# Az Európai Unió C 53/2009

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 53 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. március 6. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 53

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. március 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2009/C 053/01 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 053/02 | A számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 80/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben hivatkozott tulajdonos fuvarozó fogalmának meghatározásáról | 4 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2009/C 053/01

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

1

2009/C 053/02

A számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 80/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben hivatkozott tulajdonos fuvarozó fogalmának meghatározásáról

4

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 053/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 7 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2009/C 053/04 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 8 |
| 2009/C 053/05 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 12 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

2009/C 053/03

Euro-átváltási árfolyamok

7

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2009/C 053/04

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

8

2009/C 053/05

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

12

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Tanács |
| 2009/C 053/06 | Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke egy bírájának kinevezésére kiírt nyilvános pályázati felhívás | 15 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 053/07 | Állami támogatás – Lengyelország – Állami támogatás C 49/08 (ex N 402/08) – Szerkezetátalakítási támogatás a PZL Dębica számára – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 053/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 25 |
| 2009/C 053/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S) (
  1
  ) | 26 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Bizottság |
| 2009/C 053/10 | Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Ajánlatkérőtől származó kérelem | 27 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Tanács

2009/C 053/06

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke egy bírájának kinevezésére kiírt nyilvános pályázati felhívás

15

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2009/C 053/07

Állami támogatás – Lengyelország – Állami támogatás C 49/08 (ex N 402/08) – Szerkezetátalakítási támogatás a PZL Dębica számára – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

17

2009/C 053/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

25

2009/C 053/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S) (
  1
  )

1

26

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

2009/C 053/10

Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Ajánlatkérőtől származó kérelem

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/1

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 53/01)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.1.13. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 325/07 |
| Tagállam | Szlovénia |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Uvedba sistema davka na tonažo v korist pomorskemu prometu |
| Jogalap | Zakon od davku na tonažo z dne 22. junija 2007 |
| Az intézkedés típusa | Adópolitikai intézkedés |
| Célkitűzés | A tengeri szállítás előmozdítása és a hajók európai lobogó alatti lajstromba vételének ösztönzése |
| A támogatás formája | A társasági adó tonna szerinti átalányadózásra való felváltása |
| Költségvetés | — |
| A támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 10 év |
| Érintett gazdasági ágazatok | Tengeri szállítás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | — |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.1.13.

A támogatás száma

N 325/07

Tagállam

Szlovénia

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Uvedba sistema davka na tonažo v korist pomorskemu prometu

Jogalap

Zakon od davku na tonažo z dne 22. junija 2007

Az intézkedés típusa

Adópolitikai intézkedés

Célkitűzés

A tengeri szállítás előmozdítása és a hajók európai lobogó alatti lajstromba vételének ösztönzése

A támogatás formája

A társasági adó tonna szerinti átalányadózásra való felváltása

Költségvetés

—

A támogatás intenzitása

—

Időtartam

10 év

Érintett gazdasági ágazatok

Tengeri szállítás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

—

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.11.12. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 388/08 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Veneto |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Alpi Eagles SpA — Aiuti per il salvataggio |
| Jogalap | Nuova disciplina dell'amministrazione straordinaria delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'articolo 1 della legge del 30 luglio 1998, n. 274 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Nem alkalmazandó |
| A támogatás formája | Hitelgarancia |
| Költségvetés | 17 millió EUR |
| A támogatás intenzitása | 100 % |
| Időtartam | 6 hónap |
| Érintett gazdasági ágazatok | Légi közlekedés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministero dell'Economia e delle Finanze |
| Via Molise, 2 |
| I-00187 Roma |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.11.12.

A támogatás száma

N 388/08

Tagállam

Olaszország

Régió

Veneto

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Alpi Eagles SpA — Aiuti per il salvataggio

Jogalap

Nuova disciplina dell'amministrazione straordinaria delle grandi imprese in stato di insolvenza, a norma dell'articolo 1 della legge del 30 luglio 1998, n. 274

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Nem alkalmazandó

A támogatás formája

Hitelgarancia

Költségvetés

17 millió EUR

A támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

6 hónap

Érintett gazdasági ágazatok

Légi közlekedés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Via Molise, 2

I-00187 Roma

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.1.13. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 415/08 |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Innovationsförderprogramm Kombinierter Güterverkehr |
| Jogalap | Allgemeine Richtlinien für die Gewährung von Förderungen aus Bundesmitteln, 51. Verordnung des Bundesministers für Finanzen, Jahrgang 2004 and Innovationsförderprogramm Kombinierter Güterverkehr |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kombinált fuvarozás fejlesztése annak érdekében, hogy a közúton lebonyolított teherforgalom átkerüljön más fuvarozási módokra |
| A támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Legfeljebb 24 millió EUR (évente maximum 4 millió EUR) |
| A támogatás intenzitása | Az innovációs technológiák és berendezések támogatható költségeinek legfeljebb 30 %-a, a megvalósíthatósági tanulmányok támogatható költségeinek pedig legfeljebb 50 %-a |
| Időtartam | 2009.1.1.-2014.12.31. |
| Érintett gazdasági ágazatok | Közlekedési ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie, Sektion Innovation und Telekommunikation |
| Abteilung III/14 |
| Renngasse 5 |
| A-1010 Wien |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.1.13.

A támogatás száma

N 415/08

Tagállam

Ausztria

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Innovationsförderprogramm Kombinierter Güterverkehr

Jogalap

Allgemeine Richtlinien für die Gewährung von Förderungen aus Bundesmitteln, 51. Verordnung des Bundesministers für Finanzen, Jahrgang 2004 and Innovationsförderprogramm Kombinierter Güterverkehr

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kombinált fuvarozás fejlesztése annak érdekében, hogy a közúton lebonyolított teherforgalom átkerüljön más fuvarozási módokra

A támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Legfeljebb 24 millió EUR (évente maximum 4 millió EUR)

A támogatás intenzitása

Az innovációs technológiák és berendezések támogatható költségeinek legfeljebb 30 %-a, a megvalósíthatósági tanulmányok támogatható költségeinek pedig legfeljebb 50 %-a

Időtartam

2009.1.1.-2014.12.31.

Érintett gazdasági ágazatok

Közlekedési ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie, Sektion Innovation und Telekommunikation

Abteilung III/14

Renngasse 5

A-1010 Wien

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2009.1.28. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | 469/08 |
| Tagállam | Cseh Köztársaság |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Interoperabilita v železniční dopravě |
| Jogalap | Zákon č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 215/2004 Sb., o úpravě některých vztahů v oblasti veřejné podpory a o změně zákona o podpoře výzkumu a vývoje; nařízení vlády č. 133/2005 Sb., o technických požadavcích na provozní a technickou propojenost evropského železničního systému, ve znění pozdějších předpisů; vyhláška č. 352/2004 Sb., o provozní a technické propojenosti evropského železničního systému, ve znění pozdějších předpisů; vyhláška č. 560/2006 Sb., o účasti státního rozpočtu na financování programů reprodukce majetku; sdělení Ministerstva dopravy č. 111/2004 Sb., o výčtu železničních drah zařazených do evropského železničního systému |
| Az intézkedés típusa | — |
| Célkitűzés | Fokozatosan biztosítani a Cseh Köztársaság és szomszédjai vasúti hálózatainak, valamint a vasúti közlekedés egyes szereplőinek technikai és üzemeltetési összekapcsolását (interoperabilitását) |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | 1 milliárd CZK (40 millió EUR) |
| A támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2009-2013 |
| Érintett gazdasági ágazatok | Vasúti közlekedés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerstvo dopravy ČR Nábreží Ludvíka Svobody 12 |
| CZ-110 15 Praha 1 |

A határozat elfogadásának időpontja

2009.1.28.

A támogatás száma

469/08

Tagállam

Cseh Köztársaság

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Interoperabilita v železniční dopravě

Jogalap

Zákon č. 266/1994 Sb., o dráhách, ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla), ve znění pozdějších předpisů; zákon č. 215/2004 Sb., o úpravě některých vztahů v oblasti veřejné podpory a o změně zákona o podpoře výzkumu a vývoje; nařízení vlády č. 133/2005 Sb., o technických požadavcích na provozní a technickou propojenost evropského železničního systému, ve znění pozdějších předpisů; vyhláška č. 352/2004 Sb., o provozní a technické propojenosti evropského železničního systému, ve znění pozdějších předpisů; vyhláška č. 560/2006 Sb., o účasti státního rozpočtu na financování programů reprodukce majetku; sdělení Ministerstva dopravy č. 111/2004 Sb., o výčtu železničních drah zařazených do evropského železničního systému

Az intézkedés típusa

—

Célkitűzés

Fokozatosan biztosítani a Cseh Köztársaság és szomszédjai vasúti hálózatainak, valamint a vasúti közlekedés egyes szereplőinek technikai és üzemeltetési összekapcsolását (interoperabilitását)

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

1 milliárd CZK (40 millió EUR)

A támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2009-2013

Érintett gazdasági ágazatok

Vasúti közlekedés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerstvo dopravy ČR Nábreží Ludvíka Svobody 12

CZ-110 15 Praha 1

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/4

---

A számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 80/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben hivatkozott „tulajdonos fuvarozó” fogalmának meghatározásáról

(2009/C 53/02)

Bevezetés

| 1. | A számítógépes helyfoglalási rendszerek (a továbbiakban: CRS) ügyviteli szabályzatáról szóló, 2009. január 14-i 80/2009/EK rendelet a 2299/89/EGK rendelet helyébe lép. A 2299/89/EGK rendelet számos elemét, köztük a számítógépes helyfoglalási rendszerekben feltüntetett „tulajdonos fuvarozó” meghatározását is módosítja. E dokumentum célja, hogy a piaci szereplők számára egyértelműsítse ezt a meghatározást, egyben ismertesse, hogy a bizottsági szolgálatok mely szempontok alapján állapítják meg egy adott légi fuvarozó vagy vasúttársaság minőségét ebben a tekintetben. |
| --- | --- |

1.

A számítógépes helyfoglalási rendszerek (a továbbiakban: CRS) ügyviteli szabályzatáról szóló, 2009. január 14-i 80/2009/EK rendelet a 2299/89/EGK rendelet helyébe lép. A 2299/89/EGK rendelet számos elemét, köztük a számítógépes helyfoglalási rendszerekben feltüntetett „tulajdonos fuvarozó” meghatározását is módosítja. E dokumentum célja, hogy a piaci szereplők számára egyértelműsítse ezt a meghatározást, egyben ismertesse, hogy a bizottsági szolgálatok mely szempontok alapján állapítják meg egy adott légi fuvarozó vagy vasúttársaság minőségét ebben a tekintetben.

| 2. | Jelen magyarázó megjegyzések nincsenek joghatással a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazására. |
| --- | --- |

2.

Jelen magyarázó megjegyzések nincsenek joghatással a Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazására.

| 3. | A „tulajdonos fuvarozó” fogalmának ebben a dokumentumban adott meghatározása nem sérti az Európai Közösségek Bíróságának esetleges egyéb értelmezését. |
| --- | --- |

3.

A „tulajdonos fuvarozó” fogalmának ebben a dokumentumban adott meghatározása nem sérti az Európai Közösségek Bíróságának esetleges egyéb értelmezését.

1.   A „TULAJDONOS FUVAROZÓ” FOGALMA

| 4. | A 80/2009/EK rendelet 2. cikke a következőképpen határozza meg a tulajdonos fuvarozó fogalmát, tovább pontosítva azt a tőkerészesedés és az ellenőrzés meghatározása mentén:






  — | „Tulajdonos fuvarozó”: olyan légi fuvarozó vagy vasúttársaság, amelynek közvetve vagy közvetlenül, egyedül vagy másokkal együttesen tőkerészesedése van egy rendszerszolgáltatóban, vagy ellenőrzése alatt tartja azt, vagy jogokkal és képviselettel rendelkezik a rendszerszolgáltató, valamint az általa tulajdonolt vagy ellenőrzése alatt tartott légi fuvarozó vagy vasúttársaság igazgatótanácsában, felügyelőbizottságában vagy bármely más irányító testületében, |
| --- | --- | --- |

4.

A 80/2009/EK rendelet 2. cikke a következőképpen határozza meg a tulajdonos fuvarozó fogalmát, tovább pontosítva azt a tőkerészesedés és az ellenőrzés meghatározása mentén:

—

„Tulajdonos fuvarozó”: olyan légi fuvarozó vagy vasúttársaság, amelynek közvetve vagy közvetlenül, egyedül vagy másokkal együttesen tőkerészesedése van egy rendszerszolgáltatóban, vagy ellenőrzése alatt tartja azt, vagy jogokkal és képviselettel rendelkezik a rendszerszolgáltató, valamint az általa tulajdonolt vagy ellenőrzése alatt tartott légi fuvarozó vagy vasúttársaság igazgatótanácsában, felügyelőbizottságában vagy bármely más irányító testületében,

| — | „Ellenőrzés”: olyan kapcsolat, amely olyan jogokon, szerződéseken vagy bármely más eszközön alapul, amelyek külön-külön vagy kombinálva a ténybeli, illetve jogi feltételek figyelembevételével lehetőséget nyújtanak egy vállalkozás feletti döntő befolyás gyakorlására, különösen:






  — | a tulajdonlás vagy a vállalkozás vagyontárgyainak összességére vagy azok egy részére kiterjedő használati jog biztosításával, |
| --- | --- | --- |

—

„Ellenőrzés”: olyan kapcsolat, amely olyan jogokon, szerződéseken vagy bármely más eszközön alapul, amelyek külön-külön vagy kombinálva a ténybeli, illetve jogi feltételek figyelembevételével lehetőséget nyújtanak egy vállalkozás feletti döntő befolyás gyakorlására, különösen:

—

a tulajdonlás vagy a vállalkozás vagyontárgyainak összességére vagy azok egy részére kiterjedő használati jog biztosításával,

| — | olyan jogok vagy szerződések révén, amelyek döntő befolyást biztosítanak egy vállalkozás irányító testületeinek összetételére, az azokban folyó szavazásra vagy döntéseikre, |
| --- | --- |

—

olyan jogok vagy szerződések révén, amelyek döntő befolyást biztosítanak egy vállalkozás irányító testületeinek összetételére, az azokban folyó szavazásra vagy döntéseikre,

| — | „Tőkerészesedés egy rendszerszolgáltatóban, vagy képviselet a rendszerszolgáltató igazgatótanácsban, felügyelőbizottságban vagy bármely más irányító testületében”: olyan befektetés, amely jogokkal, valamint képviselettel ruház fel a rendszerszolgáltató igazgatótanácsában, felügyelőbizottságában vagy bármely más irányító testületében, és melynek révén – egyedül vagy másokkal együttesen – döntő befolyás gyakorolható a rendszerszolgáltató működése felett. |
| --- | --- |

—

„Tőkerészesedés egy rendszerszolgáltatóban, vagy képviselet a rendszerszolgáltató igazgatótanácsban, felügyelőbizottságban vagy bármely más irányító testületében”: olyan befektetés, amely jogokkal, valamint képviselettel ruház fel a rendszerszolgáltató igazgatótanácsában, felügyelőbizottságában vagy bármely más irányító testületében, és melynek révén – egyedül vagy másokkal együttesen – döntő befolyás gyakorolható a rendszerszolgáltató működése felett.

| 5. | A fenti meghatározások a rendszerszolgáltató működése feletti döntő befolyás gyakorlásának különböző lehetőségeit veszik alapul, különös hangsúlyt fektetve a tőkerészesedésre. Az „ellenőrzés” fogalma ténylegesen azokat a helyzeteket írja le, amelyekben a tulajdonlás a rendszerszolgáltató feletti döntő befolyás gyakorlásának lehetőségét hordozza. Az ügyviteli szabályzat értelmezésében a tulajdonos fuvarozó fogalma a rendszerszolgáltatóban való tőkerészesedésre, a kapcsolt jogokra vagy az irányító testületben való képviseletre, valamint a részesedés révén a légi fuvarozóra vagy a vasúttársaságra ruházható, a rendszerszolgáltató működése feletti döntő befolyásra való kifejezett utalással bővül. |
| --- | --- |

5.

A fenti meghatározások a rendszerszolgáltató működése feletti döntő befolyás gyakorlásának különböző lehetőségeit veszik alapul, különös hangsúlyt fektetve a tőkerészesedésre. Az „ellenőrzés” fogalma ténylegesen azokat a helyzeteket írja le, amelyekben a tulajdonlás a rendszerszolgáltató feletti döntő befolyás gyakorlásának lehetőségét hordozza. Az ügyviteli szabályzat értelmezésében a tulajdonos fuvarozó fogalma a rendszerszolgáltatóban való tőkerészesedésre, a kapcsolt jogokra vagy az irányító testületben való képviseletre, valamint a részesedés révén a légi fuvarozóra vagy a vasúttársaságra ruházható, a rendszerszolgáltató működése feletti döntő befolyásra való kifejezett utalással bővül.

2.   A TULAJDONOS FUVAROZÓI MINŐSÉG MEGÁLLAPÍTÁSA

| 6. | A „tulajdonos fuvarozó” meghatározása az „ellenőrzés” és a „döntő befolyás” fogalma köré rendeződik. Az „ellenőrzésnek” a 80/2009/EK rendelet 2. cikkében megfogalmazott meghatározása megegyezik a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelet (1) 3. cikkének (2) bekezdésében szereplő „irányítás” meghatározásával. Ennek megfelelően az „ellenőrzés” és a „döntő befolyás” fogalmát ugyanúgy kell értelmezni, mint ahogyan az a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egységes jogalkalmazásról szóló bizottsági közleményben, különösen annak II.2. és II.3. pontjában (irányításként és meghatározó befolyásként) szerepel (HL C 95., 2008.4.16.) Az alábbiakban ismertetjük a főbb vonatkozó fogalmakat a 80/2009/EK rendelet alkalmazásában. |
| --- | --- |

6.

A „tulajdonos fuvarozó” meghatározása az „ellenőrzés” és a „döntő befolyás” fogalma köré rendeződik. Az „ellenőrzésnek” a 80/2009/EK rendelet 2. cikkében megfogalmazott meghatározása megegyezik a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK rendelet (1) 3. cikkének (2) bekezdésében szereplő „irányítás” meghatározásával. Ennek megfelelően az „ellenőrzés” és a „döntő befolyás” fogalmát ugyanúgy kell értelmezni, mint ahogyan az a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egységes jogalkalmazásról szóló bizottsági közleményben, különösen annak II.2. és II.3. pontjában (irányításként és meghatározó befolyásként) szerepel (HL C 95., 2008.4.16.) Az alábbiakban ismertetjük a főbb vonatkozó fogalmakat a 80/2009/EK rendelet alkalmazásában.

2.1.   Döntő befolyás szerzése

| 7. | Az irányítást a hivatkozott forrás a vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlásának lehetőségeként definiálja. Mindez független attól, hogy a meghatározó befolyást ténylegesen gyakorolják-e vagy tervezik-e gyakorolni. Meghatározó befolyásra többek között az alábbi módokon lehet szert tenni:






  1. | Tőkerészesedés: az irányítás vagy meghatározó befolyás megszerzésének legáltalánosabb módját az eszközök vagy a részvények megszerzése jelenti, ez utóbbi közös irányítás esetén részvényesi megállapodással is összekapcsolódhat. Tőkerészesedésre közvetlen befektetéssel, de közvetetten – rendszerszolgáltatóba közvetlenül befektető vállalkozás tulajdonhányadának felvásárlásával – is szert lehet tenni. Az igazgatótanácsban, felügyelőbizottságban vagy bármely más irányító testületben gyakorolt jogok vagy képviselet révén a befektető meghatározó befolyásra tehet szert, azaz részvényesként a rendszerszolgáltató működését befolyásoló döntéseket hozhat vagy vétózhat meg; |
| --- | --- | --- |

7.

Az irányítást a hivatkozott forrás a vállalkozás feletti meghatározó befolyás gyakorlásának lehetőségeként definiálja. Mindez független attól, hogy a meghatározó befolyást ténylegesen gyakorolják-e vagy tervezik-e gyakorolni. Meghatározó befolyásra többek között az alábbi módokon lehet szert tenni:

1.

Tőkerészesedés: az irányítás vagy meghatározó befolyás megszerzésének legáltalánosabb módját az eszközök vagy a részvények megszerzése jelenti, ez utóbbi közös irányítás esetén részvényesi megállapodással is összekapcsolódhat. Tőkerészesedésre közvetlen befektetéssel, de közvetetten – rendszerszolgáltatóba közvetlenül befektető vállalkozás tulajdonhányadának felvásárlásával – is szert lehet tenni. Az igazgatótanácsban, felügyelőbizottságban vagy bármely más irányító testületben gyakorolt jogok vagy képviselet révén a befektető meghatározó befolyásra tehet szert, azaz részvényesként a rendszerszolgáltató működését befolyásoló döntéseket hozhat vagy vétózhat meg;

| 2. | Szerződések: meghatározó befolyásra szerződéskötéssel is szert lehet tenni. A szerződés akkor ruház fel meghatározó befolyással, ha a részvények vagy eszközök megszerzésének esetéhez hasonlóan a rendszerszolgáltató vezetése és erőforrásai felett – tartósan – irányítási jogot biztosít. A vezetés és az erőforrások irányítási jogán kívül az ilyen szerződések esetében feltétel a hosszú táv is; |
| --- | --- |

2.

Szerződések: meghatározó befolyásra szerződéskötéssel is szert lehet tenni. A szerződés akkor ruház fel meghatározó befolyással, ha a részvények vagy eszközök megszerzésének esetéhez hasonlóan a rendszerszolgáltató vezetése és erőforrásai felett – tartósan – irányítási jogot biztosít. A vezetés és az erőforrások irányítási jogán kívül az ilyen szerződések esetében feltétel a hosszú táv is;

| 3. | Más eszközök: az irányítás megszerzésében döntő szerepet játszhatnak pusztán a gazdasági kapcsolatok is. Rendkívül fontos hosszú távú szállítási megállapodások vagy a szállítók, illetve ügyfelek által nyújtott hitelek – bizonyos feltételek mellett – meghatározó befolyást engednek a rendszerszolgáltató felett. |
| --- | --- |

3.

Más eszközök: az irányítás megszerzésében döntő szerepet játszhatnak pusztán a gazdasági kapcsolatok is. Rendkívül fontos hosszú távú szállítási megállapodások vagy a szállítók, illetve ügyfelek által nyújtott hitelek – bizonyos feltételek mellett – meghatározó befolyást engednek a rendszerszolgáltató felett.

2.2.   Egyedüli tulajdonos fuvarozó

| 8. | A légi fuvarozó vagy vasúttársaság önmagában is meghatározó befolyást gyakorolhat egy rendszerszolgáltató felett. Két általános helyzetet különböztethetünk meg, amikor egy vállalkozás egyedüli irányítással bír. Először is az egyedüli irányítással rendelkező vállalkozás rendelkezik azzal a joggal, hogy a vállalkozás stratégiai üzleti döntéseit meghatározza. Ezt a befolyást jellemzően a szavazati jogok többségének megszerzésével éri el. A meghatározó befolyás ilyen értelemben feljogosít a vállalkozás stratégiai üzleti magatartását meghatározó döntéseinek meghozatalára. Az egyedüli irányítás másik alaphelyzete, amikor egy vállalkozásban egyetlen részvénytulajdonos megvétózhat stratégiai döntéseket, de önmagában olyan hatáskörrel nem bír, hogy stratégiai döntéseket érvényre juttasson (az úgynevezett negatív egyedüli irányítás). Ezekben a helyzetben a meghatározó befolyás annak a lehetőségét jelenti, hogy a részvénytulajdonos a stratégiai döntések elfogadását megakadályozhatja. |
| --- | --- |

8.

A légi fuvarozó vagy vasúttársaság önmagában is meghatározó befolyást gyakorolhat egy rendszerszolgáltató felett. Két általános helyzetet különböztethetünk meg, amikor egy vállalkozás egyedüli irányítással bír. Először is az egyedüli irányítással rendelkező vállalkozás rendelkezik azzal a joggal, hogy a vállalkozás stratégiai üzleti döntéseit meghatározza. Ezt a befolyást jellemzően a szavazati jogok többségének megszerzésével éri el. A meghatározó befolyás ilyen értelemben feljogosít a vállalkozás stratégiai üzleti magatartását meghatározó döntéseinek meghozatalára. Az egyedüli irányítás másik alaphelyzete, amikor egy vállalkozásban egyetlen részvénytulajdonos megvétózhat stratégiai döntéseket, de önmagában olyan hatáskörrel nem bír, hogy stratégiai döntéseket érvényre juttasson (az úgynevezett negatív egyedüli irányítás). Ezekben a helyzetben a meghatározó befolyás annak a lehetőségét jelenti, hogy a részvénytulajdonos a stratégiai döntések elfogadását megakadályozhatja.

| 9. | Az egyedüli irányítás hatáskörére de jure és/vagy de facto alapon lehet szert tenni. |
| --- | --- |

9.

Az egyedüli irányítás hatáskörére de jure és/vagy de facto alapon lehet szert tenni.

| 10. | Az egyedüli irányítás megszerzése általában de jure alapon történik, egy társaságban a szavazati jogok többségének tulajdonával. Jogi alapú egyedüli irányítás akár kisebbségi résztulajdon esetében is előfordulhat, ha a kérdéses résztulajdonhoz sajátos jogokat kapcsoltak (pl. feljogosítás a felügyelő bizottsági vagy az igazgatótanácsi tagok több mint felének kinevezésére). |
| --- | --- |

10.

Az egyedüli irányítás megszerzése általában de jure alapon történik, egy társaságban a szavazati jogok többségének tulajdonával. Jogi alapú egyedüli irányítás akár kisebbségi résztulajdon esetében is előfordulhat, ha a kérdéses résztulajdonhoz sajátos jogokat kapcsoltak (pl. feljogosítás a felügyelő bizottsági vagy az igazgatótanácsi tagok több mint felének kinevezésére).

| 11. | Amikor a részvénytulajdon, a korábbi részvényesi közgyűlések szavazati arányai és a többi részvényes álláspontja alapján valószínűsíthető, hogy egy kisebbségi részvényes stabil szavazati többséggel fog rendelkezni a részvényesek közgyűlésén, akkor a kisebbségi részvényest úgy kell tekinteni, hogy de facto alapon egyedüli irányítási joggal bír. Ez többek között olyan tényezők függvénye, mint a fennmaradó részvények megoszlása, a részvényesek közötti szerkezeti vagy gazdasági kapcsolatok, vagy a társaság egyéb részvénytulajdonosainak stratégiai érdekei. Ezeket eseti alapon kell mérlegelni, figyelembe véve a rendszerszolgáltató irányítási és tulajdonosi szerkezetében bekövetkező esetleges változások nyomán a részvényesek jelenlétében várható jövőbeni eltéréseket. |
| --- | --- |

11.

Amikor a részvénytulajdon, a korábbi részvényesi közgyűlések szavazati arányai és a többi részvényes álláspontja alapján valószínűsíthető, hogy egy kisebbségi részvényes stabil szavazati többséggel fog rendelkezni a részvényesek közgyűlésén, akkor a kisebbségi részvényest úgy kell tekinteni, hogy de facto alapon egyedüli irányítási joggal bír. Ez többek között olyan tényezők függvénye, mint a fennmaradó részvények megoszlása, a részvényesek közötti szerkezeti vagy gazdasági kapcsolatok, vagy a társaság egyéb részvénytulajdonosainak stratégiai érdekei. Ezeket eseti alapon kell mérlegelni, figyelembe véve a rendszerszolgáltató irányítási és tulajdonosi szerkezetében bekövetkező esetleges változások nyomán a részvényesek jelenlétében várható jövőbeni eltéréseket.

2.3.   Több tulajdonos fuvarozó

| 12. | A rendszerszolgáltató működése felett egyszerre több légi fuvarozó vagy vasúttársaság is rendelkezhet meghatározó befolyással. |
| --- | --- |

12.

A rendszerszolgáltató működése felett egyszerre több légi fuvarozó vagy vasúttársaság is rendelkezhet meghatározó befolyással.

| 13. | A közös irányítás legtisztább formában ott érvényesül, ahol csak két anyavállalat gyakorolja ezt, egyenlő arányban osztozva a rendszerszolgáltató szavazati jogain. Közös irányításról beszélhetünk ugyanakkor abban az esetben is, ha a szavazatokat és a döntési testületekben való képviseletet illetően nincs egyenlőség a két anyavállalat között, illetve kettőnél több anyavállalat vesz részt a közös vállalat irányításában. Ugyanez érvényesül azoknál a kisebbségi részvényeseknél is, amelyek kiegészítő jogosítványokkal rendelkeznek, és ezáltal megakadályozhatják a közös vállalat stratégiai üzleti magatartása szempontjából lényeges döntések meghozatalát. A vétójogokról rendelkezhet a közös vállalat alapszabálya vagy az anyavállalatok közötti megállapodás (pl. részvényesi megállapodás). |
| --- | --- |

13.

A közös irányítás legtisztább formában ott érvényesül, ahol csak két anyavállalat gyakorolja ezt, egyenlő arányban osztozva a rendszerszolgáltató szavazati jogain. Közös irányításról beszélhetünk ugyanakkor abban az esetben is, ha a szavazatokat és a döntési testületekben való képviseletet illetően nincs egyenlőség a két anyavállalat között, illetve kettőnél több anyavállalat vesz részt a közös vállalat irányításában. Ugyanez érvényesül azoknál a kisebbségi részvényeseknél is, amelyek kiegészítő jogosítványokkal rendelkeznek, és ezáltal megakadályozhatják a közös vállalat stratégiai üzleti magatartása szempontjából lényeges döntések meghozatalát. A vétójogokról rendelkezhet a közös vállalat alapszabálya vagy az anyavállalatok közötti megállapodás (pl. részvényesi megállapodás).

| 14. | A vétójogoknak emellett a vállalat üzletpolitikájával kapcsolatos stratégiai döntésekhez kell kapcsolódniuk. A kisebbségi részvényeseket nagyobb hatáskörrel kell felruházniuk, mint amelyben pénzügyi érdekeik védelméhez azok általában részesülnek a közös vállalaton belül. A kisebbségi részvényesek jogainak ez a szokványosnak tekinthető védelme a közös vállalat lényegéhez kapcsolódó határozatokhoz kötődik; ilyen például az alapszabály módosítása, a tőkeemelés vagy -csökkentés, illetve a felszámolás. |
| --- | --- |

14.

A vétójogoknak emellett a vállalat üzletpolitikájával kapcsolatos stratégiai döntésekhez kell kapcsolódniuk. A kisebbségi részvényeseket nagyobb hatáskörrel kell felruházniuk, mint amelyben pénzügyi érdekeik védelméhez azok általában részesülnek a közös vállalaton belül. A kisebbségi részvényesek jogainak ez a szokványosnak tekinthető védelme a közös vállalat lényegéhez kapcsolódó határozatokhoz kötődik; ilyen például az alapszabály módosítása, a tőkeemelés vagy -csökkentés, illetve a felszámolás.

| 15. | Ezzel szemben az irányítási befolyást biztosító vétójog jellemzően olyan döntésekkel vagy kérdésekkel kapcsolatban érvényesíthető, amelyek például a költségvetést, az üzleti tervet (annak az általános üzleti célokon túlmutató elemeit), a nagyberuházásokat (amennyiben azok volumene nem csak a szokásos érdekvédelemhez elegendő vétójogra korlátozza a kisebbségi részvényes befolyását), illetve a felső vezetés tagjainak kinevezését érintik. |
| --- | --- |

15.

Ezzel szemben az irányítási befolyást biztosító vétójog jellemzően olyan döntésekkel vagy kérdésekkel kapcsolatban érvényesíthető, amelyek például a költségvetést, az üzleti tervet (annak az általános üzleti célokon túlmutató elemeit), a nagyberuházásokat (amennyiben azok volumene nem csak a szokásos érdekvédelemhez elegendő vétójogra korlátozza a kisebbségi részvényes befolyását), illetve a felső vezetés tagjainak kinevezését érintik.

| 16. | Egy rendszerszolgáltatóban kisebbségi részesedéssel rendelkező két vagy több vállalkozás konkrét vétójogok hiányában is szert tehet a közös irányítás jogára. Ez a helyzet állhat elő például, ha a kisebbségi részvényesek együttesen a szavazati jogok többségével bírnak, és ezeket a szavazati jogokat egyhangúlag gyakorolják. Lehet ez jogi szempontból kötelező érvényű megállapodás eredménye, de kivételes esetekben de facto alapon is kialakulhat, ha az érintett kisebbségi részvényesek között erős az érdekközösség. |
| --- | --- |

16.

Egy rendszerszolgáltatóban kisebbségi részesedéssel rendelkező két vagy több vállalkozás konkrét vétójogok hiányában is szert tehet a közös irányítás jogára. Ez a helyzet állhat elő például, ha a kisebbségi részvényesek együttesen a szavazati jogok többségével bírnak, és ezeket a szavazati jogokat egyhangúlag gyakorolják. Lehet ez jogi szempontból kötelező érvényű megállapodás eredménye, de kivételes esetekben de facto alapon is kialakulhat, ha az érintett kisebbségi részvényesek között erős az érdekközösség.

| 17. | A kisebbségi tulajdonjoggal kapcsolatban ki kell emelni, hogy az ügyviteli szabályzat határozott különbséget kíván tenni a rendszerszolgáltatóban való tisztán pénzügyi tőkerészesedés, és a légi fuvarozónak a rendszerszolgáltató működésében való tevékenyebb részvétele között. A légi fuvarozónak vagy vasúttársaságnak a rendszerszolgáltató döntéshozatalában való hangsúlyos részvétele a rendszerszolgáltató üzleti döntéseinek olyan irányú befolyásolására adhat ösztönzést, amely torzíthatja a versenyt a légi vagy vasúti közlekedés ágazatában. A termékek értékesítését illetően emellett a tulajdonos fuvarozót erősen arra késztetheti, hogy saját érdekei mentén különbséget tegyen a számítógépes helyfoglalási rendszerek között. |
| --- | --- |

17.

A kisebbségi tulajdonjoggal kapcsolatban ki kell emelni, hogy az ügyviteli szabályzat határozott különbséget kíván tenni a rendszerszolgáltatóban való tisztán pénzügyi tőkerészesedés, és a légi fuvarozónak a rendszerszolgáltató működésében való tevékenyebb részvétele között. A légi fuvarozónak vagy vasúttársaságnak a rendszerszolgáltató döntéshozatalában való hangsúlyos részvétele a rendszerszolgáltató üzleti döntéseinek olyan irányú befolyásolására adhat ösztönzést, amely torzíthatja a versenyt a légi vagy vasúti közlekedés ágazatában. A termékek értékesítését illetően emellett a tulajdonos fuvarozót erősen arra késztetheti, hogy saját érdekei mentén különbséget tegyen a számítógépes helyfoglalási rendszerek között.

| 18. | Ha egy légi fuvarozó vagy vasúttársaság a rendszerszolgáltatóban kisebbségi részvénytulajdonosként vesz részt, ez a körülmény különös jelentőséggel bír. Amennyiben az ilyen részvétel a kisebbségi részvényesek pénzügyi érdekeinek védelmén túlmutató jogokkal ruházza fel a kérdéses légi fuvarozót vagy vasúttársaságot, illetve ha a légi fuvarozó vagy vasúttársaság önállóan vagy más részvénytulajdonosokkal közösen befolyásolni tudja a rendszerszolgáltató üzleti döntéseit más résztvevő fuvarozókra vonatkozóan, akkor tulajdonos fuvarozónak tekintendő. |
| --- | --- |

18.

Ha egy légi fuvarozó vagy vasúttársaság a rendszerszolgáltatóban kisebbségi részvénytulajdonosként vesz részt, ez a körülmény különös jelentőséggel bír. Amennyiben az ilyen részvétel a kisebbségi részvényesek pénzügyi érdekeinek védelmén túlmutató jogokkal ruházza fel a kérdéses légi fuvarozót vagy vasúttársaságot, illetve ha a légi fuvarozó vagy vasúttársaság önállóan vagy más részvénytulajdonosokkal közösen befolyásolni tudja a rendszerszolgáltató üzleti döntéseit más résztvevő fuvarozókra vonatkozóan, akkor tulajdonos fuvarozónak tekintendő.

3.   ELJÁRÁSRENDI KÉRDÉSEK

| 19. | A Bizottság panasz vagy saját kezdeményezése alapján eljárva kivizsgálhatja az ügyviteli szabályzattal kapcsolatos feltételezett jogsértéseket. A vizsgálatokat a Bizottság a szabályszerű közigazgatási gyakorlat elvének szellemében végzi. A rendszerszolgáltató tulajdonos fuvarozói kötelezettségeit érintő feltételezett jogsértésekkel kapcsolatban a bizottsági vizsgálat elsőként azt méri fel, hogy az érintett légi fuvarozó vagy vasúttársaság a rendszerszolgáltató tulajdonos fuvarozójának tekinthető-e. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság panasz vagy saját kezdeményezése alapján eljárva kivizsgálhatja az ügyviteli szabályzattal kapcsolatos feltételezett jogsértéseket. A vizsgálatokat a Bizottság a szabályszerű közigazgatási gyakorlat elvének szellemében végzi. A rendszerszolgáltató tulajdonos fuvarozói kötelezettségeit érintő feltételezett jogsértésekkel kapcsolatban a bizottsági vizsgálat elsőként azt méri fel, hogy az érintett légi fuvarozó vagy vasúttársaság a rendszerszolgáltató tulajdonos fuvarozójának tekinthető-e.

| 20. | Az ügyviteli szabályzat 14. cikke felruházza a Bizottságot a vizsgálat lebonyolításához szükséges összes jogkörrel, mely révén adatszolgáltatásra kötelezhet. A Bizottság tehát felkérheti a vállalkozásokat vagy a vállalkozások társulásait, hogy bocsássanak rendelkezésre minden szükséges információt, köztük a 10. cikk hatálya alá tartozó területeken, így a tulajdonos fuvarozói kötelezettségeket érintően elvégzett egyedi vizsgálatokkal kapcsolatban is. |
| --- | --- |

20.

Az ügyviteli szabályzat 14. cikke felruházza a Bizottságot a vizsgálat lebonyolításához szükséges összes jogkörrel, mely révén adatszolgáltatásra kötelezhet. A Bizottság tehát felkérheti a vállalkozásokat vagy a vállalkozások társulásait, hogy bocsássanak rendelkezésre minden szükséges információt, köztük a 10. cikk hatálya alá tartozó területeken, így a tulajdonos fuvarozói kötelezettségeket érintően elvégzett egyedi vizsgálatokkal kapcsolatban is.

| 21. | A 12. cikk értelmében ezenkívül az egyes rendszerszolgáltatóknak négyévente független könyvvizsgálói jelentést kell benyújtaniuk, amelyben részletezik tulajdonosi struktúrájukat és irányítási modelljüket. Ilyen jelentést a Bizottság is kérhet bármikor. Ennek megfelelően a Bizottságot a 12. és a 14. cikk felhatalmazza a légi fuvarozó vagy vasúttársaság tulajdonos fuvarozói minőségének meghatározásához szükséges összes lényegi információ összegyűjtésére. |
| --- | --- |

21.

A 12. cikk értelmében ezenkívül az egyes rendszerszolgáltatóknak négyévente független könyvvizsgálói jelentést kell benyújtaniuk, amelyben részletezik tulajdonosi struktúrájukat és irányítási modelljüket. Ilyen jelentést a Bizottság is kérhet bármikor. Ennek megfelelően a Bizottságot a 12. és a 14. cikk felhatalmazza a légi fuvarozó vagy vasúttársaság tulajdonos fuvarozói minőségének meghatározásához szükséges összes lényegi információ összegyűjtésére.

| 22. | A meghatározás általában a rendszerszolgáltató tulajdonosi és irányítási szerkezetét ismertető dokumentumok (pl. alapszabályok vagy részvényesi megállapodások) elemzésére épül, de egyéb relevánsnak ítélt dokumentumoknak, például igazgatósági ülések jegyzőkönyveinek az értékelésével is járhat. |
| --- | --- |

22.

A meghatározás általában a rendszerszolgáltató tulajdonosi és irányítási szerkezetét ismertető dokumentumok (pl. alapszabályok vagy részvényesi megállapodások) elemzésére épül, de egyéb relevánsnak ítélt dokumentumoknak, például igazgatósági ülések jegyzőkönyveinek az értékelésével is járhat.

| 23. | Amennyiben megállapítást nyer, hogy a légi fuvarozó vagy vasúttársaság tulajdonos fuvarozó, a Bizottság kivizsgálja a tulajdonos fuvarozónak az ügyviteli szabályzatot érintő feltételezett jogsértését. Az ügyviteli szabályzat 16. cikke meghatározza ennek menetét és garantálja az üzleti titkok védelmét, s így felruházza a Bizottságot az adatgyűjtés jogával. |
| --- | --- |

23.

Amennyiben megállapítást nyer, hogy a légi fuvarozó vagy vasúttársaság tulajdonos fuvarozó, a Bizottság kivizsgálja a tulajdonos fuvarozónak az ügyviteli szabályzatot érintő feltételezett jogsértését. Az ügyviteli szabályzat 16. cikke meghatározza ennek menetét és garantálja az üzleti titkok védelmét, s így felruházza a Bizottságot az adatgyűjtés jogával.

| 24. | Ha bebizonyosodik a jogsértés ténye, a Bizottság meghozhatja a szükséges intézkedéseket ennek megszüntetésére. Az ügyviteli szabályzatot érintő jogsértésért felelős vállalkozásra emellett bírságot is kiszabhat. |
| --- | --- |

24.

Ha bebizonyosodik a jogsértés ténye, a Bizottság meghozhatja a szükséges intézkedéseket ennek megszüntetésére. Az ügyviteli szabályzatot érintő jogsértésért felelős vállalkozásra emellett bírságot is kiszabhat.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Bizottság

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/7

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2009. március 5.

(2009/C 53/03)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2555 |
| JPY | Japán yen | 124,71 |
| DKK | Dán korona | 7,4506 |
| GBP | Angol font | 0,89030 |
| SEK | Svéd korona | 11,4825 |
| CHF | Svájci frank | 1,4765 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,9060 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,744 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 311,63 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7071 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7225 |
| RON | Román lej | 4,2793 |
| TRY | Török líra | 2,2080 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,9573 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,6139 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,7405 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,5065 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,9531 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 963,60 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,2079 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,5885 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4211 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 222,94 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6799 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,920 |
| RUB | Orosz rubel | 45,0615 |
| THB | Thaiföldi baht | 45,468 |
| BRL | Brazil real | 2,9954 |
| MXN | Mexikói peso | 19,1903 |
| INR | Indiai rúpia | 64,9970 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2555

JPY

Japán yen

124,71

DKK

Dán korona

7,4506

GBP

Angol font

0,89030

SEK

Svéd korona

11,4825

CHF

Svájci frank

1,4765

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,9060

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,744

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

311,63

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7071

PLN

Lengyel zloty

4,7225

RON

Román lej

4,2793

TRY

Török líra

2,2080

AUD

Ausztrál dollár

1,9573

CAD

Kanadai dollár

1,6139

HKD

Hongkongi dollár

9,7405

NZD

Új-zélandi dollár

2,5065

SGD

Szingapúri dollár

1,9531

KRW

Dél-Koreai won

1 963,60

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,2079

CNY

Kínai renminbi

8,5885

HRK

Horvát kuna

7,4211

IDR

Indonéz rúpia

15 222,94

MYR

Maláj ringgit

4,6799

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,920

RUB

Orosz rubel

45,0615

THB

Thaiföldi baht

45,468

BRL

Brazil real

2,9954

MXN

Mexikói peso

19,1903

INR

Indiai rúpia

64,9970

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/8

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

(2009/C 53/04)

Támogatás száma: XA 221/08

Tagállam: Hollandia

Régió: Provincie Limburg

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek)

Jogalap: Artikel 4:21 lid 3 onder c Algemene wet bestuursrecht

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 33 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja: A mentesítés iránti kérelem nyilvántartási számának az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján történő közzétételétől

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A támogatásra az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkének alkalmazásával kerül sor

Az érintett ágazat(ok): Elsődleges mezőgazdaság (paprikatermesztés)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| Nederland |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

Nederland

Internetcím: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#aU4J64XT47201JA40Q11W

Egyéb információk: E támogatást annak érdekében folyósítják, hogy lehetővé tegyék a Wijnen Paprika's BV üvegházainak geotermikus energiával való fűtési lehetőségeinek felmérését. A támogatás a műszaki tanácsadás költségeit fedezi.

A támogatás esetében nem a kedvezményezett termelőnek való közvetlen kifizetésről van szó; ehelyett az intézkedés szaktanácsadásra irányuló, támogatott szolgáltatások formáját ölti. A támogatás nem folyamatosan vagy időről időre igénybe vett szolgáltatásokra vonatkozik, sem a vállalkozás szokásos működési kiadásaira. A támogatást a Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg alapján nyújtják, így minden olyan vállalkozás számára rendelkezésre áll, amely megfelel a fenti rendelet követelményeinek

Támogatás száma: XA 374/08

Tagállam: Franciaország

Régió: Bourgogne

A támogatási program megnevezése: Aides au traitement des animaux malades de la FCO dans élevages bovins, ovins et caprins

Jogalap:

| — | Code général des collectivités territoriales, articles L 1511-2-3-5, |
| --- | --- |

—

Code général des collectivités territoriales, articles L 1511-2-3-5,

| — | arrêtés du ministre de l'agriculture et de la pêche des 19, 24 septembre et 9 octobre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine, |
| --- | --- |

—

arrêtés du ministre de l'agriculture et de la pêche des 19, 24 septembre et 9 octobre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine,

| — | az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EK tanácsi határozat, |
| --- | --- |

—

az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EK tanácsi határozat,

| — | délibération du Conseil régional de Bourgogne |
| --- | --- |

—

délibération du Conseil régional de Bourgogne

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 90 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A Burgundia Régió által a kéknyelv betegséggel fertőzött és kezelt állatok után nyújtott támogatás 45 EUR szarvasmarhánként, valamint 7,5 EUR juhonként/kecskénként.

Az állami támogatás maximális intenzitása 100 %. A biztosítási jogviszonyok keretében beszedett összegek figyelembe lesznek véve a támogatás intenzitásának ellenőrzésekor.

Ez a támogatás a megyei egészségügyi védekezési csoportoknak lesz folyósítva egy általuk benyújtandó olyan jegyzék alapján, amely felsorolja a következő valamennyi feltételeknek megfelelő mezőgazdasági termelőket:

háztartásként 2007-ben vagy 2008-ban lettek bejelentve,

tagjai a CSSA-nak (országos állategészségügyi biztosítási pénztár), amelyhez bármelyik állattenyésztő csatlakozhat

A végrehajtás időpontja: A mentesítési kérelem nyilvántartási számának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől és a Conseil Régional de Bourgogne határozatának elfogadásától

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2008–2009

A támogatás célja: E támogatásnak lehetővé kell tennie, hogy részben megtérítsék a megyei egészségügyi védekezési csoportok által létrehozott és valamennyi CSSA-tag állattenyésztő által igénybe vehető szolgáltatással járó költségeket.

Lehetővé fogja tehát tenni a szarvasmarha-, a juh- és a kecsketenyésztőknek a kéknyelv betegséggel fertőzött állatokkal kapcsolatos kiadásai részleges fedezését az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének megfelelően

Az érintett ágazat(ok): Szarvasmarha-, juh- és kecsketenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l'agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| F-21035 Dijon cedex |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l'agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

F-21035 Dijon cedex

Internetcím: http://www.cr-bourgogne.fr/doc/gda/2008-10/Rapport_modif_FCO_ind_ovins_SP_20_10_08.doc

Támogatás száma: XA 375/08

Tagállam: Franciaország

Régió: Bourgogne

A támogatási program megnevezése: Aides aux pertes entraînées de la FCO dans élevages ovins et caprins

Jogalap:

| — | Code général des collectivités territoriales, articles L 1511-2-3-5, |
| --- | --- |

—

Code général des collectivités territoriales, articles L 1511-2-3-5,

| — | arrêtés du ministre de l'agriculture et de la pêche des 19, 24 septembre et 9 octobre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine, |
| --- | --- |

—

arrêtés du ministre de l'agriculture et de la pêche des 19, 24 septembre et 9 octobre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine,

| — | az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EK tanácsi határozat, |
| --- | --- |

—

az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EK tanácsi határozat,

| — | délibération du Conseil régional de Bourgogne |
| --- | --- |

—

délibération du Conseil régional de Bourgogne

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: 450 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: A Burgundia Régió által nyújtott támogatás 50 EUR a következő kategóriákba tartozó állatonként:

hat hónapnál idősebb korban elhullott hím vagy nőstény tenyészkiskérődzők,

hat hónapnál idősebb tenyészhímek és tenyészkosok, amelyek elvesztették nemzőképességüket.

Az állami támogatás maximális intenzitása 100 %. A biztosítási jogviszonyok keretében beszedett összegek figyelembe lesznek véve a támogatás intenzitásának ellenőrzésekor.

Ez a támogatás a következő valamennyi feltételeknek megfelelő mezőgazdasági termelőknek lesz folyósítva:

háztartásként 2007-ben vagy 2008-ban lettek bejelentve,

„Prime Brebis Chèvre”-ben részesülnek,

egészségügyi kártérítést kaptak a francia államtól az elhullott állatok vagy a pozitív virológiai eredményt produkáló tenyészhímek után,

vállalják állományuk lecserélését.

A biztosítási jogviszonyok keretében beszedett összegek figyelembe lesznek véve a támogatás intenzitásának ellenőrzésekor

A végrehajtás időpontja: A mentesítési kérelem nyilvántartási számának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől és a Conseil Régional de Bourgogne határozatának elfogadásától

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2008–2009

A támogatás célja: A támogatás célja a juh- és/vagy kecsketartó gazdaságok támogatása a jövőbeni tenyészállatok elveszítésének ellentételezésével, megkönnyítve számukra új egyedek vásárlását vagy az állomány megújítását a betegség megjelenése előtti tenyészpopuláció helyreállítása érdekében, összhangban az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkével

Az érintett ágazat(ok): Juh- és kecsketenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l'agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| F-21035 Dijon cedex |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l'agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

F-21035 Dijon cedex

Internetcím: http://www.cr-bourgogne.fr/doc/gda/2008-10/Rapport_modif_FCO_ind_ovins_SP_20_10_08.doc

Támogatás száma: XA 377/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunidad Valenciana

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Ayudas por arranque y destrucción de palmaceas afectadas por el Rhynchophorus ferrugineus (Oliver 1790)

Jogalap:

| — | Proyecto de Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifica la Orden de 24 de febrero de 2004, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la cual se declara la existencia oficial de la Plaga Rhynchophorus ferrugineus (Oliver 1790) en la comunidad Valenciana, se califica de utilidad pública la lucha contra el género Rhynchophorus spp y se establecen las medidas obligatorias para su erradicación y control, |
| --- | --- |

—

Proyecto de Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifica la Orden de 24 de febrero de 2004, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la cual se declara la existencia oficial de la Plaga Rhynchophorus ferrugineus (Oliver 1790) en la comunidad Valenciana, se califica de utilidad pública la lucha contra el género Rhynchophorus spp y se establecen las medidas obligatorias para su erradicación y control,

| — | ley no 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal |
| --- | --- |

—

ley no 43/2002, de 20 de noviembre, de Sanidad Vegetal

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A miniszteri rendelet alapján előirányzott támogatást a Generalidad (az autonóm körzet önkormányzata) költségvetésében szereplő 12.02.01.542.20 költségvetési tétel T6130 és T2349 sorának terhére kell finanszírozni, az előirányzott éves összeg 300 000 EUR.

A program teljes időtartamára tervezett kiadás 1 800 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: Az ellentételezés összege a növény fajtájától és a törzs magasságától függ a következők szerint:

BUTIA CAPITATA, BUTIA YATAI

Egyedenként a hiánytalan törzs métere után 50 EUR.

TRITHRINAX CAMPESTRIS

Egyedenként a hiánytalan törzs métere után 50 EUR.

A Trithrinax campestris fajta esetében több sarj fakad egy tőről.

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól, amikor az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzéteszik a mentességi kérelem jegyzékszámát

A támogatási program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A Rhynchophorus ferrugenius (Olivier, 1790) rovar által okozott károk ellentételezése a mezőgazdák és magánemberek részére.

A támogatást az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 358., 2006.12.16.) 10. cikkében foglalt mentesség alapján nyújtják

Gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása (NACE):

| 0129 | Egyéb évelő növények termesztése |
| --- | --- |

0129

Egyéb évelő növények termesztése

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consellería de Agricultura Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya no 2

E-46010 Valencia

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/ORDEN%20MODIFICACION%202008%20%20RHYNCHOPHORUS%20V.pdf

Egyéb információk: —

Valencia, 2008. október 22.

El Director General de Investigación y Tecnología Agroalimentaria

Manuel LAINEZ ANDRÉS

Támogatás száma: XA 385/08

Tagállam: Egyesült Királyság

Régió: England-Cornwall

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: The Heath Project

Jogalap: The Natural Environment and Rural Communities Act 2006

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A program teljes éves költsége 2008/2009-ben előreláthatólag 110 000 GBP

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás intenzitása az 1857/2006/EK rendelet 5. cikkével összhangban 100 %-ig terjedhet

A végrehajtás időpontja: A program 2008. november 17-én vagy az összefoglalónak az Európai Bizottsághoz való beérkezésétől számított 10. munkanapon kezdődik, amennyiben ez az időpont a későbbi

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatási program 2008. november 17-én kezdődik. Az utolsó kifizetés és a program zárásának időpontja 2008. december 31.

A támogatás célja: A program célja a hagyományos, nem termelési célú tájképi jellemzőknek – például a sövényeknek és a hangafélék vízellátásának – a helyreállítása és javítása. Ezek a jellemzők hozzájárulnak egy – a hangás területek fenntartható tájgazdálkodására irányuló – modell fejlesztéséhez, amely erősíti Cornwall kivételes tájminőségét és biológiai sokféleségét. Az 1857/2006/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően a program több olyan beruházást finanszíroz, amelynek célja a nem termelési célú mezőgazdasági jellegzetességek megőrzése

Az érintett ágazat(ok): A program a mezőgazdasági termelésben tevékenykedő kis- és középvállalkozásokra vonatkozik

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| The Heath Project |
| --- |
| Natural England |
| Pydar House, Pydar Street |
| Truro |
| Cornwall TR1 1XU |
| United Kingdom |

The Heath Project

Natural England

Pydar House, Pydar Street

Truro

Cornwall TR1 1XU

United Kingdom

Internetcím: http://www.theheathproject.org.uk/news.html

Egyéb információk: —

---

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/12

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

(2009/C 53/05)

Támogatás száma: XA 380/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunitat Valenciana

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Asociación Vinos de la Tierra de Castellón

Jogalap: Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2008, programa 714.60, Línea T2761000-„Impulso de la marca CV”

A támogatási program keretében tervezett éves kidások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 50 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól, amikor az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzéteszik a mentességi kérelem jegyzékszámát

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2008. november

A támogatás célja: Szakmai kiállításokon és vásárokon való részvétel: Felhívni a figyelmet a „CV” minőségi jelzéssel ellátott termékek jellemzőire; az ilyen termékek sajátosságainak védelme, valamint az érintett gazdasági szereplők szakértelmének javítása. Adható támogatás a „CV” jelzést viselő termékek fogyasztói ismertségének növelését célzó kampányokra, valamint a Fiestas de la Magdalena-hoz kapcsolódó tájékoztatás és promóció céljára. Idén először kommunikációs szakértők is bevonhatók a Castellón régió borainak piaci pozicionálásába. Alkalmazkodás a 2007. november 9-i 222. rendelethez, minőségügyi kézikönyv szerkesztése. Az 1857/2006/EK rendelet 14. és 15. cikkében említett tevékenységek támogatása

Érintett ágazat(ok): Valencia autonóm körzet agrár-élelmiszerágazati kis- és középvállalkozásai

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, no 2

E-46010 Valencia

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Asociaci%F3n%20vinos%20de%20la%20tierra%20de%20Castell%F3n.pdf

Egyéb információk: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Támogatás száma: XA 381/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunitat Valenciana

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Asociación Prof. de Flores, Plantas y Tecnología Hortícola de la C.V.

Jogalap: Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2008, programa 714.60, Línea T2761.000-„Impulso de la Marca CV”

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 60 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól, amikor az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzéteszik a mentességi kérelem jegyzékszámát

A támogatási program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2008. november

A támogatás célja: Szakmai vásárokon való részvétel: IBERFLORA (Valencia), IPM (ESSEN – Németország), SALÓN VEGETAL (ANGERS – Franciaország), FOUR OAKS TRADE SHOW (MANCHESTER – Egyesült Királyság) és GARDEN+LANDSCAPING (DUBAI – Arab Emírségek); Tanácsadás: A védett fajok számának növekedése. Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkében említett tevékenységek támogatása

Érintett ágazat(ok): Valencia autonóm körzet agrár-élelmiszerágazati kis- és középvállalkozásai

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, no 2

E-46010 Valencia

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Asociacion%20profesional%20de%20Flores%20y%20Plantas.pdf

Egyéb információk: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Támogatás száma: XA 382/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Comunitat Valenciana

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Asociación Pimiento Sol del Pilar

Jogalap: Ayuda individual nominativa: Presupuestos de la Generalitat 2008, programa 714.60, Línea T2761000-„Impulso de la marca CV”

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 40 000 EUR

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól, amikor az Európai Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzéteszik a mentességi kérelem jegyzékszámát

A támogatási program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2008. november

A támogatás célja: Kiállítások szervezése és azokon való részvétel. Tájékoztatás a termékről és fogyasztásának előnyeiről, felhasználási javaslatok, valamint az egyes termékeket ismertető kiadványok, katalógusok vagy honlapok. A „CV” minőségjelzéssel ellátott termékek népszerűsítését szolgáló fellépések, melyek célja a termék sajátosságainak védelme, a fogyasztói ismertség növelése, oktató videofilm készítése, valamint egy receptkönyv összeállítása. Az 1857/2006/EK rendelet 15. cikkében említett tevékenységek támogatása

Érintett ágazat(ok): Valencia autonóm körzet agrár-élelmiszerágazati kis- és középvállalkozásai

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, no 2 |
| E-46010 Valencia |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, no 2

E-46010 Valencia

Internetcím: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Asociacion%20pimiento%20sol%20del%20pilar.pdf

Egyéb információk: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Támogatás száma: XA 388/08

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: Land Brandenburg

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Förderung von Leistungsprüfungen und weiteren Maßnahmen in der Tierzucht

Jogalap: Az 1857/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésének a), b), c) pontja

Richtlinie des Ministeriums für Ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg über die Gewährung von Prämien für die Förderung von Leistungsprüfungen und weiteren Maßnahmen in der Tierzucht vom 14. Februar 2007

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások: Évente 0,63 millió EUR

A támogatás maximális intenzitása:

| — | 70 %, a törzskönyvek készítésével és vezetésével kapcsolatos adminisztratív költségek fedezése esetén, |
| --- | --- |

—

70 %, a törzskönyvek készítésével és vezetésével kapcsolatos adminisztratív költségek fedezése esetén,

| — | 70 %, az állatállomány genetikai minőségének vagy teljesítményének meghatározására irányuló vizsgálatok esetén, |
| --- | --- |

—

70 %, az állatállomány genetikai minőségének vagy teljesítményének meghatározására irányuló vizsgálatok esetén,

| — | 25 %, az állattartó üzemekben végrehajtott, innovatív állattenyésztési technikák és gyakorlatok bevezetésére irányuló beruházások költségeinek fedezése esetén |
| --- | --- |

—

25 %, az állattartó üzemekben végrehajtott, innovatív állattenyésztési technikák és gyakorlatok bevezetésére irányuló beruházások költségeinek fedezése esetén

A végrehajtás időpontja: 2009. január 1. – 2011. december 31.

A program időtartama: 2009. január 1. – 2011. december 31.

A támogatás célja: A tartomány támogatást nyújt az ágazat számára teljesítményvizsgálatok és más intézkedések végrehajtásához az állattenyésztés terén.

Az alábbi költségek támogathatók:

az állatállomány genetikai minőségének vagy teljesítményének meghatározására irányuló vizsgálatok költségei,

innovatív állattenyésztési technikák és gyakorlatok bevezetésére irányuló beruházások költségei, a mesterséges megtermékenyítés bevezetésével vagy végrehajtásával összefüggő kiadások kivételével,

törzskönyvek készítésével és vezetésével kapcsolatos költségek.

A támogatás kedvezményezettjei elismert tenyésztői szervezetek (az állattenyésztési törvény szerint), teljesítményvizsgálatokat végző intézmények és egyesületek, amelyek Brandenburg tartományban telephellyel rendelkeznek és a tartomány megbízásából teljesítményvizsgálatokat végeznek az állattenyésztési törvénynek megfelelően. A támogatás kedvezményezettje a tartományi jog szerint illetékes hatóság felügyelete alá tartozik.

A támogatás nem jár az állattartó üzemeknek tett közvetlen pénzkifizetéssel.

A teljesítményvizsgálatok végrehajtása folyamatos feladat. A támogatás kifizetése naptári évenként és az adott állattenyésztési intézkedéseknek megfelelően történik.

A támogatás kifizetésére átalányösszegben kerül sor. A támogatás az egyes esetekben az intézkedés közérdekűségéhez és a rendelkezésre álló költségvetési eszközökhöz igazodik.

A támogatás nem haladja meg az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2006. december 27-i közösségi iránymutatások IV.L. fejezetében (Támogatások az állattenyésztési ágazatban) megállapított mértéket

Az érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság (állattenyésztés)

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Landesamt für Verbraucherschutz, Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| --- |
| Ringstraße 1010 |
| D-15236 Frankfurt/Oder |

Landesamt für Verbraucherschutz, Landwirtschaft und Flurneuordnung

Ringstraße 1010

D-15236 Frankfurt/Oder

Internetcím: http://www.mluv.brandenburg.de/cms/media.php/2317/e_tiere.pdf

Egyéb információk:

| Ministerium für ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg |
| --- |
| Referat 23 |
| Herr Aust |

Ministerium für ländliche Entwicklung, Umwelt und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg

Referat 23

Herr Aust

Támogatás száma: XA 389/08

Tagállam: Spanyolország

Régió: Galicia

A támogatási program megnevezése: Prórroga de régimen de Ayudas a Agrupaciones de Defensa Sanitaria (ADSG) registrada con no XA 54/08

Jogalap: Orden ... de ... de ... de ..., por la que se establecen las bases reguladoras de las ayudas a las entidades reconocidas como Agrupaciones de Defensa Sanitaria (ADSG) de Galicia y se convocan para el año 2009

A program keretében tervezett éves kiadás: 3 591 332 EUR

A támogatás maximális intenzitása: Az állategészségügyi program összköltségének 50 %-a

A végrehajtás időpontja: Attól a naptól, amikor az Európai Bizottság Mezőgazdasági és vidékfejlesztési Főigazgatóságának internetes oldalain közzéteszik a mentességi kérelem jegyzékszámát. Legkorábban 2009. január 1-jétől

A támogatási program időtartama:

A támogatás célja: A támogatás célja a galíciai állattartó gazdaságok állat-egészségügyi feltételeinek javítása az állatbetegségek megelőzésére és az állatbetegségek elleni védekezésre irányuló közös állat-egészségügyi programok végrehajtásán keresztül.

A támogatás az állat-egészségügyi technikusok foglalkoztatási költségeire, valamint tárgyi eszközökkel kapcsolatos kiadásokra nyújtható.

A támogatás az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkében foglalt rendelkezéseken alapul, ennek megfelelően a mezőgazdasági termelőknek az állatbetegségek megelőzésével kapcsolatos kiadásaikhoz nyújtott támogatás összeegyeztethető a közös piaccal

Az érintett ágazat(ok): Állattenyésztés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe: Xunta de Galicia

Consellería de Medio Rural

Dirección General de Producción, Industrias y Calidad Agroalimentaria

Internetím: http://mediorural.xunta.es/externos/proxecto_orde_axudas_adsg_2009.pdf

Egyéb információk: E-mail cím a kapcsolatfelvételhez:

dxpica.mediorural@xunta.es

Maria.soledad.castro.diaz@xunta.es

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Tanács

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/15

---

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke egy bírájának kinevezésére kiírt nyilvános pályázati felhívás

(2009/C 53/06)

| 1. | A Tanács 2004/752/EK, Euratom határozatával (1) az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének felállításáról határozott. Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága melletti Törvényszék, amelynek székhelye az Elsőfokú Bíróság székhelyén található, első fokon a Közösségek és alkalmazottai közötti jogvitákban jár el az EK-Szerződés 236. cikke és az Euratom-Szerződés 152. cikke alapján, ideértve a valamennyi szerv vagy szervezet és annak személyzete közötti, a Bíróság hatáskörébe tartozó jogvitákat. |
| --- | --- |

1.

A Tanács 2004/752/EK, Euratom határozatával (1) az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének felállításáról határozott. Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága melletti Törvényszék, amelynek székhelye az Elsőfokú Bíróság székhelyén található, első fokon a Közösségek és alkalmazottai közötti jogvitákban jár el az EK-Szerződés 236. cikke és az Euratom-Szerződés 152. cikke alapján, ideértve a valamennyi szerv vagy szervezet és annak személyzete közötti, a Bíróság hatáskörébe tartozó jogvitákat.

| 2. | A Közszolgálati Törvényszék hét bíróból áll, akik közül az elnököt választják. A bírákat hatéves, megújítható időtartamra nevezik ki. A bírákat a Tanács egyhangúlag nevezi ki, a Bíróság, valamint az Elsőfokú Bíróság korábbi tagjaiból és elismert szaktudással rendelkező jogászokból álló, hét tagú bizottsággal folytatott konzultációt követően. A bizottság véleményt nyilvánít arról, hogy a pályázók megfelelnek-e a Közszolgálati Törvényszék bírói tisztségének betöltéséhez szükséges követelményeknek. A bizottság ezen véleményéhez csatolja a magas szintű, legmegfelelőbb tapasztalattal rendelkező pályázók listáját. A listának a kinevezendő bírák számánál legalább kétszer több nevet kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

2.

A Közszolgálati Törvényszék hét bíróból áll, akik közül az elnököt választják. A bírákat hatéves, megújítható időtartamra nevezik ki. A bírákat a Tanács egyhangúlag nevezi ki, a Bíróság, valamint az Elsőfokú Bíróság korábbi tagjaiból és elismert szaktudással rendelkező jogászokból álló, hét tagú bizottsággal folytatott konzultációt követően. A bizottság véleményt nyilvánít arról, hogy a pályázók megfelelnek-e a Közszolgálati Törvényszék bírói tisztségének betöltéséhez szükséges követelményeknek. A bizottság ezen véleményéhez csatolja a magas szintű, legmegfelelőbb tapasztalattal rendelkező pályázók listáját. A listának a kinevezendő bírák számánál legalább kétszer több nevet kell tartalmaznia.

| 3. | A bírák jogállását és a bírói tisztség betöltésének általános feltételeit a 2004/752/EK, Euratom határozattal módosított, a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. mellékletének 5. cikke tartalmazza. A bírák illetményeit, juttatásait és nyugdíját a Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint az Elsőfokú Bíróság elnökének, tagjainak és jegyzőjének járandóságairól szóló, 422/67/EGK, 5/67/Euratom rendeletet módosító, 2005. január 18-i 202/2005/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) szabályozza. |
| --- | --- |

3.

A bírák jogállását és a bírói tisztség betöltésének általános feltételeit a 2004/752/EK, Euratom határozattal módosított, a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. mellékletének 5. cikke tartalmazza. A bírák illetményeit, juttatásait és nyugdíját a Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint az Elsőfokú Bíróság elnökének, tagjainak és jegyzőjének járandóságairól szóló, 422/67/EGK, 5/67/Euratom rendeletet módosító, 2005. január 18-i 202/2005/EK, Euratom tanácsi rendelet (2) szabályozza.

| 4. | Mivel a Közszolgálati Törvényszék egy bírája benyújtotta lemondását, pályázati felhívás kerül közzétételre egy bírának a 2009. szeptember 1. és 2015. augusztus 31. közötti időtartamra történő kinevezése érdekében. |
| --- | --- |

4.

Mivel a Közszolgálati Törvényszék egy bírája benyújtotta lemondását, pályázati felhívás kerül közzétételre egy bírának a 2009. szeptember 1. és 2015. augusztus 31. közötti időtartamra történő kinevezése érdekében.

| 5. | Az EK-Szerződés 225a. cikke, az Euratom-Szerződés 140b. cikke és a 2004/752/EK, Euratom határozattal módosított, a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. mellékletének 3. cikke rendelkezéseinek együttes olvasatából következően a bírói tisztségre pályázóknak az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:






  — | teljes függetlenség, |
| --- | --- | --- |

5.

Az EK-Szerződés 225a. cikke, az Euratom-Szerződés 140b. cikke és a 2004/752/EK, Euratom határozattal módosított, a Bíróság alapokmányáról szóló jegyzőkönyv I. mellékletének 3. cikke rendelkezéseinek együttes olvasatából következően a bírói tisztségre pályázóknak az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:

—

teljes függetlenség,

| — | a bírói tisztség betöltésére való alkalmasság, |
| --- | --- |

—

a bírói tisztség betöltésére való alkalmasság,

| — | uniós polgárság. |
| --- | --- |

—

uniós polgárság.

A pályázók figyelmét fel kell hívni arra, hogy ezen alapvető követelményeken kívül az említett bizottság figyelembe veszi egyrészt azt, hogy a pályázó képes-e többnemzetiségű és -nyelvű környezetben, testületi rendszerben dolgozni, másrészt a betöltendő tisztséghez szükséges tapasztalat jellegét, jelentőségét és időtartamát.

| 6. | A pályázóknak pályázatukhoz önéletrajzot, motivációs levelet, valamint az igazoló iratok fénymásolatát kell csatolniuk.
  A pályázatokat az alábbi címre kell küldeni:





  Secrétariat général du Conseil de l'Union européenne |
| --- | --- |
| Appel à candidatures pour le Tribunal de la fonction publique |
| Bureau 20 40 GM 23 |
| Rue de la Loi 175 |
| B-1048 Bruxelles. |

6.

A pályázóknak pályázatukhoz önéletrajzot, motivációs levelet, valamint az igazoló iratok fénymásolatát kell csatolniuk.

A pályázatokat az alábbi címre kell küldeni:

Secrétariat général du Conseil de l'Union européenne

Appel à candidatures pour le Tribunal de la fonction publique

Bureau 20 40 GM 23

Rue de la Loi 175

B-1048 Bruxelles.

A pályázatokat ajánlott küldeményként legkésőbb 2009. április 3-ig (a postai bélyegző dátuma az irányadó) kell a fenti címre eljuttatni.

A pályázatok elbírálásának megkönnyítése érdekében a pályázókat kérjük, hogy önéletrajzukat és motivációs levelüket e-mailben is küldjék meg, lehetőleg Word-formátumban (pdf-formátum használata nélkül), a következő címre:

cdstfp@consilium.europa.eu

Az e-mailben való megküldés azonban nem helyettesíti az ajánlott küldeményként történő feladást, és nem befolyásolja a pályázatok elfogadhatóságát.

---

(1)  HL L 333., 2004.11.9., 7. o.

(2)  HL L 33., 2005.2.5., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/17 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/17

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – LENGYELORSZÁG

Állami támogatás C 49/08 (ex N 402/08) – Szerkezetátalakítási támogatás a PZL Dębica számára

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 53/07)

A Bizottság 2008. december 19-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Lengyelországot határozatáról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül az alábbi címre nyújthatják be:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Az észrevételeket közlik Lengyelországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekeltek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

ELJÁRÁS

Lengyelország 2008. augusztus 13-án kelt levelében értesítette a Bizottságot a PZL Dębica S.A. (a továbbiakban: PZL Dębica) részére tőkeinjekció, halasztott köztartozás-fizetés és kedvezményes hitel formájában nyújtani tervezett szerkezetátalakítási támogatásról.

A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

A PZL Dębica egyedi magánbefektetők tulajdonában lévő nagyvállalat, amely a hűtőberendezések gyártása terén aktív: a mezőgazdasági, hajógyártási és katonai piacokra gyárt kompresszorokat és hűtőberendezéseket. A vállalat az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerint regionális támogatásra jogosult régióban található.

A bejelentett, 13,5 millió PLN (3,5 millió EUR) névértékű állami támogatási intézkedés tőkeinjekciót, egy állami tulajdonú ügynökség által nyújtott hitelt, valamint halasztott köztartozás-fizetést foglal magában. Ezenfelül Lengyelország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vállalat más, összesen 8,1 millió PLN (2,1 millió EUR) névértékű támogatások kedvezményezettje is volt. A Bizottság úgy véli, hogy ezen összegből közül 3,4 millió PLN-t Lengyelország csatlakozása előtt nyújtottak, így az nem képezi e vizsgálat tárgyát, a fennmaradó 4,7 millió PLN-t pedig a csatlakozás után nyújtották, így az új támogatást képez.

Lengyelország szerint a PZL Dębica már 2002 óta nehézségekkel küzd, ekkor fogadták el az első, a 2002–2007 közötti időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet. A bejelentett támogatást a 2013-ig végrehajtandó második szerkezetátalakítási terv keretében nyújtanák. A szerkezetátalakítási intézkedések a teljes időszakban elsősorban pénzügyi szerkezetátalakítást jelentenek. Emellett a PZL Dębica már végrehajtott néhány beruházást és a felesleges eszközök egy részének értékesítését illetve likvidációját, és további beruházásokat, értékesítéseket és likvidációt tervez.

ÉRTÉKELÉS

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a bejelentett 13,5 millió PLN összegű intézkedés, valamint a vállalatnak Lengyelország uniós csatlakozását követően nyújtott, 4,7 millió PLN összegű intézkedés az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül és az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak való megfelelés tekintetében a Bizottság értékelésének tárgyát képezi.

A Bizottság ezt a támogatást a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló 2004. évi iránymutatás alapján vizsgálta.

A Bizottság úgy határozott, elindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást, mivel kétségei merültek fel, hogy teljesül-e a szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyásának minden feltétele. Különösen a következők tekintetében vannak kétségei:

| — | a PZL Dębica jogosult-e szerkezetátalakítási támogatásra, különösen, hogy – tekintettel a vállalat által a múltban kapott állami támogatásra – sérülhet az egyszeri támogatás elve, |
| --- | --- |

—

a PZL Dębica jogosult-e szerkezetátalakítási támogatásra, különösen, hogy – tekintettel a vállalat által a múltban kapott állami támogatásra – sérülhet az egyszeri támogatás elve,

| — | a szerkezetátalakítási tervek a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállításához vezetnek-e, mivel a szerkezetátalakítás főleg a pénzügyi szerkezetátalakítást foglalja magában, és úgy tűnik, nem tartalmaz alapos ipari átszervezést, |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási tervek a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállításához vezetnek-e, mivel a szerkezetátalakítás főleg a pénzügyi szerkezetátalakítást foglalja magában, és úgy tűnik, nem tartalmaz alapos ipari átszervezést,

| — | a szerkezetátalakítási támogatás a minimumra korlátozódik-e, úgy tűnik, hogy a saját hozzájárulás nem elégséges, nem tényleges és nem valós. Hasonlóképpen, az üzleti terv nem irányozza elő a szerkezetátalakítás külső finanszírozását, ami a piacnak a vállalat életképességére vonatkozó kilátásokba vetett bizalmát mutatná, |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási támogatás a minimumra korlátozódik-e, úgy tűnik, hogy a saját hozzájárulás nem elégséges, nem tényleges és nem valós. Hasonlóképpen, az üzleti terv nem irányozza elő a szerkezetátalakítás külső finanszírozását, ami a piacnak a vállalat életképességére vonatkozó kilátásokba vetett bizalmát mutatná,

| — | elkerülik-e a verseny szükségtelen torzulását, mivel az állítólagos kompenzációs intézkedések legalább egy része szükségesnek tűnik a hosszú távú életképesség eléréséhez. |
| --- | --- |

—

elkerülik-e a verseny szükségtelen torzulását, mivel az állítólagos kompenzációs intézkedések legalább egy része szükségesnek tűnik a hosszú távú életképesség eléréséhez.

Lengyelországtól további információkat kértek e különböző kérdések tekintetében.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Komisja pragnie poinformować władze polskie, że po przeanalizowaniu dostarczonych przez nie informacji na temat środków zgłoszonych dnia 13 sierpnia 2008 r., podjęła decyzję o wszczęciu postępowania określonego w art. 88 ust. 2 Traktatu WE.

I.   PROCEDURA

| (1) | Pismem z dnia 13 sierpnia 2008 r. władze polskie poinformowały Komisję o planowanych środkach, które mają być przyznane na wsparcie restrukturyzacji przedsiębiorstwa PZL Dębica S.A. (zwanego dalej »PZL Dębica«). |
| --- | --- |

(1)

Pismem z dnia 13 sierpnia 2008 r. władze polskie poinformowały Komisję o planowanych środkach, które mają być przyznane na wsparcie restrukturyzacji przedsiębiorstwa PZL Dębica S.A. (zwanego dalej »PZL Dębica«).

| (2) | Pismem z dnia 3 października 2008 r. Komisja zwróciła się do władz polskich o dostarczenie niektórych brakujących dokumentów. Zostały one przekazane w dniu 20 października 2008 r. |
| --- | --- |

(2)

Pismem z dnia 3 października 2008 r. Komisja zwróciła się do władz polskich o dostarczenie niektórych brakujących dokumentów. Zostały one przekazane w dniu 20 października 2008 r.

II.   OPIS BENEFICJENTA I PROCESU RESTRUKTURYZACJI

Beneficjent

| (3) | PZL Dębica jest dużym, całkowicie sprywatyzowanym przedsiębiorstwem będącym własnością prywatnych inwestorów indywidualnych, produkującym urządzenia chłodnicze, takie jak: sprężarki, chillery (agregaty do schładzania cieczy i wytwarzania wody lodowej) dla sektora rolniczego, przemysłu okrętowego i obronnego. Przedsiębiorstwo ma siedzibę na terenie województwa podkarpackiego, tzn. w regionie objętym zakresem art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE. Powstało ono w 1938 r., a od 1995 r. jest spółką akcyjną. Nie wchodzi w skład żadnej grupy przedsiębiorstw. W ciągu ostatnich 5 lat w PZL Dębica zmniejszono stan zatrudnienia o 73 osób, osiągając liczbę 424 pracowników w 2006 r. |
| --- | --- |

(3)

PZL Dębica jest dużym, całkowicie sprywatyzowanym przedsiębiorstwem będącym własnością prywatnych inwestorów indywidualnych, produkującym urządzenia chłodnicze, takie jak: sprężarki, chillery (agregaty do schładzania cieczy i wytwarzania wody lodowej) dla sektora rolniczego, przemysłu okrętowego i obronnego. Przedsiębiorstwo ma siedzibę na terenie województwa podkarpackiego, tzn. w regionie objętym zakresem art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE. Powstało ono w 1938 r., a od 1995 r. jest spółką akcyjną. Nie wchodzi w skład żadnej grupy przedsiębiorstw. W ciągu ostatnich 5 lat w PZL Dębica zmniejszono stan zatrudnienia o 73 osób, osiągając liczbę 424 pracowników w 2006 r.

| (4) | W 2006 r. przedsiębiorstwo osiągnęło obrót w wysokości 15,9 mln PLN, a jego udział w polskim rynku wynosił 0,64 %. |
| --- | --- |

(4)

W 2006 r. przedsiębiorstwo osiągnęło obrót w wysokości 15,9 mln PLN, a jego udział w polskim rynku wynosił 0,64 %.

Restrukturyzacja i działania restrukturyzacyjne

| (5) | Zgodnie z informacjami przekazanymi przez polskie władze, przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji finansowej od roku 2002, w którym został przyjęty pierwszy plan restrukturyzacji na lata 2002–2007. |
| --- | --- |

(5)

Zgodnie z informacjami przekazanymi przez polskie władze, przedsiębiorstwo znajduje się w trudnej sytuacji finansowej od roku 2002, w którym został przyjęty pierwszy plan restrukturyzacji na lata 2002–2007.

| (6) | W ramach pierwszego planu restrukturyzacji przedsiębiorstwo skorzystało z wielu środków pomocy państwa, mających w głównej mierze formę odroczenia terminów płatności lub umorzenia należności publicznoprawnych w wysokości 6 866 501,83 PLN. Polskie władze twierdzą, że dokonano umorzenia należności publicznoprawnych jedynie w wysokości 3 422 479,68 PLN, natomiast w sprawie pozostałej kwoty należności publicznoprawnych, wynoszącej 3 444 022,15 PLN, nie podjęto jeszcze ostatecznej decyzji. Komisja przyjmuje więc, że ta kwota należności w dalszym ciągu nie została uregulowana (zob. część 1 i 2 tabeli 1 poniżej) i w związku z tym uważa, że PZL Dębica korzysta ze wsparcia ze strony państwa polegającego na trwałym nieegzekwowaniu zobowiązań publicznoprawnych. |
| --- | --- |

(6)

W ramach pierwszego planu restrukturyzacji przedsiębiorstwo skorzystało z wielu środków pomocy państwa, mających w głównej mierze formę odroczenia terminów płatności lub umorzenia należności publicznoprawnych w wysokości 6 866 501,83 PLN. Polskie władze twierdzą, że dokonano umorzenia należności publicznoprawnych jedynie w wysokości 3 422 479,68 PLN, natomiast w sprawie pozostałej kwoty należności publicznoprawnych, wynoszącej 3 444 022,15 PLN, nie podjęto jeszcze ostatecznej decyzji. Komisja przyjmuje więc, że ta kwota należności w dalszym ciągu nie została uregulowana (zob. część 1 i 2 tabeli 1 poniżej) i w związku z tym uważa, że PZL Dębica korzysta ze wsparcia ze strony państwa polegającego na trwałym nieegzekwowaniu zobowiązań publicznoprawnych.

| (7) | Ponadto przedsiębiorstwo w dalszym ciągu korzysta ze środka pomocy, który według polskich władz stanowi pomoc de minimis o wartości nominalnej 1,2 mln PLN (zob. część 3 tabeli 1 poniżej). |
| --- | --- |

(7)

Ponadto przedsiębiorstwo w dalszym ciągu korzysta ze środka pomocy, który według polskich władz stanowi pomoc de minimis o wartości nominalnej 1,2 mln PLN (zob. część 3 tabeli 1 poniżej).

| (8) | Polskie władze twierdzą, że restrukturyzacja finansowa jest zasadniczym elementem całego procesu restrukturyzacji, ponieważ przedsiębiorstwo, mając nieuregulowane należności publicznoprawne, nie może brać udziału w zamówieniach publicznych ani korzystać ze środków finansowych pochodzących z banków prywatnych. |
| --- | --- |

(8)

Polskie władze twierdzą, że restrukturyzacja finansowa jest zasadniczym elementem całego procesu restrukturyzacji, ponieważ przedsiębiorstwo, mając nieuregulowane należności publicznoprawne, nie może brać udziału w zamówieniach publicznych ani korzystać ze środków finansowych pochodzących z banków prywatnych.

| (9) | Polskie władze za najważniejszy powód trudności PZL Dębica uznają niewielki wzrost PKB przed 2005 r. i konieczność dostosowania przez przedsiębiorstwo jego produktów do wymagań ustanowionych w dyrektywach UE, po przystąpieniu Polski do UE. |
| --- | --- |

(9)

Polskie władze za najważniejszy powód trudności PZL Dębica uznają niewielki wzrost PKB przed 2005 r. i konieczność dostosowania przez przedsiębiorstwo jego produktów do wymagań ustanowionych w dyrektywach UE, po przystąpieniu Polski do UE.

| (10) | Jako jedną z podstawowych słabych stron przedsiębiorstwa polskie władze wskazują również przestarzałe urządzenia nabyte w latach 1951–1989. |
| --- | --- |

(10)

Jako jedną z podstawowych słabych stron przedsiębiorstwa polskie władze wskazują również przestarzałe urządzenia nabyte w latach 1951–1989.

| (11) | Przedsiębiorstwo, częściowo w efekcie dotychczasowej modernizacji i obniżenia kosztów, wykazało zysk netto w wysokości 0,13 mln PLN w 2006 r. i 0,27 mln PLN w pierwszej połowie 2007 r. Polskie władze przyznają jednak, że osiągnięcie tych dodatnich wyników końcowych było możliwe przede wszystkim dzięki przychodom ze sprzedaży aktywów, która miała miejsce w ciągu ostatnich lat. |
| --- | --- |

(11)

Przedsiębiorstwo, częściowo w efekcie dotychczasowej modernizacji i obniżenia kosztów, wykazało zysk netto w wysokości 0,13 mln PLN w 2006 r. i 0,27 mln PLN w pierwszej połowie 2007 r. Polskie władze przyznają jednak, że osiągnięcie tych dodatnich wyników końcowych było możliwe przede wszystkim dzięki przychodom ze sprzedaży aktywów, która miała miejsce w ciągu ostatnich lat.

Drugi plan restrukturyzacji

| (12) | Polska zgłosiła teraz pomoc na restrukturyzację w ramach drugiego planu restrukturyzacji, który ma być realizowany do 2013 r. Z informacji przekazanych przez władze polskie wynika, że lata 2002–2013 należy traktować jako jeden okres restrukturyzacji i że ostatnio opracowany plan restrukturyzacji jest jedynie przedłużeniem pierwszego. |
| --- | --- |

(12)

Polska zgłosiła teraz pomoc na restrukturyzację w ramach drugiego planu restrukturyzacji, który ma być realizowany do 2013 r. Z informacji przekazanych przez władze polskie wynika, że lata 2002–2013 należy traktować jako jeden okres restrukturyzacji i że ostatnio opracowany plan restrukturyzacji jest jedynie przedłużeniem pierwszego.

| (13) | Pomoc państwa w wysokości 13,5 mln PLN, przewidziana na przyszłość w zgłoszonym planie restrukturyzacji (zob. tabela 2 poniżej), polega na:






  a) | wniesieniu dodatkowego kapitału w wysokości 4 965 800 PLN przez spółkę skarbu państwa ARP. W wyniku tej operacji ARP będzie posiadała 80 % akcji przedsiębiorstwa do końca okresu restrukturyzacji (2013 r.), czyli do czasu, gdy ma ono zostać ponownie sprywatyzowane; |
| --- | --- | --- |

(13)

Pomoc państwa w wysokości 13,5 mln PLN, przewidziana na przyszłość w zgłoszonym planie restrukturyzacji (zob. tabela 2 poniżej), polega na:

a)

wniesieniu dodatkowego kapitału w wysokości 4 965 800 PLN przez spółkę skarbu państwa ARP. W wyniku tej operacji ARP będzie posiadała 80 % akcji przedsiębiorstwa do końca okresu restrukturyzacji (2013 r.), czyli do czasu, gdy ma ono zostać ponownie sprywatyzowane;

| b) | udzieleniu przez ARP, na warunkach preferencyjnych, pożyczki w wysokości 5 534 200 PLN na pokrycie zadłużenia w funduszu ubezpieczeń społecznych; |
| --- | --- |

b)

udzieleniu przez ARP, na warunkach preferencyjnych, pożyczki w wysokości 5 534 200 PLN na pokrycie zadłużenia w funduszu ubezpieczeń społecznych;

| c) | dalszym odroczeniu terminu spłaty należności z tytułu składek na ubezpieczenie społeczne w wysokości 3 mln PLN. Polskie władze wyliczyły, że wartość pomocy wynosi 262 300 PLN. |
| --- | --- |

c)

dalszym odroczeniu terminu spłaty należności z tytułu składek na ubezpieczenie społeczne w wysokości 3 mln PLN. Polskie władze wyliczyły, że wartość pomocy wynosi 262 300 PLN.

| (14) | W całkowitych kosztach restrukturyzacji, wynoszących 34,5 mln PLN (1) (dla całego okresu 2002–2013) 72 % stanowią koszty restrukturyzacji finansowej zaległych zobowiązań. Pozostała kwota została przeznaczona przede wszystkim na inwestycje i modernizację przestarzałych urządzeń. |
| --- | --- |

(14)

W całkowitych kosztach restrukturyzacji, wynoszących 34,5 mln PLN (1) (dla całego okresu 2002–2013) 72 % stanowią koszty restrukturyzacji finansowej zaległych zobowiązań. Pozostała kwota została przeznaczona przede wszystkim na inwestycje i modernizację przestarzałych urządzeń.

| (15) | Polskie władze twierdzą, że niektóre działania restrukturyzacyjne zostały już podjęte: przedsiębiorstwo zbyło zbędne aktywa, dokonało częściowej modernizacji posiadanych urządzeń i zmniejszyło stan zatrudnienia o 71 pracowników. |
| --- | --- |

(15)

Polskie władze twierdzą, że niektóre działania restrukturyzacyjne zostały już podjęte: przedsiębiorstwo zbyło zbędne aktywa, dokonało częściowej modernizacji posiadanych urządzeń i zmniejszyło stan zatrudnienia o 71 pracowników.

| (16) | Zgodnie z planem, zamierzone działania będą w głównej mierze polegały na restrukturyzacji finansowej, która powinna w największym stopniu przyczynić się do poprawy zdolności kredytowej przedsiębiorstwa. Ma ono ponadto zamiar skoncentrować się na działalności podstawowej i w związku z tym sprzedać zbędne aktywa i niepotrzebne urządzenia. Oczekuje się, że efektem tych działań będzie ograniczenie kosztów stałych, uzyskanie funduszy na restrukturyzację i lepsze funkcjonowanie przedsiębiorstwa. |
| --- | --- |

(16)

Zgodnie z planem, zamierzone działania będą w głównej mierze polegały na restrukturyzacji finansowej, która powinna w największym stopniu przyczynić się do poprawy zdolności kredytowej przedsiębiorstwa. Ma ono ponadto zamiar skoncentrować się na działalności podstawowej i w związku z tym sprzedać zbędne aktywa i niepotrzebne urządzenia. Oczekuje się, że efektem tych działań będzie ograniczenie kosztów stałych, uzyskanie funduszy na restrukturyzację i lepsze funkcjonowanie przedsiębiorstwa.

| (17) | Jako możliwe źródło finansowania restrukturyzacji Polska wskazuje przychód ze sprzedaży aktywów, którego część w wysokości 7,5 mln PLN już uzyskano w ramach pierwszego planu restrukturyzacji, oraz przychód w wysokości 7,6 mln PLN ze sprzedaży planowanej w latach 2008–2013 (2). |
| --- | --- |

(17)

Jako możliwe źródło finansowania restrukturyzacji Polska wskazuje przychód ze sprzedaży aktywów, którego część w wysokości 7,5 mln PLN już uzyskano w ramach pierwszego planu restrukturyzacji, oraz przychód w wysokości 7,6 mln PLN ze sprzedaży planowanej w latach 2008–2013 (2).

| (18) | Władze polskie twierdzą, że zbyto dwie spółki zależne: zakład narzędziowy i ocynkownię, które były przedsiębiorstwami przynoszącymi zysk. Władze polskie argumentują, że oprócz tego zostały zastosowane również inne środki wyrównawcze, takie jak rezygnacja z produkcji gumowych uszczelek i pewnego typu urządzeń chłodniczych oraz zmniejszenie zdolności produkcyjnych w sferze produkcji sprężarek i agregatów. |
| --- | --- |

(18)

Władze polskie twierdzą, że zbyto dwie spółki zależne: zakład narzędziowy i ocynkownię, które były przedsiębiorstwami przynoszącymi zysk. Władze polskie argumentują, że oprócz tego zostały zastosowane również inne środki wyrównawcze, takie jak rezygnacja z produkcji gumowych uszczelek i pewnego typu urządzeń chłodniczych oraz zmniejszenie zdolności produkcyjnych w sferze produkcji sprężarek i agregatów.

Opis wszystkich środków restrukturyzacyjnych w okresie 2002–2013

| (19) | Organami udzielającymi pomocy są organy podatkowe, władze miejskie, Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON), urzędy skarbowe oraz Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (ARP). |
| --- | --- |

(19)

Organami udzielającymi pomocy są organy podatkowe, władze miejskie, Zakład Ubezpieczeń Społecznych (ZUS), Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych (PFRON), urzędy skarbowe oraz Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (ARP).

| (20) | Polskie władze przedłożyły wykaz różnorodnych środków (z podaniem ich wartości nominalnej i kwoty pomocy), które przedstawiono poniżej. Komisja ma wątpliwości co do metody zastosowanej w celu ilościowego ujęcia kwoty pomocy, ponieważ zgodnie z ustaloną praktyką Komisji, może ona osiągnąć do 100 % wartości nominalnej.
  Tabela 1
  Pomoc państwa w ramach pierwszego planu restrukturyzacji










  A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Domniemana data umowy lub przyjęcia decyzji | Organ przyznający pomoc | Forma pomocy | Wartość nominalna


  (w PLN) | Kwota pomocy


  (w PLN) |
| Część 1. Pomoc państwa udzielona przed dniem przystąpienia |
| 1 | 6.2.2004 r. | PFRON | Umorzenie zobowiązań | 2 358 689,41 | 2 358 689,41 |
| 2 | 5.10.2001 r. (decyzja otrzymana przez przedsiębiorstwo w lipcu 2002 r.) | Rada Miejska Dębicy | Umorzenie zobowiązań | 1 063 790,45 | 1 063 790,45 |
| Całkowita wartość pomocy państwa udzielonej przed dniem przystąpienia | 3 422 479,68 | 3 422 479,68 |
| Część 2. Środki obiecane, lecz jeszcze nieprzyznane przez polskie władze — pomoc niezgłoszona |
| 3 | Nieznana | ZUS | Odroczenie terminu zapłaty | 1 364 600 | Dane niedostępne |
| 4 | Nieznana | Rada Miejska Dębicy | Odroczenie terminu zapłaty | 1 164 900 | Dane niedostępne |
| 5 | Nieznana (3) | Urząd Skarbowy w Dębicy | Odroczenie terminu zapłaty i planowane umorzenie zobowiązań | 914 522,15 | 914 522,15
  plus odsetki |
| Całkowita wartość pomocy obiecanej, lecz jeszcze nieprzyznanej przez polskie władze | 3 444 022,15 | Dane niedostępne |
| Część 3. Środki uznane przez polskie władze za pomoc de minimis — pomoc niezgłoszona |
| 6 | 7.4.2006 r. | Burmistrz Miasta Dębica | Odroczenie terminu zapłaty podatku w wysokości 264 186 do 30.6.2006 r. | 264 186 | 28,35 |
| 7 | 28.7.2006 r. | Burmistrz Miasta Dębica | Odroczenie terminu zapłaty podatku w wysokości 614 520 należnego w dniu 25.7.2008 r.. do dnia 10.8.6.2006 r. | 264 186 | 42,80 |
| 8 | 8.9.2006 r. | Naczelnik Urzędu Skarbowego w Dębicy | Odroczenie terminu płatności podatku w wysokości 614 520 należnego w dniu 25.7.2008 r.do dnia 31.7.2006 r. | 614 520 | 4,91 |
| 9 | 5.10.2006 r. | Burmistrz Miasta Dębica | Umorzenie należnego podatku w wysokości 20 772; odroczenie zapłaty podatku w wysokości 83 704 do dnia 15.12.2006 r. | 104 476 | 16 979,75 |
| Całkowita wartość środków uznanych przez polskie władze za pomoc de minimis | 1 247 368 | 17 055,81 |
| Ogółem | 8 113 869,83 | Co najmniej


  4 371 113,45 |

(20)

Polskie władze przedłożyły wykaz różnorodnych środków (z podaniem ich wartości nominalnej i kwoty pomocy), które przedstawiono poniżej. Komisja ma wątpliwości co do metody zastosowanej w celu ilościowego ujęcia kwoty pomocy, ponieważ zgodnie z ustaloną praktyką Komisji, może ona osiągnąć do 100 % wartości nominalnej.

Tabela 1

Pomoc państwa w ramach pierwszego planu restrukturyzacji

A

B

C

D

E

F

Nr

Domniemana data umowy lub przyjęcia decyzji

Organ przyznający pomoc

Forma pomocy

Wartość nominalna

(w PLN)

Kwota pomocy

(w PLN)

Część 1. Pomoc państwa udzielona przed dniem przystąpienia

1

6.2.2004 r.

PFRON

Umorzenie zobowiązań

2 358 689,41

2 358 689,41

2

5.10.2001 r. (decyzja otrzymana przez przedsiębiorstwo w lipcu 2002 r.)

Rada Miejska Dębicy

Umorzenie zobowiązań

1 063 790,45

1 063 790,45

Całkowita wartość pomocy państwa udzielonej przed dniem przystąpienia

3 422 479,68

3 422 479,68

Część 2. Środki obiecane, lecz jeszcze nieprzyznane przez polskie władze — pomoc niezgłoszona

3

Nieznana

ZUS

Odroczenie terminu zapłaty

1 364 600

Dane niedostępne

4

Nieznana

Rada Miejska Dębicy

Odroczenie terminu zapłaty

1 164 900

Dane niedostępne

5

Nieznana (3)

Urząd Skarbowy w Dębicy

Odroczenie terminu zapłaty i planowane umorzenie zobowiązań

914 522,15

914 522,15

plus odsetki

Całkowita wartość pomocy obiecanej, lecz jeszcze nieprzyznanej przez polskie władze

3 444 022,15

Dane niedostępne

Część 3. Środki uznane przez polskie władze za pomoc de minimis — pomoc niezgłoszona

6

7.4.2006 r.

Burmistrz Miasta Dębica

Odroczenie terminu zapłaty podatku w wysokości 264 186 do 30.6.2006 r.

264 186

28,35

7

28.7.2006 r.

Burmistrz Miasta Dębica

Odroczenie terminu zapłaty podatku w wysokości 614 520 należnego w dniu 25.7.2008 r.. do dnia 10.8.6.2006 r.

264 186

42,80

8

8.9.2006 r.

Naczelnik Urzędu Skarbowego w Dębicy

Odroczenie terminu płatności podatku w wysokości 614 520 należnego w dniu 25.7.2008 r.do dnia 31.7.2006 r.

614 520

4,91

9

5.10.2006 r.

Burmistrz Miasta Dębica

Umorzenie należnego podatku w wysokości 20 772; odroczenie zapłaty podatku w wysokości 83 704 do dnia 15.12.2006 r.

104 476

16 979,75

Całkowita wartość środków uznanych przez polskie władze za pomoc de minimis

1 247 368

17 055,81

Ogółem

8 113 869,83

Co najmniej

4 371 113,45

Tabela 2

Pomoc państwa w ramach drugiego planu restrukturyzacji — zgłoszone środki pomocy

| A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Domniemana data umowy lub przyjęcia decyzji | Organ przyznający pomoc | Forma pomocy | Wartość nominalna


  (w PLN) | Kwota pomocy


  (w PLN) |
| 1 | — | ARP | Wniesienie dodatkowego kapitału | 4 965 800 | 4 965 800 |
| 2 | — | ARP | Pożyczka na warunkach preferencyjnych | 5 534 200 | 5 534 200 |
| 3 | — | ZUS | Odroczenie terminu zapłaty zobowiązań | 3 000 000 | 262 300 |
| Całkowita wartość pomocy państwa zgłoszonej w ramach drugiego planu restrukturyzacji | 13 500 000 | 10 762 300 |

A

B

C

D

E

F

Nr

Domniemana data umowy lub przyjęcia decyzji

Organ przyznający pomoc

Forma pomocy

Wartość nominalna

(w PLN)

Kwota pomocy

(w PLN)

1

—

ARP

Wniesienie dodatkowego kapitału

4 965 800

4 965 800

2

—

ARP

Pożyczka na warunkach preferencyjnych

5 534 200

5 534 200

3

—

ZUS

Odroczenie terminu zapłaty zobowiązań

3 000 000

262 300

Całkowita wartość pomocy państwa zgłoszonej w ramach drugiego planu restrukturyzacji

13 500 000

10 762 300

III.   OCENA

1.   Stosowana procedura

| (21) | Środki pomocy udzielonej przed dniem przystąpienia i niemające zastosowania po przystąpieniu nie mogą być badane przez Komisję ani w ramach procedur określonych w art. 88. Traktatu WE, ani w ramach procedury mechanizmu przejściowego. Mechanizm ten nie upoważnia Komisji ani nie wymaga od niej dokonywania przeglądu środków pomocy, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia. |
| --- | --- |

(21)

Środki pomocy udzielonej przed dniem przystąpienia i niemające zastosowania po przystąpieniu nie mogą być badane przez Komisję ani w ramach procedur określonych w art. 88. Traktatu WE, ani w ramach procedury mechanizmu przejściowego. Mechanizm ten nie upoważnia Komisji ani nie wymaga od niej dokonywania przeglądu środków pomocy, które nie mają zastosowania po dniu przystąpienia.

| (22) | Pomoc uznaje się za udzieloną przed dniem przystąpienia, jeżeli właściwy organ przyjął przed dniem 1 maja 2004 r. prawnie wiążący akt, na mocy którego zobowiązał się do udzielenia pomocy. Pomoc indywidualna nie ma zastosowania po dniu przystąpienia, jeżeli dokładne zaangażowanie ekonomiczne państwa jest znane momencie przyznawania pomocy. |
| --- | --- |

(22)

Pomoc uznaje się za udzieloną przed dniem przystąpienia, jeżeli właściwy organ przyjął przed dniem 1 maja 2004 r. prawnie wiążący akt, na mocy którego zobowiązał się do udzielenia pomocy. Pomoc indywidualna nie ma zastosowania po dniu przystąpienia, jeżeli dokładne zaangażowanie ekonomiczne państwa jest znane momencie przyznawania pomocy.

| (23) | Jeżeli natomiast środki zostały przyznane po dniu przystąpienia, wówczas stanowią one nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem Komisja ocenia zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 88 Traktatu WE. |
| --- | --- |

(23)

Jeżeli natomiast środki zostały przyznane po dniu przystąpienia, wówczas stanowią one nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem Komisja ocenia zgodnie z procedurą ustanowioną w art. 88 Traktatu WE.

| (24) | Właściwym kryterium w celu ustalenia, czy środki pomocy zostały ostatecznie i bezwarunkowo przyznane w danej wysokości przed dniem przystąpienia jest prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy. Jeżeli taki akt nie istnieje, uznaje się, że środek nie został przyznany przed przystąpieniem i stanowi on nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem Komisja ocenia na podstawie art. 87 i 88 Traktatu WE. |
| --- | --- |

(24)

Właściwym kryterium w celu ustalenia, czy środki pomocy zostały ostatecznie i bezwarunkowo przyznane w danej wysokości przed dniem przystąpienia jest prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy. Jeżeli taki akt nie istnieje, uznaje się, że środek nie został przyznany przed przystąpieniem i stanowi on nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem Komisja ocenia na podstawie art. 87 i 88 Traktatu WE.

| (25) | Informacje przekazane przez władze polskie pozwoliły Komisji ustalić, które środki zostały przyznane przez dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po przystąpieniu. Zostały one przedstawione w części 1 tabeli 1, a ich wartość wynosi 3 422 479,68 PLN. W odniesieniu do środków wykazanych w części 2 tabeli 1 nie został przedstawiony Komisji żaden prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy, dlatego też Komisja nie może uznać tych środków za przyznane przed dniem przystąpienia (4). Jeżeli taki akt nie istnieje, oznacza to, że środek nie został przyznany przed dniem przystąpienia i stanowi on nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem ocenia Komisja. |
| --- | --- |

(25)

Informacje przekazane przez władze polskie pozwoliły Komisji ustalić, które środki zostały przyznane przez dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po przystąpieniu. Zostały one przedstawione w części 1 tabeli 1, a ich wartość wynosi 3 422 479,68 PLN. W odniesieniu do środków wykazanych w części 2 tabeli 1 nie został przedstawiony Komisji żaden prawnie wiążący akt, na mocy którego właściwe organy krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy, dlatego też Komisja nie może uznać tych środków za przyznane przed dniem przystąpienia (4). Jeżeli taki akt nie istnieje, oznacza to, że środek nie został przyznany przed dniem przystąpienia i stanowi on nową pomoc, której zgodność ze wspólnym rynkiem ocenia Komisja.

| (26) | Komisja ma ponadto wątpliwości, czy środki wykazane w części 3 tabeli 1 są na poziomie de minimis i wobec tego nie zawierają elementu pomocy oraz czy ekwiwalent dotacji w ich przypadku został wyliczony prawidłowo. Nominalna wartość tych środków odpowiada kwocie 1 247 368 PLN (0,32 mln EUR (5)), która jest wyższa od progu de minimis ustalonego na poziomie 200 000 EUR na okres trzech lat. W związku z tym, że przedsiębiorstwo znajdowało się w trudnej sytuacji w czasie podejmowania środków, Komisja ma wątpliwości, czy wyliczenie elementu pomocy jest faktycznie prawidłowe. |
| --- | --- |

(26)

Komisja ma ponadto wątpliwości, czy środki wykazane w części 3 tabeli 1 są na poziomie de minimis i wobec tego nie zawierają elementu pomocy oraz czy ekwiwalent dotacji w ich przypadku został wyliczony prawidłowo. Nominalna wartość tych środków odpowiada kwocie 1 247 368 PLN (0,32 mln EUR (5)), która jest wyższa od progu de minimis ustalonego na poziomie 200 000 EUR na okres trzech lat. W związku z tym, że przedsiębiorstwo znajdowało się w trudnej sytuacji w czasie podejmowania środków, Komisja ma wątpliwości, czy wyliczenie elementu pomocy jest faktycznie prawidłowe.

| (27) | Reasumując, Komisja traktuje niezgłoszoną pomoc, ujętą w części 1 tabeli 1, jako udzieloną przed dniem przystąpienia i niemającą zastosowania po przystąpieniu. Komisja ma wątpliwości, czy środki pomocy, przedstawione w części 2 tabeli 1, mogą być traktowane jako pomoc udzielona przed dniem przystąpienia i wobec tego uznaje je za nową pomoc. I wreszcie Komisja ma wątpliwości, czy pomoc wykazana w części 3 może być uznana za pomoc de minimis i wobec tego będzie ją traktować jako pomoc na restrukturyzację, a jej kwotę doda do całkowitych kosztów restrukturyzacji finansowej. |
| --- | --- |

(27)

Reasumując, Komisja traktuje niezgłoszoną pomoc, ujętą w części 1 tabeli 1, jako udzieloną przed dniem przystąpienia i niemającą zastosowania po przystąpieniu. Komisja ma wątpliwości, czy środki pomocy, przedstawione w części 2 tabeli 1, mogą być traktowane jako pomoc udzielona przed dniem przystąpienia i wobec tego uznaje je za nową pomoc. I wreszcie Komisja ma wątpliwości, czy pomoc wykazana w części 3 może być uznana za pomoc de minimis i wobec tego będzie ją traktować jako pomoc na restrukturyzację, a jej kwotę doda do całkowitych kosztów restrukturyzacji finansowej.

| (28) | Środki pomocy zgłoszone przez władze polskie w ramach drugiego planu restrukturyzacyjnego przedstawiono w tabeli 2. |
| --- | --- |

(28)

Środki pomocy zgłoszone przez władze polskie w ramach drugiego planu restrukturyzacyjnego przedstawiono w tabeli 2.

2.   Pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust 1 Traktatu WE

| (29) | W art. 87 ust. 1 Traktatu WE stwierdza się, że wszelka pomoc przyznawana przez państwo członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji, poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, i wpływa na wymianę handlową między państwami członkowskimi, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem. |
| --- | --- |

(29)

W art. 87 ust. 1 Traktatu WE stwierdza się, że wszelka pomoc przyznawana przez państwo członkowskie lub przy użyciu zasobów państwowych w jakiejkolwiek formie, która zakłóca lub grozi zakłóceniem konkurencji, poprzez sprzyjanie niektórym przedsiębiorstwom lub produkcji niektórych towarów, i wpływa na wymianę handlową między państwami członkowskimi, jest niezgodna ze wspólnym rynkiem.

| (30) | Pożyczka, wniesienie dodatkowego kapitału, umorzenie zobowiązań, odroczenie terminu zapłaty i ustalenia dotyczące rozłożenia na raty płatności zobowiązań wobec podmiotów publicznych stanowią pomoc z zasobów państwowych. Oprócz tego przynoszą one korzyść przedsiębiorstwu w formie obniżenia jego kosztów. PZL Dębica, jako przedsiębiorstwo znajdujące się w trudnej sytuacji, nie uzyskałoby na rynku tego rodzaju finansowania na takich warunkach. Taka korzyść zakłóca konkurencję. Władze polskie zgłosiły wniesienie dodatkowego kapitału jako pomoc na restrukturyzację i nie kwestionowały tego, że inne środki stanowią pomoc państwa. Komisja nie zgadza się ze stwierdzeniem władz polskich dotyczącym uznania niektórych środków za pomoc de minimis (zob. pkt 26 powyżej). Ponadto, art. 1 lit h) rozporządzenia nr 1998/2006 (6) dotyczącego pomocy de minimis stanowi: »(...) Niniejsze rozporządzenie stosuje się do pomocy przyznawanej podmiotom gospodarczym we wszystkich sektorach, z wyjątkiem: (...) h) pomocy przyznawanej podmiotom gospodarczym znajdującym się w trudnej sytuacji«. Co więcej, zgodnie z pkt 16 wytycznych: »od momentu, w którym plan restrukturyzacji lub likwidacji, dla którego wnioskowano o pomoc, został ustanowiony i jest wdrażany, każda kolejna pomoc jest uznawana za pomoc w celu restrukturyzacji«. W związku z tym Komisja zastanawia się, czy nie powinna uznać tej pomocy za niezgłoszoną pomoc przeznaczoną na restrukturyzację. |
| --- | --- |

(30)

Pożyczka, wniesienie dodatkowego kapitału, umorzenie zobowiązań, odroczenie terminu zapłaty i ustalenia dotyczące rozłożenia na raty płatności zobowiązań wobec podmiotów publicznych stanowią pomoc z zasobów państwowych. Oprócz tego przynoszą one korzyść przedsiębiorstwu w formie obniżenia jego kosztów. PZL Dębica, jako przedsiębiorstwo znajdujące się w trudnej sytuacji, nie uzyskałoby na rynku tego rodzaju finansowania na takich warunkach. Taka korzyść zakłóca konkurencję. Władze polskie zgłosiły wniesienie dodatkowego kapitału jako pomoc na restrukturyzację i nie kwestionowały tego, że inne środki stanowią pomoc państwa. Komisja nie zgadza się ze stwierdzeniem władz polskich dotyczącym uznania niektórych środków za pomoc de minimis (zob. pkt 26 powyżej). Ponadto, art. 1 lit h) rozporządzenia nr 1998/2006 (6) dotyczącego pomocy de minimis stanowi: »(...) Niniejsze rozporządzenie stosuje się do pomocy przyznawanej podmiotom gospodarczym we wszystkich sektorach, z wyjątkiem: (...) h) pomocy przyznawanej podmiotom gospodarczym znajdującym się w trudnej sytuacji«. Co więcej, zgodnie z pkt 16 wytycznych: »od momentu, w którym plan restrukturyzacji lub likwidacji, dla którego wnioskowano o pomoc, został ustanowiony i jest wdrażany, każda kolejna pomoc jest uznawana za pomoc w celu restrukturyzacji«. W związku z tym Komisja zastanawia się, czy nie powinna uznać tej pomocy za niezgłoszoną pomoc przeznaczoną na restrukturyzację.

| (31) | Beneficjent działa na rynku urządzeń chłodniczych i wywozu do innych państw członkowskich UE. Kryterium wpływu na wymianę handlową we Wspólnocie ma tu pełne zastosowanie. |
| --- | --- |

(31)

Beneficjent działa na rynku urządzeń chłodniczych i wywozu do innych państw członkowskich UE. Kryterium wpływu na wymianę handlową we Wspólnocie ma tu pełne zastosowanie.

| (32) | W związku z powyższym środki, które nie zostały przyznane przed przystąpieniem i stanowią nową pomoc, uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. Nie zostało to zakwestionowane przez polskie władze. |
| --- | --- |

(32)

W związku z powyższym środki, które nie zostały przyznane przed przystąpieniem i stanowią nową pomoc, uznaje się za pomoc państwa w rozumieniu art. 87 ust. 1 Traktatu WE. Nie zostało to zakwestionowane przez polskie władze.

3.   Zwolnienie na mocy art. 87 ust. 3 Traktatu WE

| (33) | W niniejszym przypadku nie mają zastosowania odstępstwa, o których mowa w art. 87 ust. 2 Traktatu WE. Z uwagi na to, że podstawowym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwu znajdującemu się w trudnej sytuacji, spośród odstępstw przewidzianych w art. 87 ust. 3 Traktatu WE można zastosować jedynie odstępstwo określone w art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE, które zezwala na pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, jeżeli nie ma ona wpływu na zmianę warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. Dlatego też pomoc ta może być uznana za zgodną na mocy art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE tylko wtedy, gdy spełnione są warunki określone w Wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw (7) (zwanych dalej »wytycznymi«). |
| --- | --- |

(33)

W niniejszym przypadku nie mają zastosowania odstępstwa, o których mowa w art. 87 ust. 2 Traktatu WE. Z uwagi na to, że podstawowym celem pomocy jest przywrócenie długoterminowej rentowności przedsiębiorstwu znajdującemu się w trudnej sytuacji, spośród odstępstw przewidzianych w art. 87 ust. 3 Traktatu WE można zastosować jedynie odstępstwo określone w art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE, które zezwala na pomoc państwa przeznaczoną na ułatwianie rozwoju niektórych działań gospodarczych, jeżeli nie ma ona wpływu na zmianę warunków wymiany handlowej w zakresie sprzecznym ze wspólnym interesem. Dlatego też pomoc ta może być uznana za zgodną na mocy art. 87 ust. 3 lit. c) Traktatu WE tylko wtedy, gdy spełnione są warunki określone w Wytycznych wspólnotowych dotyczących pomocy państwa w celu ratowania i restrukturyzacji zagrożonych przedsiębiorstw (7) (zwanych dalej »wytycznymi«).

| (34) | Warto zaznaczyć, że w celu oceny zgodności środków nowej pomocy na restrukturyzację, należy przeanalizować cały plan restrukturyzacji zatwierdzony przez władze i wszystkie środki pomocy, by można było stwierdzić, czy w wyniku realizacji planu i przy ograniczeniu pomocy do niezbędnej kwoty rentowność przedsiębiorstwa zostanie przywrócona. W związku z tym w ocenie zgodności nowej pomocy na podstawie kryteriów określonych w wytycznych pod uwagę należy wziąć wszystkie środki pomocy na restrukturyzację, a nie tylko środki nowej pomocy. |
| --- | --- |

(34)

Warto zaznaczyć, że w celu oceny zgodności środków nowej pomocy na restrukturyzację, należy przeanalizować cały plan restrukturyzacji zatwierdzony przez władze i wszystkie środki pomocy, by można było stwierdzić, czy w wyniku realizacji planu i przy ograniczeniu pomocy do niezbędnej kwoty rentowność przedsiębiorstwa zostanie przywrócona. W związku z tym w ocenie zgodności nowej pomocy na podstawie kryteriów określonych w wytycznych pod uwagę należy wziąć wszystkie środki pomocy na restrukturyzację, a nie tylko środki nowej pomocy.

4.   Przywrócenie rentowności

| (35) | Aby środek został uznany za zgodny na podstawie pkt 34–37 wytycznych, w planie restrukturyzacji muszą być określone metody przywracania długoterminowej rentowności i dobrej kondycji przedsiębiorstwa w rozsądnych ramach czasowych. Taki plan należy przygotować w oparciu o realistyczne założenia dotyczące przyszłych warunków działania. |
| --- | --- |

(35)

Aby środek został uznany za zgodny na podstawie pkt 34–37 wytycznych, w planie restrukturyzacji muszą być określone metody przywracania długoterminowej rentowności i dobrej kondycji przedsiębiorstwa w rozsądnych ramach czasowych. Taki plan należy przygotować w oparciu o realistyczne założenia dotyczące przyszłych warunków działania.

| (36) | Komisja nie jest przekonana co do tego, czy w oparciu o przedstawiony plan przedsiębiorstwo zdoła przywrócić długoterminową rentowność. |
| --- | --- |

(36)

Komisja nie jest przekonana co do tego, czy w oparciu o przedstawiony plan przedsiębiorstwo zdoła przywrócić długoterminową rentowność.

| (37) | Po pierwsze wydaje się, że proces restrukturyzacji jest ukierunkowany przede wszystkim na aspekty finansowe i nie uwzględniono w nim środków restrukturyzacji przemysłowej. |
| --- | --- |

(37)

Po pierwsze wydaje się, że proces restrukturyzacji jest ukierunkowany przede wszystkim na aspekty finansowe i nie uwzględniono w nim środków restrukturyzacji przemysłowej.

| (38) | Ponadto Komisja na tym etapie ma wątpliwości, czy ocena problemów przedsiębiorstwa została dokonana w stopniu wystarczającym i czy w związku z tym wybór instrumentów, które mają doprowadzić do rozwiązania jego problemów jest właściwy. W planie restrukturyzacji w zasadzie nie określono prawidłowo powodów trudności przedsiębiorstwa. Jest w nim przede wszystkim mowa o aspektach zewnętrznych, a nie porusza się kwestii problemów o charakterze strukturalnym. |
| --- | --- |

(38)

Ponadto Komisja na tym etapie ma wątpliwości, czy ocena problemów przedsiębiorstwa została dokonana w stopniu wystarczającym i czy w związku z tym wybór instrumentów, które mają doprowadzić do rozwiązania jego problemów jest właściwy. W planie restrukturyzacji w zasadzie nie określono prawidłowo powodów trudności przedsiębiorstwa. Jest w nim przede wszystkim mowa o aspektach zewnętrznych, a nie porusza się kwestii problemów o charakterze strukturalnym.

| (39) | I wreszcie, ponieważ została opracowana druga wersja planu restrukturyzacji, wydaje się, że plan w poprzedniej wersji nie przyczynił się w wystarczającym stopniu do przezwyciężenia trudności beneficjenta, a to budzi wątpliwości dotyczące wiarygodności całego procesu restrukturyzacji i nasuwa przypuszczenie, że przedsiębiorstwo będzie potrzebowało w przyszłości kolejnej pomocy. Co więcej ze względu na to, że poprzednia wersja planu restrukturyzacji jest niedostępna, Komisja nie może ocenić szans powodzenia całego procesu restrukturyzacji (8). |
| --- | --- |

(39)

I wreszcie, ponieważ została opracowana druga wersja planu restrukturyzacji, wydaje się, że plan w poprzedniej wersji nie przyczynił się w wystarczającym stopniu do przezwyciężenia trudności beneficjenta, a to budzi wątpliwości dotyczące wiarygodności całego procesu restrukturyzacji i nasuwa przypuszczenie, że przedsiębiorstwo będzie potrzebowało w przyszłości kolejnej pomocy. Co więcej ze względu na to, że poprzednia wersja planu restrukturyzacji jest niedostępna, Komisja nie może ocenić szans powodzenia całego procesu restrukturyzacji (8).

5.   Zasada »pierwszy i ostatni raz«

| (40) | Zgodnie z pkt 3.3. wytycznych, pomoc na restrukturyzację powinna być przyznawana tylko jeden raz. Jeżeli dane przedsiębiorstwo w przeszłości otrzymało już pomoc na restrukturyzację i jeżeli upłynęło mniej niż 10 lat od momentu, w którym nastąpił koniec okresu restrukturyzacji, Komisja w normalnych warunkach zezwoli na udzielenie dalszej pomocy na restrukturyzację tylko w wyjątkowych i niedających się przewidzieć okolicznościach. |
| --- | --- |

(40)

Zgodnie z pkt 3.3. wytycznych, pomoc na restrukturyzację powinna być przyznawana tylko jeden raz. Jeżeli dane przedsiębiorstwo w przeszłości otrzymało już pomoc na restrukturyzację i jeżeli upłynęło mniej niż 10 lat od momentu, w którym nastąpił koniec okresu restrukturyzacji, Komisja w normalnych warunkach zezwoli na udzielenie dalszej pomocy na restrukturyzację tylko w wyjątkowych i niedających się przewidzieć okolicznościach.

| (41) | Przedsiębiorstwo korzystało już z pomocy państwa w 2001 r. (zob. środek 2 w tabeli 1) i Komisja ma wątpliwości, czy zasada »pierwszego i ostatniego razu« jest spełniona. Komisja przypuszcza, że przedsiębiorstwo w rzeczywistości znajduje się w trudnej sytuacji od 2001 r. i stąd nie jest przekonana, czy w istocie może rozpatrywać lata 2001–2013 jako jeden okres restrukturyzacji. Ten okres jest tak długi nie dlatego, że od początku przewidywano, że proces restrukturyzacji potrwa 12 lat, lecz ponieważ poprzedni plan nie doprowadził do przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa. Jeśli przyjąć ten okres za jeden okres restrukturyzacji, czas trwania tego procesu wydaje się o wiele za długi. Punkt 35 wytycznych zawiera wyraźne stwierdzenie, że czas trwania planu restrukturyzacji musi być możliwie najkrótszy. W związku z tym wydaje się, że okres 13 lat nie może zostać przez Komisję zaakceptowany. |
| --- | --- |

(41)

Przedsiębiorstwo korzystało już z pomocy państwa w 2001 r. (zob. środek 2 w tabeli 1) i Komisja ma wątpliwości, czy zasada »pierwszego i ostatniego razu« jest spełniona. Komisja przypuszcza, że przedsiębiorstwo w rzeczywistości znajduje się w trudnej sytuacji od 2001 r. i stąd nie jest przekonana, czy w istocie może rozpatrywać lata 2001–2013 jako jeden okres restrukturyzacji. Ten okres jest tak długi nie dlatego, że od początku przewidywano, że proces restrukturyzacji potrwa 12 lat, lecz ponieważ poprzedni plan nie doprowadził do przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa. Jeśli przyjąć ten okres za jeden okres restrukturyzacji, czas trwania tego procesu wydaje się o wiele za długi. Punkt 35 wytycznych zawiera wyraźne stwierdzenie, że czas trwania planu restrukturyzacji musi być możliwie najkrótszy. W związku z tym wydaje się, że okres 13 lat nie może zostać przez Komisję zaakceptowany.

| (42) | Nawet jeśli Komisja nie może oceniać zgodności części pomocy przyznanej przedsiębiorstwu PZL Dębica (jako że została ona udzielona przed przystąpieniem), nie przeszkadza jej to w dokonaniu oceny stanu faktycznego w związku z interpretacją zasady »pierwszy i ostatni raz«. Komisja jest zdania, że wspomniana zasada powinna znaleźć zastosowanie w niniejszej sprawie, mimo że pomoc na cele restrukturyzacji została przyznana przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej. Dzieje się tak dlatego, że przy ocenie konieczności zastosowania tej zasady Komisja uwzględni jedynie stan faktyczny, tj. dokona rozpoznania, czy przedsiębiorstwo znajdowało się w trudnej sytuacji w ciągu ostatnich 10 lat i czy miało możliwość przezwyciężenia tych trudności. W związku z tym, jeśli władze polskie w omawianej sprawie nie przedstawią dowodów na istnienie wyjątkowych okoliczności, takich jak np. nieistnienie w 2001 r. efektywnej gospodarki rynkowej, Komisja będzie mieć wątpliwości, czy obecna pomoc restrukturyzacyjna nie jest niezgodna z zasadą »pierwszego i ostatniego razu«. |
| --- | --- |

(42)

Nawet jeśli Komisja nie może oceniać zgodności części pomocy przyznanej przedsiębiorstwu PZL Dębica (jako że została ona udzielona przed przystąpieniem), nie przeszkadza jej to w dokonaniu oceny stanu faktycznego w związku z interpretacją zasady »pierwszy i ostatni raz«. Komisja jest zdania, że wspomniana zasada powinna znaleźć zastosowanie w niniejszej sprawie, mimo że pomoc na cele restrukturyzacji została przyznana przed przystąpieniem Polski do Unii Europejskiej. Dzieje się tak dlatego, że przy ocenie konieczności zastosowania tej zasady Komisja uwzględni jedynie stan faktyczny, tj. dokona rozpoznania, czy przedsiębiorstwo znajdowało się w trudnej sytuacji w ciągu ostatnich 10 lat i czy miało możliwość przezwyciężenia tych trudności. W związku z tym, jeśli władze polskie w omawianej sprawie nie przedstawią dowodów na istnienie wyjątkowych okoliczności, takich jak np. nieistnienie w 2001 r. efektywnej gospodarki rynkowej, Komisja będzie mieć wątpliwości, czy obecna pomoc restrukturyzacyjna nie jest niezgodna z zasadą »pierwszego i ostatniego razu«.

6.   Ograniczenie pomocy do minimum

| (43) | Zgodnie z pkt 43–45 wytycznych pomoc musi być ograniczona do ścisłego minimum, niezbędnego do umożliwienia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc nie może być udzielona w formie stanowiącej dla przedsiębiorstwa nadwyżkę środków pieniężnych, którą mogłoby ono wykorzystać do agresywnych działań zakłócających rynek, niezwiązanych z procesem restrukturyzacji. |
| --- | --- |

(43)

Zgodnie z pkt 43–45 wytycznych pomoc musi być ograniczona do ścisłego minimum, niezbędnego do umożliwienia restrukturyzacji przedsiębiorstwa. Pomoc nie może być udzielona w formie stanowiącej dla przedsiębiorstwa nadwyżkę środków pieniężnych, którą mogłoby ono wykorzystać do agresywnych działań zakłócających rynek, niezwiązanych z procesem restrukturyzacji.

| (44) | W szczególności od beneficjenta pomocy oczekuje się wniesienia znaczącego wkładu w proces restrukturyzacji z środków własnych lub uzyskanych na warunkach rynkowych z zewnętrznych źródeł finansowania. W wytycznych podkreśla się, że znaczna część środków finansowych na restrukturyzację musi pochodzić z zasobów własnych, między innymi ze sprzedaży aktywów, które nie są niezbędne do dalszego istnienia przedsiębiorstwa, i uzyskanych na warunkach rynkowych z zewnętrznych źródeł finansowania. |
| --- | --- |

(44)

W szczególności od beneficjenta pomocy oczekuje się wniesienia znaczącego wkładu w proces restrukturyzacji z środków własnych lub uzyskanych na warunkach rynkowych z zewnętrznych źródeł finansowania. W wytycznych podkreśla się, że znaczna część środków finansowych na restrukturyzację musi pochodzić z zasobów własnych, między innymi ze sprzedaży aktywów, które nie są niezbędne do dalszego istnienia przedsiębiorstwa, i uzyskanych na warunkach rynkowych z zewnętrznych źródeł finansowania.

| (45) | Komisja ma wątpliwości, czy własny wkład beneficjenta jest znaczny, pozwala na ograniczenie pomocy do niezbędnego minimum i czy osiąga minimalny poziom 50 % całkowitych kosztów restrukturyzacji. |
| --- | --- |

(45)

Komisja ma wątpliwości, czy własny wkład beneficjenta jest znaczny, pozwala na ograniczenie pomocy do niezbędnego minimum i czy osiąga minimalny poziom 50 % całkowitych kosztów restrukturyzacji.

| (46) | Na podstawie informacji przedstawionych przez polskie władze można przyjąć, że poziom udziału własnego w całkowitych kosztach restrukturyzacji nie mógł przekraczać 43 %. Ta wartość w dalszym ciągu budzi zastrzeżenia, ponieważ Komisja nie jest w pełni przekonana co do powodzenia sprzedaży aktywów przewidywanej w przyszłości. |
| --- | --- |

(46)

Na podstawie informacji przedstawionych przez polskie władze można przyjąć, że poziom udziału własnego w całkowitych kosztach restrukturyzacji nie mógł przekraczać 43 %. Ta wartość w dalszym ciągu budzi zastrzeżenia, ponieważ Komisja nie jest w pełni przekonana co do powodzenia sprzedaży aktywów przewidywanej w przyszłości.

7.   Unikanie nadmiernego zakłócania konkurencji

| (47) | Zgodnie z pkt 38–42 wytycznych należy przyjąć środki w możliwie największym stopniu łagodzące potencjalne negatywne skutki pomocy dla konkurentów. Pomoc nie może nadmiernie zakłócać konkurencji. Wiąże się to zazwyczaj z ograniczeniem obecności przedsiębiorstwa na rynku po zakończeniu restrukturyzacji. Obowiązkowe ograniczenie lub zmniejszenie obecności firmy na danym rynku jest czynnikiem kompensującym na korzyść jego konkurentów. Ograniczenie takie powinno być proporcjonalne do zakłócenia, które wywołała pomoc na rynku oraz do względnego znaczenia firmy na rynku lub rynkach. |
| --- | --- |

(47)

Zgodnie z pkt 38–42 wytycznych należy przyjąć środki w możliwie największym stopniu łagodzące potencjalne negatywne skutki pomocy dla konkurentów. Pomoc nie może nadmiernie zakłócać konkurencji. Wiąże się to zazwyczaj z ograniczeniem obecności przedsiębiorstwa na rynku po zakończeniu restrukturyzacji. Obowiązkowe ograniczenie lub zmniejszenie obecności firmy na danym rynku jest czynnikiem kompensującym na korzyść jego konkurentów. Ograniczenie takie powinno być proporcjonalne do zakłócenia, które wywołała pomoc na rynku oraz do względnego znaczenia firmy na rynku lub rynkach.

| (48) | Zgodnie z pkt 56 wytycznych warunki przyznania pomocy są mniej restrykcyjne w przypadku wdrożenia środków wyrównawczych na obszarach wspieranych. Analizując wpływ pomocy na restrukturyzację na rynek i konkurencję, Komisja weźmie pod uwagę to, że przedsiębiorstwo PZL Dębica jest zlokalizowane na obszarze wspieranym w rozumieniu art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE. |
| --- | --- |

(48)

Zgodnie z pkt 56 wytycznych warunki przyznania pomocy są mniej restrykcyjne w przypadku wdrożenia środków wyrównawczych na obszarach wspieranych. Analizując wpływ pomocy na restrukturyzację na rynek i konkurencję, Komisja weźmie pod uwagę to, że przedsiębiorstwo PZL Dębica jest zlokalizowane na obszarze wspieranym w rozumieniu art. 87 ust. 3 lit. a) Traktatu WE.

| (49) | Komisja nie jest przekonana co do tego, czy proponowane środki mają charakter rzeczywiście wyrównawczy i nie są konieczne jedynie w celu przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa, ponieważ gdyby było inaczej, nie kwalifikowałyby się jako środki wyrównawcze w rozumieniu wytycznych. Wątpliwość dotyczy w szczególności tych środków, w przypadku których Polska nie wykazała, że zaniechane formy działalności lub sprzedane spółki zależne nie przynosiły strat. |
| --- | --- |

(49)

Komisja nie jest przekonana co do tego, czy proponowane środki mają charakter rzeczywiście wyrównawczy i nie są konieczne jedynie w celu przywrócenia długoterminowej rentowności przedsiębiorstwa, ponieważ gdyby było inaczej, nie kwalifikowałyby się jako środki wyrównawcze w rozumieniu wytycznych. Wątpliwość dotyczy w szczególności tych środków, w przypadku których Polska nie wykazała, że zaniechane formy działalności lub sprzedane spółki zależne nie przynosiły strat.

| (50) | Ponadto wydaje się, że pozostałe środki mają na celu optymalizację zdolności produkcyjnych, obecnie częściowo niewykorzystanych, a zatem są przypuszczalnie również niezbędne do przywrócenia rentowności i jako takie, zgodnie z wytycznymi, nie mogą być uznane za środki wyrównawcze. |
| --- | --- |

(50)

Ponadto wydaje się, że pozostałe środki mają na celu optymalizację zdolności produkcyjnych, obecnie częściowo niewykorzystanych, a zatem są przypuszczalnie również niezbędne do przywrócenia rentowności i jako takie, zgodnie z wytycznymi, nie mogą być uznane za środki wyrównawcze.

| (51) | Pozostałe proponowane działania podejmowano już w przeszłości i nie wydaje się, by mogły one stanowić środki wyrównawcze w przypadku planowej pomocy, która ma być przyznana w przyszłości. |
| --- | --- |

(51)

Pozostałe proponowane działania podejmowano już w przeszłości i nie wydaje się, by mogły one stanowić środki wyrównawcze w przypadku planowej pomocy, która ma być przyznana w przyszłości.

IV.   DECYZJA

| (52) | W związku z powyższym Komisja:






  1) | uznała, że środki wykazane w części 1 tabeli 1 zostały przyznane przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po tym dniu w rozumieniu załącznika IV pkt 3 Aktu przystąpienia; oraz |
| --- | --- | --- |

(52)

W związku z powyższym Komisja:

1)

uznała, że środki wykazane w części 1 tabeli 1 zostały przyznane przed dniem przystąpienia i nie mają zastosowania po tym dniu w rozumieniu załącznika IV pkt 3 Aktu przystąpienia; oraz

| 2) | postanowiła wszcząć procedurę na mocy art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do środków wykazanych w części 2 i 3 tabeli 1 i zgłoszonych środków przedstawionych w tabeli 2, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności ze wspólnym rynkiem. |
| --- | --- |

2)

postanowiła wszcząć procedurę na mocy art. 88 ust. 2 Traktatu WE w odniesieniu do środków wykazanych w części 2 i 3 tabeli 1 i zgłoszonych środków przedstawionych w tabeli 2, ze względu na wątpliwości co do ich zgodności ze wspólnym rynkiem.

| (53) | W świetle niniejszych rozważań Komisja, działając na mocy procedury określonej w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, zwraca się do władz polskich o przedłożenie uwag i dostarczenie wszelkich informacji, które mogą być pomocne w ocenie przedmiotowej pomocy, w terminie jednego miesiąca od otrzymania niniejszego pisma. Między innymi należy przedłożyć:






  — | początkowy plan restrukturyzacji PZL Dębica opracowany w 2002 r.; |
| --- | --- | --- |

(53)

W świetle niniejszych rozważań Komisja, działając na mocy procedury określonej w art. 88 ust. 2 Traktatu WE, zwraca się do władz polskich o przedłożenie uwag i dostarczenie wszelkich informacji, które mogą być pomocne w ocenie przedmiotowej pomocy, w terminie jednego miesiąca od otrzymania niniejszego pisma. Między innymi należy przedłożyć:

—

początkowy plan restrukturyzacji PZL Dębica opracowany w 2002 r.;

| — | charakterystykę sytuacji finansowej PZL Dębica, począwszy od 2001 r. i załączyć brakujące uproszczone sprawozdanie finansowe za odpowiedni okres; |
| --- | --- |

—

charakterystykę sytuacji finansowej PZL Dębica, począwszy od 2001 r. i załączyć brakujące uproszczone sprawozdanie finansowe za odpowiedni okres;

| — | sprawozdania finansowe za 2007 r. i za pierwsze trzy kwartały 2008 r. |
| --- | --- |

—

sprawozdania finansowe za 2007 r. i za pierwsze trzy kwartały 2008 r.

| (54) | Komisja zwraca się do polskich władz z prośbą o niezwłoczne przekazanie kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy. |
| --- | --- |

(54)

Komisja zwraca się do polskich władz z prośbą o niezwłoczne przekazanie kopii niniejszego pisma odbiorcy pomocy.

| (55) | Komisja pragnie przypomnieć władzom polskim, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma skutek zawieszający i zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc niezgodna z prawem może zostać odzyskana od beneficjenta. |
| --- | --- |

(55)

Komisja pragnie przypomnieć władzom polskim, że art. 88 ust. 3 Traktatu WE ma skutek zawieszający i zwraca uwagę na art. 14 rozporządzenia Rady (WE) nr 659/1999, który stanowi, że wszelka pomoc niezgodna z prawem może zostać odzyskana od beneficjenta.

| (56) | Komisja uprzedza władze polskie, że udostępni zainteresowanym stronom informacje poprzez opublikowanie niniejszego pisma wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Poinformuje również zainteresowane strony w krajach EFTA, będących sygnatariuszami porozumienia EOG, publikując zawiadomienie w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA, przesyłając kopię niniejszego pisma. Wszystkie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w ciągu jednego miesiąca od dnia publikacji.” |
| --- | --- |

(56)

Komisja uprzedza władze polskie, że udostępni zainteresowanym stronom informacje poprzez opublikowanie niniejszego pisma wraz z jego streszczeniem w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Poinformuje również zainteresowane strony w krajach EFTA, będących sygnatariuszami porozumienia EOG, publikując zawiadomienie w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej oraz poinformuje Urząd Nadzoru EFTA, przesyłając kopię niniejszego pisma. Wszystkie zainteresowane strony zostaną wezwane do przedstawienia uwag w ciągu jednego miesiąca od dnia publikacji.”

---

(1)  Zdaniem Komisji całkowite koszty restrukturyzacji są nieco wyższe od podanych przez polskie władze (30,3 mln PLN). W istocie Polska podaje koszty restrukturyzacji zaległych zobowiązań z odroczonym terminem spłaty jako kwotę pomocy przyznanej na ten cel. Zgodnie z ustaloną praktyką Komisja uważa, że do wyliczenia kosztów restrukturyzacji należy przyjąć nominalną kwotę zaległych zobowiązań z odroczonym terminem spłaty.

1

(2)  Polska ostatnio poinformowała Komisję, że zrealizowano już sprzedaż aktywów o wartości 1 537 700 PLN.

2

(3)  Władze polskie twierdzą, że ten środek został przyznany w dniu 20.10.2003 r. Nie przedstawiono jednak Komisji żadnego prawnie wiążącego aktu, w którym władze krajowe zobowiązują się do udzielenia pomocy, dlatego też Komisja nie może uznać tego środka za przyznany w tym dniu. Polska potwierdza również, że naliczane są odsetki i że do czasu podjęcia formalnej decyzji o umorzeniu zadłużenia kwota zobowiązania będzie rosła.

3

(4)  Władze polskie wspominają jedynie o przyrzeczeniu administracyjnym, nie wydano jednak żadnego aktu prawnie wiążącego. Zobowiązania nie zostały jeszcze uregulowane i ich kwota rośnie w związku z naliczanymi odsetkami.

4

(5)  Wszystkie kwoty podane przez polskie władze w złotych polskich (PLN) zostały przeliczone na euro (EUR) przy zastosowaniu kursu wymiany z dnia 18 listopada 2008 r. wynoszącego 1 EUR = 3,86 PLN.

5

(6)  Rozporządzenie Komisji (WE) nr 1998/2006 z dnia 15 grudnia 2006 r. w sprawie stosowania art. 87 i 88 Traktatu do pomocy de minimis, Dz.U. L 379 z 28.12.2006, s. 5–10.

6

(7)  Dz.U. C 244 z 1.10.2004, s. 2.

7

(8)  Sprawozdania finansowe za 2007 r., takie jak bilans, rachunek zysków i strat oraz rachunek przepływów pieniężnych również nie zostały udostępnione Komisji.

8

---

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/25

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 53/08)

| 1. | 2009. február 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Vodafone Group plc (a továbbiakban: Vodafone, Egyesült Királyság) csoporthoz tartozó Vodafone Australia Limited (a továbbiakban: VAL, Ausztrália) és a Hutchison Whampoa Limited (a továbbiakban: HWL, Hong Kong) csoporthoz tartozó Hutchison 3G Australia Limited (a továbbiakban: H3GA, Ausztrália) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egyesülnek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében. Az új vállalkozás (a továbbiakban: a közös vállalkozás, Ausztrália) felett közös irányítást gyakorol a Vodafone és a HWL. |
| --- | --- |

1.

2009. február 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Vodafone Group plc (a továbbiakban: Vodafone, Egyesült Királyság) csoporthoz tartozó Vodafone Australia Limited (a továbbiakban: VAL, Ausztrália) és a Hutchison Whampoa Limited (a továbbiakban: HWL, Hong Kong) csoporthoz tartozó Hutchison 3G Australia Limited (a továbbiakban: H3GA, Ausztrália) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások egyesülnek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében. Az új vállalkozás (a továbbiakban: a közös vállalkozás, Ausztrália) felett közös irányítást gyakorol a Vodafone és a HWL.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Vodafone esetében: mobil és helyhez kötött hang- és adatátviteli szolgáltatások a világ több pontján, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Vodafone esetében: mobil és helyhez kötött hang- és adatátviteli szolgáltatások a világ több pontján,

| — | a HWL esetében: távközlés, kikötők és kapcsolódó szolgáltatások, kiskereskedelem, ingatlan és szálloda, energia, infrastruktúra, pénzügyi, befektetési és egyéb tevékenység a világ több pontján, |
| --- | --- |

—

a HWL esetében: távközlés, kikötők és kapcsolódó szolgáltatások, kiskereskedelem, ingatlan és szálloda, energia, infrastruktúra, pénzügyi, befektetési és egyéb tevékenység a világ több pontján,

| — | a közös vállalkozás esetében: 2G és 3G mobil hálózatüzemeltetés, mobil hang- és adatszolgáltatások Ausztráliában. |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozás esetében: 2G és 3G mobil hálózatüzemeltetés, mobil hang- és adatszolgáltatások Ausztráliában.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5486 – Vodafone/Hutchison Whampoa/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o.

---

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/26

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/C 53/09)

| 1. | 2009. február 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Svéd Királyság irányítása alá tartozó Posten AB (a továbbiakban: Posten, Svédország) és a Dán Királyság irányítása alá tartozó Post Danmark A/S (a továbbiakban: Post Danmark, Dánia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részvény-swap útján egyesülnek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében. |
| --- | --- |

1.

2009. február 26-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Svéd Királyság irányítása alá tartozó Posten AB (a továbbiakban: Posten, Svédország) és a Dán Királyság irányítása alá tartozó Post Danmark A/S (a továbbiakban: Post Danmark, Dánia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részvény-swap útján egyesülnek a tanácsi rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Posten esetében: postai szolgáltatások (levélküldemények és csomagok), valamint kapcsolódó szolgáltatások és információ-logisztika, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Posten esetében: postai szolgáltatások (levélküldemények és csomagok), valamint kapcsolódó szolgáltatások és információ-logisztika,

| — | a Post Danmark esetében: postai szolgáltatások (levélküldemények és csomagok), valamint kapcsolódó szolgáltatások. |
| --- | --- |

—

a Post Danmark esetében: postai szolgáltatások (levélküldemények és csomagok), valamint kapcsolódó szolgáltatások.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:





  European Commission (Európai Bizottság) |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| J-70 |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton a következő címre:

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

J-70

B-1049 Brussels (Brüsszel)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Bizottság

| 6.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 53/27

---

Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről

Ajánlatkérőtől származó kérelem

(2009/C 53/10)

A Bizottsághoz 2009. február 26-án kérelem érkezett a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban (1) működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikkének (5) bekezdése alapján. A kérelem kézhezvétele utáni első munkanap 2009. február 27.

A kérelem, amelyet a Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. nyújtott be, a kőolaj és földgáz Hollandia területén való feltárására és kitermelésére vonatkozik. Az említett 30. cikk kimondja, hogy a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó, ha az adott tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nem korlátozott. E feltételek teljesülését kizárólag a 2004/17/EK irányelv alapján kell mérlegelni, a versenyszabályok alkalmazásának sérelme nélkül.

A Bizottságnak a fent említett munkanaptól számítva három hónap áll rendelkezésére, hogy határozzon a szóban forgó kérelemről. A határidő tehát 2009. május 27.

E határidő adott esetben további három hónappal meghosszabbítható. Ebben az esetben a határidő meghosszabbításáról közlemény tájékoztat.

Az említett irányelv 30. cikke (6) bekezdésének második albekezdése értelmében a hollandiai kőolaj és földgáz feltárására és kitermelésére vonatkozó további kérelmeknek az első kérelem tekintetében megkezdődött időtartam lejárta előtt történő benyújtása nem vezet új eljárás megindításához, és az ilyen kérelmet az első kérelem elbírálása keretében kell elbírálni.

---

(1)  HL L 134., 2004.4.30., 1. o.

---