog Preporukom (EU) 2022/107. Taj pomak strategija testiranja prema reprezentativnim uzorcima stanovništva neće se mijenjati u doglednoj budućnosti. Zbog toga je karta „semafor” postala neprikladan prikaz epidemiološke situacije u Uniji. Nakon rasprava s državama članicama i Komisijom Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti u srpnju 2022. već je privremeno obustavio objavu karte. |
| --- | --- |

(16)

Primjereno je ukinuti kartu „semafor” koju je Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti počeo objavljivati nakon donošenja Preporuke (EU) 2020/1475 u listopadu 2020. Metodologija karte više je puta prilagođavana s obzirom na razvoj epidemiološke situacije. Njezina posljednja verzija, čiji je temelj bila 14-dnevna stopa prijavljenih slučajeva ponderirana procijepljenošću, zasnivala se na iskustvima s varijantom delta. Međutim, zbog velikog broja slučajeva zaraze varijantom omikron mnoga su područja na karti klasificirana kao „tamnocrvena” unatoč tome što su sve države članice ukinule ograničenja slobodnog kretanja. Osim toga, kako su države članice prilagođavale svoje režime testiranja, više je regija postajalo „tamnosivo” jer su prijavljene stope testiranja bile ispod praga utvrđenog Preporukom (EU) 2022/107. Taj pomak strategija testiranja prema reprezentativnim uzorcima stanovništva neće se mijenjati u doglednoj budućnosti. Zbog toga je karta „semafor” postala neprikladan prikaz epidemiološke situacije u Uniji. Nakon rasprava s državama članicama i Komisijom Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti u srpnju 2022. već je privremeno obustavio objavu karte.

| (17) | Stoga bi iz Preporuke (EU) 2022/107 trebalo ukloniti upućivanja na posebne dodatne mjere za osobe koje putuju iz „tamnocrvenih” područja, kao i upućivanja na kartu „semafor”. |
| --- | --- |

(17)

Stoga bi iz Preporuke (EU) 2022/107 trebalo ukloniti upućivanja na posebne dodatne mjere za osobe koje putuju iz „tamnocrvenih” područja, kao i upućivanja na kartu „semafor”.

| (18) | Obvezno podnošenje obrazaca za lociranje putnika („PLF”) za putovanja unutar EU-a radi praćenja kontakata dodatan je zahtjev za ostvarivanje slobodnog kretanja. Takav je zahtjev stoga opravdan samo ako je nužan i proporcionalan. Konkretno, države članice ne bi trebale od putnika koji se koriste privatnim prijevoznim sredstvima, bez obzira na to putuju li automobilom, biciklom ili pješice, zahtijevati da podnose PLF. Razlog tome je to što je njihova izloženost nedvojbeno manje intenzivna nego u slučaju javnog prijevoza i što obično poznaju svoje suputnike. |
| --- | --- |

(18)

Obvezno podnošenje obrazaca za lociranje putnika („PLF”) za putovanja unutar EU-a radi praćenja kontakata dodatan je zahtjev za ostvarivanje slobodnog kretanja. Takav je zahtjev stoga opravdan samo ako je nužan i proporcionalan. Konkretno, države članice ne bi trebale od putnika koji se koriste privatnim prijevoznim sredstvima, bez obzira na to putuju li automobilom, biciklom ili pješice, zahtijevati da podnose PLF. Razlog tome je to što je njihova izloženost nedvojbeno manje intenzivna nego u slučaju javnog prijevoza i što obično poznaju svoje suputnike.

| (19) | Osim toga, ako države članice žele pokrenuti praćenje kontakata prekograničnih putnika, na raspolaganju su im zajednički alati za razmjenu podataka o putnicima, kao što su digitalni obrazac EU-a za lociranje putnika i modul za selektivnu razmjenu u sklopu Sustava ranog upozorenja i odgovora, kako bi se poboljšale njihove sposobnosti praćenja kontakata i pritom ograničilo opterećenje putnika i prijevoznika. Kako bi se izbjegla potreba za podnošenjem PLF-ova, države članice mogle bi, ako je to moguće na temelju nacionalnog prava i u skladu s pravilima o zaštiti podataka, razmotriti i upotrebu postojećih podataka o putnicima za potrebe praćenja kontakata. |
| --- | --- |

(19)

Osim toga, ako države članice žele pokrenuti praćenje kontakata prekograničnih putnika, na raspolaganju su im zajednički alati za razmjenu podataka o putnicima, kao što su digitalni obrazac EU-a za lociranje putnika i modul za selektivnu razmjenu u sklopu Sustava ranog upozorenja i odgovora, kako bi se poboljšale njihove sposobnosti praćenja kontakata i pritom ograničilo opterećenje putnika i prijevoznika. Kako bi se izbjegla potreba za podnošenjem PLF-ova, države članice mogle bi, ako je to moguće na temelju nacionalnog prava i u skladu s pravilima o zaštiti podataka, razmotriti i upotrebu postojećih podataka o putnicima za potrebe praćenja kontakata.

| (20) | Komisija bi uz potporu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti trebala nastaviti s redovitim preispitivanjem Preporuke (EU) 2022/107 i svoje nalaze prosljeđivati Vijeću na razmatranje, zajedno s prijedlogom za izmjenu te preporuke, ako je to potrebno, |
| --- | --- |

(20)

Komisija bi uz potporu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti trebala nastaviti s redovitim preispitivanjem Preporuke (EU) 2022/107 i svoje nalaze prosljeđivati Vijeću na razmatranje, zajedno s prijedlogom za izmjenu te preporuke, ako je to potrebno,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Preporuka (EU) 2022/107 mijenja se kako slijedi:

| 1. | naslov „Koordinirani okvir za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19” nakon točke 10. zamjenjuje se sljedećim:

  „Koordinirani okvir za slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19”; |
| --- | --- |

1.

naslov „Koordinirani okvir za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19” nakon točke 10. zamjenjuje se sljedećim:

„Koordinirani okvir za slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19”;

| 2. | točka 11. zamjenjuje se sljedećim:






  „11. | Države članice ne bi trebale uvoditi nikakva ograničenja prava na slobodno kretanje osoba povezana s pandemijom radi očuvanja javnog zdravlja, osim u situacijama obuhvaćenima točkama 11.a i 22.”; |
| --- | --- | --- |

2.

točka 11. zamjenjuje se sljedećim:

„11.

Države članice ne bi trebale uvoditi nikakva ograničenja prava na slobodno kretanje osoba povezana s pandemijom radi očuvanja javnog zdravlja, osim u situacijama obuhvaćenima točkama 11.a i 22.”;

| 3. | umeću se sljedeće točke 11.a, 11.b i 11.c:






  „11.a | Ne dovodeći u pitanje postupak hitnog kočenja iz točke 22., država članica trebala bi uvesti ograničenja prava na slobodno kretanje osoba povezana s pandemijom radi očuvanja javnog zdravlja samo u skladu s općim načelima utvrđenima u točkama od 1. do 10. i kao odgovor na ozbiljno pogoršanje epidemiološke situacije.
  Kako bi utvrdile treba li određenu situaciju smatrati ozbiljnim pogoršanjem za potrebe prvog podstavka, države članice u obzir bi posebno trebale uzeti pritisak na svoj zdravstveni sustav uzrokovan bolešću COVID-19, prije svega u smislu broja primljenih pacijenata, hospitaliziranih pacijenata i pacijenata na odjelima za intenzivnu njegu, ozbiljnost varijanti virusa SARS-CoV-2 koje su u cirkulaciji i informacije o razvoju epidemiološke situacije koje redovito dostavlja Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti.
  Prije uvođenja takvih ograničenja dotična država članica trebala bi procijeniti je li izgledno da će ona imati pozitivan učinak na epidemiološku situaciju, među ostalim hoće li znatno smanjiti pritisak na nacionalni zdravstveni sustav. |
| --- | --- | --- |

3.

umeću se sljedeće točke 11.a, 11.b i 11.c:

„11.a

Ne dovodeći u pitanje postupak hitnog kočenja iz točke 22., država članica trebala bi uvesti ograničenja prava na slobodno kretanje osoba povezana s pandemijom radi očuvanja javnog zdravlja samo u skladu s općim načelima utvrđenima u točkama od 1. do 10. i kao odgovor na ozbiljno pogoršanje epidemiološke situacije.

Kako bi utvrdile treba li određenu situaciju smatrati ozbiljnim pogoršanjem za potrebe prvog podstavka, države članice u obzir bi posebno trebale uzeti pritisak na svoj zdravstveni sustav uzrokovan bolešću COVID-19, prije svega u smislu broja primljenih pacijenata, hospitaliziranih pacijenata i pacijenata na odjelima za intenzivnu njegu, ozbiljnost varijanti virusa SARS-CoV-2 koje su u cirkulaciji i informacije o razvoju epidemiološke situacije koje redovito dostavlja Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti.

Prije uvođenja takvih ograničenja dotična država članica trebala bi procijeniti je li izgledno da će ona imati pozitivan učinak na epidemiološku situaciju, među ostalim hoće li znatno smanjiti pritisak na nacionalni zdravstveni sustav.

| 11.b | Ako država članica uvede ograničenja na temelju točke 11.a, od putnika bi se trebalo zahtijevati samo da posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu izdanu na temelju Uredbe (EU) 2021/953, koja ispunjava uvjete iz točke 12.
  U tom bi se kontekstu trebala primjenjivati sljedeća odstupanja:






  (a) | izuzeća od potrebe za posjedovanjem valjane EU digitalne COVID potvrde navedena u točki 16.; |
| --- | --- | --- |

11.b

Ako država članica uvede ograničenja na temelju točke 11.a, od putnika bi se trebalo zahtijevati samo da posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu izdanu na temelju Uredbe (EU) 2021/953, koja ispunjava uvjete iz točke 12.

U tom bi se kontekstu trebala primjenjivati sljedeća odstupanja:

(a)

izuzeća od potrebe za posjedovanjem valjane EU digitalne COVID potvrde navedena u točki 16.;

| (b) | dodatne mjere poduzete u skladu s postupkom hitnog kočenja iz točke 22. kako bi se usporilo širenje novih varijanti virusa SARS CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa. |
| --- | --- |

(b)

dodatne mjere poduzete u skladu s postupkom hitnog kočenja iz točke 22. kako bi se usporilo širenje novih varijanti virusa SARS CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa.

| 11.c | Ako država članica uvede ograničenja na temelju točke 11.a, o tome bi trebala brzo obavijestiti Komisiju i druge države članice putem mreže za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR). U tu bi svrhu država članica trebala dostaviti sljedeće informacije:






  (a) | razloge za takav zahtjev, uključujući njegovu usklađenost s načelima nužnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- | --- |

11.c

Ako država članica uvede ograničenja na temelju točke 11.a, o tome bi trebala brzo obavijestiti Komisiju i druge države članice putem mreže za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR). U tu bi svrhu država članica trebala dostaviti sljedeće informacije:

(a)

razloge za takav zahtjev, uključujući njegovu usklađenost s načelima nužnosti i proporcionalnosti;

| (b) | procjenu očekivanog učinka koji će takav zahtjev imati na epidemiološku situaciju; |
| --- | --- |

(b)

procjenu očekivanog učinka koji će takav zahtjev imati na epidemiološku situaciju;

| (c) | stupanje na snagu, datum preispitivanja ako je primjenjivo i planirano trajanje takvog zahtjeva. |
| --- | --- |

(c)

stupanje na snagu, datum preispitivanja ako je primjenjivo i planirano trajanje takvog zahtjeva.

Osim toga, o takvim bi se ograničenjima trebalo raspravljati u okviru mreže za IPCR, među ostalim kako bi se osigurala dosljednost s Preporukom (EU) 2022/2548.”;

| 4. | točka 12. zamjenjuje se sljedećim:






  „12. | Trebalo bi prihvatiti sljedeće EU digitalne COVID potvrde ako se mogu provjeriti njihova vjerodostojnost, valjanost i cjelovitost:






  (a) | potvrde o cijepljenju izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 za cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje je obuhvaćeno člankom 5. stavkom 5. prvim podstavkom te uredbe ili za cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje je prošlo postupak SZO-a za uvrštavanje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima i iz kojih je vidljivo da je nositelj:






  — | potpuno cijepljen primarnom serijom cjepiva i da je prošlo najmanje 14 dana od primitka posljednje doze, ili |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

točka 12. zamjenjuje se sljedećim:

„12.

Trebalo bi prihvatiti sljedeće EU digitalne COVID potvrde ako se mogu provjeriti njihova vjerodostojnost, valjanost i cjelovitost:

(a)

potvrde o cijepljenju izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 za cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje je obuhvaćeno člankom 5. stavkom 5. prvim podstavkom te uredbe ili za cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje je prošlo postupak SZO-a za uvrštavanje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima i iz kojih je vidljivo da je nositelj:

—

potpuno cijepljen primarnom serijom cjepiva i da je prošlo najmanje 14 dana od primitka posljednje doze, ili

| — | docijepljen jednom ili više dodatnih doza nakon završetka primarne serije cijepljenja; |
| --- | --- |

—

docijepljen jednom ili više dodatnih doza nakon završetka primarne serije cijepljenja;

uz uvjet da još nije isteklo razdoblje prihvaćanja navedeno u Uredbi (EU) 2021/953.

Države članice mogle bi prihvatiti i potvrde o cijepljenju izdane za druga cjepiva protiv bolesti COVID-19 obuhvaćena člankom 5. stavkom 5. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2021/953 ili potvrde o cijepljenju izdane na temelju članka 5. stavka 5. četvrtog podstavka Uredbe (EU) 2021/953.

Komisija bi na temelju dodatnih znanstvenih dokaza trebala redovito ponovno evaluirati pristup naveden u točki (a);

| (b) | potvrde o testiranju u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 u kojima je naznačen negativan rezultat dobiven:






  — | najviše 72 sata prije polaska, u slučaju molekularnog testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT), ili |
| --- | --- | --- |

(b)

potvrde o testiranju u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 u kojima je naznačen negativan rezultat dobiven:

—

najviše 72 sata prije polaska, u slučaju molekularnog testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT), ili

| — | najviše 24 sata prije polaska, u slučaju antigenskog testa koji je naveden na EU-ovu zajedničkom popisu antigenskih testova na COVID-19 koji je dogovorio Odbor za zdravstvenu sigurnost (12). |
| --- | --- |

—

najviše 24 sata prije polaska, u slučaju antigenskog testa koji je naveden na EU-ovu zajedničkom popisu antigenskih testova na COVID-19 koji je dogovorio Odbor za zdravstvenu sigurnost (12).

Za potrebe putovanja u okviru ostvarivanja prava na slobodno kretanje, države članice trebale bi prihvatiti obje vrste testova.

Države članice trebale bi nastojati osigurati da se potvrde o testiranju izdaju što je prije moguće nakon prikupljanja ispitnog uzorka;

| (c) | potvrde o preboljenju izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953, uz uvjet da još nije isteklo razdoblje valjanosti iz te uredbe.”; |
| --- | --- |

(c)

potvrde o preboljenju izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953, uz uvjet da još nije isteklo razdoblje valjanosti iz te uredbe.”;

| 5. | točka 15. zamjenjuje se sljedećim:






  „15. | Ako država članica uvede obvezu posjedovanja valjane EU digitalne COVID potvrde, od osoba koje tu potvrdu ne posjeduju moglo bi se zahtijevati da se prije dolaska ili najkasnije 24 sata nakon dolaska podvrgnu NAAT-u ili antigenskom testu navedenom na EU-ovu zajedničkom popisu antigenskih testova na COVID-19. To se ne primjenjuje na osobe izuzete od obveze posjedovanja EU digitalne COVID potvrde u skladu s točkom 16.”; |
| --- | --- | --- |

5.

točka 15. zamjenjuje se sljedećim:

„15.

Ako država članica uvede obvezu posjedovanja valjane EU digitalne COVID potvrde, od osoba koje tu potvrdu ne posjeduju moglo bi se zahtijevati da se prije dolaska ili najkasnije 24 sata nakon dolaska podvrgnu NAAT-u ili antigenskom testu navedenom na EU-ovu zajedničkom popisu antigenskih testova na COVID-19. To se ne primjenjuje na osobe izuzete od obveze posjedovanja EU digitalne COVID potvrde u skladu s točkom 16.”;

| 6. | u točki 16. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:






  „(a) | sljedeće kategorije putnika koji putuju zbog nužne funkcije ili potrebe, kada obavljaju tu nužnu funkciju ili potrebu:






  — | radnici u prometnom sektoru ili pružatelji usluga prijevoza, uključujući vozače i posade teretnih vozila koji prevoze robu za upotrebu na državnom području i one koji su samo u tranzitu, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

u točki 16. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

„(a)

sljedeće kategorije putnika koji putuju zbog nužne funkcije ili potrebe, kada obavljaju tu nužnu funkciju ili potrebu:

—

radnici u prometnom sektoru ili pružatelji usluga prijevoza, uključujući vozače i posade teretnih vozila koji prevoze robu za upotrebu na državnom području i one koji su samo u tranzitu,

| — | zdravstveni djelatnici, istraživači u zdravstvu i djelatnici u skrbi za starije osobe, |
| --- | --- |

—

zdravstveni djelatnici, istraživači u zdravstvu i djelatnici u skrbi za starije osobe,

| — | putnici koji putuju iz neophodnih zdravstvenih ili obiteljskih razloga, |
| --- | --- |

—

putnici koji putuju iz neophodnih zdravstvenih ili obiteljskih razloga,

| — | diplomati, osoblje međunarodnih organizacija, osobe koje su dobile poziv međunarodnih organizacija, vojno osoblje, humanitarni djelatnici, osoblje civilne zaštite i osobe obuhvaćene člankom 2. Provedbene odluke Vijeća (EU) 2022/382 (13), |
| --- | --- |

—

diplomati, osoblje međunarodnih organizacija, osobe koje su dobile poziv međunarodnih organizacija, vojno osoblje, humanitarni djelatnici, osoblje civilne zaštite i osobe obuhvaćene člankom 2. Provedbene odluke Vijeća (EU) 2022/382 (13),

| — | putnici u tranzitu, |
| --- | --- |

—

putnici u tranzitu,

| — | pomorci, |
| --- | --- |

—

pomorci,

| — | osobe koje rade na kritičnoj ili ključnoj infrastrukturi.”; |
| --- | --- |

—

osobe koje rade na kritičnoj ili ključnoj infrastrukturi.”;

| 7. | briše se naslov „EU-ova karta ‚semafor’ te izuzeća i dodatne mjere koje se temelje na njoj” nakon točke 16.; |
| --- | --- |

7.

briše se naslov „EU-ova karta ‚semafor’ te izuzeća i dodatne mjere koje se temelje na njoj” nakon točke 16.;

| 8. | brišu se točke 17., 18. i 19.; |
| --- | --- |

8.

brišu se točke 17., 18. i 19.;

| 9. | u točki 20. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

  „Kao potporu državama članicama Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi nastaviti objavljivati informacije i podatke o varijantama virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa.”; |
| --- | --- |

9.

u točki 20. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Kao potporu državama članicama Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi nastaviti objavljivati informacije i podatke o varijantama virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa.”;

| 10. | točke 21., 22. i 23. zamjenjuju se sljedećim:






  „21. | Države članice trebale bi procjenjivati cirkuliranje različitih varijanti virusa SARS-CoV-2 u zajednici odabirom reprezentativnih uzoraka za sekvenciranje, provoditi genetsku karakterizaciju i prijavljivati rezultate tipizacije varijanti u skladu sa smjernicama za sekvenciranje koje objavljuje Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti. |
| --- | --- | --- |

10.

točke 21., 22. i 23. zamjenjuju se sljedećim:

„21.

Države članice trebale bi procjenjivati cirkuliranje različitih varijanti virusa SARS-CoV-2 u zajednici odabirom reprezentativnih uzoraka za sekvenciranje, provoditi genetsku karakterizaciju i prijavljivati rezultate tipizacije varijanti u skladu sa smjernicama za sekvenciranje koje objavljuje Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti.

| 22. | Ako država članica u okviru odgovora na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa zahtijeva od putnika, uključujući nositelje EU digitalnih COVID potvrda, da se nakon ulaska na njezino državno područje podvrgnu karanteni ili samoizolaciji ili testiranju na zarazu virusom SARS-CoV-2 ili ako nositeljima tih potvrda nametne druga ograničenja, o tome bi putem mreže IPCR-a trebala brzo obavijestiti Komisiju i druge države članice i dostaviti im informacije iz točke 11.c ove Preporuke i članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953. Ako je moguće, te bi informacije trebalo dostaviti 48 sati prije uvođenja takvih novih ograničenja. Kad god je to moguće, takve bi mjere trebale biti ograničene na regionalnu razinu. Države članice prednost bi trebale dati testiranju u odnosu na druge mjere.
  To bi se trebalo primjenjivati i u slučajevima naglog i ozbiljnog pogoršanja epidemiološke situacije koji upućuju na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa. |
| --- | --- |

22.

Ako država članica u okviru odgovora na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa zahtijeva od putnika, uključujući nositelje EU digitalnih COVID potvrda, da se nakon ulaska na njezino državno područje podvrgnu karanteni ili samoizolaciji ili testiranju na zarazu virusom SARS-CoV-2 ili ako nositeljima tih potvrda nametne druga ograničenja, o tome bi putem mreže IPCR-a trebala brzo obavijestiti Komisiju i druge države članice i dostaviti im informacije iz točke 11.c ove Preporuke i članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953. Ako je moguće, te bi informacije trebalo dostaviti 48 sati prije uvođenja takvih novih ograničenja. Kad god je to moguće, takve bi mjere trebale biti ograničene na regionalnu razinu. Države članice prednost bi trebale dati testiranju u odnosu na druge mjere.

To bi se trebalo primjenjivati i u slučajevima naglog i ozbiljnog pogoršanja epidemiološke situacije koji upućuju na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa.

| 23. | Ako država članica aktivira mehanizam hitnog kočenja i u okviru toga zahtijeva da se radnici u prometnom sektoru i pružatelji usluga prijevoza podvrgnu testiranju na bolest COVID-19, trebalo bi upotrijebiti brze antigenske testove i ne bi trebalo zahtijevati karantenu te time ne bi trebalo uzrokovati poremećaje u prijevozu. Ako se pojave poremećaji u prijevozu ili lancu opskrbe, države članice trebale bi takve zahtjeve za sustavnim testiranjem odmah ukinuti ili staviti izvan snage kako bi se održalo funkcioniranje „zelenih traka”. Osim toga, od drugih vrsta putnika obuhvaćenih točkom 16. podtočkama (a) i (b) ne bi se trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni ili samoizolaciji.”; |
| --- | --- |

23.

Ako država članica aktivira mehanizam hitnog kočenja i u okviru toga zahtijeva da se radnici u prometnom sektoru i pružatelji usluga prijevoza podvrgnu testiranju na bolest COVID-19, trebalo bi upotrijebiti brze antigenske testove i ne bi trebalo zahtijevati karantenu te time ne bi trebalo uzrokovati poremećaje u prijevozu. Ako se pojave poremećaji u prijevozu ili lancu opskrbe, države članice trebale bi takve zahtjeve za sustavnim testiranjem odmah ukinuti ili staviti izvan snage kako bi se održalo funkcioniranje „zelenih traka”. Osim toga, od drugih vrsta putnika obuhvaćenih točkom 16. podtočkama (a) i (b) ne bi se trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni ili samoizolaciji.”;

| 11. | točka 24. zamjenjuje se sljedećim:

  „Ako država članica u okviru odgovora na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa razmatra aktiviranje mehanizma hitnog kočenja, unutar sljedećih 48 sati trebalo bi sazvati sastanak mreže IPCR-a kako bi se razgovaralo o potrebi za koordiniranim mjerama na razini EU-a radi usporavanja širenja nove varijante, u bliskoj suradnji s Komisijom i uz potporu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti. Tijekom takvog koordinacijskog sastanka dotična država članica trebala bi objasniti zašto razmatra aktiviranje mehanizma hitnog kočenja. Države članice trebale bi koordinirano provesti dogovorene mjere, ako je to primjereno.
  Komisija može na temelju redovite procjene novih dokaza o varijantama koju provodi Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, relevantnih rasprava o javnom zdravlju u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost i analize Europske stručne skupine za varijante virusa SARS-CoV-2 predložiti i da se u Vijeću održi rasprava o novoj varijanti virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa.”; |
| --- | --- |

11.

točka 24. zamjenjuje se sljedećim:

„Ako država članica u okviru odgovora na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa razmatra aktiviranje mehanizma hitnog kočenja, unutar sljedećih 48 sati trebalo bi sazvati sastanak mreže IPCR-a kako bi se razgovaralo o potrebi za koordiniranim mjerama na razini EU-a radi usporavanja širenja nove varijante, u bliskoj suradnji s Komisijom i uz potporu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti. Tijekom takvog koordinacijskog sastanka dotična država članica trebala bi objasniti zašto razmatra aktiviranje mehanizma hitnog kočenja. Države članice trebale bi koordinirano provesti dogovorene mjere, ako je to primjereno.

Komisija može na temelju redovite procjene novih dokaza o varijantama koju provodi Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, relevantnih rasprava o javnom zdravlju u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost i analize Europske stručne skupine za varijante virusa SARS-CoV-2 predložiti i da se u Vijeću održi rasprava o novoj varijanti virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa.”;

| 12. | točka 27. zamjenjuje se sljedećim:






  „27. | Ako u kontekstu točke 11.a ili 22. države članice od osoba koje na njihovo državno područje dolaze prometnim sredstvima za kolektivni prijevoz u kojima su sjedala ili kabine unaprijed rezervirani zahtijevaju da podnesu obrasce za lociranje putnika („PLF”) za potrebe praćenja kontakata u skladu s propisima o zaštiti podataka, potiče ih se da upotrebljavaju digitalni obrazac EU-a za lociranje putnika izrađen u okviru inicijative EU Healthy Gateways (14), kao i funkciju selektivne razmjene u sklopu Sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS) uspostavljenog člankom 8. Odluke br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15), uključujući sve relevantne strukturirane informacije za prekogranično praćenje kontakata. Države članice ne bi trebale zahtijevati da se PLF-ovi podnose za putovanja privatnim prijevozom. Ako je to moguće na temelju nacionalnog prava i u skladu s pravilima o zaštiti podataka, države članice mogle bi razmotriti i upotrebu postojećih podataka o putnicima za potrebe praćenja kontakata.”; |
| --- | --- | --- |

12.

točka 27. zamjenjuje se sljedećim:

„27.

Ako u kontekstu točke 11.a ili 22. države članice od osoba koje na njihovo državno područje dolaze prometnim sredstvima za kolektivni prijevoz u kojima su sjedala ili kabine unaprijed rezervirani zahtijevaju da podnesu obrasce za lociranje putnika („PLF”) za potrebe praćenja kontakata u skladu s propisima o zaštiti podataka, potiče ih se da upotrebljavaju digitalni obrazac EU-a za lociranje putnika izrađen u okviru inicijative EU Healthy Gateways (14), kao i funkciju selektivne razmjene u sklopu Sustava ranog upozorenja i odgovora (EWRS) uspostavljenog člankom 8. Odluke br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (15), uključujući sve relevantne strukturirane informacije za prekogranično praćenje kontakata. Države članice ne bi trebale zahtijevati da se PLF-ovi podnose za putovanja privatnim prijevozom. Ako je to moguće na temelju nacionalnog prava i u skladu s pravilima o zaštiti podataka, države članice mogle bi razmotriti i upotrebu postojećih podataka o putnicima za potrebe praćenja kontakata.”;

| 13. | točke 29. i 30. zamjenjuju se sljedećim:






  „29. | U skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2021/953 države članice trebale bi relevantnim dionicima i široj javnosti pružati jasne, sveobuhvatne i pravodobne informacije o svim mjerama koje utječu na pravo na slobodno kretanje i o svim popratnim zahtjevima, kao što je zahtjev za podnošenjem PLF-a. To uključuje informacije o ukidanju ili nepostojanju takvih zahtjeva. Te bi informacije trebalo objavljivati i u strojno čitljivom formatu. |
| --- | --- | --- |

13.

točke 29. i 30. zamjenjuju se sljedećim:

„29.

U skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2021/953 države članice trebale bi relevantnim dionicima i široj javnosti pružati jasne, sveobuhvatne i pravodobne informacije o svim mjerama koje utječu na pravo na slobodno kretanje i o svim popratnim zahtjevima, kao što je zahtjev za podnošenjem PLF-a. To uključuje informacije o ukidanju ili nepostojanju takvih zahtjeva. Te bi informacije trebalo objavljivati i u strojno čitljivom formatu.

| 30. | Države članice trebale bi redovito ažurirati te informacije i pravodobno ih stavljati na raspolaganje i na internetskoj platformi „Re-open EU”. Države članice trebale bi na platformi „Re-open EU” objavljivati i informacije o domaćoj upotrebi EU digitalnih COVID potvrda.
  Informacije o svim novim mjerama trebalo bi objavljivati što je prije moguće, u pravilu najmanje 24 sata prije nego što stupe na snagu, uzimajući u obzir da je za epidemiološke krize potrebna određena fleksibilnost.”; |
| --- | --- |

30.

Države članice trebale bi redovito ažurirati te informacije i pravodobno ih stavljati na raspolaganje i na internetskoj platformi „Re-open EU”. Države članice trebale bi na platformi „Re-open EU” objavljivati i informacije o domaćoj upotrebi EU digitalnih COVID potvrda.

Informacije o svim novim mjerama trebalo bi objavljivati što je prije moguće, u pravilu najmanje 24 sata prije nego što stupe na snagu, uzimajući u obzir da je za epidemiološke krize potrebna određena fleksibilnost.”;

| 14. | Prilog se briše. |
| --- | --- |

14.

Prilog se briše.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

M. BEK

---

(1)  Preporuka Vijeća (EU) 2022/107 od 25. siječnja 2022. o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke (EU) 2020/1475 (SL L 18, 27.1.2022., str. 110.).

1

(2)  Uredba (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (SL L 211, 15.6.2021., str. 1.).

2

(3)  Preporuka Vijeća (EU) 2020/1475 od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 337, 14.10.2020., str. 3.).

3

(4)  Prijedlog preporuke Vijeća o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke (EU) 2020/1475 (COM(2021) 749 final).

4

(5)  https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/latest-evidence/clinical

5

(6)  Vidjeti i komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „COVID-19 – Održavanje pripravnosti i odgovora EU-a: perspektiva” (COM (2022) 190 final).

6

(7)  Uredba (EU) 2022/1034 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. lipnja 2022. o izmjeni Uredbe (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (SL L 173, 30.6.2022., str. 37.).

7

(8)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/382 od 4. ožujka 2022. o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu članka 5. Direktive 2001/55/EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite (SL L 71, 4.3.2022., str. 1.).

8

(9)  Preporuka Vijeća (EU) 2022/2548 od 13. prosinca 2022. o koordiniranom pristupu putovanjima u Uniju tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912 (vidjeti stranicu 146. ovoga Službenog lista).

9

(10)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/methods-detection-and-characterisation-sars-cov-2-variants-second-update

10

(11)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljena „Odgovor EU-a na COVID 19: priprema za jesen i zimu 2023. (COM(2022) 452 final).

11

(12)  Dostupan na: https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/public-health/high-quality-covid-19-testing_en.

12

(13)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2022/382 od 4. ožujka 2022. o utvrđivanju postojanja masovnog priljeva raseljenih osoba iz Ukrajine u smislu članka 5. Direktive 2001/55/EZ koja ima učinak uvođenja privremene zaštite (SL L 71, 4.3.2022., str. 1.).

13

(14)  https://www.euplf.eu/en/home/index.html

14

(15)  Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.).

15

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/146 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/146

---

PREPORUKA VIJEĆA (EU) 2022/2548

od 13. prosinca 2022.

o koordiniranom pristupu putovanjima u Uniju tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke Vijeća (EU) 2020/912

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (e) te članak 292. prvu i drugu rečenicu,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (1). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 30. lipnja 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/912 o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (1).

| (2) | Otada se epidemiološka situacija znatno poboljšala kao rezultat sve veće procijepljenosti u svijetu cjepivima koja pružaju visoku razinu zaštite od teških oblika bolesti i smrti te cirkuliranja sojeva omikron BA.4 i BA.5, koji su od srpnja 2022. dominantni u svijetu te često imaju lakše ishode u odnosu na prethodne varijante delta. |
| --- | --- |

(2)

Otada se epidemiološka situacija znatno poboljšala kao rezultat sve veće procijepljenosti u svijetu cjepivima koja pružaju visoku razinu zaštite od teških oblika bolesti i smrti te cirkuliranja sojeva omikron BA.4 i BA.5, koji su od srpnja 2022. dominantni u svijetu te često imaju lakše ishode u odnosu na prethodne varijante delta.

| (3) | Stoga se s obzirom na trenutačnu i očekivanu epidemiološku situaciju čini primjerenim preporučiti ukidanje ograničenja putovanja u Uniju. Sve su države članice i zemlje na koje se primjenjuje schengenska pravna stečevina već tijekom ljeta ukinule ta ograničenja. |
| --- | --- |

(3)

Stoga se s obzirom na trenutačnu i očekivanu epidemiološku situaciju čini primjerenim preporučiti ukidanje ograničenja putovanja u Uniju. Sve su države članice i zemlje na koje se primjenjuje schengenska pravna stečevina već tijekom ljeta ukinule ta ograničenja.

| (4) | Preporukom (EU) 2020/912 u Prilog I. uvršten je, među ostalim, popis trećih zemalja, posebnih upravnih područja te drugih subjekata i teritorijalnih tijela („treće zemlje ili regije”) koji ispunjavaju epidemiološke kriterije utvrđene u toj preporuci i za koje bi se ograničenje neobveznih putovanja u Uniju moglo ukinuti. Zbog ublažavanja ograničenjâ taj popis više nije potreban te bi ga stoga trebalo staviti izvan snage. |
| --- | --- |

(4)

Preporukom (EU) 2020/912 u Prilog I. uvršten je, među ostalim, popis trećih zemalja, posebnih upravnih područja te drugih subjekata i teritorijalnih tijela („treće zemlje ili regije”) koji ispunjavaju epidemiološke kriterije utvrđene u toj preporuci i za koje bi se ograničenje neobveznih putovanja u Uniju moglo ukinuti. Zbog ublažavanja ograničenjâ taj popis više nije potreban te bi ga stoga trebalo staviti izvan snage.

| (5) | Međutim, virus SARS-CoV-2 i dalje cirkulira. Stoga bi u slučaju znatnog pogoršanja epidemiološke situacije, među ostalim zbog pojave nove varijante koja izaziva zabrinutost ili je od interesa, države članice trebale biti spremne djelovati koordinirano i razmjerno. |
| --- | --- |

(5)

Međutim, virus SARS-CoV-2 i dalje cirkulira. Stoga bi u slučaju znatnog pogoršanja epidemiološke situacije, među ostalim zbog pojave nove varijante koja izaziva zabrinutost ili je od interesa, države članice trebale biti spremne djelovati koordinirano i razmjerno.

| (6) | Konkretno, ako se epidemiološka situacija u trećoj zemlji ili regiji znatno pogorša, države članice trebale bi, prema potrebi, ograničiti neobvezna putovanja, uz iznimku osoba koje su cijepljene ili su preboljele bolest, ili su u roku od 72 sata prije odlaska imale negativne rezultate testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT). To ne bi trebalo spriječiti države članice da poduzmu dodatne mjere nakon dolaska kao što su dodatno testiranje, samoizolacija ili karantena. |
| --- | --- |

(6)

Konkretno, ako se epidemiološka situacija u trećoj zemlji ili regiji znatno pogorša, države članice trebale bi, prema potrebi, ograničiti neobvezna putovanja, uz iznimku osoba koje su cijepljene ili su preboljele bolest, ili su u roku od 72 sata prije odlaska imale negativne rezultate testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT). To ne bi trebalo spriječiti države članice da poduzmu dodatne mjere nakon dolaska kao što su dodatno testiranje, samoizolacija ili karantena.

| (7) | Kad god pojedinačna država članica uvede ograničenja povezana s bolešću COVID-19 u skladu s Preporukom Vijeća 2022/107 (2), države članice trebale bi se unutar struktura Vijeća i u bliskoj suradnji s Komisijom, Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i Odborom za zdravstvenu sigurnost koordinirati kako bi utvrdile treba li uvesti slična ograničenja za putovanja iz trećih zemalja u države članice. Informacije o svim novim mjerama trebalo bi objaviti što je prije moguće, u pravilu najmanje 48 sati prije nego što stupe na snagu, uzimajući u obzir da je potrebna određena fleksibilnost za epidemiološke krize. |
| --- | --- |

(7)

Kad god pojedinačna država članica uvede ograničenja povezana s bolešću COVID-19 u skladu s Preporukom Vijeća 2022/107 (2), države članice trebale bi se unutar struktura Vijeća i u bliskoj suradnji s Komisijom, Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i Odborom za zdravstvenu sigurnost koordinirati kako bi utvrdile treba li uvesti slična ograničenja za putovanja iz trećih zemalja u države članice. Informacije o svim novim mjerama trebalo bi objaviti što je prije moguće, u pravilu najmanje 48 sati prije nego što stupe na snagu, uzimajući u obzir da je potrebna određena fleksibilnost za epidemiološke krize.

| (8) | U tom bi kontekstu EU digitalna COVID potvrda, uvedena uredbama (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća (4), trebala ostati referentna točka za dokazivanje cijepljenja, preboljenja i testiranja. Trebale bi biti obuhvaćene i potvrde koje izdaju treće zemlje koje su obuhvaćene provedbenom odlukom donesenom na temelju članka 3. stavka 10. ili članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(8)

U tom bi kontekstu EU digitalna COVID potvrda, uvedena uredbama (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća (4), trebala ostati referentna točka za dokazivanje cijepljenja, preboljenja i testiranja. Trebale bi biti obuhvaćene i potvrde koje izdaju treće zemlje koje su obuhvaćene provedbenom odlukom donesenom na temelju članka 3. stavka 10. ili članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953.

| (9) | Nadalje, kad se u trećoj zemlji ili regiji pojavi varijanta koja izaziva zabrinutost ili je od interesa, države članice trebale bi i dalje moći na koordiniran način poduzeti hitne, vremenski ograničene i fleksibilne mjere kako bi odgodile njezinu pojavu te se pripremile za takvu varijantu koja izaziva zabrinutost ili je od interesa. |
| --- | --- |

(9)

Nadalje, kad se u trećoj zemlji ili regiji pojavi varijanta koja izaziva zabrinutost ili je od interesa, države članice trebale bi i dalje moći na koordiniran način poduzeti hitne, vremenski ograničene i fleksibilne mjere kako bi odgodile njezinu pojavu te se pripremile za takvu varijantu koja izaziva zabrinutost ili je od interesa.

| (10) | Ovom bi se Preporukom trebala predvidjeti i nužna izuzeća od ograničenja putovanja iz trećih zemalja u države članice. Osobama koje putuju zbog nužne potrebe ili funkcije trebalo bi dopustiti putovanje u države članice i druge zemlje na koje se primjenjuje schengenska pravna stečevina čak i ako je primijenjen mehanizam hitnog kočenja. U tu bi svrhu popis osoba koje putuju iz nužnih razloga trebalo prilagoditi kako bi ga se ograničilo na osobe koje moraju moći putovati čak i u takvim situacijama. |
| --- | --- |

(10)

Ovom bi se Preporukom trebala predvidjeti i nužna izuzeća od ograničenja putovanja iz trećih zemalja u države članice. Osobama koje putuju zbog nužne potrebe ili funkcije trebalo bi dopustiti putovanje u države članice i druge zemlje na koje se primjenjuje schengenska pravna stečevina čak i ako je primijenjen mehanizam hitnog kočenja. U tu bi svrhu popis osoba koje putuju iz nužnih razloga trebalo prilagoditi kako bi ga se ograničilo na osobe koje moraju moći putovati čak i u takvim situacijama.

| (11) | Osim toga, građani Unije i državljani trećih zemalja koji zakonito borave u Uniji trebali bi se uvijek moći vratiti u svoju državu članicu državljanstva ili boravišta, ali na njih bi se mogle primjenjivati mjere nakon dolaska. Za djecu mlađu od 12 godina ne bi trebalo zahtijevati da posjeduju dokaz o cijepljenju, preboljenju ili testiranju. |
| --- | --- |

(11)

Osim toga, građani Unije i državljani trećih zemalja koji zakonito borave u Uniji trebali bi se uvijek moći vratiti u svoju državu članicu državljanstva ili boravišta, ali na njih bi se mogle primjenjivati mjere nakon dolaska. Za djecu mlađu od 12 godina ne bi trebalo zahtijevati da posjeduju dokaz o cijepljenju, preboljenju ili testiranju.

| (12) | U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Preporuke. S obzirom na to da ova Preporuka predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska bi, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Preporuci, trebala odlučiti hoće li je provesti. |
| --- | --- |

(12)

U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Preporuke. S obzirom na to da ova Preporuka predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska bi, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Preporuci, trebala odlučiti hoće li je provesti.

| (13) | Ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (5). Irska stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju i ona se na nju ne primjenjuje. |
| --- | --- |

(13)

Ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ (5). Irska stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju i ona se na nju ne primjenjuje.

| (14) | U pogledu Islanda i Norveške ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (6), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (7). |
| --- | --- |

(14)

U pogledu Islanda i Norveške ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (6), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ (7).

| (15) | U pogledu Švicarske ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (8), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (9). |
| --- | --- |

(15)

U pogledu Švicarske ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (8), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ (9).

| (16) | U pogledu Lihtenštajna ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (10), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (11). |
| --- | --- |

(16)

U pogledu Lihtenštajna ova Preporuka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (10), koje pripadaju području iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU (11).

| (17) | Sve bi države članice, u interesu pravilnog funkcioniranja schengenskog područja, trebale koordinirano odlučivati o ponovnom uvođenju ograničenja neobveznih putovanja u Uniju, |
| --- | --- |

(17)

Sve bi države članice, u interesu pravilnog funkcioniranja schengenskog područja, trebale koordinirano odlučivati o ponovnom uvođenju ograničenja neobveznih putovanja u Uniju,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Ukidanje ograničenja putovanja

| 1. | Od 22. prosinca 2022. trebalo bi ukinuti sva ograničenja povezana s bolešću COVID-19 za osobe koje putuju u Uniju. |
| --- | --- |

1.

Zahtjevi u pogledu putovanja u slučaju ozbiljnog pogoršanja epidemiološke situacije

| 2. | Ako je to potrebno radi odgovora na ozbiljno pogoršanje epidemiološke situacije u državama članicama ili u trećim zemljama, države članice trebale bi, prema potrebi, na koordiniran način u Vijeću i u bliskoj suradnji s Komisijom odlučiti ponovno uvesti odgovarajuće zahtjeve za putnike prije njihova odlaska. To može biti jedan od sljedećih zahtjeva ili njihova kombinacija:






  (a) | najmanje 14 dana prije ulaska u Uniju putnik je primio posljednju preporučenu dozu primarne serije cijepljenja jednim od cjepiva protiv bolesti COVID-19 odobrenih u Uniji na temelju Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (12) ili jednim od cjepiva protiv bolesti COVID-19 koje je prošlo kroz postupak SZO-a za uvrštenje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima; ako putnik ima više od 18 godina, nije prošlo više od 270 dana od primanja doze navedene u potvrdi o cijepljenju za primarnu seriju cijepljenja ili je nakon tog razdoblja od 270 dana primio dodatnu dozu nakon završene primarne serije cijepljenja; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

najmanje 14 dana prije ulaska u Uniju putnik je primio posljednju preporučenu dozu primarne serije cijepljenja jednim od cjepiva protiv bolesti COVID-19 odobrenih u Uniji na temelju Uredbe (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (12) ili jednim od cjepiva protiv bolesti COVID-19 koje je prošlo kroz postupak SZO-a za uvrštenje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima; ako putnik ima više od 18 godina, nije prošlo više od 270 dana od primanja doze navedene u potvrdi o cijepljenju za primarnu seriju cijepljenja ili je nakon tog razdoblja od 270 dana primio dodatnu dozu nakon završene primarne serije cijepljenja;

| (b) | prije putovanja u države članice nije prošlo više od 180 dana otkad je putnik prebolio COVID-19, tj. od datuma prvog pozitivnog rezultata testa NAAT; |
| --- | --- |

(b)

prije putovanja u države članice nije prošlo više od 180 dana otkad je putnik prebolio COVID-19, tj. od datuma prvog pozitivnog rezultata testa NAAT;

| (c) | putnik ima negativan rezultat testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT) obavljenog ne više od 72 sata prije polaska u države članice. |
| --- | --- |

(c)

putnik ima negativan rezultat testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT) obavljenog ne više od 72 sata prije polaska u države članice.

| 3. | Kako bi se odredilo treba li se za potrebe točke 2. određena situacija smatrati ozbiljnim pogoršanjem, države članice trebale bi posebice uzeti u obzir pritisak na svoje zdravstvene sustave uzrokovan bolešću COVID-19, osobito u pogledu broja primljenih pacijenata i pacijenata u bolnicama i odjelima za intenzivnu njegu, težinu bolesti koju uzrokuju varijante virusa SARS-CoV-2 koje cirkuliraju, kao i informacije o razvoju epidemiološke situacije koje redovito pruža Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Osim toga, ako jedna ili više država članica ponovno uvedu ograničenja na temelju Preporuke Vijeća (EU) 2022/107 (13) u pogledu putovanja unutar Unije, države članice trebale bi u bliskoj suradnji s Komisijom i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti osnovanim Uredbom (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (14) raspraviti o tome treba li uvesti slična ograničenja u okviru ove Preporuke za putovanja iz trećih zemalja u države članice. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ako su ograničenja ponovno uvedena u skladu s točkama 2. ili 4., putnici bi trebali posjedovati najmanje jedno od sljedećeg:






  (a) | valjan dokaz o cijepljenju izdan na temelju cjepiva protiv bolesti COVID-19 odobrenog u Uniji na temelju Uredbe (EZ) br. 726/2004; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

valjan dokaz o cijepljenju izdan na temelju cjepiva protiv bolesti COVID-19 odobrenog u Uniji na temelju Uredbe (EZ) br. 726/2004;

| (b) | valjan dokaz o cijepljenju izdan na temelju cjepiva protiv bolesti COVID-19 koje je prošlo kroz postupak SZO-a za uvrštenje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima, ali se ne nalazi na popisu cjepiva odobrenih u Uniji na temelju Uredbe (EZ) br. 726/2004; |
| --- | --- |

(b)

valjan dokaz o cijepljenju izdan na temelju cjepiva protiv bolesti COVID-19 koje je prošlo kroz postupak SZO-a za uvrštenje na popis za upotrebu u izvanrednim okolnostima, ali se ne nalazi na popisu cjepiva odobrenih u Uniji na temelju Uredbe (EZ) br. 726/2004;

| (c) | valjan dokaz o preboljenju; |
| --- | --- |

(c)

valjan dokaz o preboljenju;

| (d) | valjan dokaz o negativnom testu koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT) obavljenom ne više od 72 sata prije odlaska. |
| --- | --- |

(d)

valjan dokaz o negativnom testu koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT) obavljenom ne više od 72 sata prije odlaska.

| 6. | Na djecu mlađu od 12 godina ne bi trebalo primjenjivati nikakve zahtjeve prije odlaska. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Države članice mogle bi primjenjivati i dodatne mjere nakon dolaska u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom, kao što su dodatno testiranje, samoizolacija i karantena. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Međutim:






  (a) | putnici koji putuju zbog nužne funkcije ili potrebe navedene u Prilogu (15) ne bi trebali podlijegati nikakvim mjerama nakon dolaska koje bi ometale samu svrhu putovanja; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

putnici koji putuju zbog nužne funkcije ili potrebe navedene u Prilogu (15) ne bi trebali podlijegati nikakvim mjerama nakon dolaska koje bi ometale samu svrhu putovanja;

| (b) | kad je riječ o osoblju koje radi u prometnom sektoru, pomorcima i pograničnim radnicima, kao uvjet za ulazak u bilo koju državu članicu države članice ne bi trebale zahtijevati ništa osim negativnoga brzog antigenskog testa (RAT) po dolasku; |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o osoblju koje radi u prometnom sektoru, pomorcima i pograničnim radnicima, kao uvjet za ulazak u bilo koju državu članicu države članice ne bi trebale zahtijevati ništa osim negativnoga brzog antigenskog testa (RAT) po dolasku;

| (c) | članovi posade zrakoplova trebali bi biti izuzeti od svakog testiranja ako je njihov boravak u trećoj zemlji bio kraći od 12 sati. |
| --- | --- |

(c)

članovi posade zrakoplova trebali bi biti izuzeti od svakog testiranja ako je njihov boravak u trećoj zemlji bio kraći od 12 sati.

| 9. | Ako države članice uvedu dodatne mjere nakon dolaska, kako je navedeno u točki 7., trebale bi putnicima učiniti lako dostupnima odgovarajuće informacije. |
| --- | --- |

9.

Dokazi o cijepljenju, preboljenju i testiranju

| 10. | Uz potvrde izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 države članice trebale bi prihvatiti dokaze o cijepljenju, testiranju ili preboljenju bolesti COVID-19 obuhvaćene provedbenim aktom donesenim na temelju članka 3. stavka 10. ili članka 8. stavka 2. te uredbe. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ako nije donesen takav provedbeni akt, za potrebe točke 5. države članice mogle bi u skladu s nacionalnim pravom za potrebe ove Preporuke odlučiti prihvatiti dokaz o cijepljenju, testiranju ili preboljenju koji je izdala treća zemlja, uzimajući u obzir potrebu za provjerom vjerodostojnosti, valjanosti i cjelovitosti isprave te provjerom sadržava li ona sve relevantne podatke kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

11.

Postupanje u slučaju varijanti koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa i mehanizam hitnog kočenja

| 12. | Ako se u pojedinačnoj trećoj zemlji ili regiji otkrije varijanta koja izaziva zabrinutost ili je od interesa, države članice trebale bi poduzeti hitne mjere (mehanizam „hitnog kočenja”) kako bi ograničile širenje varijante u Uniji. Kao odgovor na pojavu takve nove varijante koja izaziva zabrinutost ili je od interesa u trećoj zemlji ili regiji, u sljedećih 48 sati trebalo bi sazvati sastanak u okviru struktura Vijeća radi rasprave o potrebi koordiniranih mjera za putovanje u Uniju kako bi se odgodilo širenje nove varijante, u bliskoj suradnji s Komisijom i uz potporu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti. Prema potrebi, države članice trebale bi na koordiniran način u Vijeću odlučiti o svim odgovarajućim zahtjevima. Države članice mogu iznimno unutar struktura Vijeća uvesti hitno, zajedničko i privremeno ograničenje svih putovanja na svoje državno područje za državljane trećih zemalja koji su u toj trećoj zemlji ili regiji boravili bilo kada u razdoblju od 14 dana prije polaska prema državama članicama. To bi se trebalo primjenjivati i u slučajevima naglog i ozbiljnog pogoršanja epidemiološke situacije koji upućuju na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Države članice trebale bi unutar struktura Vijeća i u bliskoj suradnji s Komisijom redovito i koordinirano preispitivati situaciju. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Takva ograničenja trebala bi isteći nakon 21 kalendarskog dana, osim ako ih države članice, u okviru postupka iz točaka 12. i 13., odluče skratiti ili produljiti za dodatno razdoblje. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi objaviti i redovito ažurirati kartu na kojoj je prikazana situacija u pogledu varijanti koje izazivaju zabrinutost i varijanti koje su od interesa u trećim zemljama. |
| --- | --- |

15.

Izuzeća od privremenih ograničenja putovanja

| 16. | Na putnike koji putuju zbog nužne funkcije ili potrebe navedene u Prilogu ne bi se trebala primjenjivati ograničenja putovanja iz točaka 2. i 12. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ograničenja putovanja navedena u točkama 2. i 12. mogla bi se primjenjivati na sljedeće kategorije osoba, ali bi njihov povratak u Uniju trebao ostati moguć:






  (a) | građane Unije i državljane trećih zemalja koji, na temelju sporazumâ između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i tih trećih zemalja, s druge strane, imaju jednaka prava na slobodno kretanje kao i građani Unije te članove njihovih obitelji (16); |
| --- | --- | --- |

17.

(a)

građane Unije i državljane trećih zemalja koji, na temelju sporazumâ između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i tih trećih zemalja, s druge strane, imaju jednaka prava na slobodno kretanje kao i građani Unije te članove njihovih obitelji (16);

| (b) | državljane trećih zemalja s dugotrajnim boravkom na temelju Direktive Vijeća 2003/109/EZ (17) i osobe koje imaju pravo boravka na temelju drugih instrumenata prava Unije ili nacionalnog prava ili koje imaju nacionalne vize za dugotrajni boravak te članove njihovih obitelji. |
| --- | --- |

(b)

državljane trećih zemalja s dugotrajnim boravkom na temelju Direktive Vijeća 2003/109/EZ (17) i osobe koje imaju pravo boravka na temelju drugih instrumenata prava Unije ili nacionalnog prava ili koje imaju nacionalne vize za dugotrajni boravak te članove njihovih obitelji.

Ako te osobe ne posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu, na njih bi se nakon dolaska mogle primjenjivati dodatne mjere navedene u točki 7.

| 18. | Dodatne mjere koje bi se mogle primjenjivati nakon dolaska kako je utvrđeno u točki 7. trebale bi se nastaviti primjenjivati na putnike izuzete od ograničenja u skladu s točkama 16. i 17. |
| --- | --- |

18.

Komunikacija i informiranje javnosti

| 19. | Informacije o svim novim mjerama iz točke 5. trebalo bi objaviti što je prije moguće, a u pravilu najmanje 48 sati prije njihova stupanja na snagu. |
| --- | --- |

19.

Završne odredbe

| 20. | Za potrebe ove Preporuke osobe s boravištem u Andori, Monaku, San Marinu i Vatikanu / Svetoj Stolici trebale bi se smatrati državljanima trećih zemalja koji su obuhvaćeni područjem primjene točke 17. podtočke (b). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ova Preporuka zamjenjuje Preporuku (EU) 2020/912. Trebala bi se primjenjivati od 22. prosinca 2022. |
| --- | --- |

21.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. prosinca 2022.

Za Vijeće

Predsjednik

M. BEK

---

(1)  Preporuka Vijeća (EU) 2020/912 od 30. lipnja 2020. o privremenom ograničenju neobveznih putovanja u EU i mogućem ukidanju takvog ograničenja (SL L 208 I, 1.7.2020., str. 1.).

1

(2)  Preporuka Vijeća (EU) 2022/107 25. siječnja 2022. o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke (EU) 2020/1475 (SL L 18, 27.1.2022., str. 110.).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (SL L 211, 15.6.2021., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (SL L 211, 15.6.2021., str. 24.).

4

(5)  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

5

(6)  
  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

6

(7)  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

7

(8)  
  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

8

(9)  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

9

(10)  
  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

10

(11)  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

11

(12)  Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).

12

(13)  Preporuka Vijeća (EU) 2022/107 o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke (EU) 2020/1475.

13

(14)  Uredba (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (SL L 142, 30.4.2004., str. 1.).

14

(15)  Vidjeti i Smjernice Komisije od 28. listopada 2020. (COM(2020) 686 final, 28.10.2020.).

15

(16)  Kako je definirano u člancima 2. i 3. Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljanju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

16

(17)  Direktiva Vijeća 2003/109/EZ od 25. studenoga 2003. o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravkom (SL L 16, 23.1.2004., str. 44.).

17

---

PRILOG

Kategorije osoba koje putuju u okviru obavljanja nužne funkcije ili potrebe:

| i. | zdravstveni djelatnici, istraživači u zdravstvu i djelatnici u skrbi za starije osobe; |
| --- | --- |

i.

zdravstveni djelatnici, istraživači u zdravstvu i djelatnici u skrbi za starije osobe;

| ii. | pogranični radnici; |
| --- | --- |

ii.

pogranični radnici;

| iii. | osoblje u prometnom sektoru; |
| --- | --- |

iii.

osoblje u prometnom sektoru;

| iv. | diplomati, osoblje međunarodnih organizacija i osobe koje primaju poziv međunarodnih organizacija, vojno osoblje, humanitarni djelatnici i osoblje civilne zaštite; |
| --- | --- |

iv.

diplomati, osoblje međunarodnih organizacija i osobe koje primaju poziv međunarodnih organizacija, vojno osoblje, humanitarni djelatnici i osoblje civilne zaštite;

| v. | putnici u tranzitu; |
| --- | --- |

v.

putnici u tranzitu;

| vi. | osobe koje putuju zbog nužnih obiteljskih ili zdravstvenih razloga; |
| --- | --- |

vi.

osobe koje putuju zbog nužnih obiteljskih ili zdravstvenih razloga;

| vii. | pomorci; |
| --- | --- |

vii.

pomorci;

| viii. | osobe koje rade na kritičnim ili drugim ključnim infrastrukturama; |
| --- | --- |

viii.

osobe koje rade na kritičnim ili drugim ključnim infrastrukturama;

| ix. | osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita, ili zbog drugih humanitarnih razloga. |
| --- | --- |

ix.

osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita, ili zbog drugih humanitarnih razloga.

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/153 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/153

---

ODLUKA br. 2/2022 VIJEĆA ZA PARTNERSTVO OSNOVANOG SPORAZUMOM O TRGOVINI I SURADNJI IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I EUROPSKE ZAJEDNICE ZA ATOMSKU ENERGIJU, S JEDNE STRANE, I UJEDINJENE KRALJEVINE VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, S DRUGE STRANE,

od 21. prosinca 2022.

o drugom i posljednjem produljenju prijelaznog razdoblja tijekom kojeg Ujedinjena Kraljevina može odstupiti od obveze brisanja podataka iz evidencije podataka o putnicima nakon izlaska putnika iz Ujedinjene Kraljevine [2022/2549]

VIJEĆE ZA PARTNERSTVO,

uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum o trgovini i suradnji”), a posebno njegov članak 552.,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prijelazno razdoblje tijekom kojeg Ujedinjena Kraljevina može odstupiti od obveze iz članka 552. stavka 4. Sporazuma o trgovini i suradnji da izbriše podatke iz evidencije podataka o putnicima nakon izlaska putnika iz Ujedinjene Kraljevine produljuje se drugi i posljednji put do 31. prosinca 2023. u skladu s člankom 552. stavkom 13. tog sporazuma.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu i Londonu 21. prosinca 2022.

Za Vijeće za partnerstvo

Supredsjednici

Maroš ŠEFČOVIČ

James CLEVERLY

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/154 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/154

---

ODLUKA br. 3/2022 VIJEĆA ZA PARTNERSTVO OSNOVANOG SPORAZUMOM O TRGOVINI I SURADNJI IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I EUROPSKE ZAJEDNICE ZA ATOMSKU ENERGIJU, S JEDNE STRANE, I UJEDINJENE KRALJEVINE VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, S DRUGE STRANE

od 21. prosinca 2022.

o utvrđivanju popisa osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog tijela u skladu sa Sporazumom o trgovini i suradnji [2022/2550]

VIJEĆE ZA PARTNERSTVO,

uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (1) („Sporazum o trgovini i suradnji”), a posebno njegov članak 752. stavak 1.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 752. stavkom 1. Sporazuma o trgovini i suradnji Vijeće za partnerstvo sastavlja popis osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog tijela. Popis obuhvaća najmanje 15 osoba i sastoji se od tri potpopisa: (a) jednog potpopisa osoba utvrđenog na temelju prijedloga Unije; (b) jednog potpopisa osoba utvrđenog na temelju prijedloga Ujedinjene Kraljevine; i (c) jednog potpopisa osoba koje obavljaju dužnost predsjednika arbitražnog tijela i koje nisu državljani jedne od stranaka. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 752. stavkom 1. Sporazuma o trgovini i suradnji Vijeće za partnerstvo sastavlja popis osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog tijela. Popis obuhvaća najmanje 15 osoba i sastoji se od tri potpopisa: (a) jednog potpopisa osoba utvrđenog na temelju prijedloga Unije; (b) jednog potpopisa osoba utvrđenog na temelju prijedloga Ujedinjene Kraljevine; i (c) jednog potpopisa osoba koje obavljaju dužnost predsjednika arbitražnog tijela i koje nisu državljani jedne od stranaka.

| (2) | Na svakom potpopisu nalazi se najmanje pet osoba. |
| --- | --- |

(2)

Na svakom potpopisu nalazi se najmanje pet osoba.

| (3) | U skladu s člankom 741. Sporazuma o trgovini i suradnji svi su arbitri osobe čija je neovisnost neupitna, koje imaju kvalifikacije potrebne za imenovanje na visoku sudačku dužnost u svojim zemljama ili koje su priznati pravni stručnjaci. Moraju dokazati stručnost u području prava i međunarodne trgovine, među ostalim o posebnim pitanjima obuhvaćenima dijelom drugim naslovom prvim glavama od I. do VII., glavom VIII. poglavljem 4. te glavama od IX. do XII. ili dijelom drugim naslovom šestim., ili u području prava i o bilo kojoj drugoj temi obuhvaćenoj Sporazumom o trgovini i suradnji ili bilo kojim dopunskim sporazumom te, u slučaju predsjednika, imati i iskustvo u postupcima rješavanja sporova. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 741. Sporazuma o trgovini i suradnji svi su arbitri osobe čija je neovisnost neupitna, koje imaju kvalifikacije potrebne za imenovanje na visoku sudačku dužnost u svojim zemljama ili koje su priznati pravni stručnjaci. Moraju dokazati stručnost u području prava i međunarodne trgovine, među ostalim o posebnim pitanjima obuhvaćenima dijelom drugim naslovom prvim glavama od I. do VII., glavom VIII. poglavljem 4. te glavama od IX. do XII. ili dijelom drugim naslovom šestim., ili u području prava i o bilo kojoj drugoj temi obuhvaćenoj Sporazumom o trgovini i suradnji ili bilo kojim dopunskim sporazumom te, u slučaju predsjednika, imati i iskustvo u postupcima rješavanja sporova.

| (4) | U skladu s člankom 752. stavkom 3. Sporazuma o trgovini i suradnji popis ne obuhvaća osobe koje su članovi, dužnosnici ili ostali službenici institucija Unije, vlada država članica ili vlade Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 752. stavkom 3. Sporazuma o trgovini i suradnji popis ne obuhvaća osobe koje su članovi, dužnosnici ili ostali službenici institucija Unije, vlada država članica ili vlade Ujedinjene Kraljevine.

| (5) | Na temelju prijedlogâ Unije i Ujedinjene Kraljevine primjereno je da Vijeće za partnerstvo postigne dogovor o dvama potpopisima od šest osoba za dužnost članova arbitražnog tijela i o potpopisu od osam osoba za dužnost predsjednika arbitražnog tijela. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju prijedlogâ Unije i Ujedinjene Kraljevine primjereno je da Vijeće za partnerstvo postigne dogovor o dvama potpopisima od šest osoba za dužnost članova arbitražnog tijela i o potpopisu od osam osoba za dužnost predsjednika arbitražnog tijela.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Popis osoba koje žele i mogu obavljati dužnost članova arbitražnog tijela u skladu sa Sporazumom o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, utvrđen je u Prilogu.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu i Londonu 21. prosinca 2022.

Za Vijeće za partnerstvo

Supredsjednici

Maroš ŠEFČOVIČ

James CLEVERLY

---

(1)  
  SL L 149, 30.4.2021., str. 10.

1

---

PRILOG

| (a) | Potpopis osoba utvrđen na temelju prijedloga Unije: | Laurence BOISSON DE CHAZOURNES |
| --- | --- | --- |

(a)

Potpopis osoba utvrđen na temelju prijedloga Unije:

Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

| | Irina BUGA |
| --- | --- |

Irina BUGA

| | Hélène RUIZ FABRI |
| --- | --- |

Hélène RUIZ FABRI

| | Michael HAHN |
| --- | --- |

Michael HAHN

| | Crenguta LEAUA |
| --- | --- |

Crenguta LEAUA

| | Peter Leo Henri VAN DEN BOSSCHE |
| --- | --- |

Peter Leo Henri VAN DEN BOSSCHE

| (b) | Potpopis osoba utvrđen na temelju prijedloga Ujedinjene Kraljevine: | Lorand Alexander BARTELS |
| --- | --- | --- |

(b)

Potpopis osoba utvrđen na temelju prijedloga Ujedinjene Kraljevine:

Lorand Alexander BARTELS

| | Lawrence COLLINS |
| --- | --- |

Lawrence COLLINS

| | Jean E. KALICKI |
| --- | --- |

Jean E. KALICKI

| | Surya P. SUBEDI |
| --- | --- |

Surya P. SUBEDI

| | David UNTERHALTER |
| --- | --- |

David UNTERHALTER

| | Janet M. WHITTAKER |
| --- | --- |

Janet M. WHITTAKER

| (c) | Potpopis osoba koje bi trebale obavljati dužnost predsjednika arbitražnog tijela: | Leora BLUMBERG |
| --- | --- | --- |

(c)

Potpopis osoba koje bi trebale obavljati dužnost predsjednika arbitražnog tijela:

Leora BLUMBERG

| | Thomas COTTIER |
| --- | --- |

Thomas COTTIER

| | William J. DAVEY |
| --- | --- |

William J. DAVEY

| | Gavan GRIFFITH |
| --- | --- |

Gavan GRIFFITH

| | Valerie HUGHES |
| --- | --- |

Valerie HUGHES

| | Campbell MCLACHLAN |
| --- | --- |

Campbell MCLACHLAN

| | Penelope Jane RIDINGS |
| --- | --- |

Penelope Jane RIDINGS

| | J.Christopher THOMAS |
| --- | --- |

J.Christopher THOMAS

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/157 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/157

---

ODLUKA br. 4 ODBORA ZA TRGOVINU EU-A I KOREJE

od 30. studenoga 2022.

o izmjeni priloga 10-A i 10-B Sporazumu o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane [2022/2551]

ODBOR ZA TRGOVINU,

uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, a posebno njegov članak 10.24. stavak 1., članak 10.25. stavak 1., članak 10.25. stavak 3., članak 15.1. stavak 4. točku (c) i članak 15.5. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 15.1. stavkom 4. točkom (c) Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane („Sporazum”) (1) Odbor za trgovinu može razmotriti izmjene Sporazuma ili izmijeniti odredbe Sporazuma u slučajevima koji su posebno predviđeni Sporazumom. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 15.1. stavkom 4. točkom (c) Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane („Sporazum”) (1) Odbor za trgovinu može razmotriti izmjene Sporazuma ili izmijeniti odredbe Sporazuma u slučajevima koji su posebno predviđeni Sporazumom.

| (2) | Člankom 15.5. stavkom 2. Sporazuma predviđeno je da odluku Odbora za trgovinu o izmjeni priloga, dodataka, protokola i napomena tom sporazumu mogu donijeti stranke u skladu sa svojim primjenjivim zakonskim zahtjevima i postupcima. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 15.5. stavkom 2. Sporazuma predviđeno je da odluku Odbora za trgovinu o izmjeni priloga, dodataka, protokola i napomena tom sporazumu mogu donijeti stranke u skladu sa svojim primjenjivim zakonskim zahtjevima i postupcima.

| (3) | U skladu s člankom 10.24. stavkom 1. Sporazuma stranke mogu u priloge 10-A i 10-B dodati oznake zemljopisnog podrijetla za zaštitu u skladu s postupkom određenim u članku 10.25. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 10.24. stavkom 1. Sporazuma stranke mogu u priloge 10-A i 10-B dodati oznake zemljopisnog podrijetla za zaštitu u skladu s postupkom određenim u članku 10.25.

| (4) | Na temelju članka 10.25. stavka 1. Sporazuma Radna skupina za oznake zemljopisnog podrijetla („Radna skupina”) može davati preporuke i donositi odluke konsenzusom. |
| --- | --- |

(4)

Na temelju članka 10.25. stavka 1. Sporazuma Radna skupina za oznake zemljopisnog podrijetla („Radna skupina”) može davati preporuke i donositi odluke konsenzusom.

| (5) | Na temelju članka 10.25. stavka 3. Sporazuma Radna skupina može odlučiti promijeniti priloge 10-A i 10-B kako bi dodala pojedinačne oznake zemljopisnog podrijetla EU-a ili Koreje ili uklonila pojedinačne oznake zemljopisnog podrijetla koje više nisu zaštićene u stranci podrijetla ili koje više ne ispunjavaju uvjete za oznaku zemljopisnog podrijetla u drugoj stranci. Može odlučiti i da upućivanje na zakonodavstvo u Sporazumu treba smatrati upućivanjem na to zakonodavstvo kako je izmijenjeno i zamijenjeno i na snazi na određeni datum nakon stupanju na snagu Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Na temelju članka 10.25. stavka 3. Sporazuma Radna skupina može odlučiti promijeniti priloge 10-A i 10-B kako bi dodala pojedinačne oznake zemljopisnog podrijetla EU-a ili Koreje ili uklonila pojedinačne oznake zemljopisnog podrijetla koje više nisu zaštićene u stranci podrijetla ili koje više ne ispunjavaju uvjete za oznaku zemljopisnog podrijetla u drugoj stranci. Može odlučiti i da upućivanje na zakonodavstvo u Sporazumu treba smatrati upućivanjem na to zakonodavstvo kako je izmijenjeno i zamijenjeno i na snazi na određeni datum nakon stupanju na snagu Sporazuma.

| (6) | Na temelju članka 5.2. Odluke br. 1/2019 Radne skupine EU-a i Koreje za oznake zemljopisnog podrijetla od 17. rujna 2019. o donošenju poslovnika („poslovnik”) Radna skupina može konsenzusom odlučiti donijeti preporuku o dodavanju ili uklanjanju oznaka zemljopisnog podrijetla, o čemu se konačna odluka donosi u okviru Odbora za trgovinu u skladu s člankom 10.21. stavkom 4., člankom 10.24. i člankom 10.25. Sporazuma. |
| --- | --- |

(6)

Na temelju članka 5.2. Odluke br. 1/2019 Radne skupine EU-a i Koreje za oznake zemljopisnog podrijetla od 17. rujna 2019. o donošenju poslovnika („poslovnik”) Radna skupina može konsenzusom odlučiti donijeti preporuku o dodavanju ili uklanjanju oznaka zemljopisnog podrijetla, o čemu se konačna odluka donosi u okviru Odbora za trgovinu u skladu s člankom 10.21. stavkom 4., člankom 10.24. i člankom 10.25. Sporazuma.

| (7) | Na temelju članka 5.3. poslovnika iz članka 15.3. stavka 5. i članka 15.5. stavka 2. Sporazuma Odbor za trgovinu može preuzeti zadaću povjerenu Radnoj skupini za oznake zemljopisnog podrijetla i odlučiti promijeniti priloge 10-A i 10-B, a stranke mogu donijeti odluku koja podliježe njihovim odnosnim primjenjivim zakonskim zahtjevima i postupcima. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju članka 5.3. poslovnika iz članka 15.3. stavka 5. i članka 15.5. stavka 2. Sporazuma Odbor za trgovinu može preuzeti zadaću povjerenu Radnoj skupini za oznake zemljopisnog podrijetla i odlučiti promijeniti priloge 10-A i 10-B, a stranke mogu donijeti odluku koja podliježe njihovim odnosnim primjenjivim zakonskim zahtjevima i postupcima.

| (8) | Primjenom članka 10.25. stavka 3. točke (c) Sporazuma stranke su potvrdile sljedeća pitanja o upućivanjima na zakonodavstvo u Sporazumu:






  (a) | Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (2) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” Sporazuma stavljena je izvan snage 17. travnja 2019. Uredbom (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008 (3). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EZ) br. 110/2008 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) 2019/787; |
| --- | --- | --- |

(8)

Primjenom članka 10.25. stavka 3. točke (c) Sporazuma stranke su potvrdile sljedeća pitanja o upućivanjima na zakonodavstvo u Sporazumu:

(a)

Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (2) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” Sporazuma stavljena je izvan snage 17. travnja 2019. Uredbom (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008 (3). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EZ) br. 110/2008 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) 2019/787;

| (b) | Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (4) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” stavljena je izvan snage 21. studenoga 2012. Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (5). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EZ) br. 510/2006 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) br. 1151/2012; |
| --- | --- |

(b)

Uredba Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (4) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” stavljena je izvan snage 21. studenoga 2012. Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (5). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EZ) br. 510/2006 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) br. 1151/2012;

| (c) | Uredba Vijeća (EEZ) br. 1601/91 od 10. lipnja 1991. o utvrđivanju općih pravila o određivanju, opisivanju i prezentiranju aromatiziranih vina, aromatiziranih pića na bazi vina i aromatiziranih koktela na bazi vina (6) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” stavljena je izvan snage 26. veljače 2014. Uredbom (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91 (7). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EEZ) br. 1601/91 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) br. 251/2014; |
| --- | --- |

(c)

Uredba Vijeća (EEZ) br. 1601/91 od 10. lipnja 1991. o utvrđivanju općih pravila o određivanju, opisivanju i prezentiranju aromatiziranih vina, aromatiziranih pića na bazi vina i aromatiziranih koktela na bazi vina (6) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” stavljena je izvan snage 26. veljače 2014. Uredbom (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91 (7). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EEZ) br. 1601/91 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) br. 251/2014;

| (d) | Uredba Vijeća (EZ) br. 1493/1999 od 17. svibnja 1999. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina (8) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” stavljena je izvan snage 29. travnja 2008. Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2008 od 29. travnja 2008. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, izmjeni uredbi (EZ) br. 1493/1999, (EZ) br. 1782/2003, (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 3/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2392/86 i (EZ) br. 1493/1999. Potonja Uredba stavljena je izvan snage Uredbom Vijeća (EZ) br. 491/2009 od 25. svibnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1234/2007 o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (9), a njezine su odredbe integrirane u Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (10). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EZ) br. 1493/1999 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EZ) br. 491/2009; |
| --- | --- |

(d)

Uredba Vijeća (EZ) br. 1493/1999 od 17. svibnja 1999. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina (8) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” stavljena je izvan snage 29. travnja 2008. Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2008 od 29. travnja 2008. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, izmjeni uredbi (EZ) br. 1493/1999, (EZ) br. 1782/2003, (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 3/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2392/86 i (EZ) br. 1493/1999. Potonja Uredba stavljena je izvan snage Uredbom Vijeća (EZ) br. 491/2009 od 25. svibnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1234/2007 o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (9), a njezine su odredbe integrirane u Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (10). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EZ) br. 1493/1999 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EZ) br. 491/2009;

| (e) | Uredba (EZ) br. 1234/2007 iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” stavljena je izvan snage 17. prosinca 2013. Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (11). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EZ) br. 1234/2007 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) br. 1308/2013; |
| --- | --- |

(e)

Uredba (EZ) br. 1234/2007 iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” stavljena je izvan snage 17. prosinca 2013. Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (11). Stoga bi upućivanje na Uredbu (EZ) br. 1234/2007 u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Uredbu (EU) br. 1308/2013;

| (f) | izmijenjen je korejski Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda (Zakon br. 9759, 9. lipnja 2009.) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” Od 21. prosinca 2021. primjenjuje se Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva (Zakon br. 18599, 21. prosinca 2021.) (12). Stoga bi upućivanje na Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda (Zakon br. 9759, 9. lipnja 2009.) u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva (Zakon br. 18599, 21. prosinca 2021.); |
| --- | --- |

(f)

izmijenjen je korejski Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda (Zakon br. 9759, 9. lipnja 2009.) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla” Od 21. prosinca 2021. primjenjuje se Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva (Zakon br. 18599, 21. prosinca 2021.) (12). Stoga bi upućivanje na Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda (Zakon br. 9759, 9. lipnja 2009.) u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva (Zakon br. 18599, 21. prosinca 2021.);

| (g) | izmijenjen je korejski Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 8852, 29. veljače 2008.) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla”. Odredbe o administrativnim postupcima za proizvodnju i prodaju itd. alkoholnih pića uvrštene su u Zakon o dozvoli za posluživanje alkoholnih pića (neslužbeni prijevod/Zakon br. 17761, 29. prosinca 2020.) 1. siječnja 2021. i od tad se primjenjuju (13). Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 18593, 21. prosinca 2021.) (14) i Zakon o dozvoli za posluživanje alkoholnih pića (Zakon br. 18723, 6. siječnja 2022.) (15) primjenjuju se od siječnja 2022. Stoga bi upućivanje na Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 8852, 29. veljače 2008.) u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 18593, 21. prosinca 2021.) i Zakon o dozvoli za posluživanje alkoholnih pića (Zakon br. 18723, 6. siječnja 2022.). |
| --- | --- |

(g)

izmijenjen je korejski Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 8852, 29. veljače 2008.) iz pododjeljka C „Oznake zemljopisnog podrijetla”. Odredbe o administrativnim postupcima za proizvodnju i prodaju itd. alkoholnih pića uvrštene su u Zakon o dozvoli za posluživanje alkoholnih pića (neslužbeni prijevod/Zakon br. 17761, 29. prosinca 2020.) 1. siječnja 2021. i od tad se primjenjuju (13). Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 18593, 21. prosinca 2021.) (14) i Zakon o dozvoli za posluživanje alkoholnih pića (Zakon br. 18723, 6. siječnja 2022.) (15) primjenjuju se od siječnja 2022. Stoga bi upućivanje na Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 8852, 29. veljače 2008.) u Sporazumu trebalo smatrati upućivanjem na Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 18593, 21. prosinca 2021.) i Zakon o dozvoli za posluživanje alkoholnih pića (Zakon br. 18723, 6. siječnja 2022.).

| (9) | Stranke su se dogovorile da će u priloge 10-A i 10-B dodati 44 EU-ove oznake zemljopisnog podrijetla i 41 korejsku oznaku zemljopisnog podrijetla, i to sljedećim postupkom:






  (a) | na sedmom sastanku Radne skupine, koji je održan 6. studenoga 2019. u Seoulu, stranke su raspravljale o načinima izmjene priloga 10-A i 10-B Sporazumu na temelju članka 10.24. i članka 10.25. stavka 3. te su se dogovorile da će s raspravom nastaviti u nadolazećim mjesecima u okviru sljedećeg sastanka Radne skupine u cilju postizanja dogovora o dodavanju novih oznaka zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- | --- |

(9)

Stranke su se dogovorile da će u priloge 10-A i 10-B dodati 44 EU-ove oznake zemljopisnog podrijetla i 41 korejsku oznaku zemljopisnog podrijetla, i to sljedećim postupkom:

(a)

na sedmom sastanku Radne skupine, koji je održan 6. studenoga 2019. u Seoulu, stranke su raspravljale o načinima izmjene priloga 10-A i 10-B Sporazumu na temelju članka 10.24. i članka 10.25. stavka 3. te su se dogovorile da će s raspravom nastaviti u nadolazećim mjesecima u okviru sljedećeg sastanka Radne skupine u cilju postizanja dogovora o dodavanju novih oznaka zemljopisnog podrijetla;

| (b) | na temelju zahtjeva stranaka i na temelju članka 10.18. stavaka 3. i 4. te članaka 10.24. i 10.25. Sporazuma EU je dovršio podnošenja prigovora i provjeru 41 korejske oznake zemljopisnog podrijetla. Koreja je dovršila postupak podnošenja prigovora i provjeru 44 EU-ovih oznaka zemljopisnog podrijetla. |
| --- | --- |

(b)

na temelju zahtjeva stranaka i na temelju članka 10.18. stavaka 3. i 4. te članaka 10.24. i 10.25. Sporazuma EU je dovršio podnošenja prigovora i provjeru 41 korejske oznake zemljopisnog podrijetla. Koreja je dovršila postupak podnošenja prigovora i provjeru 44 EU-ovih oznaka zemljopisnog podrijetla.

| (10) | Stranke su se dogovorile ukloniti tri EU-ove oznake zemljopisnog podrijetla i četiri korejske oznake zemljopisnog podrijetla iz priloga 10-A i 10-B, i to sljedećim postupkom:






  (a) | EU je 25. listopada 2016. obavijestio Koreju o prestanku zaštite španjolske oznake zemljopisnog podrijetla i zatražio je uklanjanje naziva „Pacharán” iz Priloga 10-B Sporazumu, u skladu s člankom 10.25. stavkom 3. točkom (b), jer taj naziv više nije zaštićen u EU-u; |
| --- | --- | --- |

(10)

Stranke su se dogovorile ukloniti tri EU-ove oznake zemljopisnog podrijetla i četiri korejske oznake zemljopisnog podrijetla iz priloga 10-A i 10-B, i to sljedećim postupkom:

(a)

EU je 25. listopada 2016. obavijestio Koreju o prestanku zaštite španjolske oznake zemljopisnog podrijetla i zatražio je uklanjanje naziva „Pacharán” iz Priloga 10-B Sporazumu, u skladu s člankom 10.25. stavkom 3. točkom (b), jer taj naziv više nije zaštićen u EU-u;

| (b) | nakon što je pregledao svoje oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene prema Sporazumu i s obzirom na Uredbu Komisije (EU) 2019/674 od 29. travnja 2019. o izmjeni Priloga III. Uredbi (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića (16), EU je u studenome 2020. zatražio uklanjanje naziva „Polish Cherry” iz Priloga 10-B Sporazumu, u skladu s člankom 10.25. stavkom 3. točkom (b), jer taj naziv više nije zaštićen u EU-u; |
| --- | --- |

(b)

nakon što je pregledao svoje oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene prema Sporazumu i s obzirom na Uredbu Komisije (EU) 2019/674 od 29. travnja 2019. o izmjeni Priloga III. Uredbi (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića (16), EU je u studenome 2020. zatražio uklanjanje naziva „Polish Cherry” iz Priloga 10-B Sporazumu, u skladu s člankom 10.25. stavkom 3. točkom (b), jer taj naziv više nije zaštićen u EU-u;

| (c) | Koreja je 15. ožujka 2021. priopćila i zatražila uklanjanje oznaka zemljopisnog podrijetla „Muan White Lotus Tea (무안백련차)” i „Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” s popisa korejskih oznaka zemljopisnog podrijetla u Dijelu B Priloga 10-A Sporazumu, u skladu s člankom 10.25. stavkom 3. točkom (b), jer te oznake više nisu zaštićene u Koreji; |
| --- | --- |

(c)

Koreja je 15. ožujka 2021. priopćila i zatražila uklanjanje oznaka zemljopisnog podrijetla „Muan White Lotus Tea (무안백련차)” i „Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” s popisa korejskih oznaka zemljopisnog podrijetla u Dijelu B Priloga 10-A Sporazumu, u skladu s člankom 10.25. stavkom 3. točkom (b), jer te oznake više nisu zaštićene u Koreji;

| (d) | nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije od 1. siječnja 2021. stranke su na virtualnom tehničkom sastanku održanom 16. ožujka 2021. potvrdile da bi oznaku zemljopisnog podrijetla „Scotch Whisky” trebalo ukloniti s popisa naziva iz Priloga 10-B Sporazumu; |
| --- | --- |

(d)

nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije od 1. siječnja 2021. stranke su na virtualnom tehničkom sastanku održanom 16. ožujka 2021. potvrdile da bi oznaku zemljopisnog podrijetla „Scotch Whisky” trebalo ukloniti s popisa naziva iz Priloga 10-B Sporazumu;

| (e) | Koreja je na devetom sastanku Radne skupine održanom 8. prosinca 2021. priopćila i zatražila uklanjanje oznaka zemljopisnog podrijetla „Seosan Garlic (서산마늘)” i „Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” s popisa korejskih oznaka zemljopisnog podrijetla u Dijelu B Priloga 10-A Sporazumu, u skladu s člankom 10.25. stavkom 3. točkom (b), jer te oznake više nisu zaštićene u Koreji. |
| --- | --- |

(e)

Koreja je na devetom sastanku Radne skupine održanom 8. prosinca 2021. priopćila i zatražila uklanjanje oznaka zemljopisnog podrijetla „Seosan Garlic (서산마늘)” i „Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” s popisa korejskih oznaka zemljopisnog podrijetla u Dijelu B Priloga 10-A Sporazumu, u skladu s člankom 10.25. stavkom 3. točkom (b), jer te oznake više nisu zaštićene u Koreji.

| (11) | Stranke su se dogovorile zamijeniti četiri EU-ove oznake zemljopisnog podrijetla iz Priloga 10-A Sporazumu čiji su se nazivi promijenili ažuriranjem pripadajućih oznaka zemljopisnog podrijetla, i to sljedećim postupkom:






  (a) | EU je 13. srpnja 2017. obavijestio Koreju da su se promijenili nazivi četiriju oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićenih prema Sporazumu (17). EU je predložio ažuriranje odgovarajućih naziva i prijepisa iz popisa EU-ovih oznaka zemljopisnog podrijetla koje su zaštićene u Koreji; |
| --- | --- | --- |

(11)

Stranke su se dogovorile zamijeniti četiri EU-ove oznake zemljopisnog podrijetla iz Priloga 10-A Sporazumu čiji su se nazivi promijenili ažuriranjem pripadajućih oznaka zemljopisnog podrijetla, i to sljedećim postupkom:

(a)

EU je 13. srpnja 2017. obavijestio Koreju da su se promijenili nazivi četiriju oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićenih prema Sporazumu (17). EU je predložio ažuriranje odgovarajućih naziva i prijepisa iz popisa EU-ovih oznaka zemljopisnog podrijetla koje su zaštićene u Koreji;

| (b) | EU je u istom priopćenju zatražio da se oznaka zemljopisnog podrijetla „Originali lietuviška degtinė/vodka lituanienne originale”, za koju je predloženo da se doda u Prilog 10-B, promijeni u „Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka” (prijepis: 오리지널 리투아니아 보드카). |
| --- | --- |

(b)

EU je u istom priopćenju zatražio da se oznaka zemljopisnog podrijetla „Originali lietuviška degtinė/vodka lituanienne originale”, za koju je predloženo da se doda u Prilog 10-B, promijeni u „Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka” (prijepis: 오리지널 리투아니아 보드카).

| (12) | Na temelju članka 12.2. Priloga Odluci br. 1 Odbora za trgovinu EU-a i Koreje od 23. prosinca 2011. (18) Odbor za trgovinu može u razdoblju između svojih sastanaka donositi odluke pisanim postupkom ako su s time suglasne obje stranke. Pisani postupak sastojao bi se od razmjene nota između predsjedavajućih Odbora za trgovinu, |
| --- | --- |

(12)

Na temelju članka 12.2. Priloga Odluci br. 1 Odbora za trgovinu EU-a i Koreje od 23. prosinca 2011. (18) Odbor za trgovinu može u razdoblju između svojih sastanaka donositi odluke pisanim postupkom ako su s time suglasne obje stranke. Pisani postupak sastojao bi se od razmjene nota između predsjedavajućih Odbora za trgovinu,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Upućivanja na zakonodavstvo EU-a i Koreje u poglavlju 10. odjeljku B pododjeljku C „Oznake zemljopisnog podrijetla” bilješkama 51., 53., 54. i 55. u verziji Sporazuma objavljenoj u EU-u ili istovjetnim bilješkama 2., 4., 5. i 6. u verziji Sporazuma objavljenoj u Koreji (19) smatraju se upućivanjima na to zakonodavstvo kako je izmijenjeno ili zamijenjeno u skladu s Prilogom I. ovoj Odluci.

Članak 2.

Prilozi 10-A i 10-B Sporazumu mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu II. ovoj Odluci dodaju se na odgovarajući popis oznaka zemljopisnog podrijetla predmetne države članice u dijelu A Priloga 10-A Sporazumu; |
| --- | --- |

1.

oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu II. ovoj Odluci dodaju se na odgovarajući popis oznaka zemljopisnog podrijetla predmetne države članice u dijelu A Priloga 10-A Sporazumu;

| 2. | oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu III. ovoj Odluci dodaju se na odgovarajući popis oznaka zemljopisnog podrijetla Koreje u dijelu B Priloga 10-A Sporazumu; |
| --- | --- |

2.

oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu III. ovoj Odluci dodaju se na odgovarajući popis oznaka zemljopisnog podrijetla Koreje u dijelu B Priloga 10-A Sporazumu;

| 3. | oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu IV. ovoj Odluci dodaju se na odgovarajući popis oznaka zemljopisnog podrijetla predmetne države članice u odjeljcima 1. i 2. dijela A Priloga 10-B Sporazumu; |
| --- | --- |

3.

oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu IV. ovoj Odluci dodaju se na odgovarajući popis oznaka zemljopisnog podrijetla predmetne države članice u odjeljcima 1. i 2. dijela A Priloga 10-B Sporazumu;

| 4. | oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu V. ovoj Odluci dodaju se na odgovarajući popis oznaka zemljopisnog podrijetla Koreje u dijelu B Priloga 10-B Sporazumu; |
| --- | --- |

4.

oznake zemljopisnog podrijetla navedene u Prilogu V. ovoj Odluci dodaju se na odgovarajući popis oznaka zemljopisnog podrijetla Koreje u dijelu B Priloga 10-B Sporazumu;

| 5. | oznake zemljopisnog podrijetla „Pacharán” (Španjolska), „Polska Wiśniówka/Polish Cherry” (Poljska) i „Scotch Whisky” (Ujedinjena Kraljevina) uklanjaju se s popisa oznaka zemljopisnog podrijetla u odjeljku 2. dijela A Priloga 10-B Sporazumu; |
| --- | --- |

5.

oznake zemljopisnog podrijetla „Pacharán” (Španjolska), „Polska Wiśniówka/Polish Cherry” (Poljska) i „Scotch Whisky” (Ujedinjena Kraljevina) uklanjaju se s popisa oznaka zemljopisnog podrijetla u odjeljku 2. dijela A Priloga 10-B Sporazumu;

| 6. | oznake zemljopisnog podrijetla „Seosan Garlic (서산마늘)”, „Muan White Lotus Tea (무안백련차)”, „Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” i „Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” uklanjaju se s popisa oznaka zemljopisnog podrijetla Koreje u dijelu B Priloga 10-A Sporazumu; i |
| --- | --- |

6.

oznake zemljopisnog podrijetla „Seosan Garlic (서산마늘)”, „Muan White Lotus Tea (무안백련차)”, „Cheongyang Powdered Hot Pepper (청양고춧가루)” i „Yeoju Sweet Potato (여주고구마)” uklanjaju se s popisa oznaka zemljopisnog podrijetla Koreje u dijelu B Priloga 10-A Sporazumu; i

| 7. | oznake zemljopisnog podrijetla čiji su se nazivi promijenili na popisu oznaka zemljopisnog podrijetla predmetne države članice u dijelu A Priloga 10-A Sporazumu zamjenjuju se odgovarajućim oznakama zemljopisnog podrijetla navedenima u Prilogu VI. ovoj Odluci. |
| --- | --- |

7.

oznake zemljopisnog podrijetla čiji su se nazivi promijenili na popisu oznaka zemljopisnog podrijetla predmetne države članice u dijelu A Priloga 10-A Sporazumu zamjenjuju se odgovarajućim oznakama zemljopisnog podrijetla navedenima u Prilogu VI. ovoj Odluci.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu prvog dana u mjesecu koji slijedi nakon datuma na koji stranke diplomatskim putem razmijene pisane obavijesti kojima se potvrđuje da su dovršile svoje odgovarajuće pravne zahtjeve i postupke koji su potrebni za njezino stupanje na snagu.

---

(1)  
  SL L 127, 14.5.2011., str. 1.

1

(2)  
  SL L 39, 13.2.2008., str. 16.

2

(3)  
  SL L 130, 17.5.2019., str. 1.

3

(4)  
  SL L 93, 31.3.2006., str. 12.

4

(5)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

5

(6)  
  SL L 149, 14.6.1991., str. 1.

6

(7)  
  SL L 84, 20.3.2014., str. 14.

7

(8)  
  SL L 179, 14.7.1999., str. 1.

8

(9)  
  SL L 154, 17.6.2009., str. 1.

9

(10)  
  SL L 299, 16.11.2007., str. 1.

10

(11)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

11

(12)  대한민국정부 관보 제20151호 (Službeni list 20151), 21.12.2021., str. 47.

12

(13)  대한민국정부 관보 제19907호 (Službeni list 19907), 29.12.2020., str. 110.

13

(14)  대한민국정부 관보 제20151호 (Službeni list 20151), 21.12.2021., str. 39.

14

(15)  대한민국정부 관보 제20163호 별권1 (Službeni list 20163, posebno izdanje 1), 6.1.2022., str. 4.

15

(16)  
  SL L 114, 30.4.2019., str. 7.

16

(17)  
  „Huile essentielle de lavande de Haute-Provence” postalo je „Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence” (prijepis: 윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일) – „Prosciutto di S. Daniele” postalo je „Prosciutto di San Daniele” (prijepis ostaje isti) – „Jamon de Teruel” postalo je „Jamón de Teruel/Paleta de Teruel” (prijepis: 하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘) – „Jamón de Huelva” postalo je „Jabugo” (prijepis: 하부고).

17

(18)  Odluka br. 1 Odbora za trgovinu EU-a i Koreje od 23. prosinca 2011. o donošenju poslovnika Odbora za trgovinu (SL L 58, 1.3.2013., str. 9.).

18

(19)  대한민국 관보 제17538호(그2) (Službeni list 17538, posebno izdanje 2), 28.6.2011., str. 800.

19

---

PRILOG I.

Upućivanja na zakonodavstvo EU-a i Koreje u poglavlju 10. odjeljku B pododjeljku C „Oznake zemljopisnog podrijetla” bilješkama 51., 53., 54. i 55. u verziji Sporazuma objavljenoj u EU-u ili istovjetnim bilješkama 2., 4., 5. i 6. u verziji Sporazuma objavljenoj u Koreji smatra se upućivanjem na to zakonodavstvo kako je izmijenjeno ili zamijenjeno na sljedeće načine:

| 1. | Za upućivanja na zakonodavstvo EU-a:






  (a) | upućivanja na „Uredbu (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008”; |
| --- | --- | --- |

1.

Za upućivanja na zakonodavstvo EU-a:

(a)

upućivanja na „Uredbu (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008”;

| (b) | upućivanja na „Uredbu Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode”. |
| --- | --- |

(b)

upućivanja na „Uredbu Vijeća (EZ) br. 510/2006 od 20. ožujka 2006. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode”.

| (c) | upućivanja na „Uredbu Vijeća (EEZ) br. 1601/91 od 10. lipnja 1991. o utvrđivanju općih pravila o određivanju, opisivanju i prezentiranju aromatiziranih vina, aromatiziranih pića na bazi vina i aromatiziranih koktela na bazi vina” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91”; |
| --- | --- |

(c)

upućivanja na „Uredbu Vijeća (EEZ) br. 1601/91 od 10. lipnja 1991. o utvrđivanju općih pravila o određivanju, opisivanju i prezentiranju aromatiziranih vina, aromatiziranih pića na bazi vina i aromatiziranih koktela na bazi vina” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu (EU) br. 251/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1601/91”;

| (d) | upućivanja na „Uredbu Vijeća (EZ) br. 1493/1999 od 17. svibnja 1999. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, koja je stavljena izvan snage Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2008 od 29. travnja 2008. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, izmjeni uredbi (EZ) br. 1493/1999, (EZ) br. 1782/2003, (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 3/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2392/86 i (EZ) br. 1493/1999” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu Vijeća (EZ) br. 491/2009 od 25. svibnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1234/2007 o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u)”; i |
| --- | --- |

(d)

upućivanja na „Uredbu Vijeća (EZ) br. 1493/1999 od 17. svibnja 1999. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, koja je stavljena izvan snage Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2008 od 29. travnja 2008. o zajedničkoj organizaciji tržišta vina, izmjeni uredbi (EZ) br. 1493/1999, (EZ) br. 1782/2003, (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 3/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2392/86 i (EZ) br. 1493/1999” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu Vijeća (EZ) br. 491/2009 od 25. svibnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1234/2007 o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u)”; i

| (e) | upućivanja na „Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u)” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007”. |
| --- | --- |

(e)

upućivanja na „Uredbu Vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u)” zamjenjuju se upućivanjima na „Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007”.

| 2. | Za upućivanja na zakonodavstvo Koreje:






  (a) | upućivanja na Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda (Zakon br. 9759, 9. lipnja 2009.) zamjenjuje se upućivanjima na Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva (Zakon br. 18599, 21. prosinca 2021.); i |
| --- | --- | --- |

2.

Za upućivanja na zakonodavstvo Koreje:

(a)

upućivanja na Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda (Zakon br. 9759, 9. lipnja 2009.) zamjenjuje se upućivanjima na Zakon o kontroli kvalitete poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva (Zakon br. 18599, 21. prosinca 2021.); i

| (b) | upućivanja na Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 8852, 29. veljače 2008.) zamjenjuje se upućivanjima na Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 18593, 21. prosinca 2021.) i Zakon o dozvoli za posluživanje alkoholnih pića (Zakon br. 18723, 6. siječnja 2022.). |
| --- | --- |

(b)

upućivanja na Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 8852, 29. veljače 2008.) zamjenjuje se upućivanjima na Zakon o porezu na alkoholna pića (Zakon br. 18593, 21. prosinca 2021.) i Zakon o dozvoli za posluživanje alkoholnih pića (Zakon br. 18723, 6. siječnja 2022.).

---

PRILOG II.

| Oznaka zemlje | Naziv koji se zaštićuje | Proizvod | Prijepis na korejsko pismo |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | Steirisches Kürbiskernöl | ulje sjemenki bundeve | 슈타이리쉐스 퀴르비스케른욀 |
| CY | Λουκούμι Γεροσκήπου/Loukoumi Geroskipou | slastica | 루꾸미 게로스끼뿌 |
| DE | Hopfen aus der Hallertau | hmelj | 할러타우 홉펜 |
| DE | Lübecker Marzipan | slastica | 뤼베커 마르지판 |
| DE | Nürnberger Lebkuchen | slastica | 뉘른베르거 렙쿠헨 |
| DE | Schwarzwälder Schinken | šunka | 슈바르츠벨더 쉰켄 |
| DK | Danablu | sir | 다나블루 |
| ES | Aceite de Terra Alta/Oli de Terra Alta | maslinovo ulje | 아쎄이떼 데 떼라 알따; 올리 데 떼라 알따 |
| ES | Aceite Monterrubio | maslinovo ulje | 아쎄이떼 몬떼루비오 |
| ES | Estepa | maslinovo ulje | 에스떼빠 |
| ES | Les Garrigues | maslinovo ulje | 레스 가리게스 |
| ES | Sierra de Cazorla | maslinovo ulje | 씨에라 데 까쏘를라 |
| ES | Siurana | maslinovo ulje | 씨우라나 |
| EL | Καλαμάτα/Kalamata (1) | maslinovo ulje | 칼라마타 |
| EL | Σητεία Λασιθίου Κρήτης/Sitia Lasithiou Kritis | maslinovo ulje | 시티아 라시티우 크리티스 |
| EL | Λακωνία/Lakonia | maslinovo ulje | 라코니아 |
| EL | Γραβιέρα Κρήτης/Graviera Kritis | sir | 그라비에라 크리티스 |
| EL | Κασέρι/Kasseri | sir | 카세리 |
| IT | Aceto Balsamico di Modena | ocat | 아체토 발사미코 디 모데나 |
| IT | Bresaola della Valtellina | šunka | 브레사올라 델라 발텔리나 |
| IT | Kiwi Latina | kivi | 키위 라티나 |
| IT | Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel | jabuka | 멜라 알토 아디제; 수드티롤레르 아펠 |
| IT | Toscano | maslinovo ulje | 토스카노 |
| IT | Pecorino Toscano | sir | 페코리노 토스카노 |
| IT | Salamini italiani alla cacciatora | salama | 살라미니 이탈리아니 알라 카차토라 |
| NL | Edam Holland | sir | 에담 홀란드 |
| NL | Gouda Holland | sir | 고다 홀란드 |

Oznaka zemlje

Naziv koji se zaštićuje

Proizvod

Prijepis na korejsko pismo

AT

Steirisches Kürbiskernöl

ulje sjemenki bundeve

슈타이리쉐스 퀴르비스케른욀

CY

Λουκούμι Γεροσκήπου/Loukoumi Geroskipou

slastica

루꾸미 게로스끼뿌

DE

Hopfen aus der Hallertau

hmelj

할러타우 홉펜

DE

Lübecker Marzipan

slastica

뤼베커 마르지판

DE

Nürnberger Lebkuchen

slastica

뉘른베르거 렙쿠헨

DE

Schwarzwälder Schinken

šunka

슈바르츠벨더 쉰켄

DK

Danablu

sir

다나블루

ES

Aceite de Terra Alta/Oli de Terra Alta

maslinovo ulje

아쎄이떼 데 떼라 알따; 올리 데 떼라 알따

ES

Aceite Monterrubio

maslinovo ulje

아쎄이떼 몬떼루비오

ES

Estepa

maslinovo ulje

에스떼빠

ES

Les Garrigues

maslinovo ulje

레스 가리게스

ES

Sierra de Cazorla

maslinovo ulje

씨에라 데 까쏘를라

ES

Siurana

maslinovo ulje

씨우라나

EL

Καλαμάτα/Kalamata (1)

maslinovo ulje

칼라마타

EL

Σητεία Λασιθίου Κρήτης/Sitia Lasithiou Kritis

maslinovo ulje

시티아 라시티우 크리티스

EL

Λακωνία/Lakonia

maslinovo ulje

라코니아

EL

Γραβιέρα Κρήτης/Graviera Kritis

sir

그라비에라 크리티스

EL

Κασέρι/Kasseri

sir

카세리

IT

Aceto Balsamico di Modena

ocat

아체토 발사미코 디 모데나

IT

Bresaola della Valtellina

šunka

브레사올라 델라 발텔리나

IT

Kiwi Latina

kivi

키위 라티나

IT

Mela Alto Adige/Südtiroler Apfel

jabuka

멜라 알토 아디제; 수드티롤레르 아펠

IT

Toscano

maslinovo ulje

토스카노

IT

Pecorino Toscano

sir

페코리노 토스카노

IT

Salamini italiani alla cacciatora

salama

살라미니 이탈리아니 알라 카차토라

NL

Edam Holland

sir

에담 홀란드

NL

Gouda Holland

sir

고다 홀란드

---

(1)  Zaštita oznake zemljopisnog podrijetla „Kalamata” ne sprječava upotrebu naziva biljne sorte u odnosu na masline na državnom području Koreje. Ta formulacija ne mijenja i ne umanjuje zaštitu oznake zemljopisnog podrijetla „Elia Kalamatas” koja je već zajamčena Sporazumom.

---

PRILOG III.

| Naziv koji se zaštićuje | Proizvod | Prijepis na latinično pismo |
| --- | --- | --- |
| 천안배 (Cheonan Bae (Pear)) | kruška | Cheonan Bae |
| 나주배 (Naju Bae (Pear)) | kruška | Naju Bae |
| 안성배 (Anseong Bae (Pear)) | kruška | Anseong Bae |
| 고려흑삼제품 (Korean Black Ginseng Product) | proizvodi od crnog ginsenga | Goryeo Heuksamjepum |
| 예산사과 (Yesan Apple) | jabuka | Yesan Sagwa |
| 안성쌀 (Anseong Ssal (Rice)) | riža | Anseong Ssal |
| 영월고춧가루 (Yeongwol Red Pepper Powder) | crvena paprika u prahu | Yeongwol Gochutgaru |
| 고려흑삼 (Korean Black Ginseng) | crni ginseng | Goryeo Heuksam |
| 보성웅치올벼쌀 (Boseong Ungchi Olbyeossal) | riža | Boseong Ungchi Olbyeossal |
| 김포쌀 (Gimpo Ssal (Rice)) | riža | Gimpo Ssal |
| 진도검정쌀 (Jindo Black Rice) | riža | Jindo Geomjeong Ssal |
| 군산쌀 (Gunsan Ssal (Rice)) | riža | Gunsan Ssal |
| 영월고추 (Yeongwol Red Pepper) | crvena paprika | Yeongwol Gochu |
| 영천포도 (Yeongcheon Grapes) | grožđe | Yeongcheon Podo |
| 무주사과 (Muju Apple) | jabuka | Muju Sagwa |
| 삼척마늘 (Samcheok Garlic) | češnjak | Samcheok Maneul |
| 김천자두 (Gimcheon Jadu (Plum)) | šljiva | Gimcheon Jadu |
| 영동포도 (Yeongdong Grapes) | grožđe | Yeongdong Podo |
| 문경오미자 (Mungyeong Omija) | omija (kineska šisandra) | Mungyeong Omija |
| 청도반시 (Cheongdo Seedless Flat Persimmon) | kaki jabuka | Cheongdo Bansi |
| 평창산양삼 (PyeongChang Wild-cultivated Ginseng) | uzgojeni divlji ginseng | PyeongChang Sanyangsam |
| 보은대추 (Boeun Jujube) | žižula | Boeun Daechu |
| 충주밤 (Chungju Bam (Chestnut)) | kesten | Chungju Bam |
| 가평잣 (Gapyeong Korean Pine nuts) | pinjol | Gapyeong Jat |
| 정선곤드레 (Jeongseon Gondre) | gondre (korejski osjak) | Jeongseon Gondre |
| 영동곶감 (Yeongdong Persimmon Dried) | kaki jabuka | Yeongdong Gotgam |
| 부여표고 (Buyeo Pyogo (Oak mushroom)) | shiitake gljiva | Buyeo Pyogo |
| 완도미역 (Wando Sea mustard) | smeđa morska alga | Wando Miyeok |
| 완도다시마 (Wando Sea tangle) | alga kombu | Wando Dasima |
| 기장미역 (Gijang sea mustard) | smeđa morska alga | Gijang Miyeok |
| 기장다시마 (Gijang sea tangle) | alga kombu | Gijang Dasima |
| 완도김 (Wando Laver) | morska alga laver | Wando Gim |
| 장흥김 (Jangheung Laver) | morska alga laver | Jangheung Gim |
| 여수굴 (Yeosu Gul (Yeosu Oyster)) | kamenica | Yeosu Gul |
| 고흥미역 (Goheung Dried Sea mustard) | smeđa morska alga | Goheung Miyeok |
| 고흥다시마 (Goheung Dried Sea tangle) | alga kombu | Goheung Dasima |
| 신안김 (Sinan Gim (Laver)) | morska alga laver | Sinan Gim |
| 해남김 (Haenam Gim (Laver)) | morska alga laver | Haenam Gim |
| 고흥김 (Goheung Laver) | morska alga laver | Goheung Gim |
| 고흥굴 (Goheung Gul (Oyster)) | kamenica | Goheung Gul |

Naziv koji se zaštićuje

Proizvod

Prijepis na latinično pismo

천안배 (Cheonan Bae (Pear))

kruška

Cheonan Bae

나주배 (Naju Bae (Pear))

kruška

Naju Bae

안성배 (Anseong Bae (Pear))

kruška

Anseong Bae

고려흑삼제품 (Korean Black Ginseng Product)

proizvodi od crnog ginsenga

Goryeo Heuksamjepum

예산사과 (Yesan Apple)

jabuka

Yesan Sagwa

안성쌀 (Anseong Ssal (Rice))

riža

Anseong Ssal

영월고춧가루 (Yeongwol Red Pepper Powder)

crvena paprika u prahu

Yeongwol Gochutgaru

고려흑삼 (Korean Black Ginseng)

crni ginseng

Goryeo Heuksam

보성웅치올벼쌀 (Boseong Ungchi Olbyeossal)

riža

Boseong Ungchi Olbyeossal

김포쌀 (Gimpo Ssal (Rice))

riža

Gimpo Ssal

진도검정쌀 (Jindo Black Rice)

riža

Jindo Geomjeong Ssal

군산쌀 (Gunsan Ssal (Rice))

riža

Gunsan Ssal

영월고추 (Yeongwol Red Pepper)

crvena paprika

Yeongwol Gochu

영천포도 (Yeongcheon Grapes)

grožđe

Yeongcheon Podo

무주사과 (Muju Apple)

jabuka

Muju Sagwa

삼척마늘 (Samcheok Garlic)

češnjak

Samcheok Maneul

김천자두 (Gimcheon Jadu (Plum))

šljiva

Gimcheon Jadu

영동포도 (Yeongdong Grapes)

grožđe

Yeongdong Podo

문경오미자 (Mungyeong Omija)

omija (kineska šisandra)

Mungyeong Omija

청도반시 (Cheongdo Seedless Flat Persimmon)

kaki jabuka

Cheongdo Bansi

평창산양삼 (PyeongChang Wild-cultivated Ginseng)

uzgojeni divlji ginseng

PyeongChang Sanyangsam

보은대추 (Boeun Jujube)

žižula

Boeun Daechu

충주밤 (Chungju Bam (Chestnut))

kesten

Chungju Bam

가평잣 (Gapyeong Korean Pine nuts)

pinjol

Gapyeong Jat

정선곤드레 (Jeongseon Gondre)

gondre (korejski osjak)

Jeongseon Gondre

영동곶감 (Yeongdong Persimmon Dried)

kaki jabuka

Yeongdong Gotgam

부여표고 (Buyeo Pyogo (Oak mushroom))

shiitake gljiva

Buyeo Pyogo

완도미역 (Wando Sea mustard)

smeđa morska alga

Wando Miyeok

완도다시마 (Wando Sea tangle)

alga kombu

Wando Dasima

기장미역 (Gijang sea mustard)

smeđa morska alga

Gijang Miyeok

기장다시마 (Gijang sea tangle)

alga kombu

Gijang Dasima

완도김 (Wando Laver)

morska alga laver

Wando Gim

장흥김 (Jangheung Laver)

morska alga laver

Jangheung Gim

여수굴 (Yeosu Gul (Yeosu Oyster))

kamenica

Yeosu Gul

고흥미역 (Goheung Dried Sea mustard)

smeđa morska alga

Goheung Miyeok

고흥다시마 (Goheung Dried Sea tangle)

alga kombu

Goheung Dasima

신안김 (Sinan Gim (Laver))

morska alga laver

Sinan Gim

해남김 (Haenam Gim (Laver))

morska alga laver

Haenam Gim

고흥김 (Goheung Laver)

morska alga laver

Goheung Gim

고흥굴 (Goheung Gul (Oyster))

kamenica

Goheung Gul

---

PRILOG IV.

ODJELJAK 1.

VINA PODRIJETLOM IZ EUROPSKE UNIJE

| Oznaka zemlje | Naziv oznake | Prijepis na korejsko pismo |
| --- | --- | --- |
| CY | Κουμανδαρία (prijepis na latinično pismo: Commandaria) | 꼬만다리아 |
| DE | Franken | 프랑켄 |
| ES | Utiel-Requena | 우띠엘 레께나 |
| FR | Pays d’Oc | 패이 독 / 뻬이 독 |
| FR | Romanée-Conti | 로마네 콘티 / 로마네 꽁띠 |
| FR | Pauillac | 포이약 / 뽀이약 |
| FR | Saint-Estèphe | 세인트 에스테브 / 쎙 에스테프 |
| IT | Prosecco | 프로세코 |
| RO | Cotnari | 코트나리 |
| SI | Vipavska dolina | 비파브스카 돌리나 |
| SK | Vinohradnícka oblasť Tokaj | 비노흐라드니스카 오블라스트 토카이 |

Oznaka zemlje

Naziv oznake

Prijepis na korejsko pismo

CY

Κουμανδαρία (prijepis na latinično pismo: Commandaria)

꼬만다리아

DE

Franken

프랑켄

ES

Utiel-Requena

우띠엘 레께나

FR

Pays d’Oc

패이 독 / 뻬이 독

FR

Romanée-Conti

로마네 콘티 / 로마네 꽁띠

FR

Pauillac

포이약 / 뽀이약

FR

Saint-Estèphe

세인트 에스테브 / 쎙 에스테프

IT

Prosecco

프로세코

RO

Cotnari

코트나리

SI

Vipavska dolina

비파브스카 돌리나

SK

Vinohradnícka oblasť Tokaj

비노흐라드니스카 오블라스트 토카이

ODJELJAK 2.

ALKOHOLNA PIĆA PODRIJETLOM IZ EUROPSKE UNIJE

| Oznaka zemlje | Naziv oznake | Prijepis na korejsko pismo |
| --- | --- | --- |
| CY | Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania | 지바니아 |
| ES | Brandy del Penedés | 브란디 델 뻬네데스 |
| EL | Τσίπουρο/Tsipouro | 치푸로 |
| IE | Irish Cream | 아이리쉬 크림 |
| LT | Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka | 오리지널 리투아니아 보드카 |
| BE+NL+FR+DE | Genièvre/Jenever/Genever | 예네이버/제니버 |

Oznaka zemlje

Naziv oznake

Prijepis na korejsko pismo

CY

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania

지바니아

ES

Brandy del Penedés

브란디 델 뻬네데스

EL

Τσίπουρο/Tsipouro

치푸로

IE

Irish Cream

아이리쉬 크림

LT

Originali lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka

오리지널 리투아니아 보드카

BE+NL+FR+DE

Genièvre/Jenever/Genever

예네이버/제니버

---

PRILOG V.

| Naziv koji se zaštićuje | Prijepis na latinično pismo |
| --- | --- |
| 무주머루와인 (Muju Wild Grape Wine) | Muju Meoru Wine |

Naziv koji se zaštićuje

Prijepis na latinično pismo

무주머루와인 (Muju Wild Grape Wine)

Muju Meoru Wine

---

PRILOG VI.

FRANCUSKA

| Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence (1) | eterično ulje od lavande | 윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일) |
| --- | --- | --- |

Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence (1)

eterično ulje od lavande

윌 에썽씨엘 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 / 에썽스 드 라벙드 드 오뜨 프로방스 (오뜨 프로방스 라벙드 에센스 오일)

ITALIJA

| Prosciutto di San Daniele (2) | šunka | 프로슈토 디 산 다니엘레(생햄) |
| --- | --- | --- |

Prosciutto di San Daniele (2)

šunka

프로슈토 디 산 다니엘레(생햄)

ŠPANJOLSKA

| Jamón de Teruel/Paleta de Teruel (3) | šunka | 하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘 |
| --- | --- | --- |
| Jabugo (4) | šunka | 하부고 |

Jamón de Teruel/Paleta de Teruel (3)

šunka

하몬 데 떼루엘 / 빨레따 데 떼루엘

Jabugo (4)

šunka

하부고

---

(1)  
  „Huile essentielle de lavande de Haute-Provence” postalo je „Huile essentielle de lavande de Haute-Provence/Essence de lavande de Haute-Provence”.

(2)  
  „Prosciutto di S. Daniele” postalo je „Prosciutto di San Daniele”.

(3)  
  „Jamon de Teruel” postalo je „Jamón de Teruel/Paleta de Teruel”.

(4)  
  „Jamón de Huelva” postalo je „Jabugo”.

---

Ispravci

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/169 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/169

---

Ispravak Uredbe (EU) 2022/2400 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2022. o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima

(
  Službeni list Europske unije L 317 od 9. prosinca 2022
  .)

Na stranici 29., u Prilogu, u točki 1. podtočki (c), četvrtom stupcu tablice, točki (a):

umjesto:

| „(a) | do 29. prosinca 2027.: 500 mg/kg;”; |
| --- | --- |

„(a)

do 29. prosinca 2027.: 500 mg/kg;”;

treba stajati:

| „(a) | do 29. prosinca 2025.: 500 mg/kg;”. |
| --- | --- |

„(a)

do 29. prosinca 2025.: 500 mg/kg;”.

Na stranici 29., u Prilogu, u točki 1. podtočki (c), četvrtom stupcu tablice, točki (b):

umjesto:

| „(b) | od 30. prosinca 2025. do 28. prosinca 2027.: 350 mg/kg ili, ako je veći, zbroj koncentracija tih tvari ako su prisutne u smjesama ili proizvodima, kako je utvrđeno u četvrtom stupcu točki 2. Priloga I. za tvari tetrabromodifenil eter, pentabromodifenil eter, heksabromodifenil eter, heptabromodifenil eter i dekabromodifenil eter;”; |
| --- | --- |

„(b)

od 30. prosinca 2025. do 28. prosinca 2027.: 350 mg/kg ili, ako je veći, zbroj koncentracija tih tvari ako su prisutne u smjesama ili proizvodima, kako je utvrđeno u četvrtom stupcu točki 2. Priloga I. za tvari tetrabromodifenil eter, pentabromodifenil eter, heksabromodifenil eter, heptabromodifenil eter i dekabromodifenil eter;”;

treba stajati:

| (b) | od 30. prosinca 2025. do 29. prosinca 2027.: 350 mg/kg ili, ako je veći, zbroj koncentracija tih tvari ako su prisutne u smjesama ili proizvodima, kako je utvrđeno u četvrtom stupcu točki 2. Priloga I. za tvari tetrabromodifenil eter, pentabromodifenil eter, heksabromodifenil eter, heptabromodifenil eter i dekabromodifenil eter;”. |
| --- | --- |

(b)

od 30. prosinca 2025. do 29. prosinca 2027.: 350 mg/kg ili, ako je veći, zbroj koncentracija tih tvari ako su prisutne u smjesama ili proizvodima, kako je utvrđeno u četvrtom stupcu točki 2. Priloga I. za tvari tetrabromodifenil eter, pentabromodifenil eter, heksabromodifenil eter, heptabromodifenil eter i dekabromodifenil eter;”.

---

| 22.12.2022 | HR | Službeni list Europske unije | L 328/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2022

HR

Službeni list Europske unije

L 328/170

---

Ispravak Odluke Vijeća (EU) 2022/2353 od 1. prosinca 2022. o mjeri pomoći u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za jačanje kapacitetâ Oružanih snaga Bosne i Hercegovine

(
  Službeni list Europske unije L 311 od 2. prosinca 2022
  .)

Naslov na stranici sa sadržajem i naslov na stranici 149.:

umjesto:

„Odluka Vijeća (EU) 2022/2353 ...”;

treba stajati:

„Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/2353 ...”.

---