# Úradný vestník C 68/2009

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 68 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5221. marca 2009 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 68

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5221. marca 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2009/C 068/01 | Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2008 – 2012 | 1 |
| 2009/C 068/02 | Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2008 – 2013 | 6 |
| 2009/C 068/03 | Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2008 – 2011 | 12 |
| 2009/C 068/04 | Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2008 – 2011 | 17 |
| 2009/C 068/05 | Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2008 – 2011 | 23 |
| 2009/C 068/06 | Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2008 – 2011 | 28 |
| 2009/C 068/07 | Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2008/2009 – 2013/2014 | 33 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2009/C 068/01

Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2008 – 2012

1

2009/C 068/02

Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2008 – 2013

6

2009/C 068/03

Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2008 – 2011

12

2009/C 068/04

Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2008 – 2011

17

2009/C 068/05

Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2008 – 2011

23

2009/C 068/06

Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2008 – 2011

28

2009/C 068/07

Stanovisko Rady z 10. marca 2009 k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2008/2009 – 2013/2014

33

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 068/08 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  ) | 39 |
| 2009/C 068/09 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  ) | 39 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 068/08

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  )

1

39

2009/C 068/09

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Prípad COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  )

1

39

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Komisia |
| 2009/C 068/10 | Výmenný kurz eura | 40 |
| 2009/C 068/11 | Oznámenie Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách pre 27 členských štátov platných od 1. apríla 2009[Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1)] | 41 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

2009/C 068/10

Výmenný kurz eura

40

2009/C 068/11

Oznámenie Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách pre 27 členských štátov platných od 1. apríla 2009[Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1)]

[Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1)]

41

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Komisia |
| 2009/C 068/12 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 42 |
| | INÉ AKTY |
| | Komisia |
| 2009/C 068/13 | Oznámenie určené osobám a subjektom doplneným do zoznamu uvedeného v článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 1183/2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike, na základe nariadenia Komisie (ES) č. 242/2009 | 43 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

2009/C 068/12

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

42

INÉ AKTY

Komisia

2009/C 068/13

Oznámenie určené osobám a subjektom doplneným do zoznamu uvedeného v článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 1183/2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike, na základe nariadenia Komisie (ES) č. 242/2009

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/1

---

STANOVISKO RADY

z 10. marca 2009

k aktualizovanému programu stability Fínska na roky 2008 – 2012

(2009/C 68/01)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný program stability Fínska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2008 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný program stability Fínska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2008 až 2012.

| (2) | Zatiaľ čo základy fínskeho hospodárstva a domáci finančný sektor sú zdravé, svetová kríza hlboko zasiahla do výkonnosti priemyselných odvetví krajiny, ktoré sa vo veľkej miere orientujú na vývoz. Aj keď roky 2009 a 2010 prinesú pre domácnosti výhody v podobe značného zvýšenia miezd, zníženia daní a nižšej inflácie, dôvera spotrebiteľov a podnikov bola napriek tomu otrasená, čo spôsobilo zníženie súkromnej spotreby a investícií. V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa v roku 2009 predpokladá zníženie HDP o viac ako 1 % a jeho postupné zvyšovanie počas roka 2010 v súvislosti s očakávanou stabilizáciou svetových trhov. Napriek tomu, že hospodárstvo rýchlo vstúpilo do recesie, príjmy z daní ako celok zostali v roku 2008 celkom stabilné v dôsledku pružnosti trhu práce, najmä v prvej polovici roka, a pevného rastu osobných príjmov. Očakáva sa, že v roku 2008 dosiahne prebytok verejných financií 4,5 % HDP. Vzhľadom na to, že hospodársky pokles v roku 2009 je spôsobený výpadkom vonkajšieho dopytu a istoty, pričom sa očakáva, že základy fínskeho hospodárstva zostanú celkovo pevné, v programe sa na rok 2009 počíta so značným fiškálnym stimulom, ktorý má podporiť domáci dopyt s cieľom udržať zamestnanosť počas recesie. |
| --- | --- |

(2)

Zatiaľ čo základy fínskeho hospodárstva a domáci finančný sektor sú zdravé, svetová kríza hlboko zasiahla do výkonnosti priemyselných odvetví krajiny, ktoré sa vo veľkej miere orientujú na vývoz. Aj keď roky 2009 a 2010 prinesú pre domácnosti výhody v podobe značného zvýšenia miezd, zníženia daní a nižšej inflácie, dôvera spotrebiteľov a podnikov bola napriek tomu otrasená, čo spôsobilo zníženie súkromnej spotreby a investícií. V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa v roku 2009 predpokladá zníženie HDP o viac ako 1 % a jeho postupné zvyšovanie počas roka 2010 v súvislosti s očakávanou stabilizáciou svetových trhov. Napriek tomu, že hospodárstvo rýchlo vstúpilo do recesie, príjmy z daní ako celok zostali v roku 2008 celkom stabilné v dôsledku pružnosti trhu práce, najmä v prvej polovici roka, a pevného rastu osobných príjmov. Očakáva sa, že v roku 2008 dosiahne prebytok verejných financií 4,5 % HDP. Vzhľadom na to, že hospodársky pokles v roku 2009 je spôsobený výpadkom vonkajšieho dopytu a istoty, pričom sa očakáva, že základy fínskeho hospodárstva zostanú celkovo pevné, v programe sa na rok 2009 počíta so značným fiškálnym stimulom, ktorý má podporiť domáci dopyt s cieľom udržať zamestnanosť počas recesie.

| (3) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa najprv spomalí z 2,6 % v roku 2008 na 0,6 % v roku 2009, a potom sa v poslednej fáze obdobia programu zvýši mierne nad 2 %. Vzhľadom na rýchle zhoršovanie makroekonomických výhľadov v posledných mesiacoch (2) sa teraz zdá, že tento scenár, ktorý sa dokončoval v novembri 2008 (3), vychádzal zo značne optimistických predpokladov rastu, najmä na rok 2009. Podľa najnovších vládnych odhadov obsiahnutých v balíku stimulov a súvisiacom návrhu doplnkového rozpočtu z 30. januára 2009 sa predpokladá, že HDP sa v roku 2009 zníži o vyše 2 %. Prognózy vývoja inflácie v programe sú celkovo realistické. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa najprv spomalí z 2,6 % v roku 2008 na 0,6 % v roku 2009, a potom sa v poslednej fáze obdobia programu zvýši mierne nad 2 %. Vzhľadom na rýchle zhoršovanie makroekonomických výhľadov v posledných mesiacoch (2) sa teraz zdá, že tento scenár, ktorý sa dokončoval v novembri 2008 (3), vychádzal zo značne optimistických predpokladov rastu, najmä na rok 2009. Podľa najnovších vládnych odhadov obsiahnutých v balíku stimulov a súvisiacom návrhu doplnkového rozpočtu z 30. januára 2009 sa predpokladá, že HDP sa v roku 2009 zníži o vyše 2 %. Prognózy vývoja inflácie v programe sú celkovo realistické.

| (4) | Celkový prebytok verejných financií v roku 2008 sa v predpovedi útvarov Komisie odhaduje na 4,5 % HDP v porovnaní s plánovanými 3,7 % HDP uvedenými v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Lepší ako plánovaný výsledok sa vysvetľuje hlavne prenosom z predchádzajúceho roku, keď hospodársky rast a príjmy z daní prevýšili očakávania. K prehodnoteniu prebytku smerom nahor o takmer 0,4 % HDP prispela aj zmena zaznamenávania príjmu z majetku z aktív sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

(4)

Celkový prebytok verejných financií v roku 2008 sa v predpovedi útvarov Komisie odhaduje na 4,5 % HDP v porovnaní s plánovanými 3,7 % HDP uvedenými v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Lepší ako plánovaný výsledok sa vysvetľuje hlavne prenosom z predchádzajúceho roku, keď hospodársky rast a príjmy z daní prevýšili očakávania. K prehodnoteniu prebytku smerom nahor o takmer 0,4 % HDP prispela aj zmena zaznamenávania príjmu z majetku z aktív sociálneho zabezpečenia.

| (5) | V programe sa predpokladá v roku 2009 pokles celkového prebytku verejných financií o 2,3 percentuálneho bodu na 2,1 % HDP, čo je vo všeobecnosti v súlade s predpokladom v priebežnej predpovedi útvarov Komisie (2,0 % HDP). Podľa medziročného porovnania poklesu štrukturálneho salda, ktoré prepočítali útvary Komisie na základe informácií v programe, sa predpokladá expanzívna fiškálna pozícia vo výške okolo 1 % HDP. Odhaduje sa, že vplyvom automatických stabilizátorov sa v roku 2009 zníži fiškálny prebytok o ďalšie 1,5 % HDP. Odhadovaná fiškálna pozícia vo veľkej miere zodpovedá veľkosti vládneho balíka stimulov ohláseného v programe v celkovej výške 1,2 % HDP v roku 2009. Z toho viac ako tri štvrtiny pôjde na zníženie daní na podporu kúpnej sily spotrebiteľov. Toto zníženie daní prispeje aj k dlhodobému cieľu vlády, ktorým je zníženie v súčasnosti pomerne vysokého daňového zaťaženia práce a zvýšenie stimulov pre zamestnanosť. Rozsah ostatných stimulačných opatrení zahrnutých v aktualizácii programu je pomerne obmedzený, okolo 0,3 % HDP, pričom pôjde o výdavky na rôzne investície do infraštruktúry a na zabezpečenie financovania podnikov. Vláda ohlásila 30. januára 2009 ďalší balík stimulov, ktorý obsahuje širokú škálu opatrení stimulujúcich investície do infraštruktúry a bytovej výstavby s osobitným zameraním na udržanie zamestnanosti, zvýšenie financovania vzdelávania a výskumu a na zníženie nákladov práce znížením odvodov zamestnávateľov na sociálne poistenie. Rozpočtové náklady na dodatočné opatrenia sa odhadujú na 0,5 % HDP v roku 2009, čo sa, samozrejme, neodráža v cieli programu (4). |
| --- | --- |

(5)

V programe sa predpokladá v roku 2009 pokles celkového prebytku verejných financií o 2,3 percentuálneho bodu na 2,1 % HDP, čo je vo všeobecnosti v súlade s predpokladom v priebežnej predpovedi útvarov Komisie (2,0 % HDP). Podľa medziročného porovnania poklesu štrukturálneho salda, ktoré prepočítali útvary Komisie na základe informácií v programe, sa predpokladá expanzívna fiškálna pozícia vo výške okolo 1 % HDP. Odhaduje sa, že vplyvom automatických stabilizátorov sa v roku 2009 zníži fiškálny prebytok o ďalšie 1,5 % HDP. Odhadovaná fiškálna pozícia vo veľkej miere zodpovedá veľkosti vládneho balíka stimulov ohláseného v programe v celkovej výške 1,2 % HDP v roku 2009. Z toho viac ako tri štvrtiny pôjde na zníženie daní na podporu kúpnej sily spotrebiteľov. Toto zníženie daní prispeje aj k dlhodobému cieľu vlády, ktorým je zníženie v súčasnosti pomerne vysokého daňového zaťaženia práce a zvýšenie stimulov pre zamestnanosť. Rozsah ostatných stimulačných opatrení zahrnutých v aktualizácii programu je pomerne obmedzený, okolo 0,3 % HDP, pričom pôjde o výdavky na rôzne investície do infraštruktúry a na zabezpečenie financovania podnikov. Vláda ohlásila 30. januára 2009 ďalší balík stimulov, ktorý obsahuje širokú škálu opatrení stimulujúcich investície do infraštruktúry a bytovej výstavby s osobitným zameraním na udržanie zamestnanosti, zvýšenie financovania vzdelávania a výskumu a na zníženie nákladov práce znížením odvodov zamestnávateľov na sociálne poistenie. Rozpočtové náklady na dodatočné opatrenia sa odhadujú na 0,5 % HDP v roku 2009, čo sa, samozrejme, neodráža v cieli programu (4).

| (6) | Strednodobý cieľ Fínska pre rozpočtovú pozíciu je tak ako v predchádzajúcom programe definovaný ako prebytok verejných financií vo výške 2 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, t. j. cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V programe sa predpokladá, že v rokoch 2009 a 2010 sa základný, primárny a štrukturálny prebytok prudko zníži, ale potom sa stabilizuje. V programe sa predpokladá, že odhad štrukturálneho prebytku vypočítaný podľa spoločne dohodnutej metodiky zostane v ďalších rokoch programu nezmenený na úrovni 1,5 % HDP, čo je mierne pod úrovňou strednodobého cieľa. Zníženie základného salda v rokoch 2008 – 2012 je spôsobené súčasným znížením pomeru príjmov približne o 2 % HDP, hlavne v dôsledku plánovaného zníženia daní, a zvýšením pomeru výdavkov o 1,5 % HDP. V aktualizácii programu nie sú zahrnuté opatrenia na fiškálne obmedzenia v rokoch nasledujúcich po poklese. |
| --- | --- |

(6)

Strednodobý cieľ Fínska pre rozpočtovú pozíciu je tak ako v predchádzajúcom programe definovaný ako prebytok verejných financií vo výške 2 % HDP v štrukturálnom vyjadrení, t. j. cyklicky upravenom vyjadrení bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V programe sa predpokladá, že v rokoch 2009 a 2010 sa základný, primárny a štrukturálny prebytok prudko zníži, ale potom sa stabilizuje. V programe sa predpokladá, že odhad štrukturálneho prebytku vypočítaný podľa spoločne dohodnutej metodiky zostane v ďalších rokoch programu nezmenený na úrovni 1,5 % HDP, čo je mierne pod úrovňou strednodobého cieľa. Zníženie základného salda v rokoch 2008 – 2012 je spôsobené súčasným znížením pomeru príjmov približne o 2 % HDP, hlavne v dôsledku plánovaného zníženia daní, a zvýšením pomeru výdavkov o 1,5 % HDP. V aktualizácii programu nie sú zahrnuté opatrenia na fiškálne obmedzenia v rokoch nasledujúcich po poklese.

| (7) | Rozpočtové výsledky predpokladané v programe podliehajú rizikám zníženia, pretože makroekonomický scenár vychádza z výrazne optimistických predpokladov rastu. Negatívne riziká rozpočtových prognóz sa však čiastočne zmierňujú, keďže sa očakáva, že niektoré hlavné daňové základy (najmä súkromná spotreba a príjmy domácností) budú pri hospodárskom znížení spôsobenom poklesom vonkajšieho dopytu vykazovať väčšiu pružnosť. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky predpokladané v programe podliehajú rizikám zníženia, pretože makroekonomický scenár vychádza z výrazne optimistických predpokladov rastu. Negatívne riziká rozpočtových prognóz sa však čiastočne zmierňujú, keďže sa očakáva, že niektoré hlavné daňové základy (najmä súkromná spotreba a príjmy domácností) budú pri hospodárskom znížení spôsobenom poklesom vonkajšieho dopytu vykazovať väčšiu pružnosť.

| (8) | Hoci je dlhodobý vplyv starnúceho obyvateľstva na rozpočet vyšší ako priemer EÚ, prijaté dôchodkové reformy pomohli obmedziť predpokladaný nárast výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2008 s vysokým štrukturálnym prebytkom, ako sa odhaduje v programe, výrazne prispieva k vyváženiu dlhodobého vplyvu starnúceho obyvateľstva na rozpočet a veľké množstvo aktív zhromaždených vo verejných dôchodkových systémoch pomôže pri financovaní časti nárastu výdavkov na dôchodky. Z rozpočtového vývoja plánovaného v programe by však mohla vyplynúť medzera udržateľnosti. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré sú v súčasnosti na nízkej úrovni, by prispelo udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a uskutočnenie vhodných štrukturálnych reforiem. |
| --- | --- |

(8)

Hoci je dlhodobý vplyv starnúceho obyvateľstva na rozpočet vyšší ako priemer EÚ, prijaté dôchodkové reformy pomohli obmedziť predpokladaný nárast výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2008 s vysokým štrukturálnym prebytkom, ako sa odhaduje v programe, výrazne prispieva k vyváženiu dlhodobého vplyvu starnúceho obyvateľstva na rozpočet a veľké množstvo aktív zhromaždených vo verejných dôchodkových systémoch pomôže pri financovaní časti nárastu výdavkov na dôchodky. Z rozpočtového vývoja plánovaného v programe by však mohla vyplynúť medzera udržateľnosti. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré sú v súčasnosti na nízkej úrovni, by prispelo udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a uskutočnenie vhodných štrukturálnych reforiem.

| (9) | V posledných rokoch sa ukázalo, že existujúci rozpočtový rámec ústrednej vlády je spoľahlivým nástrojom pri predchádzaní nadbytočným výdavkom. Fínsko v posledných rokoch uskutočnilo aj rôzne štrukturálne reformy na zlepšenie kvality verejných financií a zníženie dlhodobých tlakov na výdavky. |
| --- | --- |

(9)

V posledných rokoch sa ukázalo, že existujúci rozpočtový rámec ústrednej vlády je spoľahlivým nástrojom pri predchádzaní nadbytočným výdavkom. Fínsko v posledných rokoch uskutočnilo aj rôzne štrukturálne reformy na zlepšenie kvality verejných financií a zníženie dlhodobých tlakov na výdavky.

| (10) | Fínska vláda prijala v reakcii na finančnú krízu opatrenia na stabilizáciu finančných trhov. Tieto opatrenia poskytujú komerčným bankám prístup k značným úverovým zárukám (maximálna výška okolo 25 % HDP) a kapitálovým investíciám zo strany štátu (maximálna výška okolo 3 % HDP). Zdvojnásobila sa aj horná hranica ručenia za vklady, a to na 50 000 EUR. Avšak vzhľadom na to, že fínsky finančný sektor sa zdá byť pomerne menej ovplyvnený svetovou krízou, skutočné využitie štátnych fondov by mohlo byť nakoniec obmedzené. |
| --- | --- |

(10)

Fínska vláda prijala v reakcii na finančnú krízu opatrenia na stabilizáciu finančných trhov. Tieto opatrenia poskytujú komerčným bankám prístup k značným úverovým zárukám (maximálna výška okolo 25 % HDP) a kapitálovým investíciám zo strany štátu (maximálna výška okolo 3 % HDP). Zdvojnásobila sa aj horná hranica ručenia za vklady, a to na 50 000 EUR. Avšak vzhľadom na to, že fínsky finančný sektor sa zdá byť pomerne menej ovplyvnený svetovou krízou, skutočné využitie štátnych fondov by mohlo byť nakoniec obmedzené.

| (11) | V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý v decembri schválila Európska rada, prijalo Fínsko na rok 2009 niekoľko fiškálnych stimulačných opatrení, ktoré sa vo všeobecnosti považujú za primeranú reakciu na hospodársky pokles. Vzhľadom na silnú východiskovú rozpočtovú pozíciu a pevné základy hospodárstva sa stimulačné opatrenia zahrnuté v programe a najnovšie opatrenia ohlásené v januári 2009 javia ako primerané za predpokladu, že sa prijmú opatrenia na fiškálne obmedzenia v strednodobom horizonte na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti. Balík stimulov je vo všeobecnosti v súlade so základnými zásadami európskeho plánu na oživenie hospodárstva. Opatrenia prichádzajú vo vhodnom čase, zväčša nadobúdajú účinnosť od začiatku roka 2009 a zdá sa, že sú zamerané na riešenie vnútorných hospodárskych problémov. Na rozdiel od všeobecných zásad zahŕňa hlavná časť fiškálneho stimulu trvalé zníženie daní a neplánuje sa návrat do pôvodného stavu. Môže sa to považovať za čiastočne odôvodnené, vzhľadom na značnú voľnosť, ktorú poskytujú verejné financie a dlhodobé ciele daňovej politiky vlády. Opatrenia, ktorými sa rieši súčasná hospodárska kríza, sa zameriavajú na udržanie celkového dopytu a zamestnanosti, ako aj na posilnenie konkurencieschopnosti. Opatrenia súvisia so strednodobým programom reforiem pre Fínsko, ktorý Komisia preskúmala 28. januára 2009. Konkrétne sa opatrenia na stimuláciu investícií zameriavajú na zvýšenie energetickej efektívnosti a znížením daní sa stimuluje dopyt po pracovných silách aj ich ponuka. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý v decembri schválila Európska rada, prijalo Fínsko na rok 2009 niekoľko fiškálnych stimulačných opatrení, ktoré sa vo všeobecnosti považujú za primeranú reakciu na hospodársky pokles. Vzhľadom na silnú východiskovú rozpočtovú pozíciu a pevné základy hospodárstva sa stimulačné opatrenia zahrnuté v programe a najnovšie opatrenia ohlásené v januári 2009 javia ako primerané za predpokladu, že sa prijmú opatrenia na fiškálne obmedzenia v strednodobom horizonte na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti. Balík stimulov je vo všeobecnosti v súlade so základnými zásadami európskeho plánu na oživenie hospodárstva. Opatrenia prichádzajú vo vhodnom čase, zväčša nadobúdajú účinnosť od začiatku roka 2009 a zdá sa, že sú zamerané na riešenie vnútorných hospodárskych problémov. Na rozdiel od všeobecných zásad zahŕňa hlavná časť fiškálneho stimulu trvalé zníženie daní a neplánuje sa návrat do pôvodného stavu. Môže sa to považovať za čiastočne odôvodnené, vzhľadom na značnú voľnosť, ktorú poskytujú verejné financie a dlhodobé ciele daňovej politiky vlády. Opatrenia, ktorými sa rieši súčasná hospodárska kríza, sa zameriavajú na udržanie celkového dopytu a zamestnanosti, ako aj na posilnenie konkurencieschopnosti. Opatrenia súvisia so strednodobým programom reforiem pre Fínsko, ktorý Komisia preskúmala 28. januára 2009. Konkrétne sa opatrenia na stimuláciu investícií zameriavajú na zvýšenie energetickej efektívnosti a znížením daní sa stimuluje dopyt po pracovných silách aj ich ponuka.

| (12) | Fiškálna pozícia v rokoch 2009 a 2010 sa zdá byť expanzívna, vyjadrená približne 1 percentuálnym bodom ročného poklesu štrukturálneho salda v roku 2009 aj v roku 2010. Potom sa v programe plánuje neutrálna fiškálna pozícia. Rozpočtová pozícia v programe sa zdá byť vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, pričom primerane zohľadňuje fiškálny stimul počas recesie a neutrálnu fiškálnu pozíciu po tom, ako hospodárstvo podľa predpokladu opäť dosiahne miery rastu, ktoré sa približujú odhadovanému potenciálu. Rozpočtová pozícia na konci obdobia programu by mala zachovávať veľkú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 %. |
| --- | --- |

(12)

Fiškálna pozícia v rokoch 2009 a 2010 sa zdá byť expanzívna, vyjadrená približne 1 percentuálnym bodom ročného poklesu štrukturálneho salda v roku 2009 aj v roku 2010. Potom sa v programe plánuje neutrálna fiškálna pozícia. Rozpočtová pozícia v programe sa zdá byť vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, pričom primerane zohľadňuje fiškálny stimul počas recesie a neutrálnu fiškálnu pozíciu po tom, ako hospodárstvo podľa predpokladu opäť dosiahne miery rastu, ktoré sa približujú odhadovanému potenciálu. Rozpočtová pozícia na konci obdobia programu by mala zachovávať veľkú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu referenčnej hodnoty deficitu na úrovni 3 %.

| (13) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5). |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5).

Celkovým záverom je, že verejné financie sú naďalej zdravé, aj keď v programe sa predpokladá, že súčasné vysoké fiškálne prebytky sa výrazne znížia. Vzhľadom na fiškálnu situáciu sa stimulačné opatrenia v aktualizácii programu a najnovšie opatrenia ohlásené v januári 2009 javia ako primerané a sú vítané. Balík stimulov je vo všeobecnosti v súlade so základnými zásadami európskeho plánu na oživenie hospodárstva. Rozpočtové výsledky očakávané v programe podliehajú rizikám zníženia a mali by sa zvážiť opatrenia na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Fínsko vyzýva, aby:

| i) | realizovalo fiškálnu politiku na rok 2009, tak ako to plánovalo, v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a v rámci Paktu stability a rastu; |
| --- | --- |

i)

realizovalo fiškálnu politiku na rok 2009, tak ako to plánovalo, v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a v rámci Paktu stability a rastu;

| ii) | následne odstránilo nepriaznivý vplyv fiškálnych stimulačných opatrení na rozpočet, tým, že sa vráti k svojmu strednodobému cieľu a bude uskutočňovať primerané štrukturálne reformy s cieľom zachovať dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

ii)

následne odstránilo nepriaznivý vplyv fiškálnych stimulačných opatrení na rozpočet, tým, že sa vráti k svojmu strednodobému cieľu a bude uskutočňovať primerané štrukturálne reformy s cieľom zachovať dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2009 | 4,5 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 |
| KOM jan. 2009 | 4,5 | 1,5 | – 1,2 | 1,2 | – | – |
| PS nov. 2007 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2009 | 1,6 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 3,9 | 1,8 | 1,8 | – | – |
| PS nov. 2007 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2 | – |
| Produkčná medzera (6)

  (% potenciálneho HDP) | PS jan. 2009 | 1,7 | 1,3 | – 0,6 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 |
| KOM jan. 2009 (7) | 2,9 | 1,7 | – 1,4 | – 2,1 | – | – |
| PS nov. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | – 0,1 | – 0,7 | – |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 5,4 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 6,4 | 5,2 | 3,7 | 3,3 | – | – |
| PS nov. 2007 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 | – |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 52,6 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 |
| KOM jan. 2009 | 52,6 | 52,3 | 52,0 | 51,3 | – | – |
| PS nov. 2007 | 51,9 | 51,0 | 50,6 | 49,8 | 49,6 | – |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 47,3 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 |
| KOM jan. 2009 | 47,3 | 47,8 | 50,1 | 50,9 | – | – |
| PS nov. 2007 | 47,4 | 47,3 | 47,0 | 47,0 | 47,2 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 5,3 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| KOM jan. 2009 | 5,3 | 4,5 | 2,0 | 0,5 | – | – |
| PS nov. 2007 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 6,8 | 5,8 | 3,4 | 2,4 | 2,2 | 2,3 |
| KOM jan. 2009 | 6,8 | 6,0 | 3,3 | 1,8 | – | – |
| PS nov. 2007 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 | – |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | PS jan. 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,5 | – | – |
| PS nov. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | – |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | PS jan. 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,7 | – | – |
| PS nov. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 35,1 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 |
| KOM jan. 2009 | 35,1 | 32,8 | 34,5 | 36,1 | – | – |
| PS nov. 2007 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 | – |
| Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2009

4,5

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

KOM jan. 2009

4,5

1,5

– 1,2

1,2

–

–

PS nov. 2007

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

–

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2009

1,6

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

KOM jan. 2009

1,6

3,9

1,8

1,8

–

–

PS nov. 2007

2,4

2,4

2,2

2,0

2

–

Produkčná medzera (6)

(% potenciálneho HDP)

PS jan. 2009

1,7

1,3

– 0,6

– 1,0

– 1,2

– 1,3

KOM jan. 2009 (7)

2,9

1,7

– 1,4

– 2,1

–

–

PS nov. 2007

0,6

0,7

0,5

– 0,1

– 0,7

–

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2009

5,4

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

KOM jan. 2009

6,4

5,2

3,7

3,3

–

–

PS nov. 2007

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

–

Verejné príjmy

(% HDP)

PS jan. 2009

52,6

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

KOM jan. 2009

52,6

52,3

52,0

51,3

–

–

PS nov. 2007

51,9

51,0

50,6

49,8

49,6

–

Verejné výdavky

(% HDP)

PS jan. 2009

47,3

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

KOM jan. 2009

47,3

47,8

50,1

50,9

–

–

PS nov. 2007

47,4

47,3

47,0

47,0

47,2

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2009

5,3

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

KOM jan. 2009

5,3

4,5

2,0

0,5

–

–

PS nov. 2007

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2009

6,8

5,8

3,4

2,4

2,2

2,3

KOM jan. 2009

6,8

6,0

3,3

1,8

–

–

PS nov. 2007

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

–

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

PS jan. 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM jan. 2009

3,9

3,6

2,7

1,5

–

–

PS nov. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

–

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

PS jan. 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM jan. 2009

3,9

3,6

2,7

1,7

–

–

PS nov. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2009

35,1

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

KOM jan. 2009

35,1

32,8

34,5

36,1

–

–

PS nov. 2007

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

–

Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z januára 2009, ale aj iné informácie, ktoré poskytlo Fínsko.

(3)  Po predložení programu nebol útvarom Komisie doručený žiadny dodatok.

(4)  Spolu s opatreniami ohlásenými 30. januára 2009 dosahuje celková úroveň balíka stimulov 1,7 % HDP. Vo fiškálnych prognózach vlády obsiahnutých v balíku stimulov a súvisiacom návrhu doplnkového rozpočtu z 30. januára 2009 sa očakáva, že verejné financie sa v roku 2009 prepadnú do deficitu vo výške 0,4 % HDP. Toto číslo zahŕňa vplyv stimulačných opatrení.

(5)  V programe sa konkrétne uvádza trocha odlišný rozpis výdavkových položiek, ktoré priamo nezodpovedajú štandardným údajom z tabuľky 2. V tabuľkách sa zároveň jasne neuvádzajú ani povinné údaje o „jednorazových a iných dočasných opatreniach“. Neuvádzajú sa vonkajšie predpoklady na ďalšie roky. V programe stability sa na obdobie rokov 2007 – 2011 neuvádza nepovinný údaj „likvidné finančné aktíva“, ktorý sa stanovuje v tabuľke 4 bode 6 prílohy 2 ku kódexu správania.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,8 %, 2,6 %, 2,0 % a 1,9 % v období rokov 2007 – 2010.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu nie sú ani v jednom roku počas celého obdobia programu žiadne jednorazové ani iné dočasné opatrenia. Podľa priebežnej predpovede útvarov Komisie z januára však je jedno jednorazové opatrenie zvyšujúce deficit vo výške 0,2 % HDP v roku 2010, ktoré vyplýva z dočasnej straty príjmov z DPH spôsobenej zmenami zásad pri výbere daní.

Zdroj:

Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/6

---

STANOVISKO RADY

z 10. marca 2009

k aktualizovanému programu stability Írska na roky 2008 – 2013

(2009/C 68/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný program stability Írska (2), ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2008 až 2013. |
| --- | --- |

(1)

Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný program stability Írska (2), ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2008 až 2013.

| (2) | Po viac ako desaťročnom výraznom hospodárskom raste, ktorý čoraz väčšmi podporoval domáci dopyt, prechádza v súčasnosti Írsko vážnou recesiou. Pokles hospodárskeho rastu spôsobila výrazná úprava na trhu s bývaním, odkiaľ sa pokles rozšíril do širšieho hospodárstva, pričom ho zhoršila globálna finančná kríza a recesia hlavných obchodných partnerov Írska.
  Tento vývoj viedol aj k veľmi výraznému zhoršeniu verejných financií (pričom saldo verejných financií sa dostalo z mierneho prebytku v roku 2007 do deficitu vo výške 6,3 % HDP v roku 2008). Orgány v tomto kontexte preto v rôznych etapách prijali od polovice roka 2008 konsolidačné opatrenia. V tejto súvislosti sa preto prijali opatrenia aj na posilnenie kúpnej sily a podporu systematickej úpravy na trhu s nehnuteľnosťami pri súčasnom zacielení verejných investícií na kľúčové projekty. Základnou výzvou pre nasledujúce roky je vykonávanie spoľahlivej a udržateľnej stratégie fiškálnej konsolidácie s cieľom obnoviť dôveru na trhu a zároveň presmerovať zdroje zo stavebníctva do produktívnejších sektorov a opäť nadobudnúť konkurencieschopnosť prostredníctvom opatrení zameraných na zvýšenie rastu produktivity a primeranej mzdovej politiky. Pretrvávajúca krehkosť finančného sektora by mohla brániť procesu úpravy v krátkodobom horizonte a ďalej vyvíjať tlak na verejné financie. S cieľom zlepšiť verejné financie je ďalšou dôležitou výzvou reforma dôchodkového systému. |
| --- | --- |

(2)

Po viac ako desaťročnom výraznom hospodárskom raste, ktorý čoraz väčšmi podporoval domáci dopyt, prechádza v súčasnosti Írsko vážnou recesiou. Pokles hospodárskeho rastu spôsobila výrazná úprava na trhu s bývaním, odkiaľ sa pokles rozšíril do širšieho hospodárstva, pričom ho zhoršila globálna finančná kríza a recesia hlavných obchodných partnerov Írska.

Tento vývoj viedol aj k veľmi výraznému zhoršeniu verejných financií (pričom saldo verejných financií sa dostalo z mierneho prebytku v roku 2007 do deficitu vo výške 6,3 % HDP v roku 2008). Orgány v tomto kontexte preto v rôznych etapách prijali od polovice roka 2008 konsolidačné opatrenia. V tejto súvislosti sa preto prijali opatrenia aj na posilnenie kúpnej sily a podporu systematickej úpravy na trhu s nehnuteľnosťami pri súčasnom zacielení verejných investícií na kľúčové projekty. Základnou výzvou pre nasledujúce roky je vykonávanie spoľahlivej a udržateľnej stratégie fiškálnej konsolidácie s cieľom obnoviť dôveru na trhu a zároveň presmerovať zdroje zo stavebníctva do produktívnejších sektorov a opäť nadobudnúť konkurencieschopnosť prostredníctvom opatrení zameraných na zvýšenie rastu produktivity a primeranej mzdovej politiky. Pretrvávajúca krehkosť finančného sektora by mohla brániť procesu úpravy v krátkodobom horizonte a ďalej vyvíjať tlak na verejné financie. S cieľom zlepšiť verejné financie je ďalšou dôležitou výzvou reforma dôchodkového systému.

| (3) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že po znížení reálneho HDP o 1,4 % v roku 2008 bude nasledovať ďalší pokles o 4,0 % v roku 2009 a 0,9 % v roku 2010 a následne sa rast oživí na priemernú mieru 2,9 % počas zvyšku programového obdobia. Pri posúdení na základe informácií (3) dostupných v súčasnosti sa tieto predpoklady rastu zdajú vo všeobecnosti vierohodné do roku 2010. Od roku 2011 sa predpokladaný hospodársky rast zdá byť dosť optimistický. Prognózy inflácie v programe vyzerajú realisticky. To isté platí aj pre vyhliadky deficitu zahraničnej platobnej bilancie a konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že po znížení reálneho HDP o 1,4 % v roku 2008 bude nasledovať ďalší pokles o 4,0 % v roku 2009 a 0,9 % v roku 2010 a následne sa rast oživí na priemernú mieru 2,9 % počas zvyšku programového obdobia. Pri posúdení na základe informácií (3) dostupných v súčasnosti sa tieto predpoklady rastu zdajú vo všeobecnosti vierohodné do roku 2010. Od roku 2011 sa predpokladaný hospodársky rast zdá byť dosť optimistický. Prognózy inflácie v programe vyzerajú realisticky. To isté platí aj pre vyhliadky deficitu zahraničnej platobnej bilancie a konkurencieschopnosti.

| (4) | V priebežnej predikcii útvarov Komisie z januára 2009 sa deficit verejných financií v roku 2008 odhaduje na úrovni 6,3 % HDP oproti cieľu 0,9 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability (4). Tento výsledok, ktorý je výrazne horší oproti očakávaniam, odráža značné zníženie výberu daní a určité nadmerné výdavky (5). Ciele v oblasti daňových príjmov sa nedosiahli v dôsledku trvalej straty príjmov plynúcich z rozmachu v sektore nehnuteľností a všeobecnejšie v dôsledku hospodárskej činnosti, ktorá bola nižšia ako sa očakávalo. Aj keď sa v júli 2008 prijali určité opatrenia na obmedzenie rastu výdavkov, ich rast bol vyšší, ako sa plánovalo, najmä v prípade sociálnych transferov, úrokových nákladov a verejných investícií. Sociálne transfery plnia svoju úlohu automatického stabilizátora, čo sa prejavuje vo vyšších výdavkoch spojených s nezamestnanosťou. |
| --- | --- |

(4)

V priebežnej predikcii útvarov Komisie z januára 2009 sa deficit verejných financií v roku 2008 odhaduje na úrovni 6,3 % HDP oproti cieľu 0,9 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability (4). Tento výsledok, ktorý je výrazne horší oproti očakávaniam, odráža značné zníženie výberu daní a určité nadmerné výdavky (5). Ciele v oblasti daňových príjmov sa nedosiahli v dôsledku trvalej straty príjmov plynúcich z rozmachu v sektore nehnuteľností a všeobecnejšie v dôsledku hospodárskej činnosti, ktorá bola nižšia ako sa očakávalo. Aj keď sa v júli 2008 prijali určité opatrenia na obmedzenie rastu výdavkov, ich rast bol vyšší, ako sa plánovalo, najmä v prípade sociálnych transferov, úrokových nákladov a verejných investícií. Sociálne transfery plnia svoju úlohu automatického stabilizátora, čo sa prejavuje vo vyšších výdavkoch spojených s nezamestnanosťou.

| (5) | Očakáva sa, že verejný deficit sa v roku 2009 zvýši na 9,5 % HDP, v čom sa premietne pokles hospodárskeho rastu. Vláda vykonala diskrečné sprísnenie, ktoré predstavovalo takmer 3 % HDP. Zároveň sa ako reakcia na pokles prijali niektoré opatrenia na podporu ekonomiky, rádovo 0,5 % HDP. Celkovo tieto opatrenia vedú k sprísnenie približne vo výške 2,5 % HDP. Toto sprísnenie zahŕňa balík uvedený v dodatku, ktorý však neobsahuje podrobné informácie; vzhľadom na to nebol zahrnutý do priebežnej predikcie útvarov Komisie. Komisia odhaduje, že sa v roku 2009 vygenerujú čisté úspory vo výške 0,8 % HDP, čo je mierne pod úrovňou 1 % HDP, ktorú oznámila vláda (6). Aj napriek sprísneniu sa odhaduje, že štrukturálny deficit (po prepočte útvarmi Komisie na základe údajov v programe) sa zvýši o 2 percentuálne body HDP v dôsledku straty daňových príjmov spôsobenej prebiehajúcou úpravou na trhu s nehnuteľnosťami, ťažkostí súvisiacich s dostatočne rýchlym znižovaním rastu výdavkov, ako aj revízie prudkého poklesu potenciálneho rastu. |
| --- | --- |

(5)

Očakáva sa, že verejný deficit sa v roku 2009 zvýši na 9,5 % HDP, v čom sa premietne pokles hospodárskeho rastu. Vláda vykonala diskrečné sprísnenie, ktoré predstavovalo takmer 3 % HDP. Zároveň sa ako reakcia na pokles prijali niektoré opatrenia na podporu ekonomiky, rádovo 0,5 % HDP. Celkovo tieto opatrenia vedú k sprísnenie približne vo výške 2,5 % HDP. Toto sprísnenie zahŕňa balík uvedený v dodatku, ktorý však neobsahuje podrobné informácie; vzhľadom na to nebol zahrnutý do priebežnej predikcie útvarov Komisie. Komisia odhaduje, že sa v roku 2009 vygenerujú čisté úspory vo výške 0,8 % HDP, čo je mierne pod úrovňou 1 % HDP, ktorú oznámila vláda (6). Aj napriek sprísneniu sa odhaduje, že štrukturálny deficit (po prepočte útvarmi Komisie na základe údajov v programe) sa zvýši o 2 percentuálne body HDP v dôsledku straty daňových príjmov spôsobenej prebiehajúcou úpravou na trhu s nehnuteľnosťami, ťažkostí súvisiacich s dostatočne rýchlym znižovaním rastu výdavkov, ako aj revízie prudkého poklesu potenciálneho rastu.

| (6) | Strednodobou rozpočtovou stratégiou vlády je znížiť celkový deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013. Znižovanie deficitu by sa začalo v roku 2010 a urýchlilo od roku 2011. V programe sa neposkytujú údaje o tom, kedy by sa mal dosiahnuť strednodobý cieľ (7). I keď je od roku 2010 avizovaný cieľ pre ročnú konsolidáciu, ktorý predstavuje kumulované úsilie v rozsahu približne 7 % HDP v nominálnom vyjadrení, nie sú stanovené konkrétne opatrenia. Orientačné predikcie v dodatku predpokladajú najmä stratégiu pre konsolidáciu založenú na výdavkoch. V celom programovom období sa očakáva mierne zvýšenie pomeru príjmov (o 0,75 percentuálneho bodu HDP), pričom sa predpokladá výrazný pokles pomeru primárnych výdavkov (o približne 5,25 percentuálnych bodov), najmä v oblasti sociálnych transferov a verejnej spotreby. Očakáva sa, že úrokové výdavky ako podiel na HDP sa počas programového obdobia strojnásobia na úroveň 3,5 % HDP. Rýchly rast deficitu, klesajúci nominálny HDP a rozsiahla úprava dlhu v roku 2008 spojená s plánovaným zvyšovaním likvidity prispievajú k zdvojnásobeniu pomeru dlhu v rokoch 2007 až 2009 a prekročeniu referenčnej hodnoty 60 % HDP od roku 2010. |
| --- | --- |

(6)

Strednodobou rozpočtovou stratégiou vlády je znížiť celkový deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013. Znižovanie deficitu by sa začalo v roku 2010 a urýchlilo od roku 2011. V programe sa neposkytujú údaje o tom, kedy by sa mal dosiahnuť strednodobý cieľ (7). I keď je od roku 2010 avizovaný cieľ pre ročnú konsolidáciu, ktorý predstavuje kumulované úsilie v rozsahu približne 7 % HDP v nominálnom vyjadrení, nie sú stanovené konkrétne opatrenia. Orientačné predikcie v dodatku predpokladajú najmä stratégiu pre konsolidáciu založenú na výdavkoch. V celom programovom období sa očakáva mierne zvýšenie pomeru príjmov (o 0,75 percentuálneho bodu HDP), pričom sa predpokladá výrazný pokles pomeru primárnych výdavkov (o približne 5,25 percentuálnych bodov), najmä v oblasti sociálnych transferov a verejnej spotreby. Očakáva sa, že úrokové výdavky ako podiel na HDP sa počas programového obdobia strojnásobia na úroveň 3,5 % HDP. Rýchly rast deficitu, klesajúci nominálny HDP a rozsiahla úprava dlhu v roku 2008 spojená s plánovaným zvyšovaním likvidity prispievajú k zdvojnásobeniu pomeru dlhu v rokoch 2007 až 2009 a prekročeniu referenčnej hodnoty 60 % HDP od roku 2010.

| (7) | Rozpočtové výsledky podliehajú počas celého programového obdobia rizikám zhoršovania. Po prvé, významné riziká vyplývajú z nedostatku informácií o plánovanej konsolidačnej stratégii po roku 2009, najmä pokiaľ ide o smerovanie krivky výdavkov a príjmov, a to najmä vzhľadom na dôležitosť pripisovanú obmedzovaniu výdavkov (8). Po druhé, predpoklady rastu v hospodárskom scenári môžu byť optimistické, najmä v rokoch mimo dosahu programu. Vzhľadom na negatívne riziká týkajúce sa cieľov pre deficit je pravdepodobné, že aj vývoj pomeru dlhu bude menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho, osobitné riziká súvisia s podmienenými záväzkami vyplývajúcimi z finančnej krízy, najmä z možných ďalších kapitálových injekcií do bánk (dlh) a bankových záruk vlády (deficit a dlh, ak sa uplatnia). |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky podliehajú počas celého programového obdobia rizikám zhoršovania. Po prvé, významné riziká vyplývajú z nedostatku informácií o plánovanej konsolidačnej stratégii po roku 2009, najmä pokiaľ ide o smerovanie krivky výdavkov a príjmov, a to najmä vzhľadom na dôležitosť pripisovanú obmedzovaniu výdavkov (8). Po druhé, predpoklady rastu v hospodárskom scenári môžu byť optimistické, najmä v rokoch mimo dosahu programu. Vzhľadom na negatívne riziká týkajúce sa cieľov pre deficit je pravdepodobné, že aj vývoj pomeru dlhu bude menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe. Okrem toho, osobitné riziká súvisia s podmienenými záväzkami vyplývajúcimi z finančnej krízy, najmä z možných ďalších kapitálových injekcií do bánk (dlh) a bankových záruk vlády (deficit a dlh, ak sa uplatnia).

| (8) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Írsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku pomerne vysokého plánovaného nárastu výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ktorá sa predpokladá v programe a ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, prenáša vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet na medzeru udržateľnosti. Ak by sa za základ považovala rozpočtová pozícia na rok 2009, ako sa plánuje v priebežnej predikcii útvarov Komisie, medzera týkajúca sa udržateľnosti by sa výrazne rozšírila. Hoci sa v Národnom dôchodkovom rezervnom fonde (NPRF) nahromadili aktíva s cieľom predfinancovať časť budúcich výdavkov na dôchodky, predpokladá sa, že v programovom období hrubý dlh prekročí referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve. Znížením vysokého primárneho deficitu v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe, a implementáciou reformných opatrení, ktoré obmedzujú podstatný nárast výdavkov spojených so starnutím, by sa prispelo k zníženiu vysokých rizík pre udržateľnosť verejných financií. Uvedené riziká spojené so mechanizmami na stabilizáciu finančného sektora, ktoré Írsko zaviedlo, by mohli mať potenciálny negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, predovšetkým prostredníctvom ich vplyvu na verejný dlh, ak by sa náklady na štátnu podporu v plnej miere v budúcnosti nevrátili. |
| --- | --- |

(8)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Írsku je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku pomerne vysokého plánovaného nárastu výdavkov na dôchodky v nadchádzajúcich desaťročiach. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ktorá sa predpokladá v programe a ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, prenáša vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet na medzeru udržateľnosti. Ak by sa za základ považovala rozpočtová pozícia na rok 2009, ako sa plánuje v priebežnej predikcii útvarov Komisie, medzera týkajúca sa udržateľnosti by sa výrazne rozšírila. Hoci sa v Národnom dôchodkovom rezervnom fonde (NPRF) nahromadili aktíva s cieľom predfinancovať časť budúcich výdavkov na dôchodky, predpokladá sa, že v programovom období hrubý dlh prekročí referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve. Znížením vysokého primárneho deficitu v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe, a implementáciou reformných opatrení, ktoré obmedzujú podstatný nárast výdavkov spojených so starnutím, by sa prispelo k zníženiu vysokých rizík pre udržateľnosť verejných financií. Uvedené riziká spojené so mechanizmami na stabilizáciu finančného sektora, ktoré Írsko zaviedlo, by mohli mať potenciálny negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, predovšetkým prostredníctvom ich vplyvu na verejný dlh, ak by sa náklady na štátnu podporu v plnej miere v budúcnosti nevrátili.

| (9) | Strednodobý rozpočtový rámec Írska má určité nedostatky. Predovšetkým rozpočtové ciele na roky, na ktoré sa rozpočet nevzťahuje, najmä balíky výdavkov, sa môžu zmeniť v ďalších rozpočtoch. Ako dokazujú posledné skúsenosti, pri existencii (stálych) neočakávaných príjmov takáto situácia politickým predstaviteľom sťažuje udržiavanie obozretnej fiškálnej politiky. Zároveň by to mohlo obmedziť ich schopnosť dôveryhodne vykonávať konsolidačnú stratégiu v ťažkom období. Hoci sa tieto záležitosti neriešia priamo v programe, vláda zriadila Výbor pre dane a „Osobitnú skupinu pre preskúmanie verejných výdavkov a čísel“ s cieľom prijať odporúčania zamerané na zlepšenie systému zdaňovania a programov verejných výdavkov. Správy týchto skupín sa očakávajú v priebehu roka 2009 a vnútroštátne orgány naznačili, že obsiahnuté odporúčania sa použijú v procese rozhodovania o rozpočte na rok 2010 a ďalšie roky. |
| --- | --- |

(9)

Strednodobý rozpočtový rámec Írska má určité nedostatky. Predovšetkým rozpočtové ciele na roky, na ktoré sa rozpočet nevzťahuje, najmä balíky výdavkov, sa môžu zmeniť v ďalších rozpočtoch. Ako dokazujú posledné skúsenosti, pri existencii (stálych) neočakávaných príjmov takáto situácia politickým predstaviteľom sťažuje udržiavanie obozretnej fiškálnej politiky. Zároveň by to mohlo obmedziť ich schopnosť dôveryhodne vykonávať konsolidačnú stratégiu v ťažkom období. Hoci sa tieto záležitosti neriešia priamo v programe, vláda zriadila Výbor pre dane a „Osobitnú skupinu pre preskúmanie verejných výdavkov a čísel“ s cieľom prijať odporúčania zamerané na zlepšenie systému zdaňovania a programov verejných výdavkov. Správy týchto skupín sa očakávajú v priebehu roka 2009 a vnútroštátne orgány naznačili, že obsiahnuté odporúčania sa použijú v procese rozhodovania o rozpočte na rok 2010 a ďalšie roky.

| (10) | Írsko prijalo niekoľko opatrení na zachovanie stability finančného sektora. Zákonný limit pre systém ochrany vkladov sa zvýšil na 100 000 EUR na vkladateľa. Prijali sa záruky pre kryté banky v odhadovanej výške 400 miliárd EUR. V decembri bol oznámený program rekapitalizácie vo výške 10 miliárd EUR (5 % HDP) pre tri hlavné banky, ktorý sa má aspoň čiastočne financovať z NPRF. Jedna z príslušných bánk však namiesto toho prešla do verejného vlastníctva. Kapitálové injekcie (7 miliárd EUR oznámené 11. februára pre zostávajúce dve banky) sa majú financovať z NPRF a z budúcich príspevkov do tohto fondu. |
| --- | --- |

(10)

Írsko prijalo niekoľko opatrení na zachovanie stability finančného sektora. Zákonný limit pre systém ochrany vkladov sa zvýšil na 100 000 EUR na vkladateľa. Prijali sa záruky pre kryté banky v odhadovanej výške 400 miliárd EUR. V decembri bol oznámený program rekapitalizácie vo výške 10 miliárd EUR (5 % HDP) pre tri hlavné banky, ktorý sa má aspoň čiastočne financovať z NPRF. Jedna z príslušných bánk však namiesto toho prešla do verejného vlastníctva. Kapitálové injekcie (7 miliárd EUR oznámené 11. februára pre zostávajúce dve banky) sa majú financovať z NPRF a z budúcich príspevkov do tohto fondu.

| (11) | Fiškálna politika v roku 2009 vo všeobecnosti konsoliduje rozpočet, čo je vzhľadom na vysoký deficit a výrazne rastúcu úroveň dlhu primerané a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý v decembri 2008 schválila Európska rada. Okrem toho Írsko v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva prijalo niekoľko opatrení na podporu ekonomickej činnosti a na zlepšenie štrukturálnych reforiem. Tento balík je primeranou reakciou na makrofiškálnu situáciu. Opatrenia, ktoré prijali írske orgány, sa zameriavajú na podporu kúpnej sily domácností a investícií a sú včasné a cielené. Osobitné opatrenia boli prijaté na podporu procesu úpravy trhu s bývaním, kde sa súčasný pokles hospodárskeho rastu začal, pričom iné opatrenia boli zamerané osobitne na najzraniteľnejšie skupiny, ktoré sú pravdepodobne najviac postihnuté krízou, vrátane balíka v oblasti sociálneho zabezpečenia. Opatrenia sú skôr trvalého ako dočasného charakteru, čo treba vnímať v kontexte skutočnosti, že celková rozpočtová stratégia je zameraná na zníženie deficitu. Okrem toho podpora na oživenie by sa opierala o štrukturálne opatrenia, ako sú pretrvávajúce vysoké verejné investície v rámci viacročného národného plánu rozvoja Írska (okolo 4,5 % HDP ročne počas celého programového obdobia) a daňové výhody na činnosti v oblasti výskumu a vývoja a pre malé začínajúce spoločnosti. Tieto opatrenia súvisia so strednodobým programom reforiem a s odporúčaniami pre krajinu, ktoré navrhla Komisia 28. januára 2009 v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

(11)

Fiškálna politika v roku 2009 vo všeobecnosti konsoliduje rozpočet, čo je vzhľadom na vysoký deficit a výrazne rastúcu úroveň dlhu primerané a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý v decembri 2008 schválila Európska rada. Okrem toho Írsko v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva prijalo niekoľko opatrení na podporu ekonomickej činnosti a na zlepšenie štrukturálnych reforiem. Tento balík je primeranou reakciou na makrofiškálnu situáciu. Opatrenia, ktoré prijali írske orgány, sa zameriavajú na podporu kúpnej sily domácností a investícií a sú včasné a cielené. Osobitné opatrenia boli prijaté na podporu procesu úpravy trhu s bývaním, kde sa súčasný pokles hospodárskeho rastu začal, pričom iné opatrenia boli zamerané osobitne na najzraniteľnejšie skupiny, ktoré sú pravdepodobne najviac postihnuté krízou, vrátane balíka v oblasti sociálneho zabezpečenia. Opatrenia sú skôr trvalého ako dočasného charakteru, čo treba vnímať v kontexte skutočnosti, že celková rozpočtová stratégia je zameraná na zníženie deficitu. Okrem toho podpora na oživenie by sa opierala o štrukturálne opatrenia, ako sú pretrvávajúce vysoké verejné investície v rámci viacročného národného plánu rozvoja Írska (okolo 4,5 % HDP ročne počas celého programového obdobia) a daňové výhody na činnosti v oblasti výskumu a vývoja a pre malé začínajúce spoločnosti. Tieto opatrenia súvisia so strednodobým programom reforiem a s odporúčaniami pre krajinu, ktoré navrhla Komisia 28. januára 2009 v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.

| (12) | Predpokladá sa, že deficit sa po ďalšom zhoršení v roku 2009 postupne zníži. Zníženie celkového deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2013, ako sa predpokladá v programe, si však vyžiada zameranie sa na uvedené významné riziká pre rozpočtové ciele a pripravenosť v prípade potreby prijať dodatočné opatrenia. Plány fiškálnej konsolidácie by sa mali podporiť opatreniami. |
| --- | --- |

(12)

Predpokladá sa, že deficit sa po ďalšom zhoršení v roku 2009 postupne zníži. Zníženie celkového deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2013, ako sa predpokladá v programe, si však vyžiada zameranie sa na uvedené významné riziká pre rozpočtové ciele a pripravenosť v prípade potreby prijať dodatočné opatrenia. Plány fiškálnej konsolidácie by sa mali podporiť opatreniami.

| (13) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných aj nepovinných údajoch (9). |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných aj nepovinných údajoch (9).

Celkovým záverom je, že po veľmi výraznom zhoršení v roku 2008 sa deficit verejných financií v roku 2009 ďalej zhorší na 9,5 % HDP. Opatrenia na fiškálnu konsolidáciu a opatrenia na podporu ekonomiky sa môžu považovať za vítané a primerané vzhľadom na vysoký deficit a výrazne rastúcu úroveň dlhu a sú v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V programe sa po rozpočtovom zhoršení v roku 2009 predpokladá zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013, pričom dlh po roku 2010 by prekročil referenčnú hodnotu 60 %. To by sa uskutočnilo v kontexte rýchleho oživenia hospodárskej činnosti po roku 2010. Rozpočtové výsledky podliehajú počas celého obdobia programu rizikám zhoršovania, hlavne pre i) chýbajúce informácie o plánovaných konsolidačných opatreniach po roku 2009; a ii) priaznivý makroekonomický výhľad najmä v rokoch po skončení programu. Ďalšie riziká vyplývajú z opatrení zavedených na podporu finančného sektora. Potrebné je opätovne získať schopnosť konkurovať prostredníctvom opatrení na zvýšenie rastu produktivity a primeranej mzdovej politiky. Zníženie celkového deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2013, ako sa predpokladá v programe, si bude vyžadovať zameranie sa na významné riziká pre rozpočtové ciele a pripravenosť prijať v prípade potreby dodatočné opatrenia. S cieľom zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií by plány fiškálnej konsolidácie mali zároveň nájsť oporu v opatreniach.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Írsko vyzýva, aby:

| i) | obmedzilo prehlbovanie deficitu v roku 2009 a spresnilo a každoročne dôsledne vynakladalo veľké úsilie v rámci širokospektrálneho programu fiškálnej konsolidácie na rok 2010 a neskôr; |
| --- | --- |

i)

obmedzilo prehlbovanie deficitu v roku 2009 a spresnilo a každoročne dôsledne vynakladalo veľké úsilie v rámci širokospektrálneho programu fiškálnej konsolidácie na rok 2010 a neskôr;

| ii) | s cieľom obmedziť riziká spojené s úpravou posilnilo záväzný charakter strednodobého rozpočtového rámca a úzko monitorovalo dodržiavanie rozpočtových cieľov počas celého roka; |
| --- | --- |

ii)

s cieľom obmedziť riziká spojené s úpravou posilnilo záväzný charakter strednodobého rozpočtového rámca a úzko monitorovalo dodržiavanie rozpočtových cieľov počas celého roka;

| iii) | vzhľadom na významný plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím, ako aj nárast dlhu, aj keď v malej miere, očakávaný v celom programovom období, popri sledovaní fiškálnej konsolidácie zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením ďalších opatrení v oblasti dôchodkových reforiem. |
| --- | --- |

iii)

vzhľadom na významný plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím, ako aj nárast dlhu, aj keď v malej miere, očakávaný v celom programovom období, popri sledovaní fiškálnej konsolidácie zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií zavedením ďalších opatrení v oblasti dôchodkových reforiem.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2009 | 6,0 | – 1,4 | – 4,0 | – 0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 |
| KOM jan. 2009 | 6,0 | – 2,0 | – 5,0 | 0,0 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 | – | – | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2009 | 2,8 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM jan. 2009 | 2,9 | 3,1 | 0,7 | 1,8 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 | – | – | – |
| Produkčná medzera (10)

  (% z potenciálneho HDP) | PS jan. 2009 | 4,4 | 0,5 | – 3,5 | – 4,1 | – 3,4 | – 1,6 | – 0,5 |
| KOM jan. 20093 | 4,4 | 0,1 | – 4,5 | – 4,2 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 | – | – | – |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2009 | – 5,4 | – 6,3 | – 4,2 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 (12) | – 5,4 | – 5,7 | – 3,3 | – 3,2 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 | – | – | – |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 35,7 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 |
| KOM jan. 2009 | 35,7 | 33,7 | 33,7 | 33,9 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 36,6 | 36,1 | 35,8 | 35,4 | – | – | – |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 35,4 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 |
| KOM jan. 2009 | 35,4 | 40,0 | 44,7 | 46,9 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 36,1 | 37,0 | 36,9 | 36,5 | – | – | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2009 (11) | 0,2 | – 6,3 | – 9,5 | – 9,0 | – 6,4 | – 4,8 | – 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 0,2 | – 6,3 | – 11,0 | – 13,0 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 | – | – | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 7,3 | – 6,4 | – 3,5 | – 1,7 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 8,7 | – 10,3 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 | – | – | – |
| Cyklicky upravené saldo (10)

  (% HDP) | PS jan. 2009 | – 1,5 | – 6,5 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM jan. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,1 | – 11,3 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | – | – | – |
| Štrukturálne saldo (13)

  (% HDP) | PS jan. 2009 | – 1,7 | – 6,2 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM jan. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,4 | – 11,3 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | – | – | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 24,8 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 |
| KOM jan. 2009 | 24,8 | 40,8 | 54,8 | 68,2 | – | – | – |
| PS nov. 2007 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 | – | – | – |
| Program stability (PS); priebežné predikcie útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2009

6,0

– 1,4

– 4,0

– 0,9

2,3

3,4

3,0

KOM jan. 2009

6,0

– 2,0

– 5,0

0,0

–

–

–

PS nov. 2007

4,8

3,0

3,5

4,1

–

–

–

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2009

2,8

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

KOM jan. 2009

2,9

3,1

0,7

1,8

–

–

–

PS nov. 2007

2,8

2,4

2,0

1,8

–

–

–

Produkčná medzera (10)

(% z potenciálneho HDP)

PS jan. 2009

4,4

0,5

– 3,5

– 4,1

– 3,4

– 1,6

– 0,5

KOM jan. 20093

4,4

0,1

– 4,5

– 4,2

–

–

–

PS nov. 2007

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

–

–

–

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2009

– 5,4

– 6,3

– 4,2

– 3,5

– 3,4

– 3,0

– 2,8

KOM jan. 2009 (12)

– 5,4

– 5,7

– 3,3

– 3,2

–

–

–

PS nov. 2007

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

–

–

–

Verejné príjmy

(% HDP)

PS jan. 2009

35,7

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

KOM jan. 2009

35,7

33,7

33,7

33,9

–

–

–

PS nov. 2007

36,6

36,1

35,8

35,4

–

–

–

Verejné výdavky

(% HDP)

PS jan. 2009

35,4

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

KOM jan. 2009

35,4

40,0

44,7

46,9

–

–

–

PS nov. 2007

36,1

37,0

36,9

36,5

–

–

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2009 (11)

0,2

– 6,3

– 9,5

– 9,0

– 6,4

– 4,8

– 2,6

KOM jan. 2009

0,2

– 6,3

– 11,0

– 13,0

–

–

–

PS nov. 2007

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

–

–

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2009

1,2

– 5,2

– 7,3

– 6,4

– 3,5

– 1,7

0,7

KOM jan. 2009

1,2

– 5,2

– 8,7

– 10,3

–

–

–

PS nov. 2007

1,4

0,0

– 0,1

0,0

–

–

–

Cyklicky upravené saldo (10)

(% HDP)

PS jan. 2009

– 1,5

– 6,5

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM jan. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,1

– 11,3

–

–

–

PS nov. 2007

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

–

–

–

Štrukturálne saldo (13)

(% HDP)

PS jan. 2009

– 1,7

– 6,2

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM jan. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,4

– 11,3

–

–

–

PS nov. 2007

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

–

–

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2009

24,8

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

KOM jan. 2009

24,8

40,8

54,8

68,2

–

–

–

PS nov. 2007

25,1

25,9

27,6

28,7

–

–

–

Program stability (PS); priebežné predikcie útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vrátane dodatku predloženého 9. januára 2009.

(3)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predikcia útvarov Komisie z januára 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(4)  V dodatku sa na rok 2008 predpokladá výsledný deficit vo výške 6,3 % HDP. S ohľadom na nahlásené nedodržanie referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve zostavila Komisia 18. februára 2009 správu podľa článku 104 ods. 3 Zmluvy.

(5)  Výdavky, ktoré sú vyššie, ako sa očakávalo, sa vysvetľujú i) sociálnymi transfermi, ktoré boli vyššie, ako sa plánovalo; ii) zvýšenými úrokovými výdavkami; a iii) v rozpočte neplánovanými kapitálovými investíciami vrátane kúpy mýtneho mosta Westlink, kde výška nákladov predstavovala 0,3 % HDP.

(6)  Začiatkom februára vláda spresnila údaje o balíku, ktorý pozostáva z dôchodkového odvodu z miezd vo verejnom sektore (predbežne odhadovaného na 0,5 % HDP na celoročnej báze pri zohľadnení daňovej odpočítateľnosti tohto odvodu), ďalších obmedzení verejných investícií (0,2 % HDP) a iných menších opatrení na šetrenie výdavkov (v celkovej výške 0,2 % HDP na celoročnej báze).

(7)  Program po prvýkrát obsahuje kvantifikáciu strednodobého cieľa, ktorým by malo byť štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení) v rozsahu – 0,5 % až 0 % HDP v porovnaní s predchádzajúcim údajom o „takmer vyváženej“ pozícii.

(8)  Vnútroštátne orgány oznámili, že politické rozhodnutia súvisiace s pridelením prostriedkov medzi opatrenia týkajúce výdavkov a príjmov v plánovanej konsolidácii sa oznámia v budúcich rozpočtoch.

(9)  Konkrétne, pokiaľ ide o požadované údaje, neposkytli sa len údaje o nominálnom efektívnom výmennom kurze, raste HDP EÚ a raste na príslušných zahraničných trhoch. Na strane nepovinných údajov sú nedostatky v údajoch týkajúcich sa odvetvových sáld a výdavkov verejnej správy podľa funkčného členenia.

(10)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(11)  Ciele pre saldo verejných financií zahŕňajú ešte nešpecifikované dodatočné opatrenia ročnej konsolidácie vo výške 2,25 % HDP v roku 2010, 2 % v roku 2011, 1,75 % v roku 2012 a 1,5 % v roku 2013. O dodatočných konsolidačných opatreniach na rok 2009 (1 % HDP) sa práve rozhoduje.

(12)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,2 %, 4,0 %, – 0,4 % resp. – 0,4 % v období rokov 2007 – 2010.

(13)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové alebo iné dočasné opatrenia v roku 2008 predstavujú 0,3 % HDP (tieto opatrenia zvyšujú deficit) podľa najnovšieho programu a 0,3 % HDP v roku 2009 (tieto opatrenia znižujú deficit) podľa priebežných predikcií Komisie z januára.

Zdroj:

Program stability (PS); priebežné predikcie útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/12

---

STANOVISKO RADY

z 10. marca 2009

k aktualizovanému konvergenčnému programu Lotyšska na roky 2008 – 2011

(2009/C 68/03)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Lotyšska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2008 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Lotyšska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2008 až 2011.

| (2) | Po období trvalého vysokého rastu od polovice 90. rokov založeného prevažne na domácom dopyte zaznamenal v rokoch 2005 – 2007 reálny HDP Lotyšska dvojciferný rast, a tak značne prekročil svoj potenciál. Hnacou silou tohto rastu bol predovšetkým mohutný nárast úverov, ktorý vyvolal zvýšenie súkromnej spotreby a investovania do nehnuteľností, ale tento stav sa skončil do polovice roka 2007, pretože nadhodnotené ceny nehnuteľností už boli neudržateľné. V týchto rokoch vyvolal vysoký domáci dopyt závažné tlaky z prehriatia a štruktúra hospodárstva sa zmenila zo sektoru obchodovateľných tovarov a služieb na neobchodovateľné tovary a služby, čím sa oslabila vonkajšia udržateľnosť hospodárstva. Globálna finančná kríza prehĺbila otras z dramatického obratu v rozmachu vlastných úverov a cien nehnuteľností v Lotyšsku ďalším sprísňovaním dostupnosti úverov a podmienok ich poskytovania a v priebehu roku 2008 posilnila prudký pokles domáceho dopytu. V situácii fixácie výmenného kurzu sa na pozadí pociťovaného vyššieho rizika súvisiaceho s krajinou a pokračujúceho zhodnocovania reálneho efektívneho výmenného kurzu menové a úverové podmienky v roku 2008 sprísnili. Sprievodný pokles na vývozných trhoch zasiahol pomerne malý sektor s obchodovateľnými tovarmi a službami, ktorý už bol oslabený mimoriadne veľkými zvýšeniami domácich nákladov počas predchádzajúcich rokov. Príjmy rozpočtu sa v roku 2008 vzhľadom na rýchly hospodársky pokles prudko zhoršili, čo znamenalo odhadovaný vplyv HDP na rozpočtové saldo na úrovni 4 percentuálnych bodov. Keďže nálady na trhu sa v čoraz väčšej miere obracali proti novo vznikajúcim trhom, obmedzenia týkajúce sa financovania viedli k rozhodnutiu vlády obrátiť sa na medzinárodné finančné inštitúcie. Pod podmienkou plnenia schváleného programu politiky sa Lotyšsku poskytla značne veľká medzinárodná finančná pomoc z EÚ, MMF a od iných poskytovateľov úverov (spolu až do výšky 7,5 mld. EUR za obdobie do prvého štvrťroku 2011) (2). V súlade so záväzkami prijatými voči poskytovateľom medzinárodnej pomoci sa fiškálna politika Lotyšska zameriava na podporovanie úpravy, ktorá je potrebná vzhľadom na vysoké nerovnováhy krajiny. |
| --- | --- |

(2)

Po období trvalého vysokého rastu od polovice 90. rokov založeného prevažne na domácom dopyte zaznamenal v rokoch 2005 – 2007 reálny HDP Lotyšska dvojciferný rast, a tak značne prekročil svoj potenciál. Hnacou silou tohto rastu bol predovšetkým mohutný nárast úverov, ktorý vyvolal zvýšenie súkromnej spotreby a investovania do nehnuteľností, ale tento stav sa skončil do polovice roka 2007, pretože nadhodnotené ceny nehnuteľností už boli neudržateľné. V týchto rokoch vyvolal vysoký domáci dopyt závažné tlaky z prehriatia a štruktúra hospodárstva sa zmenila zo sektoru obchodovateľných tovarov a služieb na neobchodovateľné tovary a služby, čím sa oslabila vonkajšia udržateľnosť hospodárstva. Globálna finančná kríza prehĺbila otras z dramatického obratu v rozmachu vlastných úverov a cien nehnuteľností v Lotyšsku ďalším sprísňovaním dostupnosti úverov a podmienok ich poskytovania a v priebehu roku 2008 posilnila prudký pokles domáceho dopytu. V situácii fixácie výmenného kurzu sa na pozadí pociťovaného vyššieho rizika súvisiaceho s krajinou a pokračujúceho zhodnocovania reálneho efektívneho výmenného kurzu menové a úverové podmienky v roku 2008 sprísnili. Sprievodný pokles na vývozných trhoch zasiahol pomerne malý sektor s obchodovateľnými tovarmi a službami, ktorý už bol oslabený mimoriadne veľkými zvýšeniami domácich nákladov počas predchádzajúcich rokov. Príjmy rozpočtu sa v roku 2008 vzhľadom na rýchly hospodársky pokles prudko zhoršili, čo znamenalo odhadovaný vplyv HDP na rozpočtové saldo na úrovni 4 percentuálnych bodov. Keďže nálady na trhu sa v čoraz väčšej miere obracali proti novo vznikajúcim trhom, obmedzenia týkajúce sa financovania viedli k rozhodnutiu vlády obrátiť sa na medzinárodné finančné inštitúcie. Pod podmienkou plnenia schváleného programu politiky sa Lotyšsku poskytla značne veľká medzinárodná finančná pomoc z EÚ, MMF a od iných poskytovateľov úverov (spolu až do výšky 7,5 mld. EUR za obdobie do prvého štvrťroku 2011) (2). V súlade so záväzkami prijatými voči poskytovateľom medzinárodnej pomoci sa fiškálna politika Lotyšska zameriava na podporovanie úpravy, ktorá je potrebná vzhľadom na vysoké nerovnováhy krajiny.

| (3) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že predtým, ako dôjde k slabému oživeniu tempa rastu na 1,5 % v roku 2011, reálny HDP sa po odhadovanom poklese o 2 % v roku 2008 zníži o 5 % v roku 2009 a o ďalšie 3 % v roku 2010. Pri hodnotení na základe v súčasnosti dostupných informácií (3) tento scenár vychádza z priaznivých predpokladov rastu v roku 2009, ale po tomto roku je scenár dopytu a produkcie hodnoverný. Programové prognózy, pokiaľ ide o infláciu, sa javia ako reálne. Prognózy čistých zahraničných úverov v programe sú mierne obozretné, ale javia sa byť v súlade s výhľadom programu, pokiaľ ide o dopyt a produkciu. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že predtým, ako dôjde k slabému oživeniu tempa rastu na 1,5 % v roku 2011, reálny HDP sa po odhadovanom poklese o 2 % v roku 2008 zníži o 5 % v roku 2009 a o ďalšie 3 % v roku 2010. Pri hodnotení na základe v súčasnosti dostupných informácií (3) tento scenár vychádza z priaznivých predpokladov rastu v roku 2009, ale po tomto roku je scenár dopytu a produkcie hodnoverný. Programové prognózy, pokiaľ ide o infláciu, sa javia ako reálne. Prognózy čistých zahraničných úverov v programe sú mierne obozretné, ale javia sa byť v súlade s výhľadom programu, pokiaľ ide o dopyt a produkciu.

| (4) | V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa deficit verejných financií na rok 2008 odhaduje na 3,5 % HDP v porovnaní s cieľovým prebytkom vo výške 0,7 % HDP stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (4). Tento výsledok, ktorý je oveľa horší, ako sa očakávalo, v podstate odzrkadľuje značný daňový schodok. Daňové odvody podnikov a súkromných osôb ku koncu roku klesali v dôsledku naliehavých problémov v súvislosti s platobnou schopnosťou v hospodárstve. |
| --- | --- |

(4)

V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa deficit verejných financií na rok 2008 odhaduje na 3,5 % HDP v porovnaní s cieľovým prebytkom vo výške 0,7 % HDP stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu (4). Tento výsledok, ktorý je oveľa horší, ako sa očakávalo, v podstate odzrkadľuje značný daňový schodok. Daňové odvody podnikov a súkromných osôb ku koncu roku klesali v dôsledku naliehavých problémov v súvislosti s platobnou schopnosťou v hospodárstve.

| (5) | Dňa 12. decembra 2008 lotyšský parlament prijal zmenený a doplnený rozpočet na rok 2009, ktorý je v súlade s podmienenosťou pomoci EÚ určenej na zníženie deficitu platobnej bilancie a s požiadavkami iných medzinárodných poskytovateľov úverov. V tomto rozpočte sú zahrnuté zmenené a doplnené konsolidačné opatrenia v odhadovanej výške 7 % HDP. Keďže však pôvodný rozpočet bol expanzívny, celková fiškálna konsolidácia na rok 2009 má menší rozsah. V dôsledku zmien v oblasti kolísavých príjmov sa konsolidačné úsilie na rok 2009 neodráža v štrukturálnom salde. Najdôležitejšie opatrenia zahŕňajú zvýšenie DPH a spotrebných daní a značné zníženie celkových výdavkov, hlavne miezd vo verejnom sektore, oproti pôvodnému rozpočtu na rok 2009 prijatému 14. novembra 2008. Po týchto opatreniach bude nasledovať podrobný doplnkový rozpočet do konca marca 2009 a opatrenia na úrovni miestnych samospráv s cieľom revidovať ich rozpočty, aby sa na rok 2009 dosiahol cieľový deficit verejných financií. Vplyv automatických stabilizátorov je v Lotyšsku vo všeobecnosti malý, avšak počas súčasnej recesie sú daňové príjmy zvlášť negatívne ovplyvnené. |
| --- | --- |

(5)

Dňa 12. decembra 2008 lotyšský parlament prijal zmenený a doplnený rozpočet na rok 2009, ktorý je v súlade s podmienenosťou pomoci EÚ určenej na zníženie deficitu platobnej bilancie a s požiadavkami iných medzinárodných poskytovateľov úverov. V tomto rozpočte sú zahrnuté zmenené a doplnené konsolidačné opatrenia v odhadovanej výške 7 % HDP. Keďže však pôvodný rozpočet bol expanzívny, celková fiškálna konsolidácia na rok 2009 má menší rozsah. V dôsledku zmien v oblasti kolísavých príjmov sa konsolidačné úsilie na rok 2009 neodráža v štrukturálnom salde. Najdôležitejšie opatrenia zahŕňajú zvýšenie DPH a spotrebných daní a značné zníženie celkových výdavkov, hlavne miezd vo verejnom sektore, oproti pôvodnému rozpočtu na rok 2009 prijatému 14. novembra 2008. Po týchto opatreniach bude nasledovať podrobný doplnkový rozpočet do konca marca 2009 a opatrenia na úrovni miestnych samospráv s cieľom revidovať ich rozpočty, aby sa na rok 2009 dosiahol cieľový deficit verejných financií. Vplyv automatických stabilizátorov je v Lotyšsku vo všeobecnosti malý, avšak počas súčasnej recesie sú daňové príjmy zvlášť negatívne ovplyvnené.

| (6) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je zníženie deficitu verejných financií v roku 2011 pod referenčnú hodnotu rozpočtového deficitu vo výške 3 % HDP v súlade s Maastrichtskou zmluvou s cieľom dosiahnuť úspešný prechod na prijatie eura. V najnovšej aktualizácii programu sa počas programového obdobia nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa stanoveného ako štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP. Plánuje sa zlepšenie základného deficitu z 5,3 % HDP v roku 2009 na 4,9 % HDP v roku 2010 a na 2,9 % HDP v roku 2011. Táto konsolidácia sa má dosiahnuť zvýšením príjmov z 32,5 % HDP v roku 2009 na 37,7 % HDP v roku 2011 a majú ju podporiť značné zvýšenia príjmov z nepriamych daní pre HDP v roku 2011 a veľké zvýšenia iných príjmových pomerov v rokoch 2010 a 2011. Súčasne sa plánuje zvýšenie úrovne výdavkov v pomere k HDP, avšak v menšom rozsahu, a to z 37,7 % HDP v roku 2009 na 39,9 % v roku 2010 a 40,7 % v roku 2011. Hrubý dlh verejných financií predstavoval 19,4 % HDP v roku 2008, bol teda oveľa nižší ako referenčná hodnota 60 % HDP, avšak mal tendenciu rásť. Prognózy vývoja dlhu na roky 2009 až 2010 predpokladajú plné čerpanie medzinárodnej finančnej pomoci, ako to naplánovali zúčastnené strany. |
| --- | --- |

(6)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je zníženie deficitu verejných financií v roku 2011 pod referenčnú hodnotu rozpočtového deficitu vo výške 3 % HDP v súlade s Maastrichtskou zmluvou s cieľom dosiahnuť úspešný prechod na prijatie eura. V najnovšej aktualizácii programu sa počas programového obdobia nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa stanoveného ako štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP. Plánuje sa zlepšenie základného deficitu z 5,3 % HDP v roku 2009 na 4,9 % HDP v roku 2010 a na 2,9 % HDP v roku 2011. Táto konsolidácia sa má dosiahnuť zvýšením príjmov z 32,5 % HDP v roku 2009 na 37,7 % HDP v roku 2011 a majú ju podporiť značné zvýšenia príjmov z nepriamych daní pre HDP v roku 2011 a veľké zvýšenia iných príjmových pomerov v rokoch 2010 a 2011. Súčasne sa plánuje zvýšenie úrovne výdavkov v pomere k HDP, avšak v menšom rozsahu, a to z 37,7 % HDP v roku 2009 na 39,9 % v roku 2010 a 40,7 % v roku 2011. Hrubý dlh verejných financií predstavoval 19,4 % HDP v roku 2008, bol teda oveľa nižší ako referenčná hodnota 60 % HDP, avšak mal tendenciu rásť. Prognózy vývoja dlhu na roky 2009 až 2010 predpokladajú plné čerpanie medzinárodnej finančnej pomoci, ako to naplánovali zúčastnené strany.

| (7) | Rozpočtové výsledky v programe podliehajú riziku, že sa budú zhoršovať. Týka sa to všetkých rokov zahrnutých do programu: hlavné riziko v roku 2009 spočíva v tom, že HDP môže byť nižší, ako sa predpokladá v programe. Zmenený a doplnený rozpočet bude podrobne opísaný v návrhoch, ktoré sa majú predložiť Európskemu parlamentu do konca marca. Plánovaná finančná konsolidácia v rokoch 2010 a 2011 nemá oporu v podrobne rozpracovaných opatreniach. Okrem toho, v programovom horizonte sa môže prejaviť potreba operácií na stabilizáciu finančného sektora s potenciálne významným vplyvom na verejné financie. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky v programe podliehajú riziku, že sa budú zhoršovať. Týka sa to všetkých rokov zahrnutých do programu: hlavné riziko v roku 2009 spočíva v tom, že HDP môže byť nižší, ako sa predpokladá v programe. Zmenený a doplnený rozpočet bude podrobne opísaný v návrhoch, ktoré sa majú predložiť Európskemu parlamentu do konca marca. Plánovaná finančná konsolidácia v rokoch 2010 a 2011 nemá oporu v podrobne rozpracovaných opatreniach. Okrem toho, v programovom horizonte sa môže prejaviť potreba operácií na stabilizáciu finančného sektora s potenciálne významným vplyvom na verejné financie.

| (8) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je nižší ako priemer EÚ v dôsledku reforiem dôchodkového systému, ktoré už boli prijaté. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa odhaduje v programe, sa však v porovnaní s východiskovou pozíciou v predchádzajúcom programe značne zhoršila a zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na medzeru udržateľnosti. Zníženie primárneho deficitu v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe, by prispelo k zníženiu stredných rizík, ktorým je vystavená udržateľnosť verejných financií, a bolo by dôležité z hľadiska zlepšenia pohľadu trhu na Lotyšsko. Opatrenia na podporu stabilizácie finančného sektora v Lotyšsku by mohli mať negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä prostredníctvom ich vplyvu na dlh verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je nižší ako priemer EÚ v dôsledku reforiem dôchodkového systému, ktoré už boli prijaté. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa odhaduje v programe, sa však v porovnaní s východiskovou pozíciou v predchádzajúcom programe značne zhoršila a zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na medzeru udržateľnosti. Zníženie primárneho deficitu v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe, by prispelo k zníženiu stredných rizík, ktorým je vystavená udržateľnosť verejných financií, a bolo by dôležité z hľadiska zlepšenia pohľadu trhu na Lotyšsko. Opatrenia na podporu stabilizácie finančného sektora v Lotyšsku by mohli mať negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä prostredníctvom ich vplyvu na dlh verejných financií.

| (9) | Fiškálne výsledky, ktoré Lotyšsko zaznamenalo za niekoľko ostatných rokov, možno čiastočne vysvetliť inštitucionálnou slabosťou jeho fiškálneho rámca. V kontexte medzinárodnej finančnej pomoci sa plánuje prijatie opatrení v prvej polovici roka 2009 s cieľom posilniť fiškálne riadenie, zvýšiť transparentnosť a zlepšiť riadenie verejných financií, okrem iného posilnením procesu zostavovania rozpočtu, upevnením kontroly výdavkov zo strany ministerstva financií a zavedením strednodobého rozpočtového rámca. Okrem toho sa zmení a doplní zákon o rozpočte a finančnom riadení s cieľom posilniť navrhovanie a uplatňovanie postupov zostavovania rozpočtu. S podporou medzinárodnej odbornej pomoci sa v prvom štvrťroku 2009 preskúma systém správy príjmov, po ktorom má nasledovať komplexné preskúmanie riadenia verejných financií. |
| --- | --- |

(9)

Fiškálne výsledky, ktoré Lotyšsko zaznamenalo za niekoľko ostatných rokov, možno čiastočne vysvetliť inštitucionálnou slabosťou jeho fiškálneho rámca. V kontexte medzinárodnej finančnej pomoci sa plánuje prijatie opatrení v prvej polovici roka 2009 s cieľom posilniť fiškálne riadenie, zvýšiť transparentnosť a zlepšiť riadenie verejných financií, okrem iného posilnením procesu zostavovania rozpočtu, upevnením kontroly výdavkov zo strany ministerstva financií a zavedením strednodobého rozpočtového rámca. Okrem toho sa zmení a doplní zákon o rozpočte a finančnom riadení s cieľom posilniť navrhovanie a uplatňovanie postupov zostavovania rozpočtu. S podporou medzinárodnej odbornej pomoci sa v prvom štvrťroku 2009 preskúma systém správy príjmov, po ktorom má nasledovať komplexné preskúmanie riadenia verejných financií.

| (10) | S cieľom stabilizovať finančný sektor Lotyšsko zvýšilo ochrany vkladov zo sumy, ktorá v lotyšskej mene lats zodpovedá sume 20 000 EUR, na sumu 50 000 EUR. V novembri 2008 vláda prevzala kontrolný balík akcií Parex Banky a podporila platobnú schopnosť banky. V Lotyšsku sa v súčasnosti vypracúva právny rámec na účely využitia verejných finančných zdrojov na podporu finančných inštitúcií. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom stabilizovať finančný sektor Lotyšsko zvýšilo ochrany vkladov zo sumy, ktorá v lotyšskej mene lats zodpovedá sume 20 000 EUR, na sumu 50 000 EUR. V novembri 2008 vláda prevzala kontrolný balík akcií Parex Banky a podporila platobnú schopnosť banky. V Lotyšsku sa v súčasnosti vypracúva právny rámec na účely využitia verejných finančných zdrojov na podporu finančných inštitúcií.

| (11) | V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008, Lotyšsko ako krajina, ktorá čelí značnej vonkajšej aj vnútornej nerovnováhe, zameralo svoju rozpočtovú politiku na nápravu tejto nerovnováhy. Ak sa vezme do úvahy chýbajúci priestor pre fiškálne manévrovanie a potreba napraviť ekonomické nerovnováhy, plánovaná reštriktívna fiškálna pozícia od roku 2009 do roku 2011 sa javí ako primeraná odpoveď na hospodársku situáciu. Prijali sa konkrétne opatrenia s cieľom podporiť proces úpravy v obchodovateľnom sektore hospodárstva. Uskutočnilo sa značné zníženie miezd vo verejnom sektore, ktoré by malo prispieť k celkovej úprave miezd a k náprave externej nerovnováhy. Lotyšské orgány plánujú prijať balík opatrení na podporu podnikového sektora prostredníctvom zníženia administratívneho zaťaženia a zlepšenia prístupu k finančným prostriedkom.
  Ďalšia podpora na oživenie hospodárstva by mala pochádzať z pokračujúcich verejných a súkromných investícií v rámci projektov financovaných zo štrukturálnych fondov EÚ. Orgány sa zaviazali, že zabezpečia včasné a rozhodné plnenie programov štrukturálnych fondov. Tieto opatrenia súvisia so strednodobým programom reforiem a s odporúčaniami pre krajinu, ktoré navrhla Komisia 28. januára 2009 v rámci Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008, Lotyšsko ako krajina, ktorá čelí značnej vonkajšej aj vnútornej nerovnováhe, zameralo svoju rozpočtovú politiku na nápravu tejto nerovnováhy. Ak sa vezme do úvahy chýbajúci priestor pre fiškálne manévrovanie a potreba napraviť ekonomické nerovnováhy, plánovaná reštriktívna fiškálna pozícia od roku 2009 do roku 2011 sa javí ako primeraná odpoveď na hospodársku situáciu. Prijali sa konkrétne opatrenia s cieľom podporiť proces úpravy v obchodovateľnom sektore hospodárstva. Uskutočnilo sa značné zníženie miezd vo verejnom sektore, ktoré by malo prispieť k celkovej úprave miezd a k náprave externej nerovnováhy. Lotyšské orgány plánujú prijať balík opatrení na podporu podnikového sektora prostredníctvom zníženia administratívneho zaťaženia a zlepšenia prístupu k finančným prostriedkom.

Ďalšia podpora na oživenie hospodárstva by mala pochádzať z pokračujúcich verejných a súkromných investícií v rámci projektov financovaných zo štrukturálnych fondov EÚ. Orgány sa zaviazali, že zabezpečia včasné a rozhodné plnenie programov štrukturálnych fondov. Tieto opatrenia súvisia so strednodobým programom reforiem a s odporúčaniami pre krajinu, ktoré navrhla Komisia 28. januára 2009 v rámci Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.

| (12) | Lotyšsko prijalo konsolidačný program v súlade so zámerom znížiť vonkajšiu a vnútornú nerovnováhu a v súlade s požiadavkami pomoci EÚ určenej na zníženie deficitu platobnej bilancie, ako aj v súlade s podmienkami medzinárodných poskytovateľov úverov. Zmena štrukturálneho salda podľa spoločne odsúhlasenej metodiky neodráža veľmi silné úsilie zamerané na fiškálnu konsolidáciu v roku 2009 najmä z dôvodu neobyčajne kolísavých príjmov. Podľa konvergenčného programu sa odhaduje, že po tomto roku bude fiškálna pozícia reštriktívna. Ak sa vezme do úvahy chýbajúci priestor pre fiškálne manévrovanie a potreba napraviť ekonomické nerovnováhy, fiškálna pozícia sa javí ako primeraná, i keď v roku 2009 by mohla byť reštriktívnejšia, ak je to potrebné na dosiahnutie cieľového základného deficitu. V kontexte členstva Lotyšska v ERM II a potreby zlepšiť konkurencieschopnosť hospodárstva v oblasti nákladov orgány umožnili prispôsobenie miezd v súkromnom sektore produktivite prostredníctvom zníženia úrovne odmeňovania vo verejnom sektore a znižujú aj počet zamestnancov vo verejnom sektore. Zdá sa, že rozpočtový scenár v programe je v súlade so záväzkami prijatými v kontexte pomoci EÚ určenej na zníženie deficitu platobnej bilancie do roku 2011 pod 3 %, hoci podlieha rizikám. V programe sa však neuvádzajú dostatočne podrobné údaje o opatreniach potrebných na dosiahnutie cieľových hodnôt v rokoch 2010 a 2011. |
| --- | --- |

(12)

Lotyšsko prijalo konsolidačný program v súlade so zámerom znížiť vonkajšiu a vnútornú nerovnováhu a v súlade s požiadavkami pomoci EÚ určenej na zníženie deficitu platobnej bilancie, ako aj v súlade s podmienkami medzinárodných poskytovateľov úverov. Zmena štrukturálneho salda podľa spoločne odsúhlasenej metodiky neodráža veľmi silné úsilie zamerané na fiškálnu konsolidáciu v roku 2009 najmä z dôvodu neobyčajne kolísavých príjmov. Podľa konvergenčného programu sa odhaduje, že po tomto roku bude fiškálna pozícia reštriktívna. Ak sa vezme do úvahy chýbajúci priestor pre fiškálne manévrovanie a potreba napraviť ekonomické nerovnováhy, fiškálna pozícia sa javí ako primeraná, i keď v roku 2009 by mohla byť reštriktívnejšia, ak je to potrebné na dosiahnutie cieľového základného deficitu. V kontexte členstva Lotyšska v ERM II a potreby zlepšiť konkurencieschopnosť hospodárstva v oblasti nákladov orgány umožnili prispôsobenie miezd v súkromnom sektore produktivite prostredníctvom zníženia úrovne odmeňovania vo verejnom sektore a znižujú aj počet zamestnancov vo verejnom sektore. Zdá sa, že rozpočtový scenár v programe je v súlade so záväzkami prijatými v kontexte pomoci EÚ určenej na zníženie deficitu platobnej bilancie do roku 2011 pod 3 %, hoci podlieha rizikám. V programe sa však neuvádzajú dostatočne podrobné údaje o opatreniach potrebných na dosiahnutie cieľových hodnôt v rokoch 2010 a 2011.

| (13) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sa uvádzajú všetky povinné údaje a väčšina nepovinných údajov (5). |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sa uvádzajú všetky povinné údaje a väčšina nepovinných údajov (5).

Celkovým záverom je, že hoci Lotyšsko čelí prudkému hospodárskemu poklesu, ktorý nasleduje po rokoch vyššieho hospodárskeho rastu ako je jeho potenciál, plánuje na rok 2009 a do roku 2011 reštriktívnu fiškálnu pozíciu, ktorá je vzhľadom na chýbajúci fiškálny manévrovací priestor a potrebu napraviť ekonomické nerovnováhy primeranou odpoveďou na hospodársku situáciu. Globálna finančná kríza prehĺbila otras z dramatického obratu v rozmachu vlastných úverov a cien nehnuteľností v Lotyšsku sprísňovaním dostupnosti úverov a podmienok ich poskytovania a v priebehu roku 2008 posilnila prudký pokles domáceho dopytu. Sprievodný pokles na vývozných trhoch zasiahol pomerne malý sektor s obchodovateľnými tovarmi a službami, ktorý už bol oslabený mimoriadne veľkými zvýšeniami domácich nákladov počas predchádzajúcich rokov. Základný deficit presiahol v roku 2008 referenčnú hodnotu 3 % HDP podľa Maastrichtskej zmluvy. Bol to dôsledok vykonávania expanzívnej fiškálnej politiky počas rokov vyššieho ako potenciálneho rastu a prudkého spomalenia v roku 2008. Cieľom programu je deficit verejných financií vo výške približne 5 % HDP v rokoch 2009 a 2010 a deficit nižší ako 3 % v roku 2011. Vzhľadom na riziká nižšieho dopytu a produkcie v roku 2009 a nedostatok informácií na podporu konsolidácie založenej na príjmoch v rokoch 2010 a 2011 môže byť rozpočtový výsledok horší, ako sa plánuje v programe.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie, záväzky prijaté v rámci medzinárodnej finančnej pomoci, ako aj vzhľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu a bezproblémovú účasť v ERM II sa Lotyšsko vyzýva, aby:

| i) | v plnej miere vykonalo plánovanú konsolidáciu v doplnkovom rozpočte, ktorý bol prijatý 12. decembra 2008; do konca marca 2009 predložilo Európskemu parlamentu údaje o doplnkovom rozpočte; prijalo ďalšie opatrenia s cieľom dosiahnuť cieľový deficit verejných financií v roku 2009 a po tomto roku pokračovalo v cielenej fiškálnej konsolidácii; |
| --- | --- |

i)

v plnej miere vykonalo plánovanú konsolidáciu v doplnkovom rozpočte, ktorý bol prijatý 12. decembra 2008; do konca marca 2009 predložilo Európskemu parlamentu údaje o doplnkovom rozpočte; prijalo ďalšie opatrenia s cieľom dosiahnuť cieľový deficit verejných financií v roku 2009 a po tomto roku pokračovalo v cielenej fiškálnej konsolidácii;

| ii) | dôsledne znižovalo nominálne mzdy vo verejnom sektore s cieľom umožniť harmonizáciu miezd v celom hospodárstve s produktivitou a zlepšilo tak konkurencieschopnosť v oblasti nákladov; |
| --- | --- |

ii)

dôsledne znižovalo nominálne mzdy vo verejnom sektore s cieľom umožniť harmonizáciu miezd v celom hospodárstve s produktivitou a zlepšilo tak konkurencieschopnosť v oblasti nákladov;

| iii) | upevnilo fiškálne riadenie a transparentnosť prostredníctvom zlepšenia strednodobého rozpočtového rámca a posilnenia kontroly výdavkov zo strany ministerstva financií a zároveň posilnilo reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním; |
| --- | --- |

iii)

upevnilo fiškálne riadenie a transparentnosť prostredníctvom zlepšenia strednodobého rozpočtového rámca a posilnenia kontroly výdavkov zo strany ministerstva financií a zároveň posilnilo reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním;

| iv) | posilnilo hospodárstvo na strane ponuky prostredníctvom rozsiahlych štrukturálnych reforiem a efektívnejšieho využívania štrukturálnych fondov EÚ. |
| --- | --- |

iv)

posilnilo hospodárstvo na strane ponuky prostredníctvom rozsiahlych štrukturálnych reforiem a efektívnejšieho využívania štrukturálnych fondov EÚ.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP jan. 2009 | 10,3 | – 2,0 | – 5,0 | – 3,0 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | 10,3 | – 2,3 | – 6,9 | – 2,4 | - |
| KP nov. 2007 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 | - |
| Inflácia HISC
  (%) | KP jan. 2009 | 10,1 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 |
| KOM jan. 2009 | 10,1 | 15,3 | 6,8 | 2,4 | - |
| KP nov. 2007 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 | - |
| Produkčná medzera (6)

  (% z potenciálneho HDP) | KP jan. 2009 | 12,2 | 5,9 | – 1,6 | – 5,7 | – 5,3 |
| KOM jan. 2009 (7) | 13,2 | 7,0 | – 1,8 | – 4,7 | - |
| KP nov. 2007 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 | - |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP jan. 2009 | – 21,8 | – 13,4 | – 5,4 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM jan. 2009 | – 20,8 | – 13,0 | – 4,6 | – 3,4 | - |
| KP nov. 2007 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 | - |
| Príjmy verejných financií
  (% HDP) | KP jan. 2009 | 37,7 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 |
| KOM jan. 2009 | 37,6 | 36,0 | 34,1 | 34,7 | - |
| KP nov. 2007 | 37,3 | 37,4 | 37,7 | 37,9 | - |
| Výdavky verejných financií
  (% HDP) | KP jan. 2009 | 37,7 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 |
| KOM jan. 2009 | 37,6 | 39,5 | 40,4 | 42,1 | - |
| KP nov. 2007 | 37,0 | 36,8 | 36,7 | 36,7 | - |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP jan. 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 5,3 | – 4,9 | – 2,9 |
| KOM jan. 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 6,3 | – 7,4 | - |
| KP nov. 2007 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | - |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP jan. 2009 | 0,5 | – 2,9 | – 3,7 | – 3,5 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 | 0,6 | – 2,9 | – 5,1 | – 5,5 | - |
| KP nov. 2007 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 | - |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | KP jan. 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | - |
| KP nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | - |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | KP jan. 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | - |
| KP nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | - |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP jan. 2009 | 9,5 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 |
| KOM jan. 2009 | 9,5 | 16,0 | 30,4 | 42,9 | - |
| KP nov. 2007 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 | - |
| Konvergenčný program (KP); priebežné predpovede útvarov Komisie k januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

KP jan. 2009

10,3

– 2,0

– 5,0

– 3,0

1,5

KOM jan. 2009

10,3

– 2,3

– 6,9

– 2,4

-

KP nov. 2007

10,5

7,5

7,0

6,8

-

Inflácia HISC

(%)

KP jan. 2009

10,1

15,4

5,9

2,2

1,3

KOM jan. 2009

10,1

15,3

6,8

2,4

-

KP nov. 2007

10,1

12,5

7,2

4,9

-

Produkčná medzera (6)

(% z potenciálneho HDP)

KP jan. 2009

12,2

5,9

– 1,6

– 5,7

– 5,3

KOM jan. 2009 (7)

13,2

7,0

– 1,8

– 4,7

-

KP nov. 2007

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

-

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP jan. 2009

– 21,8

– 13,4

– 5,4

– 2,6

– 2,3

KOM jan. 2009

– 20,8

– 13,0

– 4,6

– 3,4

-

KP nov. 2007

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

-

Príjmy verejných financií

(% HDP)

KP jan. 2009

37,7

35,1

32,5

35,0

37,7

KOM jan. 2009

37,6

36,0

34,1

34,7

-

KP nov. 2007

37,3

37,4

37,7

37,9

-

Výdavky verejných financií

(% HDP)

KP jan. 2009

37,7

38,6

37,7

39,9

40,7

KOM jan. 2009

37,6

39,5

40,4

42,1

-

KP nov. 2007

37,0

36,8

36,7

36,7

-

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP jan. 2009

0,1

– 3,5

– 5,3

– 4,9

– 2,9

KOM jan. 2009

0,1

– 3,5

– 6,3

– 7,4

-

KP nov. 2007

0,3

0,7

1,0

1,2

-

Primárne saldo

(% HDP)

KP jan. 2009

0,5

– 2,9

– 3,7

– 3,5

– 1,4

KOM jan. 2009

0,6

– 2,9

– 5,1

– 5,5

-

KP nov. 2007

0,7

1,0

1,2

1,5

-

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

KP jan. 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM jan. 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

-

KP nov. 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

-

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

KP jan. 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM jan. 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

-

KP nov. 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

-

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP jan. 2009

9,5

19,4

32,4

45,4

47,3

KOM jan. 2009

9,5

16,0

30,4

42,9

-

KP nov. 2007

9,4

8,3

7,2

6,4

-

Konvergenčný program (KP); priebežné predpovede útvarov Komisie k januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Pozri rozhodnutie o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Lotyšsku.

(3)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z januára 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(4)  V aktualizácii programu sa odhaduje výsledný deficit na rok 2008 vo výške 3,5 % HDP. S ohľadom na uvedené Komisia zostavila správu podľa článku 104 ods. 3 Zmluvy.

(5)  Chýbajú najmä údaje o zložkách zosúladenia dlhu a deficitu a niektoré položky v tabuľke dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste na úrovni 5,5 %, 3,4 %, 1,4 % a 0,5 % v období rokov 2007 – 2010.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V najnovšom programe alebo v priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára nie sú zahrnuté žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); priebežné predpovede útvarov Komisie k januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/17

---

STANOVISKO RADY

z 10. marca 2009

k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2008 – 2011

(2009/C 68/04)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný program stability Španielska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2008 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný program stability Španielska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2008 až 2011.

| (2) | Podľa priebežnej predpovede útvarov Komisie z januára 2009 by sa mal rast HDP Španielska v roku 2008 reálne spomaliť na 1,25 %. Španielsko čelí výzvam súvisiacim s vnútornými a vonkajšími úpravami. Sektor bývania na domácom trhu sa zmenšuje, pričom cena domov a bytov klesá. Vo vzťahu k zahraničiu pretrvávajúci schodok bežného účtu viedol k rýchlo rastúcej zadĺženosti, ktorá mala za následok zvýšenie úrokových platieb v zahraničí. Od prvej polovice roku 2008 prijali španielske orgány rôzne opatrenia na stimulovanie hospodárskej činnosti. Opatrenia zahŕňajú dočasné a trvalé zníženie daní a investičné projekty, ktoré v roku 2009 dosahujú približne 2 % HDP, ako aj rad štrukturálnych reforiem. Okrem týchto diskrečných opatrení sú verejné financie vážne ovplyvnené hospodárskym poklesom, ktorý obmedzuje priestor na ďalšie fiškálne impulzy bez ohrozenia zdravej dlhodobej rozpočtovej pozície. Z toho dôvodu Španielsko čelí výzve, aby zvýšilo potenciálny rast počas dlhotrvajúceho poklesu a zároveň uľahčilo prebiehajúcu korekciu existujúcich makroekonomických nerovnováh. |
| --- | --- |

(2)

Podľa priebežnej predpovede útvarov Komisie z januára 2009 by sa mal rast HDP Španielska v roku 2008 reálne spomaliť na 1,25 %. Španielsko čelí výzvam súvisiacim s vnútornými a vonkajšími úpravami. Sektor bývania na domácom trhu sa zmenšuje, pričom cena domov a bytov klesá. Vo vzťahu k zahraničiu pretrvávajúci schodok bežného účtu viedol k rýchlo rastúcej zadĺženosti, ktorá mala za následok zvýšenie úrokových platieb v zahraničí. Od prvej polovice roku 2008 prijali španielske orgány rôzne opatrenia na stimulovanie hospodárskej činnosti. Opatrenia zahŕňajú dočasné a trvalé zníženie daní a investičné projekty, ktoré v roku 2009 dosahujú približne 2 % HDP, ako aj rad štrukturálnych reforiem. Okrem týchto diskrečných opatrení sú verejné financie vážne ovplyvnené hospodárskym poklesom, ktorý obmedzuje priestor na ďalšie fiškálne impulzy bez ohrozenia zdravej dlhodobej rozpočtovej pozície. Z toho dôvodu Španielsko čelí výzve, aby zvýšilo potenciálny rast počas dlhotrvajúceho poklesu a zároveň uľahčilo prebiehajúcu korekciu existujúcich makroekonomických nerovnováh.

| (3) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že HDP sa v roku 2009 reálne zníži o 1,6 % a v ďalších dvoch rokoch sa zotaví, pričom rast reálneho HDP bude v roku 2010 na úrovni 1,2 % a v roku 2011 na úrovni 2,6 %. Zrýchlenie vyvolá najmä domáci dopyt, zatiaľ čo vonkajší deficit má podľa prognózy klesnúť z viac ako 9 % HDP v roku 2008 na 5,5 % v roku 2011. V programe sa zohľadňujú stimulačné opatrenia prijaté ako reakcia na hospodársky pokles, ale neuvádzajú sa v ňom explicitné odhady ich vplyvu na rast reálneho HDP. Zdá sa, že tento scenár, hodnotený na základe v súčasnosti dostupných informácií (2), vychádza z mierne priaznivých predpokladov rastu na rok 2009 a z podstatne priaznivejších predpokladov na neskoršie obdobie. Na základe zníženia deficitu bilancie tovarov a služieb sa v programe predpokladá pokles deficitu zahraničného obchodu z 9,2 % HDP v roku 2008 na 5,4 % HDP v roku 2011. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že HDP sa v roku 2009 reálne zníži o 1,6 % a v ďalších dvoch rokoch sa zotaví, pričom rast reálneho HDP bude v roku 2010 na úrovni 1,2 % a v roku 2011 na úrovni 2,6 %. Zrýchlenie vyvolá najmä domáci dopyt, zatiaľ čo vonkajší deficit má podľa prognózy klesnúť z viac ako 9 % HDP v roku 2008 na 5,5 % v roku 2011. V programe sa zohľadňujú stimulačné opatrenia prijaté ako reakcia na hospodársky pokles, ale neuvádzajú sa v ňom explicitné odhady ich vplyvu na rast reálneho HDP. Zdá sa, že tento scenár, hodnotený na základe v súčasnosti dostupných informácií (2), vychádza z mierne priaznivých predpokladov rastu na rok 2009 a z podstatne priaznivejších predpokladov na neskoršie obdobie. Na základe zníženia deficitu bilancie tovarov a služieb sa v programe predpokladá pokles deficitu zahraničného obchodu z 9,2 % HDP v roku 2008 na 5,4 % HDP v roku 2011.

| (4) | V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa deficit verejných financií na rok 2008 odhaduje vo výške 3,4 % HDP (3) v súlade s údajom obsiahnutým v aktualizovanom programe stability. Tento odhad je však oveľa nižší ako cieľový prebytok vo výške 1,2 % HDP stanovený v predchádzajúcej aktualizácii. Zhoršenie rozpočtu vyplýva z diskrečných opatrení a oveľa slabšej hospodárskej činnosti. Pokles príjmov z priamych daní odzrkadľuje kombináciu zníženia daní fyzických a právnických osôb a významného poklesu ziskov spoločností spojeného so slabými kapitálovými trhmi vrátane trhov s nehnuteľnosťami spojeného so slabými trhmi s aktívami vrátane trhov s nehnuteľnosťami.
  Príjmy z nepriamych daní klesli v dôsledku spomalenia spotrebiteľských výdavkov a najmä zníženého obchodovania s domami a bytmi, ako aj v dôsledku jednorazových opatrení zameraných na zníženie príjmov, ako sú napríklad zmeny platieb a vracania odpočtov DPH. Prekročenie výdavkov odráža hlavne fungovanie automatických stabilizátorov prostredníctvom vyšších sociálnych transferov vrátane dávok v nezamestnanosti. |
| --- | --- |

(4)

V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa deficit verejných financií na rok 2008 odhaduje vo výške 3,4 % HDP (3) v súlade s údajom obsiahnutým v aktualizovanom programe stability. Tento odhad je však oveľa nižší ako cieľový prebytok vo výške 1,2 % HDP stanovený v predchádzajúcej aktualizácii. Zhoršenie rozpočtu vyplýva z diskrečných opatrení a oveľa slabšej hospodárskej činnosti. Pokles príjmov z priamych daní odzrkadľuje kombináciu zníženia daní fyzických a právnických osôb a významného poklesu ziskov spoločností spojeného so slabými kapitálovými trhmi vrátane trhov s nehnuteľnosťami spojeného so slabými trhmi s aktívami vrátane trhov s nehnuteľnosťami.

Príjmy z nepriamych daní klesli v dôsledku spomalenia spotrebiteľských výdavkov a najmä zníženého obchodovania s domami a bytmi, ako aj v dôsledku jednorazových opatrení zameraných na zníženie príjmov, ako sú napríklad zmeny platieb a vracania odpočtov DPH. Prekročenie výdavkov odráža hlavne fungovanie automatických stabilizátorov prostredníctvom vyšších sociálnych transferov vrátane dávok v nezamestnanosti.

| (5) | V aktualizácii sa plánuje rozpočtový deficit vo výške 5,8 % HDP v roku 2009 v porovnaní s prognózou vo výške 6,2 % uvedenou v priebežnej predpovedi útvarov Komisie. Zhoršenie rozpočtového salda sa vysvetľuje prijatím niekoľkých diskrečných opatrení predstavujúcich približne 2 % HDP, ale aj činnosťou automatických stabilizátorov reagujúcich na hospodársky pokles (odhad približne na úrovni 1 % HDP). Diskrečné opatrenia zahŕňajú stimulačný balík z novembra 2008 (o niečo viac ako 1 % HDP). V balíku sa plánuje vytvorenie Centrálneho štátneho fondu pre miestne verejné investície, dotovaného sumou vo výške 0,75 % HDP, s cieľom realizovať nové verejné práce. Jednorazové opatrenia na zníženie príjmu predstavujú približne 0,75 % HDP vrátane úpravy systému vracania odpočtov DPH a zníženia zrážkovej dane z osobného príjmu v prípade daňových poplatníkov, ktorí majú hypotéky. Pozícia fiškálnej politiky v roku 2009 bude vo všeobecnosti expanzívna, v súlade s odporúčaním európskeho plánu na oživenie hospodárstva. |
| --- | --- |

(5)

V aktualizácii sa plánuje rozpočtový deficit vo výške 5,8 % HDP v roku 2009 v porovnaní s prognózou vo výške 6,2 % uvedenou v priebežnej predpovedi útvarov Komisie. Zhoršenie rozpočtového salda sa vysvetľuje prijatím niekoľkých diskrečných opatrení predstavujúcich približne 2 % HDP, ale aj činnosťou automatických stabilizátorov reagujúcich na hospodársky pokles (odhad približne na úrovni 1 % HDP). Diskrečné opatrenia zahŕňajú stimulačný balík z novembra 2008 (o niečo viac ako 1 % HDP). V balíku sa plánuje vytvorenie Centrálneho štátneho fondu pre miestne verejné investície, dotovaného sumou vo výške 0,75 % HDP, s cieľom realizovať nové verejné práce. Jednorazové opatrenia na zníženie príjmu predstavujú približne 0,75 % HDP vrátane úpravy systému vracania odpočtov DPH a zníženia zrážkovej dane z osobného príjmu v prípade daňových poplatníkov, ktorí majú hypotéky. Pozícia fiškálnej politiky v roku 2009 bude vo všeobecnosti expanzívna, v súlade s odporúčaním európskeho plánu na oživenie hospodárstva.

| (6) | Predpokladá sa, že celkový deficit po dosiahnutí vrcholu v roku 2009 klesne v roku 2011 pod 4 % HDP. Podobne, primárne saldo dosiahne do roku 2011 deficit vo výške 1,9 % HDP v porovnaní s deficitom 4,1 % v roku 2009. Zo štrukturálneho hľadiska sa deficit verejných financií zvýši z 3,5 % HDP v roku 2008 na 4,75 % v roku 2009, čo odzrkadľuje rozpočtový vplyv diskrečných opatrení, ale aj zníženie príjmu v súvislosti s prebiehajúcou úpravou v sektore nehnuteľností. V tom nie sú zahrnuté jednorazové opatrenia v rozpočte na rok 2009 zamerané na zníženie príjmov vo výške 0,75 % HDP.
  V aktualizácii sa ustanovuje trend fiškálnej úpravy, predpokladajúci zlepšenie štrukturálneho salda o 1,25 % HDP v roku 2010 a o niečo viac ako 0,5 % HDP v roku 2011. V dôsledku toho sa v programe predpokladá zníženie štrukturálneho deficitu na 2,75 % v roku 2011 (4). Podľa programu je cieľom tejto úpravy opätovné dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je vyvážená pozícia, nepredpokladá sa však, že bude splnený v rámci programového obdobia. Zlepšenie v roku 2010 možno čiastočne vysvetliť dočasným charakterom stimulačného balíka prijatého v novembri 2008. Okrem toho v programe sa nešpecifikujú opatrenia na podporu plánovaného poklesu štrukturálneho salda. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh, ktorý podľa odhadu v roku 2008 dosiahne 39,5 % HDP, sa počas programového obdobia zvýši o približne 14 percentuálnych bodov. Okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP prispieva k zvýšeniu pomeru dlhu k HDP nadobudnutie aktív od bánk v rámci záchranného finančného balíka, a to najmä v roku 2009. |
| --- | --- |

(6)

Predpokladá sa, že celkový deficit po dosiahnutí vrcholu v roku 2009 klesne v roku 2011 pod 4 % HDP. Podobne, primárne saldo dosiahne do roku 2011 deficit vo výške 1,9 % HDP v porovnaní s deficitom 4,1 % v roku 2009. Zo štrukturálneho hľadiska sa deficit verejných financií zvýši z 3,5 % HDP v roku 2008 na 4,75 % v roku 2009, čo odzrkadľuje rozpočtový vplyv diskrečných opatrení, ale aj zníženie príjmu v súvislosti s prebiehajúcou úpravou v sektore nehnuteľností. V tom nie sú zahrnuté jednorazové opatrenia v rozpočte na rok 2009 zamerané na zníženie príjmov vo výške 0,75 % HDP.

V aktualizácii sa ustanovuje trend fiškálnej úpravy, predpokladajúci zlepšenie štrukturálneho salda o 1,25 % HDP v roku 2010 a o niečo viac ako 0,5 % HDP v roku 2011. V dôsledku toho sa v programe predpokladá zníženie štrukturálneho deficitu na 2,75 % v roku 2011 (4). Podľa programu je cieľom tejto úpravy opätovné dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je vyvážená pozícia, nepredpokladá sa však, že bude splnený v rámci programového obdobia. Zlepšenie v roku 2010 možno čiastočne vysvetliť dočasným charakterom stimulačného balíka prijatého v novembri 2008. Okrem toho v programe sa nešpecifikujú opatrenia na podporu plánovaného poklesu štrukturálneho salda. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh, ktorý podľa odhadu v roku 2008 dosiahne 39,5 % HDP, sa počas programového obdobia zvýši o približne 14 percentuálnych bodov. Okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP prispieva k zvýšeniu pomeru dlhu k HDP nadobudnutie aktív od bánk v rámci záchranného finančného balíka, a to najmä v roku 2009.

| (7) | Rozpočtové výsledky sú vystavené rizikám zhoršovania počas celého programového obdobia. Po prvé, zdá sa, že makroekonomický scenár plánovaný v aktualizácii vychádza z priaznivých predpokladov rastu, najmä pokiaľ ide o okrajové roky programu. Po druhé, rozpočtové ciele na roky 2010 a 2011 nie sú opreté o opatrenia, okrem oznámeného zrušenia balíka z novembra 2008. Regionálne a miestne samosprávy sa okrem toho môžu v roku 2009 dostať do deficitu bez obvyklej povinnosti predložiť plán na opätovné dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu v súlade so zákonom o rozpočtovej stabilite, ktorý umožňuje túto výnimku v prípadoch, keď sa skutočná hospodárska aktivita výrazne odlišuje od pôvodných prognóz. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý oproti očakávaniu v aktualizácii vzhľadom na riziká, ktorým je vystavený makroekonomický scenár a rozpočtové ciele, a vzhľadom na neistotu, pokiaľ ide o vplyv záruk poskytnutých v kontexte záchranného finančného balíka. Zvýšenie dlhu v súvislosti s opatreniami prijatými na podporu finančného sektora by sa zvrátilo v prípade, že podporný program a finančné operácie, ktoré sú s ním spojené, by boli úspešné. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky sú vystavené rizikám zhoršovania počas celého programového obdobia. Po prvé, zdá sa, že makroekonomický scenár plánovaný v aktualizácii vychádza z priaznivých predpokladov rastu, najmä pokiaľ ide o okrajové roky programu. Po druhé, rozpočtové ciele na roky 2010 a 2011 nie sú opreté o opatrenia, okrem oznámeného zrušenia balíka z novembra 2008. Regionálne a miestne samosprávy sa okrem toho môžu v roku 2009 dostať do deficitu bez obvyklej povinnosti predložiť plán na opätovné dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu v súlade so zákonom o rozpočtovej stabilite, ktorý umožňuje túto výnimku v prípadoch, keď sa skutočná hospodárska aktivita výrazne odlišuje od pôvodných prognóz. Vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý oproti očakávaniu v aktualizácii vzhľadom na riziká, ktorým je vystavený makroekonomický scenár a rozpočtové ciele, a vzhľadom na neistotu, pokiaľ ide o vplyv záruk poskytnutých v kontexte záchranného finančného balíka. Zvýšenie dlhu v súvislosti s opatreniami prijatými na podporu finančného sektora by sa zvrátilo v prípade, že podporný program a finančné operácie, ktoré sú s ním spojené, by boli úspešné.

| (8) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne vyšší ako priemer EÚ, najmä v dôsledku pomerne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. I keď silná rozpočtová pozícia do roku 2007 prispela k čiastočnému vyrovnaniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, výsledok vývoja rozpočtu plánovaného v programe by bol opačný. Takisto, ak by sa rozpočtová pozícia na rok 2009 podľa prognózy uvedenej v priebežnej predpovedi útvarov Komisie považovala za východiskovú pozíciu, rozdiel v udržateľnosti by sa vo vzťahu k poslednej aktualizácii podstatne zväčšil. Zlepšenie primárneho salda v strednodobom horizonte a zavádzanie ďalších štrukturálnych opatrení zameraných na obmedzenie výrazného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by prispelo k zníženiu vysokých rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

(8)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne vyšší ako priemer EÚ, najmä v dôsledku pomerne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. I keď silná rozpočtová pozícia do roku 2007 prispela k čiastočnému vyrovnaniu plánovaného dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet, výsledok vývoja rozpočtu plánovaného v programe by bol opačný. Takisto, ak by sa rozpočtová pozícia na rok 2009 podľa prognózy uvedenej v priebežnej predpovedi útvarov Komisie považovala za východiskovú pozíciu, rozdiel v udržateľnosti by sa vo vzťahu k poslednej aktualizácii podstatne zväčšil. Zlepšenie primárneho salda v strednodobom horizonte a zavádzanie ďalších štrukturálnych opatrení zameraných na obmedzenie výrazného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom by prispelo k zníženiu vysokých rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

| (9) | Strednodobý rozpočtový rámec prispel k presadzovaniu primeraného fiškálneho plánovania a všeobecne vykazuje dobrú výkonnosť, i keď od roku 2008 sa zhoršila. Neplánujú sa žiadne reformy tohto rámca. V programe sa však vytyčuje niekoľko reforiem zameraných na zlepšenie kvality verejných financií. Na strane príjmov zahŕňajú tieto reformy zníženie daňového zaťaženia príjmu zo zárobkovej činnosti prostredníctvom úľavy na dani z osobného príjmu až do výšky 400 EUR na jedného daňovníka, mechanizmus na poskytnutie úľavy na dani na splácanie hypotéky, zrušenie dane z bohatstva a druhú etapu reformy daní z príjmu právnických osôb ako aj opatrenia zamerané na zlepšenie fungovania daňového systému, ako napríklad možnosť vrátenia odpočtu DPH do jedného mesiaca. Na strane výdavkov sa uprednostňujú produktívne výdavky spoločne s potrebou obmedziť bezprostrednú verejnú spotrebu. V programe sa zdôrazňuje úloha Štátnej agentúry na hodnotenie kvality verejnej politiky a služieb ako krok k presadzovaniu kultúry hodnotenia, ktorá by zvýšila účinnosť a kvalitu verejných služieb. |
| --- | --- |

(9)

Strednodobý rozpočtový rámec prispel k presadzovaniu primeraného fiškálneho plánovania a všeobecne vykazuje dobrú výkonnosť, i keď od roku 2008 sa zhoršila. Neplánujú sa žiadne reformy tohto rámca. V programe sa však vytyčuje niekoľko reforiem zameraných na zlepšenie kvality verejných financií. Na strane príjmov zahŕňajú tieto reformy zníženie daňového zaťaženia príjmu zo zárobkovej činnosti prostredníctvom úľavy na dani z osobného príjmu až do výšky 400 EUR na jedného daňovníka, mechanizmus na poskytnutie úľavy na dani na splácanie hypotéky, zrušenie dane z bohatstva a druhú etapu reformy daní z príjmu právnických osôb ako aj opatrenia zamerané na zlepšenie fungovania daňového systému, ako napríklad možnosť vrátenia odpočtu DPH do jedného mesiaca. Na strane výdavkov sa uprednostňujú produktívne výdavky spoločne s potrebou obmedziť bezprostrednú verejnú spotrebu. V programe sa zdôrazňuje úloha Štátnej agentúry na hodnotenie kvality verejnej politiky a služieb ako krok k presadzovaniu kultúry hodnotenia, ktorá by zvýšila účinnosť a kvalitu verejných služieb.

| (10) | Španielske orgány prijali viaceré opatrenia na stabilizáciu finančného sektora. Tieto opatrenia zahŕňajú zvýšenie sumy depozitného a investičného záručného fondu (z 20 000 na 100 000 EUR na jedného majiteľa účtu a banku) a vytvorenie fondu na nákup finančných aktív s cieľom podporovať pôžičky podnikom a jednotlivcom, dotovaného sumou 30 miliárd EUR (takmer 3 % HDP) vrátane možnosti zvýšenia až na 50 miliárd EUR. Okrem toho orgány rozhodli o udelení mimoriadnych oprávnení ministerstvu hospodárstva a financií na poskytovanie štátnych záruk na nové finančné transakcie bánk so sídlom v Španielsku v roku 2009 do výšky 100 miliárd EUR (10 % HDP), so splatnosťou tri mesiace až tri roky a na nákup cenných papierov vydaných bankami so sídlom v Španielsku s cieľom posilniť vlastné zdroje. |
| --- | --- |

(10)

Španielske orgány prijali viaceré opatrenia na stabilizáciu finančného sektora. Tieto opatrenia zahŕňajú zvýšenie sumy depozitného a investičného záručného fondu (z 20 000 na 100 000 EUR na jedného majiteľa účtu a banku) a vytvorenie fondu na nákup finančných aktív s cieľom podporovať pôžičky podnikom a jednotlivcom, dotovaného sumou 30 miliárd EUR (takmer 3 % HDP) vrátane možnosti zvýšenia až na 50 miliárd EUR. Okrem toho orgány rozhodli o udelení mimoriadnych oprávnení ministerstvu hospodárstva a financií na poskytovanie štátnych záruk na nové finančné transakcie bánk so sídlom v Španielsku v roku 2009 do výšky 100 miliárd EUR (10 % HDP), so splatnosťou tri mesiace až tri roky a na nákup cenných papierov vydaných bankami so sídlom v Španielsku s cieľom posilniť vlastné zdroje.

| (11) | Španielska vláda prijala významné diskrečné fiškálne opatrenia ako reakciu na hospodársky pokles. Stimulačný balík na rok 2009 je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý v decembri 2008 schválila Európska rada, a predstavuje primeranú odpoveď na hospodársky pokles, pričom poskytuje dočasnú podporu hospodárskej činnosti v roku 2009. Zameriava sa hlavne na investície, kúpnu silu domácností a podnikanie a malé a stredné podniky. Opatrenia, ktoré predstavovali približne 1 % HDP, už boli naplánované v osobitných balíkoch v apríli a v auguste 2008, zatiaľ čo zvyšok zahŕňa nové opatrenia vo fiškálnom stimulačnom balíku predloženom v novembri 2008 (o niečo viac ako 1 % HDP). Tento balík z novembra 2008 je správne načasovaný, cielený a dočasný. Opatrenia vo všeobecnosti reagujú na hlavné ciele politiky z hľadiska krátkodobého výhľadu. Aktualizácia tiež zahŕňa mnohé štrukturálne opatrenia, ktoré sú súčasťou dlhodobejšieho programu reforiem politiky, ale pomáhajú riešiť aj súčasné výzvy, ktoré predstavuje pokles. Tieto opatrenia sa týkajú programu strednodobých reforiem a špecifických odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré Komisia navrhla 28. januára 2009 v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Zameriavajú sa na zvýšenie potenciálu rastu, posilnenie konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ako aj na podporu príjmov znevýhodnených skupín a zahŕňajú transpozíciu smernice o službách. |
| --- | --- |

(11)

Španielska vláda prijala významné diskrečné fiškálne opatrenia ako reakciu na hospodársky pokles. Stimulačný balík na rok 2009 je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý v decembri 2008 schválila Európska rada, a predstavuje primeranú odpoveď na hospodársky pokles, pričom poskytuje dočasnú podporu hospodárskej činnosti v roku 2009. Zameriava sa hlavne na investície, kúpnu silu domácností a podnikanie a malé a stredné podniky. Opatrenia, ktoré predstavovali približne 1 % HDP, už boli naplánované v osobitných balíkoch v apríli a v auguste 2008, zatiaľ čo zvyšok zahŕňa nové opatrenia vo fiškálnom stimulačnom balíku predloženom v novembri 2008 (o niečo viac ako 1 % HDP). Tento balík z novembra 2008 je správne načasovaný, cielený a dočasný. Opatrenia vo všeobecnosti reagujú na hlavné ciele politiky z hľadiska krátkodobého výhľadu. Aktualizácia tiež zahŕňa mnohé štrukturálne opatrenia, ktoré sú súčasťou dlhodobejšieho programu reforiem politiky, ale pomáhajú riešiť aj súčasné výzvy, ktoré predstavuje pokles. Tieto opatrenia sa týkajú programu strednodobých reforiem a špecifických odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré Komisia navrhla 28. januára 2009 v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Zameriavajú sa na zvýšenie potenciálu rastu, posilnenie konkurencieschopnosti a zamestnanosti, ako aj na podporu príjmov znevýhodnených skupín a zahŕňajú transpozíciu smernice o službách.

| (12) | Celková fiškálna pozícia v programe je v roku 2009 expanzívna a v roku 2010 mierne reštriktívna. Konkrétne, cieľom programu v roku 2010 je zmena fiškálnej expanzie z roku 2009 a ďalšie štrukturálne zlepšenie v roku 2011. Ak sa však zohľadnia riziká, ktorým sú vystavené rozpočtové plány, zmena v roku 2010 si vyžaduje ďalšie opatrenia, aby bola účinná. V programe sa predpokladá, že celkový deficit zostane nad 3 % referenčnej hodnoty HDP. Zníženie deficitu, ktoré sa predpokladá v programe na rok 2010 a na ďalšie obdobie, nemá oporu v opatreniach. |
| --- | --- |

(12)

Celková fiškálna pozícia v programe je v roku 2009 expanzívna a v roku 2010 mierne reštriktívna. Konkrétne, cieľom programu v roku 2010 je zmena fiškálnej expanzie z roku 2009 a ďalšie štrukturálne zlepšenie v roku 2011. Ak sa však zohľadnia riziká, ktorým sú vystavené rozpočtové plány, zmena v roku 2010 si vyžaduje ďalšie opatrenia, aby bola účinná. V programe sa predpokladá, že celkový deficit zostane nad 3 % referenčnej hodnoty HDP. Zníženie deficitu, ktoré sa predpokladá v programe na rok 2010 a na ďalšie obdobie, nemá oporu v opatreniach.

| (13) | Pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa údajov stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program obsahuje medzery v povinných a nepovinných údajoch (5). |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa údajov stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program obsahuje medzery v povinných a nepovinných údajoch (5).

Celkový záver je taký, že prudké spomalenie hospodárskej činnosti a niektoré diskrečné opatrenia viedli v roku 2008 k deficitu nad 3 % HDP po predĺženom období, počas ktorého boli španielske verejné financie vyrovnané alebo v prebytku. Aktualizovaný program stability sa zameriava na významný fiškálny impulz v roku 2009 v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva na neutralizovanie pokračujúceho poklesu hospodárskej činnosti. To bude viesť k zvýšeniu deficitu verejných financií, zatiaľ čo pomer dlhu k HDP zostane bez problémov pod 60 % HDP. Prioritou by malo byť zlepšenie dlhodobej fiškálnej udržateľnosti. Priaznivé makroekonomické predpoklady môžu znamenať nižší príspevok hospodárskeho rastu k fiškálnej konsolidácii, ako sa plánovalo v programe, zatiaľ čo trend úpravy nie je v plnom rozsahu podložený konkrétnymi opatreniami. Posilnenie kvality verejných financií je okrem toho dôležité aj na účely podporenia bezproblémovej úpravy hospodárstva vzhľadom na nerovnováhy, ktorým čelí.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Španielsko vyzýva, aby:

| i) | zaviedlo fiškálnu politiku na rok 2009, ako bola naplánovaná v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a v rámci Paktu stability a rastu, zároveň zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu verejných financií v roku 2009, s odhodlaním realizovalo rozsiahlu štrukturálnu konsolidáciu v roku 2010 a neskôr a podporilo ju opatreniami; |
| --- | --- |

i)

zaviedlo fiškálnu politiku na rok 2009, ako bola naplánovaná v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a v rámci Paktu stability a rastu, zároveň zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu verejných financií v roku 2009, s odhodlaním realizovalo rozsiahlu štrukturálnu konsolidáciu v roku 2010 a neskôr a podporilo ju opatreniami;

| ii) | zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií uplatňovaním ďalších opatrení zameraných na obmedzenie nárastu výdavkov spojených s vekom; |
| --- | --- |

ii)

zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií uplatňovaním ďalších opatrení zameraných na obmedzenie nárastu výdavkov spojených s vekom;

| iii) | zabezpečilo, aby sa fiškálne konsolidačné opatrenia zameriavali aj na zvyšovanie kvality verejných financií, ako sa naplánovalo základe potrebnej úpravy existujúcich nerovnováh. |
| --- | --- |

iii)

zabezpečilo, aby sa fiškálne konsolidačné opatrenia zameriavali aj na zvyšovanie kvality verejných financií, ako sa naplánovalo základe potrebnej úpravy existujúcich nerovnováh.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 1,6 | 1,2 | 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 2,0 | – 0,2 | – |
| PS dec. 2007 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2009 | – | – | – | – | – |
| KOM jan. 2009 | 2,8 | 4,1 | 0,6 | 2,4 | – |
| PS dec. 2007 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 | – |
| Produkčná medzera (6)

  (% z potenciálneho HDP) | PS jan. 2009 | 1,4 | 0,3 | – 2,6 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM jan. 2009 (7) | 1,5 | 0,8 | – 2,3 | – 3,4 | – |
| PS dec. 2007 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 | – |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2009 | – 9,7 | – 9,2 | – 6,6 | – 5,8 | – 5,4 |
| KOM jan. 2009 | – 9,7 | – 9,0 | – 6,7 | – 6,2 | – |
| PS dec. 2007 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 | – |
| Príjmy verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 41,0 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,0 | 36,8 | 36,4 | 36,9 | – |
| PS dec. 2007 | 40,800 | 40,4 | 40,4 | 40,3 | – |
| Výdavky verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 38,8 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 |
| KOM jan. 2009 | 38,8 | 40,2 | 42,6 | 42,5 | – |
| PS dec. 2007 | 39,0 | 39,2 | 39,2 | 39,1 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 5,8 | – 4,8 | – 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 6,2 | – 5,7 | – |
| PS dec. 2007 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 3,8 | – 1,9 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,9 |
| KOM jan. 2009 | 3,8 | – 1,8 | – 4,6 | – 4,0 | – |
| PS dec. 2007 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 | – |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | PS jan. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 3,7 | – 5,2 | – 4,2 | – |
| PS dec. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | – |
| Štrukturálne saldo (8)
   (9)

  (% HDP) | PS jan. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 3,3 | – 4,6 | – 4,2 | – |
| PS dec. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2009 | 36,2 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 |
| KOM jan. 2009 | 36,2 | 39,8 | 46,9 | 53,0 | – |
| PS dec. 2007 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 | – |
| Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2009

3,7

1,2

– 1,6

1,2

2,6

KOM jan. 2009

3,7

1,2

– 2,0

– 0,2

–

PS dec. 2007

3,8

3,1

3,0

3,2

–

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2009

–

–

–

–

–

KOM jan. 2009

2,8

4,1

0,6

2,4

–

PS dec. 2007

2,7

3,3

2,7

2,8

–

Produkčná medzera (6)

(% z potenciálneho HDP)

PS jan. 2009

1,4

0,3

– 2,6

– 3,2

– 2,7

KOM jan. 2009 (7)

1,5

0,8

– 2,3

– 3,4

–

PS dec. 2007

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

–

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2009

– 9,7

– 9,2

– 6,6

– 5,8

– 5,4

KOM jan. 2009

– 9,7

– 9,0

– 6,7

– 6,2

–

PS dec. 2007

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

–

Príjmy verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2009

41,0

37,0

37,5

38,3

38,7

KOM jan. 2009

41,0

36,8

36,4

36,9

–

PS dec. 2007

40,800

40,4

40,4

40,3

–

Výdavky verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2009

38,8

40,4

43,3

43,1

42,6

KOM jan. 2009

38,8

40,2

42,6

42,5

–

PS dec. 2007

39,0

39,2

39,2

39,1

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2009

2,2

– 3,4

– 5,8

– 4,8

– 3,9

KOM jan. 2009

2,2

– 3,4

– 6,2

– 5,7

–

PS dec. 2007

1,8

1,2

1,2

1,2

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2009

3,8

– 1,9

– 4,1

– 2,9

– 1,9

KOM jan. 2009

3,8

– 1,8

– 4,6

– 4,0

–

PS dec. 2007

3,4

2,7

2,6

2,6

–

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

PS jan. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM jan. 2009

1,6

– 3,7

– 5,2

– 4,2

–

PS dec. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

–

Štrukturálne saldo (8)
   (9)

(% HDP)

PS jan. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM jan. 2009

1,6

– 3,3

– 4,6

– 4,2

–

PS dec. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2009

36,2

39,5

47,3

51,6

53,7

KOM jan. 2009

36,2

39,8

46,9

53,0

–

PS dec. 2007

36,2

34,0

32,0

30,0

–

Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú prístupné na internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä priebežná predpoveď útvarov Komisie z januára 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  So zreteľom na oznámené porušenie referenčnej hodnoty zmluvy Komisia 18. februára 2009 vypracovala správu podľa článku 104 ods. 3 zmluvy.

(4)  Pri použití prepočítaného cyklicky upraveného salda založeného na údajoch v programe a definície jednorazových a iných dočasných opatrení uplatňovanej útvarmi Komisie by štrukturálne saldo predstavovalo – 3,1 % HDP v roku 2008, – 4,1 % v roku 2009 a – 3,4 % v roku 2010.

(5)  Chýbajú najmä povinné údaje o jednorazových a iných dočasných opatreniach (tabuľka 2) a nepovinné údaje o HISC (tabuľka 1b), o produktivite práce na jednu odpracovanú hodinu (tabuľka 1c), o výdavkoch verejných financií podľa funkcií (tabuľka 3), o štrukturálnom salde (tabuľka 5) a podrobné informácie o vývoji dlhu (tabuľka 4) – ako sú napríklad rozdiely medzi hotovosťou a prírastkami vo vývoji dlhu verejných financií, čistá akumulácia finančných aktív, výnosy z privatizácie, vplyvy ocenenia a iné, likvidné finančné aktíva a čistý finančný dlh.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,0 %, 1,8 %, 1,0 % resp. 0,9 % v období rokov 2007 – 2010.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V najnovšom programe nie sú zahrnuté žiadne jednorazové opatrenia. Jednorazové a iné dočasné opatrenia predstavujú menej ako 0,5 % HDP v roku 2008 a viac ako 0,5 % v roku 2009, všetky zvyšujú deficit a sú zahrnuté do priebežnej predpovede útvarov Komisie z januára 2009.

(9)  Pri použití prepočítaného cyklicky upraveného salda založeného na údajoch v programe a definície jednorazových a iných dočasných opatrení uplatňovanej útvarmi Komisie by štrukturálne saldo predstavovalo – 3,1 % HDP v roku 2008, – 4,1 % v roku 2009 a – 3,4 % HDP v roku 2010.

Zdroj:

Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/23

---

STANOVISKO RADY

z 10. marca 2009

k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2008 – 2011

(2009/C 68/05)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Švédska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2008 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Švédska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2008 až 2011.

| (2) | Švédske hospodárstvo po mnohých rokoch pomerne silného hospodárskeho rastu v roku 2008 výrazne spomalilo v dôsledku globálneho spomalenia tlmiaceho externý dopyt. Domáci dopyt sa až do leta udržiaval v pomerne dobrom stave, avšak odvtedy podstatne oslabol, pretože spolu s najdôležitejšími ukazovateľmi na trhu cenných papierov prudko klesla dôvera podnikov a spotrebiteľov. Zdá sa, že spomalenie sa v posledných mesiacoch roku 2008 zhoršilo a nezamestnanosť začala narastať. Čiastočne aj vďaka všeobecne zdravému makroekonomickému rámcu vstúpilo Švédsko do útlmu s verejnými financiami v relatívne silnej pozícii, a preto má priestor na to, aby umožnilo automatickým stabilizátorom v plnej miere plniť úlohu a uskutočnilo diskrečné stimulačné opatrenia bez ohrozenia dlhodobej fiškálnej udržateľnosti. Keďže švédske verejné financie boli v minulosti relatívne citlivé voči vývoju cyklu a vývoju na trhu práce, hlavnou výzvou v nastávajúcich rokoch bude zabezpečiť návrat k úplnej zamestnanosti, aby očakávaný rýchly nárast nezamestnanosti nemal trvalý negatívny vplyv na verejné financie. Po niekoľkých zvýšeniach úrokovej sadzby do septembra 2008 v dôsledku obáv z inflácie uvoľnila Riksbank menovú politiku prostredníctvom postupného znižovania úrokovej sadzby (zo 4,75 % na súčasné 1,00 %). Nominálny efektívny výmenný kurz koruny sa počas roka 2008 znížil približne o 10 %. |
| --- | --- |

(2)

Švédske hospodárstvo po mnohých rokoch pomerne silného hospodárskeho rastu v roku 2008 výrazne spomalilo v dôsledku globálneho spomalenia tlmiaceho externý dopyt. Domáci dopyt sa až do leta udržiaval v pomerne dobrom stave, avšak odvtedy podstatne oslabol, pretože spolu s najdôležitejšími ukazovateľmi na trhu cenných papierov prudko klesla dôvera podnikov a spotrebiteľov. Zdá sa, že spomalenie sa v posledných mesiacoch roku 2008 zhoršilo a nezamestnanosť začala narastať. Čiastočne aj vďaka všeobecne zdravému makroekonomickému rámcu vstúpilo Švédsko do útlmu s verejnými financiami v relatívne silnej pozícii, a preto má priestor na to, aby umožnilo automatickým stabilizátorom v plnej miere plniť úlohu a uskutočnilo diskrečné stimulačné opatrenia bez ohrozenia dlhodobej fiškálnej udržateľnosti. Keďže švédske verejné financie boli v minulosti relatívne citlivé voči vývoju cyklu a vývoju na trhu práce, hlavnou výzvou v nastávajúcich rokoch bude zabezpečiť návrat k úplnej zamestnanosti, aby očakávaný rýchly nárast nezamestnanosti nemal trvalý negatívny vplyv na verejné financie. Po niekoľkých zvýšeniach úrokovej sadzby do septembra 2008 v dôsledku obáv z inflácie uvoľnila Riksbank menovú politiku prostredníctvom postupného znižovania úrokovej sadzby (zo 4,75 % na súčasné 1,00 %). Nominálny efektívny výmenný kurz koruny sa počas roka 2008 znížil približne o 10 %.

| (3) | Program obsahuje tri rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: „základný scenár“ a dva „alternatívne scenáre“, pričom posledné dva scenáre zobrazujú opatrnejší makroekonomický a rozpočtový vývoj. Základný scenár sa považuje za referenčný scenár na posúdenie rozpočtových prognóz, pretože je to jediný úplne vypracovaný scenár, ktorý obsahuje dostatočne podrobné prognózy. V referenčnom scenári, ktorý zohľadňuje väčšinu plánovaných stimulačných opatrení na rok 2009, sa predpokladá, že rast reálneho HDP klesne z 1,5 % v roku 2008 na 1,3 % v roku 2009, predtým, ako sa obnoví na priemerné tempo rastu 3,3 % počas zostávajúcej časti programového obdobia. Vzhľadom na rýchle zhoršovanie makroekonomického výhľadu v minulých mesiacoch (2) sa zdá, že tento scenár, ktorý bol dokončený v septembri, vychádza z výrazne priaznivých predpokladov rastu, a to najmä na roky 2009 a 2010. Odzrkadľuje sa to tiež vo výrazne priaznivých prognózach, pokiaľ ide o nezamestnanosť. Zloženie rastu je presvedčivejšie ako celkový výhľad rastu HDP a programové prognózy pre infláciu vyzerajú realisticky. Očakáva sa, že inflácia poklesne výrazne pod cieľové 2 %, ktoré stanovila Riksbank na rok 2009, a to v dôsledku nižších cien komodít a zväčšenia produkčnej medzery tlmiacej cenové tlaky zo strany dopytu. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje tri rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: „základný scenár“ a dva „alternatívne scenáre“, pričom posledné dva scenáre zobrazujú opatrnejší makroekonomický a rozpočtový vývoj. Základný scenár sa považuje za referenčný scenár na posúdenie rozpočtových prognóz, pretože je to jediný úplne vypracovaný scenár, ktorý obsahuje dostatočne podrobné prognózy. V referenčnom scenári, ktorý zohľadňuje väčšinu plánovaných stimulačných opatrení na rok 2009, sa predpokladá, že rast reálneho HDP klesne z 1,5 % v roku 2008 na 1,3 % v roku 2009, predtým, ako sa obnoví na priemerné tempo rastu 3,3 % počas zostávajúcej časti programového obdobia. Vzhľadom na rýchle zhoršovanie makroekonomického výhľadu v minulých mesiacoch (2) sa zdá, že tento scenár, ktorý bol dokončený v septembri, vychádza z výrazne priaznivých predpokladov rastu, a to najmä na roky 2009 a 2010. Odzrkadľuje sa to tiež vo výrazne priaznivých prognózach, pokiaľ ide o nezamestnanosť. Zloženie rastu je presvedčivejšie ako celkový výhľad rastu HDP a programové prognózy pre infláciu vyzerajú realisticky. Očakáva sa, že inflácia poklesne výrazne pod cieľové 2 %, ktoré stanovila Riksbank na rok 2009, a to v dôsledku nižších cien komodít a zväčšenia produkčnej medzery tlmiacej cenové tlaky zo strany dopytu.

| (4) | V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa prebytok verejných financií na rok 2008 odhaduje na 2,3 % HDP v porovnaní s cieľovým prebytkom 2,8 % HDP stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Napriek pozitívnemu základnému vplyvu (odrážajúcemu vyššiu produkciu v roku 2007, ako sa predpokladalo v predchádzajúcom programe) sa výsledok v roku 2008, ktorý bol horší, ako sa predpokladalo, do značnej miery odôvodňuje príjmami z daní zo spotreby a kapitálových príjmov, ktoré nesplnili očakávania, čím sa viac ako vyvážil pozitívny vplyv rastu výdavkov, ktorý bol nižší, ako sa očakávalo. Táto skutočnosť odzrkadľuje pomalší rast spotreby a investícií a výrazný pokles ukazovateľov na trhoch s cennými papiermi v druhej polovici roku 2008. |
| --- | --- |

(4)

V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa prebytok verejných financií na rok 2008 odhaduje na 2,3 % HDP v porovnaní s cieľovým prebytkom 2,8 % HDP stanoveným v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Napriek pozitívnemu základnému vplyvu (odrážajúcemu vyššiu produkciu v roku 2007, ako sa predpokladalo v predchádzajúcom programe) sa výsledok v roku 2008, ktorý bol horší, ako sa predpokladalo, do značnej miery odôvodňuje príjmami z daní zo spotreby a kapitálových príjmov, ktoré nesplnili očakávania, čím sa viac ako vyvážil pozitívny vplyv rastu výdavkov, ktorý bol nižší, ako sa očakávalo. Táto skutočnosť odzrkadľuje pomalší rast spotreby a investícií a výrazný pokles ukazovateľov na trhoch s cennými papiermi v druhej polovici roku 2008.

| (5) | V aktualizovanom programe sa na rok 2009 predpokladá zníženie prebytku verejných financií o 1,7 percentuálneho bodu na 1,1 % HDP, čo je porovnateľné s prognózou deficitu 1,3 % HDP v priebežnej predpovedi útvarov Komisie. Cieľ na rok 2009 v aktualizácii programu zahŕňa fiškálne stimulačné opatrenia obsiahnuté v návrhu rozpočtu na rok 2009 vo výške 1 % HDP, ktoré pozostávajú najmä zo zníženia daní zo zisku a zníženia sociálnych príspevkov. Odhadovaný vplyv automatických stabilizátorov na saldo verejných financií predstavuje zníženie prebytku o 0,6 % HDP. Predpokladá sa, že fiškálne postavenie sa v roku 2009 zmení na expanzívne, pričom štrukturálne saldo sa zníži približne o 1 percentuálny bod HDP. Relatívne silnejšie zhoršenie štrukturálneho salda v predpovedi Komisie – približne 2 percentuálne body HDP – spôsobujú predovšetkým opatrenia ohlásené po prijatí konvergenčného programu, ako aj strata príjmov z daní. |
| --- | --- |

(5)

V aktualizovanom programe sa na rok 2009 predpokladá zníženie prebytku verejných financií o 1,7 percentuálneho bodu na 1,1 % HDP, čo je porovnateľné s prognózou deficitu 1,3 % HDP v priebežnej predpovedi útvarov Komisie. Cieľ na rok 2009 v aktualizácii programu zahŕňa fiškálne stimulačné opatrenia obsiahnuté v návrhu rozpočtu na rok 2009 vo výške 1 % HDP, ktoré pozostávajú najmä zo zníženia daní zo zisku a zníženia sociálnych príspevkov. Odhadovaný vplyv automatických stabilizátorov na saldo verejných financií predstavuje zníženie prebytku o 0,6 % HDP. Predpokladá sa, že fiškálne postavenie sa v roku 2009 zmení na expanzívne, pričom štrukturálne saldo sa zníži približne o 1 percentuálny bod HDP. Relatívne silnejšie zhoršenie štrukturálneho salda v predpovedi Komisie – približne 2 percentuálne body HDP – spôsobujú predovšetkým opatrenia ohlásené po prijatí konvergenčného programu, ako aj strata príjmov z daní.

| (6) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie rozpočtového prebytku v priemernej výške 1 % HDP počas podnikateľského cyklu spolu s viacročnými výdavkovými stropmi pre ústrednú vládu a požiadavkou na vyrovnaný rozpočet miestnych samospráv. Tento cieľový prebytok zodpovedá strednodobému cieľu Švédska, a to dosiahnuť štrukturálny prebytok vo výške 1 % HDP. Napriek značnému zhoršeniu salda verejných financií v roku 2009 sa v programe počíta s dodržiavaním strednodobého cieľa s dostatočnou rezervou počas celého programového obdobia. Základom je predpoklad, že nedôjde k žiadnej politickej zmene v rokoch 2010 a 2011. V programe sa predpokladá posilnenie celkového a primárneho salda od roku 2010, pričom základný prebytok by sa mal v roku 2010 zvýšiť na 1,6 % HDP a v roku 2011 na 2,5 % HDP. |
| --- | --- |

(6)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie rozpočtového prebytku v priemernej výške 1 % HDP počas podnikateľského cyklu spolu s viacročnými výdavkovými stropmi pre ústrednú vládu a požiadavkou na vyrovnaný rozpočet miestnych samospráv. Tento cieľový prebytok zodpovedá strednodobému cieľu Švédska, a to dosiahnuť štrukturálny prebytok vo výške 1 % HDP. Napriek značnému zhoršeniu salda verejných financií v roku 2009 sa v programe počíta s dodržiavaním strednodobého cieľa s dostatočnou rezervou počas celého programového obdobia. Základom je predpoklad, že nedôjde k žiadnej politickej zmene v rokoch 2010 a 2011. V programe sa predpokladá posilnenie celkového a primárneho salda od roku 2010, pričom základný prebytok by sa mal v roku 2010 zvýšiť na 1,6 % HDP a v roku 2011 na 2,5 % HDP.

| (7) | Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa predpokladá v programe. Hlavné riziko pre rozpočtové prognózy v programe vyplýva z makroekonomického scenára. Na základe identifikácie tohto rizika program obsahuje dva alternatívne scenáre, pričom v obidvoch sú zahrnuté menej priaznivé predpoklady rastu vychádzajúce z medzinárodnej finančnej krízy, ktorá sa ukazuje byť hlbšia a zdĺhavejšia, ako sa predpokladalo v referenčnom scenári. Podľa dostupných informácií by sa však zdalo, že dokonca aj v najmenej priaznivom z týchto dvoch alternatívnych scenárov sa možno podcenil vplyv hospodárskeho poklesu, ktorý sa predpokladal v tomto scenári, na saldo verejných financií. Táto skutočnosť potvrdzuje, že existuje značná neistota, pokiaľ ide o stupeň citlivosti salda verejných financií voči zmenám v ekonomickej aktivite za súčasných okolností. I keď sa neistota týka strany príjmov aj strany výdavkov, pravdepodobne je väčšia na strane príjmov, vzhľadom na nedávnu nestálosť niektorých príjmových položiek, hlavne príjmov z daní z kapitálových príjmov. Na strane výdavkov je neistota, pokiaľ ide o vplyv nedávnych reforiem systému nemocenského poistenia a poistenia v nezamestnanosti na verejné výdavky a aj pokiaľ ide o potenciálne dôsledky explicitných a implicitných záruk, ktoré sa poskytli finančnému sektoru, na verejné financie. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa predpokladá v programe. Hlavné riziko pre rozpočtové prognózy v programe vyplýva z makroekonomického scenára. Na základe identifikácie tohto rizika program obsahuje dva alternatívne scenáre, pričom v obidvoch sú zahrnuté menej priaznivé predpoklady rastu vychádzajúce z medzinárodnej finančnej krízy, ktorá sa ukazuje byť hlbšia a zdĺhavejšia, ako sa predpokladalo v referenčnom scenári. Podľa dostupných informácií by sa však zdalo, že dokonca aj v najmenej priaznivom z týchto dvoch alternatívnych scenárov sa možno podcenil vplyv hospodárskeho poklesu, ktorý sa predpokladal v tomto scenári, na saldo verejných financií. Táto skutočnosť potvrdzuje, že existuje značná neistota, pokiaľ ide o stupeň citlivosti salda verejných financií voči zmenám v ekonomickej aktivite za súčasných okolností. I keď sa neistota týka strany príjmov aj strany výdavkov, pravdepodobne je väčšia na strane príjmov, vzhľadom na nedávnu nestálosť niektorých príjmových položiek, hlavne príjmov z daní z kapitálových príjmov. Na strane výdavkov je neistota, pokiaľ ide o vplyv nedávnych reforiem systému nemocenského poistenia a poistenia v nezamestnanosti na verejné výdavky a aj pokiaľ ide o potenciálne dôsledky explicitných a implicitných záruk, ktoré sa poskytli finančnému sektoru, na verejné financie.

| (8) | Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet je nižší ako priemer EÚ. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa plánuje v programe s vysokým primárnym prebytkom, prispieva k zníženiu hrubého dlhu a veľké aktíva akumulované verejnými systémami dôchodkového zabezpečenia pomôžu financovať časť zvýšenia výdavkov na dôchodky. Keby sa však ako východisková pozícia zobrala rozpočtová pozícia na rok 2009, ako bola plánovaná v priebežnej predpovedi útvarov Komisie, vznikla by malá medzera udržateľnosti. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom období by prispelo k obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré sú v súčasnosti na nízkej úrovni. |
| --- | --- |

(8)

Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet je nižší ako priemer EÚ. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa plánuje v programe s vysokým primárnym prebytkom, prispieva k zníženiu hrubého dlhu a veľké aktíva akumulované verejnými systémami dôchodkového zabezpečenia pomôžu financovať časť zvýšenia výdavkov na dôchodky. Keby sa však ako východisková pozícia zobrala rozpočtová pozícia na rok 2009, ako bola plánovaná v priebežnej predpovedi útvarov Komisie, vznikla by malá medzera udržateľnosti. Udržanie vysokých primárnych prebytkov v strednodobom období by prispelo k obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré sú v súčasnosti na nízkej úrovni.

| (9) | Švédsky rozpočtový rámec možno vo všeobecnosti považovať za silný rámec, ktorý prispel k významnému znižovaniu dlhu pozorovanému od jeho zavedenia. V snahe zvýšiť transparentnosť vláda prijala v posledných rokoch viaceré kroky na zlepšenie rámca a zaviazala sa pokračovať v skúmaní výkonnosti rámca s cieľom riešiť zostávajúce nedostatky. V kontexte posledného preskúmania bola ustanovená fiškálna rada, ktorej úlohou je vyhodnotiť, ako sa vláde podarilo realizovať ciele jej fiškálnej politiky. Táto rada predložila svoju prvú výročnú správu v roku 2008. Zostávajúce nedostatky súvisia s rizikom, že rámec nedokáže dostatočne zabrániť expanzívnej politike v hospodársky priaznivých obdobiach, keď cieľový prebytok alebo požiadavka vyrovnaného rozpočtu na miestnej úrovni nie sú záväzné. Môže sa tým obmedziť manévrovací priestor v obdobiach poklesu. Vláda tiež nedávno posilnila pravidlá v súvislosti s výdavkovým stropom a má jednoznačnú ambíciu postupne znižovať daňové zaťaženie hospodárstva. |
| --- | --- |

(9)

Švédsky rozpočtový rámec možno vo všeobecnosti považovať za silný rámec, ktorý prispel k významnému znižovaniu dlhu pozorovanému od jeho zavedenia. V snahe zvýšiť transparentnosť vláda prijala v posledných rokoch viaceré kroky na zlepšenie rámca a zaviazala sa pokračovať v skúmaní výkonnosti rámca s cieľom riešiť zostávajúce nedostatky. V kontexte posledného preskúmania bola ustanovená fiškálna rada, ktorej úlohou je vyhodnotiť, ako sa vláde podarilo realizovať ciele jej fiškálnej politiky. Táto rada predložila svoju prvú výročnú správu v roku 2008. Zostávajúce nedostatky súvisia s rizikom, že rámec nedokáže dostatočne zabrániť expanzívnej politike v hospodársky priaznivých obdobiach, keď cieľový prebytok alebo požiadavka vyrovnaného rozpočtu na miestnej úrovni nie sú záväzné. Môže sa tým obmedziť manévrovací priestor v obdobiach poklesu. Vláda tiež nedávno posilnila pravidlá v súvislosti s výdavkovým stropom a má jednoznačnú ambíciu postupne znižovať daňové zaťaženie hospodárstva.

| (10) | S cieľom stabilizovať finančný sektor prijali švédske orgány rad opatrení vrátane zdvojnásobenia hornej hranice záruky vkladov (na 500 000 SEK na jeden účet), systému úverových záruk pre strednodobé pôžičky bánk (maximálna výška 1 500 mld. SEK alebo takmer 50 % HDP) a program na uľahčenie rekapitalizácie solventných bánk (maximálna výška 50 mld. SEK alebo približne 1,5 % HDP). |
| --- | --- |

(10)

S cieľom stabilizovať finančný sektor prijali švédske orgány rad opatrení vrátane zdvojnásobenia hornej hranice záruky vkladov (na 500 000 SEK na jeden účet), systému úverových záruk pre strednodobé pôžičky bánk (maximálna výška 1 500 mld. SEK alebo takmer 50 % HDP) a program na uľahčenie rekapitalizácie solventných bánk (maximálna výška 50 mld. SEK alebo približne 1,5 % HDP).

| (11) | Švédsko prijalo viaceré opatrenia v oblasti fiškálnych stimulov a štrukturálnych reforiem v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri. Balíky fiškálnych stimulov, ktoré Švédsko prijalo na rok 2009, sú adekvátnou reakciou na hospodársky pokles. Hoci sú realizované alebo navrhované opatrenia aktuálne a vhodne cielené, svojím charakterom sú v zásade trvalé. Platí to najmä pre znižovanie daní z príjmu a sociálnych príspevkov, ktoré tvorí súčasť štrukturálneho programu vlády s cieľom zlepšiť stimuly pre prechod od nečinnosti k zamestnaniu. Opatrenia sa vzťahujú na lisabonskú agendu štrukturálnych reforiem pre Švédsko, ktorú Komisia preskúmala 28. januára 2009. Naopak, opatrenia navrhované v doplňujúcom návrhu majú väčšinou dočasný charakter a boli navrhnuté ako priama reakcia na pokles. |
| --- | --- |

(11)

Švédsko prijalo viaceré opatrenia v oblasti fiškálnych stimulov a štrukturálnych reforiem v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri. Balíky fiškálnych stimulov, ktoré Švédsko prijalo na rok 2009, sú adekvátnou reakciou na hospodársky pokles. Hoci sú realizované alebo navrhované opatrenia aktuálne a vhodne cielené, svojím charakterom sú v zásade trvalé. Platí to najmä pre znižovanie daní z príjmu a sociálnych príspevkov, ktoré tvorí súčasť štrukturálneho programu vlády s cieľom zlepšiť stimuly pre prechod od nečinnosti k zamestnaniu. Opatrenia sa vzťahujú na lisabonskú agendu štrukturálnych reforiem pre Švédsko, ktorú Komisia preskúmala 28. januára 2009. Naopak, opatrenia navrhované v doplňujúcom návrhu majú väčšinou dočasný charakter a boli navrhnuté ako priama reakcia na pokles.

| (12) | Na základe fiškálnych opatrení obsiahnutých v aktualizovanom programe sa predpokladá pokles štrukturálneho salda o približne 1 % HDP, čo naznačuje expanzívnu fiškálnej pozíciu. So zreteľom na dodatočné opatrenia navrhované v doplňujúcom návrhu je expanzívna pozícia o niečo výraznejšia. Je to primerané vzhľadom na zhoršovanie hospodárskeho výhľadu, ku ktorému došlo v posledných mesiacoch. Na základe predpokladu žiadnej politickej zmeny sa v aktualizovanom programe predpokladá, že v roku 2010 dôjde len k miernemu zvýšeniu štrukturálneho salda a v roku 2011 len približne o 0,5 percentuálneho bodu, čo naznačuje mierne reštriktívnu politickú pozíciu v tomto období. |
| --- | --- |

(12)

Na základe fiškálnych opatrení obsiahnutých v aktualizovanom programe sa predpokladá pokles štrukturálneho salda o približne 1 % HDP, čo naznačuje expanzívnu fiškálnej pozíciu. So zreteľom na dodatočné opatrenia navrhované v doplňujúcom návrhu je expanzívna pozícia o niečo výraznejšia. Je to primerané vzhľadom na zhoršovanie hospodárskeho výhľadu, ku ktorému došlo v posledných mesiacoch. Na základe predpokladu žiadnej politickej zmeny sa v aktualizovanom programe predpokladá, že v roku 2010 dôjde len k miernemu zvýšeniu štrukturálneho salda a v roku 2011 len približne o 0,5 percentuálneho bodu, čo naznačuje mierne reštriktívnu politickú pozíciu v tomto období.

| (13) | Pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa údajov stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité medzery v povinných a nepovinných údajoch (3). |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o požiadavky týkajúce sa údajov stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité medzery v povinných a nepovinných údajoch (3).

Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá. Veľké prebytky v hospodársky priaznivých obdobiach umožňujú, aby fiškálna politika hrala aktívnu úlohu v súčasnom poklese, a to nielen prostredníctvom krátkodobého podporovania dopytu, ale tiež posilňovaním dlhodobého rastového potenciálu hospodárstva. Fiškálna pozícia sa v roku 2009 primerane stala expanzívnou. Fiškálne saldo je však vystavené krátkodobým rizikám a je potrebné posilniť fiškálny rámec s cieľom zabezpečiť, aby sa zlepšilo saldo verejných financií, len čo sa ekonomika znovu postaví na nohy.

V súvislosti s uvedeným hodnotením sa Švédsko vyzýva, aby realizovalo plánovanú fiškálnu politiku vrátane stimulačných opatrení v roku 2009 v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a v rámci Paktu stability a rastu a následne zabezpečilo návrat k strednodobému rozpočtovému cieľu.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP dec. 2008 | 2,7 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 0,5 | – 1,4 | 1,2 | – |
| KP nov. 2007 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | KP dec. 2008 | 2,5 | 3,6 | 1,5 | – | – |
| KOM jan. 2009 | 1,7 | 3,3 | 0,7 | 1,0 | – |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 | – |
| Produkčná medzera (4)

  (% z potenciálneho HDP) | KP dec. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM jan. 2009 (5) | 2,5 | 0,7 | – 1,9 | – 2,0 | – |
| KP nov. 2007 | 0,6 | 0,9 | 0,6 | 0,0 | – |
| Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP dec. 2008 | 8,4 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 |
| KOM jan. 2009 | 8,3 | 6,1 | 6,5 | 6,6 | – |
| KP nov. 2007 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 | – |
| Príjmy verejných financií
  (% HDP) | KP dec. 2008 | 56,2 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 |
| KOM jan. 2009 | 56,4 | 55,1 | 53,0 | 52,7 | – |
| KP nov. 2007 | 56,300 | 55,5 | 54,9 | 54,6 | – |
| Výdavky verejných financií
  (% HDP) | KP dec. 2008 | 52,6 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 |
| KOM jan. 2009 | 52,8 | 52,8 | 54,3 | 54,1 | – |
| KP nov. 2007 | 53,3 | 52,6 | 51,8 | 51,1 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP dec. 2008 | 3,6 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 3,6 | 2,3 | – 1,3 | – 1,4 | – |
| KP nov. 2007 | 3,0 | 2,8 | 3,1 | 3,6 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP dec. 2008 | 5,4 | 4,7 | 2,6 | 3,0 | 3,8 |
| KOM jan. 2009 | 5,4 | 4,1 | 0,2 | 0,1 | – |
| KP nov. 2007 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 | – |
| Cyklicky upravené saldo (4)

  (% HDP) | KP dec. 2008 | 3,0 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 2,1 | 1,9 | – 0,2 | – 0,2 | – |
| KP nov. 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | 3,6 | – |
| Štrukturálne saldo (6)

  (% HDP) | KP dec. 2008 | 2,2 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,1 | 1,6 | – 0,3 | – 0,2 | – |
| KP nov. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,8 | 3,6 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP dec. 2008 | 40,6 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 |
| KOM jan. 2009 | 40,6 | 34,8 | 36,2 | 36,0 | – |
| KP nov. 2007 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 | – |
| Konvergenčný program (KP); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

KP dec. 2008

2,7

1,5

1,3

3,1

3,5

KOM jan. 2009

2,5

0,5

– 1,4

1,2

–

KP nov. 2007

3,2

3,2

2,5

2,2

–

Inflácia HISC

(%)

KP dec. 2008

2,5

3,6

1,5

–

–

KOM jan. 2009

1,7

3,3

0,7

1,0

–

KP nov. 2007

1,7

2,7

2,5

2,1

–

Produkčná medzera (4)

(% z potenciálneho HDP)

KP dec. 2008

1,0

– 0,5

– 1,6

– 1,0

– 0,2

KOM jan. 2009 (5)

2,5

0,7

– 1,9

– 2,0

–

KP nov. 2007

0,6

0,9

0,6

0,0

–

Čisté pôžičky poskytnuté/prijaté voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP dec. 2008

8,4

8,2

8,2

8,3

8,1

KOM jan. 2009

8,3

6,1

6,5

6,6

–

KP nov. 2007

7,1

7,2

7,4

7,7

–

Príjmy verejných financií

(% HDP)

KP dec. 2008

56,2

55,4

54,1

53,8

53,3

KOM jan. 2009

56,4

55,1

53,0

52,7

–

KP nov. 2007

56,300

55,5

54,9

54,6

–

Výdavky verejných financií

(% HDP)

KP dec. 2008

52,6

52,5

53,1

52,2

50,8

KOM jan. 2009

52,8

52,8

54,3

54,1

–

KP nov. 2007

53,3

52,6

51,8

51,1

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP dec. 2008

3,6

2,8

1,1

1,6

2,5

KOM jan. 2009

3,6

2,3

– 1,3

– 1,4

–

KP nov. 2007

3,0

2,8

3,1

3,6

–

Primárne saldo

(% HDP)

KP dec. 2008

5,4

4,7

2,6

3,0

3,8

KOM jan. 2009

5,4

4,1

0,2

0,1

–

KP nov. 2007

4,6

4,4

4,5

4,8

–

Cyklicky upravené saldo (4)

(% HDP)

KP dec. 2008

3,0

3,1

2,0

2,2

2,6

KOM jan. 2009

2,1

1,9

– 0,2

– 0,2

–

KP nov. 2007

2,7

2,3

2,8

3,6

–

Štrukturálne saldo (6)

(% HDP)

KP dec. 2008

2,2

2,8

1,9

2,1

2,5

KOM jan. 2009

2,1

1,6

– 0,3

– 0,2

–

KP nov. 2007

2,3

2,0

2,8

3,6

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP dec. 2008

40,6

35,5

32,2

28,3

23,8

KOM jan. 2009

40,6

34,8

36,2

36,0

–

KP nov. 2007

39,7

34,8

29,8

24,5

–

Konvergenčný program (KP); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z januára 2009, ale aj iné informácie, ktoré boli odvtedy sprístupnené.

(3)  Chýbajú najmä údaje o nominálnom raste HDP a o výnosoch z privatizácie.

(4)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(5)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,6 %, 2,3 %, 1,3 % a 1,2 % v období rokov 2007 – 2010.

(6)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia predstavujú 0,3 % HDP v roku 2008 a 0,1 % v rokoch 2009 – 2011; všetky podľa najnovšieho programu znižujú deficit a 0,3 % HDP v roku 2008 a 0,1 % v roku 2009; všetky podľa priebežnej predpovede útvarov Komisie z januára znižujú deficit.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/28

---

STANOVISKO RADY

z 10. marca 2009

k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2008 – 2011

(2009/C 68/06)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2008 až 2011. |
| --- | --- |

(1)

Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska, ktorý zahŕňa obdobie rokov 2008 až 2011.

| (2) | Hospodárska aktivita sa v roku 2008 výrazne oslabila, pretože globálny pokles hospodárskeho rastu a finančná kríza zasiahli zahraničný aj domáci dopyt. Hoci ročný rast stále dosahoval 1,9 %, bolo to do veľkej miery spôsobené výrazným pretrvávajúcim účinkom silného domáceho dopytu v druhej polovici roku 2007 vyplývajúceho z vysokého rastu súkromnej spotreby. Podľa priebežnej predpovede útvarov Komisie z januára 2009 sa očakáva, že hospodárska aktivita sa v roku 2009 prudko zníži o 2 %. Veľmi otvorené holandské hospodárstvo pomerne ťažko postihne očakávaný pokles svetového obchodu. Základné politické výzvy pri poklese sa týkajú tak finančného sektora prostredníctvom zamerania sa na veľmi nízku dôveru a znižujúce sa majetkové pozície dôchodkových fondov, ako aj reálneho hospodárstva podporou investícií a konkurencieschopnosti. Pokles významne ovplyvní verejné financie, pretože sa očakáva, že plánovaný prebytok v roku 2008 sa v roku 2009 zmení na deficit, ktorý sa ďalej zvýši v roku 2010. Je tu zohľadnený aj vplyv podporného balíka predloženého v novembri, ktorý okrem iného poskytuje podporu súkromným investíciám. |
| --- | --- |

(2)

Hospodárska aktivita sa v roku 2008 výrazne oslabila, pretože globálny pokles hospodárskeho rastu a finančná kríza zasiahli zahraničný aj domáci dopyt. Hoci ročný rast stále dosahoval 1,9 %, bolo to do veľkej miery spôsobené výrazným pretrvávajúcim účinkom silného domáceho dopytu v druhej polovici roku 2007 vyplývajúceho z vysokého rastu súkromnej spotreby. Podľa priebežnej predpovede útvarov Komisie z januára 2009 sa očakáva, že hospodárska aktivita sa v roku 2009 prudko zníži o 2 %. Veľmi otvorené holandské hospodárstvo pomerne ťažko postihne očakávaný pokles svetového obchodu. Základné politické výzvy pri poklese sa týkajú tak finančného sektora prostredníctvom zamerania sa na veľmi nízku dôveru a znižujúce sa majetkové pozície dôchodkových fondov, ako aj reálneho hospodárstva podporou investícií a konkurencieschopnosti. Pokles významne ovplyvní verejné financie, pretože sa očakáva, že plánovaný prebytok v roku 2008 sa v roku 2009 zmení na deficit, ktorý sa ďalej zvýši v roku 2010. Je tu zohľadnený aj vplyv podporného balíka predloženého v novembri, ktorý okrem iného poskytuje podporu súkromným investíciám.

| (3) | Holandsko predložilo 19. decembra 2008 dodatok k programu stability, ktorý obsahuje plán na oživenie hospodárstva a čiastočnú aktualizáciu makroekonomického scenára. V tomto dodatku sú omnoho menej optimistické údaje ako v programe, pričom sa predpokladá rast HDP – 0,75 % v roku 2009 a 1 % v roku 2010 a deficit verejných financií na úrovni 1,2 % a 2,4 % HDP. Nové údaje sa však nepoužijú ako základ na hodnotenie, pretože makroekonomický scenár nebol v plnom rozsahu podložený a údaje o verejných financiách boli predložené skôr na informatívne účely ako s oficiálnym schválením ministerstva financií. |
| --- | --- |

(3)

Holandsko predložilo 19. decembra 2008 dodatok k programu stability, ktorý obsahuje plán na oživenie hospodárstva a čiastočnú aktualizáciu makroekonomického scenára. V tomto dodatku sú omnoho menej optimistické údaje ako v programe, pričom sa predpokladá rast HDP – 0,75 % v roku 2009 a 1 % v roku 2010 a deficit verejných financií na úrovni 1,2 % a 2,4 % HDP. Nové údaje sa však nepoužijú ako základ na hodnotenie, pretože makroekonomický scenár nebol v plnom rozsahu podložený a údaje o verejných financiách boli predložené skôr na informatívne účely ako s oficiálnym schválením ministerstva financií.

| (4) | Podľa makroekonomického scenára, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že reálny HDP sa spomalí z 2,25 % v roku 2008 na 1,25 % v roku 2009 a následne sa vráti na priemernú úroveň 2 % počas zostávajúceho obdobia programu. Vzhľadom na rýchle zhoršenie makroekonomického výhľadu v posledných mesiacoch sa zdá, že tento scenár, ktorý bol dokončený v septembri (2), sa zakladá na výrazne priaznivých predpokladoch rastu v porovnaní s priebežnou predpoveďou útvarov Komisie z januára 2009. Aj údaj týkajúci sa rastu HDP v roku 2009 uvedený v dodatku (– 0,75 %) je v porovnaní s predpoveďou útvarov Komisie, v ktorej sa zohľadnilo rýchle zhoršenie ekonomického výhľadu, stále priaznivý. Konkrétne, najnovšie dostupné údaje poukazujú na silné zníženie investícií v kontexte prísnejších úverových podmienok, ako aj rýchly pokles vývozu spôsobený slabým zahraničným dopytom. V makroekonomickom scenári sa neodráža (obmedzený) rozpočtový ani hospodársky vplyv podporného balíka. Prognózy inflácie uvedené v programe sa zdajú nadhodnotené v roku 2009, ale v ďalšom období vyzerajú realisticky. |
| --- | --- |

(4)

Podľa makroekonomického scenára, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že reálny HDP sa spomalí z 2,25 % v roku 2008 na 1,25 % v roku 2009 a následne sa vráti na priemernú úroveň 2 % počas zostávajúceho obdobia programu. Vzhľadom na rýchle zhoršenie makroekonomického výhľadu v posledných mesiacoch sa zdá, že tento scenár, ktorý bol dokončený v septembri (2), sa zakladá na výrazne priaznivých predpokladoch rastu v porovnaní s priebežnou predpoveďou útvarov Komisie z januára 2009. Aj údaj týkajúci sa rastu HDP v roku 2009 uvedený v dodatku (– 0,75 %) je v porovnaní s predpoveďou útvarov Komisie, v ktorej sa zohľadnilo rýchle zhoršenie ekonomického výhľadu, stále priaznivý. Konkrétne, najnovšie dostupné údaje poukazujú na silné zníženie investícií v kontexte prísnejších úverových podmienok, ako aj rýchly pokles vývozu spôsobený slabým zahraničným dopytom. V makroekonomickom scenári sa neodráža (obmedzený) rozpočtový ani hospodársky vplyv podporného balíka. Prognózy inflácie uvedené v programe sa zdajú nadhodnotené v roku 2009, ale v ďalšom období vyzerajú realisticky.

| (5) | V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa za rok 2008 odhaduje saldo verejných financií ako prebytok 1,1 % HDP oproti cieľovému prebytku 0,5 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Zlepšenie je hlavne dôsledkom lepšieho výsledku v roku 2007 v porovnaní s očakávaním. Okrem toho bol rast príjmov v roku 2008 o niečo vyšší, ako sa očakávalo, pretože vyššie príjmy z plynu boli iba čiastočne vyrovnané nižšími daňovými príjmami v dôsledku finančnej krízy. Aj rast výdavkov v roku 2008 bol o niečo vyšší, čo vo veľkom rozsahu odrážalo vyššie úrokové platby a výdavky na prídavky na deti, než sa očakávalo. |
| --- | --- |

(5)

V priebežnej predpovedi útvarov Komisie z januára 2009 sa za rok 2008 odhaduje saldo verejných financií ako prebytok 1,1 % HDP oproti cieľovému prebytku 0,5 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Zlepšenie je hlavne dôsledkom lepšieho výsledku v roku 2007 v porovnaní s očakávaním. Okrem toho bol rast príjmov v roku 2008 o niečo vyšší, ako sa očakávalo, pretože vyššie príjmy z plynu boli iba čiastočne vyrovnané nižšími daňovými príjmami v dôsledku finančnej krízy. Aj rast výdavkov v roku 2008 bol o niečo vyšší, čo vo veľkom rozsahu odrážalo vyššie úrokové platby a výdavky na prídavky na deti, než sa očakávalo.

| (6) | Rozpočtovým cieľom v aktualizácii na rok 2009 je prebytok vo výške 1,2 % HDP v porovnaní s deficitom 1,4 % HDP, ktorý v priebežnej predpovedi predpokladajú útvary Komisie. Predpokladá sa, že štrukturálne saldo podľa informácií poskytnutých v aktualizácii programu stability a prepočítané útvarmi Komisie dosiahne v roku 2009 prebytok približne 1 % HDP v porovnaní s prebytkom okolo 0,75 % v roku 2008. Fiškálna pozícia uvedená v programe sa môže považovať za mierne reštriktívnu. Útvary Komisie však v priebežnej predpovedi predpokladajú expanzívnu fiškálnu pozíciu v roku 2009 a štrukturálne saldo zhoršené o 1 percentuálny bod HDP, a to v dôsledku vplyvu diskrečných opatrení prijatých v reakcii na spomalenie hospodárskeho rastu na rozpočet (čo by mohlo spôsobiť zvýšenie až o 0,5 % HDP), ako aj poklesu príjmov z plynu a daňových príjmov v súvislosti s nižším rastom a vyššou daňovou elasticitou. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtovým cieľom v aktualizácii na rok 2009 je prebytok vo výške 1,2 % HDP v porovnaní s deficitom 1,4 % HDP, ktorý v priebežnej predpovedi predpokladajú útvary Komisie. Predpokladá sa, že štrukturálne saldo podľa informácií poskytnutých v aktualizácii programu stability a prepočítané útvarmi Komisie dosiahne v roku 2009 prebytok približne 1 % HDP v porovnaní s prebytkom okolo 0,75 % v roku 2008. Fiškálna pozícia uvedená v programe sa môže považovať za mierne reštriktívnu. Útvary Komisie však v priebežnej predpovedi predpokladajú expanzívnu fiškálnu pozíciu v roku 2009 a štrukturálne saldo zhoršené o 1 percentuálny bod HDP, a to v dôsledku vplyvu diskrečných opatrení prijatých v reakcii na spomalenie hospodárskeho rastu na rozpočet (čo by mohlo spôsobiť zvýšenie až o 0,5 % HDP), ako aj poklesu príjmov z plynu a daňových príjmov v súvislosti s nižším rastom a vyššou daňovou elasticitou.

| (7) | Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie štrukturálneho prebytku, t. j. cyklicky upraveného prebytku bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške 1 % HDP na konci obdobia programu. Holandsko by tak počas celého obdobia programu dodržiavalo svoj strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je štrukturálny deficit v rozsahu 0,5 % až 1 % HDP. V programe sa očakáva, že celkový rozpočtový prebytok sa zníži z 1,2 % v roku 2009 na 0,8 % HDP v roku 2010 a opäť sa zvýši na 1,1 % HDP v roku 2011. Očakáva sa, že vývoj primárneho salda bude podobný. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh, odhadovaný v programe na úrovni 42,1 % HDP v roku 2008, klesne o 6 percentuálnych bodov počas celého obdobia programu. Tieto prognózy však boli vypracované pred vykonaním operácií vlády na stabilizáciu finančných trhov, a preto sa nezohľadnili. Tieto operácie, ako sú kúpa banky Fortis Bank Netherlands a rekapitalizácia bánk, viedli k nárastu pomeru dlhu k HDP v roku 2008 o približne 15 percentuálnych bodov. Konkrétne, podľa priebežnej predpovede útvarov Komisie dosiahol pomer dlhu k HDP 57,3 % v roku 2008, klesne na 53,2 % v roku 2009 v dôsledku splácania pôžičiek a následne sa znovu zvýši na 55,2 % v roku 2010. Podľa informácií poskytnutých v dodatku z decembra 2008 sa očakávané celkové saldá v roku 2009 a 2010 v súčasnosti považujú za výrazne nižšie ako ciele stanovené v programe (kde sa uvádza deficit vo výške 1,2 % v roku 2009 a 2,4 % v roku 2010). To naznačuje, že aj saldo plánované na rok 2011 môže byť neaktuálne. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v programe je dosiahnutie štrukturálneho prebytku, t. j. cyklicky upraveného prebytku bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vo výške 1 % HDP na konci obdobia programu. Holandsko by tak počas celého obdobia programu dodržiavalo svoj strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorým je štrukturálny deficit v rozsahu 0,5 % až 1 % HDP. V programe sa očakáva, že celkový rozpočtový prebytok sa zníži z 1,2 % v roku 2009 na 0,8 % HDP v roku 2010 a opäť sa zvýši na 1,1 % HDP v roku 2011. Očakáva sa, že vývoj primárneho salda bude podobný. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh, odhadovaný v programe na úrovni 42,1 % HDP v roku 2008, klesne o 6 percentuálnych bodov počas celého obdobia programu. Tieto prognózy však boli vypracované pred vykonaním operácií vlády na stabilizáciu finančných trhov, a preto sa nezohľadnili. Tieto operácie, ako sú kúpa banky Fortis Bank Netherlands a rekapitalizácia bánk, viedli k nárastu pomeru dlhu k HDP v roku 2008 o približne 15 percentuálnych bodov. Konkrétne, podľa priebežnej predpovede útvarov Komisie dosiahol pomer dlhu k HDP 57,3 % v roku 2008, klesne na 53,2 % v roku 2009 v dôsledku splácania pôžičiek a následne sa znovu zvýši na 55,2 % v roku 2010. Podľa informácií poskytnutých v dodatku z decembra 2008 sa očakávané celkové saldá v roku 2009 a 2010 v súčasnosti považujú za výrazne nižšie ako ciele stanovené v programe (kde sa uvádza deficit vo výške 1,2 % v roku 2009 a 2,4 % v roku 2010). To naznačuje, že aj saldo plánované na rok 2011 môže byť neaktuálne.

| (8) | Rozpočtové výsledky, ktoré sa predpokladajú v programe, podliehajú (významným) rizikám poklesu. Predovšetkým, makroekonomický výhľad sa zakladá na výrazne priaznivých predpokladoch rastu, čo dokazujú najnovšie slabé ekonomické údaje, napríklad o priemyselnej výrobe. Rozdiel v hospodárskom raste v porovnaní s priebežnou predpoveďou útvarov Komisie predstavuje 3,25 % HDP v roku 2009, čo znamená podstatné rozpočtové riziká a čo sa takisto odráža v zhoršujúcom sa salde verejných financií uvedenom v dodatku. Okrem toho sa v rozpočtových cieľoch programu ešte nezohľadnili fiškálne stimulačné opatrenia, hoci ich vplyv je veľmi malý. Opatrenia obsahujúce záruky predstavujú okrem priameho vplyvu na rozpočet významné nepriame riziko, ak sa využívajú vo veľkom rozsahu. Napokon príjmy z plynu môžu predstavovať riziko pre rozpočtový výsledok, pretože v programe sa zakladajú na optimistickejších predpokladoch cien ropy ako v priebežnej predpovedi útvarov Komisie. Vzhľadom na negatívne riziká pre rozpočtové ciele a rozsiahle záruky poskytnuté bankovému sektoru existuje vysoké riziko, že vývoj pomeru dlhu k HDP bude menej priaznivý, než sa predpokladá v programe. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky, ktoré sa predpokladajú v programe, podliehajú (významným) rizikám poklesu. Predovšetkým, makroekonomický výhľad sa zakladá na výrazne priaznivých predpokladoch rastu, čo dokazujú najnovšie slabé ekonomické údaje, napríklad o priemyselnej výrobe. Rozdiel v hospodárskom raste v porovnaní s priebežnou predpoveďou útvarov Komisie predstavuje 3,25 % HDP v roku 2009, čo znamená podstatné rozpočtové riziká a čo sa takisto odráža v zhoršujúcom sa salde verejných financií uvedenom v dodatku. Okrem toho sa v rozpočtových cieľoch programu ešte nezohľadnili fiškálne stimulačné opatrenia, hoci ich vplyv je veľmi malý. Opatrenia obsahujúce záruky predstavujú okrem priameho vplyvu na rozpočet významné nepriame riziko, ak sa využívajú vo veľkom rozsahu. Napokon príjmy z plynu môžu predstavovať riziko pre rozpočtový výsledok, pretože v programe sa zakladajú na optimistickejších predpokladoch cien ropy ako v priebežnej predpovedi útvarov Komisie. Vzhľadom na negatívne riziká pre rozpočtové ciele a rozsiahle záruky poskytnuté bankovému sektoru existuje vysoké riziko, že vývoj pomeru dlhu k HDP bude menej priaznivý, než sa predpokladá v programe.

| (9) | Dlhodobý vplyv starnúceho obyvateľstva na rozpočet v Holandsku je vyšší ako priemer EÚ. Predpokladaný budúci rast daňových príjmov ako podiel na HDP v dôsledku odloženého zdanenia súkromných dôchodkov by v dlhodobom horizonte čiastočne vyvážil nárast verejných výdavkov. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v programe, prispieva k vyrovnaniu predpokladaného dlhodobého vplyvu starnúceho obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie budúcich tlakov na výdavky. Vyššie primárne prebytky v strednodobom horizonte a implementácia reformných opatrení, ktoré obmedzujú predpokladaný nárast výdavkov spojených s vekom, by prispeli k zníženiu strednodobých rizík pre udržateľnosť verejných financií. Finančná kríza môže mať negatívny vplyv aj na dlhodobú udržateľnosť verejných financií v dôsledku systémov na stabilizáciu finančného sektora (napr. rekapitalizácie, záruk), ktoré Holandsko zaviedlo, najmä prostredníctvom ich vplyvu na verejný dlh, ak sa náklady na verejnú podporu v budúcnosti v plnej miere nevrátia. |
| --- | --- |

(9)

Dlhodobý vplyv starnúceho obyvateľstva na rozpočet v Holandsku je vyšší ako priemer EÚ. Predpokladaný budúci rast daňových príjmov ako podiel na HDP v dôsledku odloženého zdanenia súkromných dôchodkov by v dlhodobom horizonte čiastočne vyvážil nárast verejných výdavkov. Rozpočtová pozícia v roku 2008, ako sa odhaduje v programe, ktorá je lepšia ako východisková pozícia v programe, prispieva k vyrovnaniu predpokladaného dlhodobého vplyvu starnúceho obyvateľstva na rozpočet, nepostačuje však na úplné pokrytie budúcich tlakov na výdavky. Vyššie primárne prebytky v strednodobom horizonte a implementácia reformných opatrení, ktoré obmedzujú predpokladaný nárast výdavkov spojených s vekom, by prispeli k zníženiu strednodobých rizík pre udržateľnosť verejných financií. Finančná kríza môže mať negatívny vplyv aj na dlhodobú udržateľnosť verejných financií v dôsledku systémov na stabilizáciu finančného sektora (napr. rekapitalizácie, záruk), ktoré Holandsko zaviedlo, najmä prostredníctvom ich vplyvu na verejný dlh, ak sa náklady na verejnú podporu v budúcnosti v plnej miere nevrátia.

| (10) | Holandsko zaviedlo v roku 1994 rozpočtový rámec založený na vývoji, ktorý sa ukázal ako veľmi úspešný (3). Aj keď súčasná vláda tento rámec opätovne potvrdila, na začiatku volebného obdobia v roku 2007 sa vykonali určité menšie úpravy (4). Neskôr – v novembri 2008 sa fiškálne pravidlo sa upravilo tak, že všetky možné výdavky a nedaňové príjmy spojené s intervenciami vo finančnom sektore nebudú tvoriť prahovú hodnotu pre výdavky (5). Okrem toho, ak sa v dôsledku týchto operácií vlády dosiahne signalizačná hodnota (6) pre deficit vo výške 2 % HDP, neprijmú sa žiadne nápravné opatrenia. Toto dodatočné rozpočtové pravidlo je určené na minimalizáciu vplyvu opatrení, prijatých v reakcii na finančnú krízu, na bežné rozhodovanie o rozpočte. Pre túto zmenu pravidiel nie je stanovený žiadny konečný termín. Vláda takisto avizovala reformu metodiky týkajúcu sa rozpočtovania nedaňových príjmov z plynu od roku 2012. Na obdobie rokov 2008 – 2011 je stanovená maximálna výška príjmov z plynu, ktorá sa môže vynaložiť na výdavky, fixná. |
| --- | --- |

(10)

Holandsko zaviedlo v roku 1994 rozpočtový rámec založený na vývoji, ktorý sa ukázal ako veľmi úspešný (3). Aj keď súčasná vláda tento rámec opätovne potvrdila, na začiatku volebného obdobia v roku 2007 sa vykonali určité menšie úpravy (4). Neskôr – v novembri 2008 sa fiškálne pravidlo sa upravilo tak, že všetky možné výdavky a nedaňové príjmy spojené s intervenciami vo finančnom sektore nebudú tvoriť prahovú hodnotu pre výdavky (5). Okrem toho, ak sa v dôsledku týchto operácií vlády dosiahne signalizačná hodnota (6) pre deficit vo výške 2 % HDP, neprijmú sa žiadne nápravné opatrenia. Toto dodatočné rozpočtové pravidlo je určené na minimalizáciu vplyvu opatrení, prijatých v reakcii na finančnú krízu, na bežné rozhodovanie o rozpočte. Pre túto zmenu pravidiel nie je stanovený žiadny konečný termín. Vláda takisto avizovala reformu metodiky týkajúcu sa rozpočtovania nedaňových príjmov z plynu od roku 2012. Na obdobie rokov 2008 – 2011 je stanovená maximálna výška príjmov z plynu, ktorá sa môže vynaložiť na výdavky, fixná.

| (11) | S cieľom stabilizovať finančný sektor prijala holandská vláda množstvo opatrení. Po prvé, zvýšila sumu krytú systémom ochrany vkladov na 100 000 EUR. Po druhé, zaviedla sa systém záruk na úvery vo výške 200 miliárd EUR (33 % HDP) pre strednodobé dlhové nástroje bánk. Systém je zameraný na zlepšenie ich prístupu k financiám. Po tretie, zriadil sa fond vo výške 20 miliárd EUR (3,3 % HDP), ktorý sa má použiť na rekapitalizáciu finančných inštitúcií. Napokon, vláda znárodnila významnú banku a poskytla podporu veľkej finančnej inštitúcii. |
| --- | --- |

(11)

S cieľom stabilizovať finančný sektor prijala holandská vláda množstvo opatrení. Po prvé, zvýšila sumu krytú systémom ochrany vkladov na 100 000 EUR. Po druhé, zaviedla sa systém záruk na úvery vo výške 200 miliárd EUR (33 % HDP) pre strednodobé dlhové nástroje bánk. Systém je zameraný na zlepšenie ich prístupu k financiám. Po tretie, zriadil sa fond vo výške 20 miliárd EUR (3,3 % HDP), ktorý sa má použiť na rekapitalizáciu finančných inštitúcií. Napokon, vláda znárodnila významnú banku a poskytla podporu veľkej finančnej inštitúcii.

| (12) | V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý v decembri schválila Európska rada, prijalo Holandsko opatrenia, ktoré sa zameriavajú na podporu súkromných investícií prostredníctvom zníženia daní a záruk na pôžičky, na ochranu zamestnanosti prostredníctvom možnosti dočasného zníženia počtu pracovných hodín, na zlepšenie poskytovania úverov prostredníctvom záruk a na zníženie sociálnych príspevkov. Tieto opatrenia sú v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva dobre načasované a cielené a čiastočne dočasné. Nemali by preto mať veľký vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Vzhľadom na rozsiahle záväzky týkajúce sa záchranných finančných balíkov, priaznivú východiskovú pozíciu salda verejných financií a dlhu a predpokladanú prudkosť poklesu je fiškálny podporný balík skromný (0,5 % HDP). Aktualizácia programu stability takisto obsahuje množstvo štrukturálnych opatrení, ktoré stimulujú dopyt, ale ktoré sú zároveň v súlade s dlhodobým politickým programom reforiem. Zníženie sociálnych príspevkov sa zameriava na podnietenie dopytu pri súčasnom zvýšení ponuky pracovnej sily. Okrem toho, s cieľom obmedziť prepúšťanie a uľahčiť prechod na trhu práce sa vytvorili centrá mobility, ktoré sa zakladajú na verejno-súkromných partnerstvách. Tieto opatrenia sa týkajú strednodobého programu reforiem a špecifických odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré navrhla Komisia 28. januára 2009 v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

(12)

V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý v decembri schválila Európska rada, prijalo Holandsko opatrenia, ktoré sa zameriavajú na podporu súkromných investícií prostredníctvom zníženia daní a záruk na pôžičky, na ochranu zamestnanosti prostredníctvom možnosti dočasného zníženia počtu pracovných hodín, na zlepšenie poskytovania úverov prostredníctvom záruk a na zníženie sociálnych príspevkov. Tieto opatrenia sú v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva dobre načasované a cielené a čiastočne dočasné. Nemali by preto mať veľký vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Vzhľadom na rozsiahle záväzky týkajúce sa záchranných finančných balíkov, priaznivú východiskovú pozíciu salda verejných financií a dlhu a predpokladanú prudkosť poklesu je fiškálny podporný balík skromný (0,5 % HDP). Aktualizácia programu stability takisto obsahuje množstvo štrukturálnych opatrení, ktoré stimulujú dopyt, ale ktoré sú zároveň v súlade s dlhodobým politickým programom reforiem. Zníženie sociálnych príspevkov sa zameriava na podnietenie dopytu pri súčasnom zvýšení ponuky pracovnej sily. Okrem toho, s cieľom obmedziť prepúšťanie a uľahčiť prechod na trhu práce sa vytvorili centrá mobility, ktoré sa zakladajú na verejno-súkromných partnerstvách. Tieto opatrenia sa týkajú strednodobého programu reforiem a špecifických odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré navrhla Komisia 28. januára 2009 v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.

| (13) | Fiškálna pozícia, meraná zmenou štrukturálneho salda, v ktorej sa zohľadňujú riziká pre rozpočtové prognózy, je v roku 2009 expanzívna. To je vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Vzhľadom na významné riziká týkajúce sa vývoja salda verejných financií a verejného dlhu existuje riziko, že zhoršenie verejných financií negatívne ovplyvní ich dlhodobú udržateľnosť. Na druhej strane sa očakáva, že pre dlhodobú udržateľnosť budú v určitom rozsahu prospešné plánované opatrenia na ďalšie zvýšenie zapojenia sa do trhu práce, ako je ukončenie prevoditeľnosti všeobecných daňových dobropisov a zavedenie dobropisov na získané dane z príjmu zamerané na to, aby nízkokvalifikovaná práca oplatila. Napokon, pri zohľadnení uvedených rizík pre prognózy dlhu sa pomer dlhu k HDP nemusí udržať v rámci referenčnej hodnoty počas celého obdobia programu. |
| --- | --- |

(13)

Fiškálna pozícia, meraná zmenou štrukturálneho salda, v ktorej sa zohľadňujú riziká pre rozpočtové prognózy, je v roku 2009 expanzívna. To je vo všeobecnosti v súlade s Paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Vzhľadom na významné riziká týkajúce sa vývoja salda verejných financií a verejného dlhu existuje riziko, že zhoršenie verejných financií negatívne ovplyvní ich dlhodobú udržateľnosť. Na druhej strane sa očakáva, že pre dlhodobú udržateľnosť budú v určitom rozsahu prospešné plánované opatrenia na ďalšie zvýšenie zapojenia sa do trhu práce, ako je ukončenie prevoditeľnosti všeobecných daňových dobropisov a zavedenie dobropisov na získané dane z príjmu zamerané na to, aby nízkokvalifikovaná práca oplatila. Napokon, pri zohľadnení uvedených rizík pre prognózy dlhu sa pomer dlhu k HDP nemusí udržať v rámci referenčnej hodnoty počas celého obdobia programu.

| (14) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky povinné a väčšina nepovinných údajov. |
| --- | --- |

(14)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky povinné a väčšina nepovinných údajov.

Celkový záver je, že Holandsko má zdravú východiskovú rozpočtovú pozíciu. Avšak v dôsledku predpokladaného výrazného poklesu hospodárskeho rastu môže byť saldo verejných financií po niekoľkých rokoch v prebytku opäť negatívne. V dôsledku opatrení prijatých na podporu finančného sektora významne vzrástol pomer hrubého dlhu verejných financií k HDP. Existujú významné riziká poklesu rozpočtových cieľov v programe počínajúc rokom 2009 zväčša preto, že vychádzajú z ekonomicky výrazne priaznivého scenára, čo už dokazujú posledné údaje (7).

Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Holandsko vyzýva, aby vykonalo fiškálnu politiku pre rok 2009 v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a v rámci Paktu stability a rastu s cieľom obmedziť riziko ďalšieho zásadného zhoršenia fiškálneho salda v roku 2010, ako sa predpokladá v najnovších prognózach, a následne sa priblížiť k svojmu strednodobému cieľu v roku 2011.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS dec. 2008 | 3,5 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 3,5 | 1,9 | – 2,0 | 0,2 | – |
| PS nov. 2007 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | PS dec. 2008 | 1,6 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 2,2 | 1,9 | 1,8 | – |
| PS nov. 2007 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 | – |
| Produkčná medzera (8)

  (% z potenciálneho HDP) | PS dec. 2008 | 0,9 | 0,7 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,6 |
| KOM jan. 2009 (9) | 2,1 | 2,1 | – 1,2 | – 2,2 | – |
| PS nov. 2007 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | – | – |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS dec. 2008 | 9,5 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 |
| KOM jan. 2009 | 9,4 | 7,7 | 5,9 | 5,4 | – |
| PS nov. 2007 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 | – |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS dec. 2008 | 45,6 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 |
| KOM jan. 2009 | 45,6 | 46,8 | 46,1 | 45,6 | – |
| PS nov. 2007 | 45,9 | 46,9 | 46,9 | 47,2 | – |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS dec. 2008 | 45,3 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 |
| KOM jan. 2009 | 45,3 | 45,7 | 47,4 | 48,3 | – |
| PS nov. 2007 | 46,3 | 46,4 | 46,3 | 46,5 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS dec. 2008 | 0,3 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | 0,3 | 1,1 | – 1,4 | – 2,7 | – |
| PS nov. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS dec. 2008 | 2,6 | 3,4 | 3,30 | 2,9 | 3,1 |
| KOM jan. 2009 | 2,6 | 3,5 | 1,2 | – 0,2 | – |
| PS nov. 2007 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | – |
| Cyklicky upravené saldo (8)

  (% HDP) | PS dec. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 0,7 | – 1,5 | – |
| PS nov. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | – | – |
| Štrukturálne saldo (10)

  (% HDP) | PS dec. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 1,0 | – 1,5 | – |
| PS nov. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | – | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS dec. 2008 | 45,7 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 |
| KOM jan. 2009 | 45,7 | 57,3 | 53,2 | 55,2 | – |
| PS nov. 2007 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 | – |
| Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálny HDP

(zmena v %)

PS dec. 2008

3,5

2,25

1,25

2

2

KOM jan. 2009

3,5

1,9

– 2,0

0,2

–

PS nov. 2007

2,75

2,5

1,75

1,75

–

Inflácia HISC

(%)

PS dec. 2008

1,6

2,5

3,25

2

2

KOM jan. 2009

1,6

2,2

1,9

1,8

–

PS nov. 2007

1,5

2,25

2

2

–

Produkčná medzera (8)

(% z potenciálneho HDP)

PS dec. 2008

0,9

0,7

– 0,1

– 0,5

– 0,6

KOM jan. 2009 (9)

2,1

2,1

– 1,2

– 2,2

–

PS nov. 2007

1,6

2,3

2,7

–

–

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS dec. 2008

9,5

8,5

9,5

7,5

8,0

KOM jan. 2009

9,4

7,7

5,9

5,4

–

PS nov. 2007

6,6

6,5

7,2

7,5

–

Verejné príjmy

(% HDP)

PS dec. 2008

45,6

46,6

46,3

46,1

46,3

KOM jan. 2009

45,6

46,8

46,1

45,6

–

PS nov. 2007

45,9

46,9

46,9

47,2

–

Verejné výdavky

(% HDP)

PS dec. 2008

45,3

45,4

45,1

45,3

45,2

KOM jan. 2009

45,3

45,7

47,4

48,3

–

PS nov. 2007

46,3

46,4

46,3

46,5

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS dec. 2008

0,3

1,2

1,2

0,8

1,1

KOM jan. 2009

0,3

1,1

– 1,4

– 2,7

–

PS nov. 2007

– 0,4

0,5

0,6

0,7

–

Primárne saldo

(% HDP)

PS dec. 2008

2,6

3,4

3,30

2,9

3,1

KOM jan. 2009

2,6

3,5

1,2

– 0,2

–

PS nov. 2007

1,8

2,7

2,7

2,7

–

Cyklicky upravené saldo (8)

(% HDP)

PS dec. 2008

– 0,1

0,8

1,3

1,1

1,5

KOM jan. 2009

– 0,8

0,0

– 0,7

– 1,5

–

PS nov. 2007

– 0,2

0,5

1,1

–

–

Štrukturálne saldo (10)

(% HDP)

PS dec. 2008

– 0,1

0,8

1,0

1,1

1,5

KOM jan. 2009

– 0,8

0,0

– 1,0

– 1,5

–

PS nov. 2007

– 0,2

0,5

0,7

–

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS dec. 2008

45,7

42,1

39,6

38,0

36,2

KOM jan. 2009

45,7

57,3

53,2

55,2

–

PS nov. 2007

46,8

45

43

41,2

–

Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä priebežná predpoveď útvarov Komisie z januára 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  To dokazuje skutočnosť, že od roku 1994 bol priemerný deficit rozpočtu 1,1 % HDP, teda nižší ako priemerný deficit v eurozóne vo výške 2,3 % HDP. Okrem toho sa rozpočtový cieľ, ako bol stanovený v príslušných rozpočtových memorandách, nedosiahol iba v troch rokoch.

(4)  Opis týchto opatrení možno nájsť v makrofiškálnom hodnotení programu stability Holandska (aktualizácia z novembra 2007), oddiel 6.

(5)  Stropné hodnoty pre výdavky v Holandsku tvoria výdavky a nedaňové príjmy.

(6)  Zmyslom signalizačnej hodnoty pre saldo verejných financií je zabrániť prekročeniu hraničnej hodnoty pre deficit vo výške 3 % HDP. Ak sa očakáva, že deficit rozpočtu prekročí túto hodnotu, musia sa prijať nápravné opatrenia s cieľom zabrániť vzniku nadmerného deficitu. Toto pravidlo sa zaviedlo v roku 2004 v reakcii na nadmerný deficit v roku 2003. Pôvodne bola signalizačná hodnota stanovená na úrovni deficitu 2,5 % HDP. V roku 2007 sa znížila na 2,0 % HDP.

(7)  Národný úrad pre analýzu hospodárskej politiky (CPB) uverejnil 17. februára 2009 novú prognózu, v ktorej sa predpokladá zhoršenie hospodárskeho rastu na úroveň – 3,5 % v roku 2009 a - 0,25 % v roku 2010 a salda verejných financií na úroveň – 2,9 % HDP v roku 2009 a - 5,4 % HDP v roku 2010.

(8)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(9)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,7 %, 1,8 %, 1,3 % a 1,2 % v období rokov 2007 – 2010.

(10)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu a priebežných predpovedí útvarov Komisie z januára 2009 predstavujú jednorazové alebo iné dočasné opatrenia v roku 2009 0,3 % HDP; tieto opatrenia znižujú deficit.

Zdroj:

Program stability (PS); priebežné predpovede útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/33

---

STANOVISKO RADY

z 10. marca 2009

k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2008/2009 – 2013/2014

(2009/C 68/07)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

ZAUJALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2008/2009 až 2013/2014. |
| --- | --- |

(1)

Rada 10. marca 2009 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2008/2009 až 2013/2014.

| (2) | Hospodárska činnosť v Spojenom kráľovstve sa po niekoľkých rokoch silného rastu vyvolaného domácim dopytom v roku 2008 prudko spomalila. Vplyv globálnej finančnej krízy a výrazná korekcia na domácom trhu s bývaním mali na hospodárstvo vzájomne sa posilňujúci vplyv recesie. Vláda Spojeného kráľovstva v reakcii na hospodársku a finančnú krízu prijala niekoľko opatrení s cieľom stabilizovať finančný sektor a zvýšiť poskytovanie úverov domácnostiam a podnikom. Okrem toho, že umožnila plné pôsobenie automatických stabilizátorov, v novembri 2008 v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008, zaviedla aj balík fiškálnych stimulov v celkovej výške okolo 0,25 % HDP v roku 2008 a 1,5 % v roku 2009. Bank of England zvoľnila menovú politiku prostredníctvom postupného znižovania úrokovej miery (z 5,75 % v júli 2007 na súčasné 1,00 %) a rozšírenia svojej súvahy. Nominálny efektívny výmenný kurz britskej libry sa v priebehu roka 2008 oslabil o viac než 20 %. Kombinovaný vplyv hospodárskeho poklesu, poklesu cien aktív a expanzívnej fiškálnej pozície viedol v Spojenom kráľovstve k výraznému zhoršeniu verejných financií. Rýchle oslabenie primárneho salda verejných financií, ktoré bolo v deficite už v období pred krízou, ovplyvnilo rozsah možností Spojeného kráľovstva pokračovať vo fiškálnom uvoľňovaní a zabezpečiť rozpočtovú stabilitu. Vo svojom rozpočte na rok 2008 z marca Spojené kráľovstvo vykázalo plánovaný rozpočtový deficit na rok 2008/2009 vo výške presahujúcej referenčnú hodnotu 3 % HDP, čo v júni 2008 vyústilo do iniciovania postupu pri nadmernom deficite. |
| --- | --- |

(2)

Hospodárska činnosť v Spojenom kráľovstve sa po niekoľkých rokoch silného rastu vyvolaného domácim dopytom v roku 2008 prudko spomalila. Vplyv globálnej finančnej krízy a výrazná korekcia na domácom trhu s bývaním mali na hospodárstvo vzájomne sa posilňujúci vplyv recesie. Vláda Spojeného kráľovstva v reakcii na hospodársku a finančnú krízu prijala niekoľko opatrení s cieľom stabilizovať finančný sektor a zvýšiť poskytovanie úverov domácnostiam a podnikom. Okrem toho, že umožnila plné pôsobenie automatických stabilizátorov, v novembri 2008 v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008, zaviedla aj balík fiškálnych stimulov v celkovej výške okolo 0,25 % HDP v roku 2008 a 1,5 % v roku 2009. Bank of England zvoľnila menovú politiku prostredníctvom postupného znižovania úrokovej miery (z 5,75 % v júli 2007 na súčasné 1,00 %) a rozšírenia svojej súvahy. Nominálny efektívny výmenný kurz britskej libry sa v priebehu roka 2008 oslabil o viac než 20 %. Kombinovaný vplyv hospodárskeho poklesu, poklesu cien aktív a expanzívnej fiškálnej pozície viedol v Spojenom kráľovstve k výraznému zhoršeniu verejných financií. Rýchle oslabenie primárneho salda verejných financií, ktoré bolo v deficite už v období pred krízou, ovplyvnilo rozsah možností Spojeného kráľovstva pokračovať vo fiškálnom uvoľňovaní a zabezpečiť rozpočtovú stabilitu. Vo svojom rozpočte na rok 2008 z marca Spojené kráľovstvo vykázalo plánovaný rozpočtový deficit na rok 2008/2009 vo výške presahujúcej referenčnú hodnotu 3 % HDP, čo v júni 2008 vyústilo do iniciovania postupu pri nadmernom deficite.

| (3) | Program obsahuje dva makroekonomické scenáre: hlavný scenár a obozretnejší alternatívny scenár, ktorý vychádza z tendencie rastu o štvrtinu percentuálneho bodu nižšej ako hlavný scenár. Prognózy verejných financií vychádzajú z alternatívneho scenára, ktorý sa považuje za referenčný scenár na hodnotenie aktualizovaného programu. V tomto scenári sa predpokladá, že recesia, ktorá začala v druhom polroku 2008, bude pokračovať aj v prvom polroku 2009, takže v programe sa predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2008/2009 zníži o 0,25 % a v roku 2009/2010 o ďalších 0,5 %. Po tom bude nasledovať obnovenie rastu HDP na hodnotu 2 % v roku 2010/2011 a 3 % ročne od roku 2011/2012. Vzhľadom na rýchle zhoršenie makroekonomického výhľadu v posledných mesiacoch sa v súčasnosti zdá, že aj tento obozretnejší scenár vypracovaný v novembri 2008 vychádza z priaznivých predpokladov rastu, najmä pre roky 2009/2010 a 2010/2011 (2). Odhad pozitívneho vplyvu balíka fiškálnych stimulov na rast HDP v programe v rozsahu okolo 0,5 percentuálneho bodu v roku 2009 je v súlade s odhadmi útvarov Komisie. Prognózy inflácie sú o niečo vyššie ako v priebežnej predikcii útvarov Komisie z januára 2009. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje dva makroekonomické scenáre: hlavný scenár a obozretnejší alternatívny scenár, ktorý vychádza z tendencie rastu o štvrtinu percentuálneho bodu nižšej ako hlavný scenár. Prognózy verejných financií vychádzajú z alternatívneho scenára, ktorý sa považuje za referenčný scenár na hodnotenie aktualizovaného programu. V tomto scenári sa predpokladá, že recesia, ktorá začala v druhom polroku 2008, bude pokračovať aj v prvom polroku 2009, takže v programe sa predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2008/2009 zníži o 0,25 % a v roku 2009/2010 o ďalších 0,5 %. Po tom bude nasledovať obnovenie rastu HDP na hodnotu 2 % v roku 2010/2011 a 3 % ročne od roku 2011/2012. Vzhľadom na rýchle zhoršenie makroekonomického výhľadu v posledných mesiacoch sa v súčasnosti zdá, že aj tento obozretnejší scenár vypracovaný v novembri 2008 vychádza z priaznivých predpokladov rastu, najmä pre roky 2009/2010 a 2010/2011 (2). Odhad pozitívneho vplyvu balíka fiškálnych stimulov na rast HDP v programe v rozsahu okolo 0,5 percentuálneho bodu v roku 2009 je v súlade s odhadmi útvarov Komisie. Prognózy inflácie sú o niečo vyššie ako v priebežnej predikcii útvarov Komisie z januára 2009.

| (4) | Deficit verejných financií v roku 2008/2009 sa v priebežnej predikcii útvarov Komisie z januára 2009 odhaduje na úrovni 5,7 % HDP a v programe na úrovni 5,5 % HDP oproti deficitu 2,9 % HDP plánovanému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Neočakávaný nárast deficitu verejných financií odráža predovšetkým revíziu prognóz rastu príjmov smerom nadol v dôsledku dramatického zhoršenia v makroekonomickom kontexte a pôsobeniu automatických stabilizátorov. Prudký pokles transakcií s obytnými nehnuteľnosťami a pokles cien obytných nehnuteľností prispieva k prepadu odhadovaných príjmov z predaja kolkov o približne 0,5 % HDP v roku 2008/2009, pričom príjmy z daní právnických osôb, ktoré predstavovali štvrtinu nárastu daňových príjmov počas piatich rokov do roku 2007/2008, výrazne klesli v dôsledku zhoršenia ziskovosti finančného sektora. Vzhľadom na kroky podniknuté na podporu hospodárstva sa na strane výdavkov v aktualizácii odhaduje nárast kapitálových verejných výdavkov o 0,2 % HDP v porovnaní s predchádzajúcim programom, pričom sa predpokladá, že úrokové platby prekročia prognózy v dôsledku vplyvu vyššej inflácie na náklady dlhovej služby indexovaných štátnych cenných papierov. Okrem toho diskrečné opatrenia, ktoré vláda Spojeného kráľovstva ohlásila po aktualizácii z roku 2007 prispievajú k nárastu odhadovaného deficitu v roku 2008/2009 o približne 0,5 percentuálneho bodu, a to aj prostredníctvom zníženia dane z príjmu fyzických osôb ohláseného v máji 2008, zníženia bežnej sadzby DPH a dodatočných platieb dôchodcom. Odhaduje sa, že sa hrubý verejný dlh v roku 2008/2009 zvýši o takmer 10 percentuálnych bodov na úroveň približne 53 % HDP, z čoho polovicu predstavujú intervencie vlády vo finančnom sektore, ktoré nemajú priamy vplyv na deficit. |
| --- | --- |

(4)

Deficit verejných financií v roku 2008/2009 sa v priebežnej predikcii útvarov Komisie z januára 2009 odhaduje na úrovni 5,7 % HDP a v programe na úrovni 5,5 % HDP oproti deficitu 2,9 % HDP plánovanému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Neočakávaný nárast deficitu verejných financií odráža predovšetkým revíziu prognóz rastu príjmov smerom nadol v dôsledku dramatického zhoršenia v makroekonomickom kontexte a pôsobeniu automatických stabilizátorov. Prudký pokles transakcií s obytnými nehnuteľnosťami a pokles cien obytných nehnuteľností prispieva k prepadu odhadovaných príjmov z predaja kolkov o približne 0,5 % HDP v roku 2008/2009, pričom príjmy z daní právnických osôb, ktoré predstavovali štvrtinu nárastu daňových príjmov počas piatich rokov do roku 2007/2008, výrazne klesli v dôsledku zhoršenia ziskovosti finančného sektora. Vzhľadom na kroky podniknuté na podporu hospodárstva sa na strane výdavkov v aktualizácii odhaduje nárast kapitálových verejných výdavkov o 0,2 % HDP v porovnaní s predchádzajúcim programom, pričom sa predpokladá, že úrokové platby prekročia prognózy v dôsledku vplyvu vyššej inflácie na náklady dlhovej služby indexovaných štátnych cenných papierov. Okrem toho diskrečné opatrenia, ktoré vláda Spojeného kráľovstva ohlásila po aktualizácii z roku 2007 prispievajú k nárastu odhadovaného deficitu v roku 2008/2009 o približne 0,5 percentuálneho bodu, a to aj prostredníctvom zníženia dane z príjmu fyzických osôb ohláseného v máji 2008, zníženia bežnej sadzby DPH a dodatočných platieb dôchodcom. Odhaduje sa, že sa hrubý verejný dlh v roku 2008/2009 zvýši o takmer 10 percentuálnych bodov na úroveň približne 53 % HDP, z čoho polovicu predstavujú intervencie vlády vo finančnom sektore, ktoré nemajú priamy vplyv na deficit.

| (5) | V najnovšej aktualizácii sa plánuje, že sa deficit verejných financií v roku 2009/2010 zvýši o 2,75 % percentuálneho bodu na 8,2 % HDP oproti prognóze 9,5 % HDP uvedenej v priebežnej predikcii útvarov Komisie. Predpokladá sa, že verejné príjmy v nominálnom vyjadrení klesnú o 2 %, zatiaľ čo výdavky sa zvýšia o takmer 5 %. V programe sa odhaduje, že pokles vo finančnom sektore a pokles aktivity na trhu s bývaním zníži v rokoch 2007/2008 až 2009/2010 verejné príjmy vrátane príjmov z dane fyzických osôb zo ziskov vo finančnom sektore celkove o 1,5 percentuálneho bodu HDP. Rozpočtové prognózy zahŕňajú aj fiškálne stimulačné opatrenia vo výške približne 1 % HDP v roku 2009/2010 vrátane dočasného zníženia bežnej sadzby DPH, ktoré predstavuje polovicu balíka stimulov z novembra 2008, a presun investičných výdavkov na začiatok programového obdobia. Odhaduje sa, že štrukturálny deficit v roku 2009/2010, definovaný ako cyklicky upravené rozpočtové saldo vypočítane podľa spoločne dohodnutej metodiky bez jednorazových a iných dočasných opatrení, sa zhorší približne o 2 percentuálne body. Pokles odráža v takmer rovnakom pomere kombinovaný vplyv expanzívnych fiškálnych opatrení a vplyv daňovej elasticity v dôsledku spomalenia vo finančnom sektore a poklesu aktivity na trhu s bývaním, ktoré až do hospodárskeho poklesu prinášali vysoké daňové príjmy. |
| --- | --- |

(5)

V najnovšej aktualizácii sa plánuje, že sa deficit verejných financií v roku 2009/2010 zvýši o 2,75 % percentuálneho bodu na 8,2 % HDP oproti prognóze 9,5 % HDP uvedenej v priebežnej predikcii útvarov Komisie. Predpokladá sa, že verejné príjmy v nominálnom vyjadrení klesnú o 2 %, zatiaľ čo výdavky sa zvýšia o takmer 5 %. V programe sa odhaduje, že pokles vo finančnom sektore a pokles aktivity na trhu s bývaním zníži v rokoch 2007/2008 až 2009/2010 verejné príjmy vrátane príjmov z dane fyzických osôb zo ziskov vo finančnom sektore celkove o 1,5 percentuálneho bodu HDP. Rozpočtové prognózy zahŕňajú aj fiškálne stimulačné opatrenia vo výške približne 1 % HDP v roku 2009/2010 vrátane dočasného zníženia bežnej sadzby DPH, ktoré predstavuje polovicu balíka stimulov z novembra 2008, a presun investičných výdavkov na začiatok programového obdobia. Odhaduje sa, že štrukturálny deficit v roku 2009/2010, definovaný ako cyklicky upravené rozpočtové saldo vypočítane podľa spoločne dohodnutej metodiky bez jednorazových a iných dočasných opatrení, sa zhorší približne o 2 percentuálne body. Pokles odráža v takmer rovnakom pomere kombinovaný vplyv expanzívnych fiškálnych opatrení a vplyv daňovej elasticity v dôsledku spomalenia vo finančnom sektore a poklesu aktivity na trhu s bývaním, ktoré až do hospodárskeho poklesu prinášali vysoké daňové príjmy.

| (6) | V aktualizácii sa neuvádza strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu. Fiškálne prognózy v programe predstavujú zníženie štrukturálneho deficitu v priemere o takmer 1 percentuálny bod ročne v rokoch 2010/2011 až 2013/2014. Program obsahuje strednodobé prognózy vychádzajúce z predpokladu nevykonania zmien v politike a predpokladá sa v ňom postupné znižovanie deficitu verejných financií. Podľa programu sa predpokladá, že celkový deficit sa v rokoch 2010/2011 až 2013/2014 zlepší v priemere o približne 1,25 percentuálneho bodu HDP ročne na 3,4 % HDP do konca programového obdobia. Pokles pomeru výdavkov predstavuje takmer tri pätiny cieľovej úpravy nominálneho salda v období rokov 2010/2011 až 2013/2014. Predpokladá sa, že ročná nominálna miera rastu výdavkov v rokoch 2011/2012 až 2013/2014 sa spomalí na 4 % z priemernej úrovne 5,25 % v predchádzajúcom trojročnom období, hoci výrazný pokles rastu výdavkov nie je zatiaľ podložený podrobnými plánmi výdavkov podľa jednotlivých ministerstiev vzhľadom na zavedený trojročný postup preskúmania výdavkov. Vláda oznámila zvyšovanie daní a zvýšenie príspevkov do sociálneho zabezpečenia, ako aj nárast plánovaných úspor z efektivity vo verejných službách od roku 2010/2011. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh sa počas programového obdobia zvýši o 15,5 percentuálneho bodu na 68,5 % HDP v roku 2013/2014. V programe sa stanovuje za cieľ dosiahnuť pokles dlhu vyjadreného ako podiel HDP po skončení programového obdobia – do roku 2015/16. |
| --- | --- |

(6)

V aktualizácii sa neuvádza strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu. Fiškálne prognózy v programe predstavujú zníženie štrukturálneho deficitu v priemere o takmer 1 percentuálny bod ročne v rokoch 2010/2011 až 2013/2014. Program obsahuje strednodobé prognózy vychádzajúce z predpokladu nevykonania zmien v politike a predpokladá sa v ňom postupné znižovanie deficitu verejných financií. Podľa programu sa predpokladá, že celkový deficit sa v rokoch 2010/2011 až 2013/2014 zlepší v priemere o približne 1,25 percentuálneho bodu HDP ročne na 3,4 % HDP do konca programového obdobia. Pokles pomeru výdavkov predstavuje takmer tri pätiny cieľovej úpravy nominálneho salda v období rokov 2010/2011 až 2013/2014. Predpokladá sa, že ročná nominálna miera rastu výdavkov v rokoch 2011/2012 až 2013/2014 sa spomalí na 4 % z priemernej úrovne 5,25 % v predchádzajúcom trojročnom období, hoci výrazný pokles rastu výdavkov nie je zatiaľ podložený podrobnými plánmi výdavkov podľa jednotlivých ministerstiev vzhľadom na zavedený trojročný postup preskúmania výdavkov. Vláda oznámila zvyšovanie daní a zvýšenie príspevkov do sociálneho zabezpečenia, ako aj nárast plánovaných úspor z efektivity vo verejných službách od roku 2010/2011. Predpokladá sa, že hrubý verejný dlh sa počas programového obdobia zvýši o 15,5 percentuálneho bodu na 68,5 % HDP v roku 2013/2014. V programe sa stanovuje za cieľ dosiahnuť pokles dlhu vyjadreného ako podiel HDP po skončení programového obdobia – do roku 2015/16.

| (7) | Dosiahnutie rozpočtových výsledkov je ovplyvnené rizikami zhoršovania. Predikcia útvarov Komisie z januára 2009, pokiaľ ide o hospodársky rast v rokoch 2009/2010 a 2010/2011, je výrazne menej optimistická, ako sa predpokladá v programe, čo by v porovnaní s predpokladmi programu zvýšilo deficit v roku 2010/2011 o 2 percentuálne body. Okrem toho pravdepodobnosť, že hospodárska činnosť v roku 2010 bude slabšia, ako sa predpokladá v programe, predstavuje riziko, že stimulačné opatrenia, ktoré majú byť dočasné, sa nezrušia v roku 2010. V programe sa uznáva, že v strednodobom horizonte bude príspevok finančného sektora k hospodárskej činnosti nižší ako sa predpokladalo a zloženie agregovaného dopytu bude pravdepodobne menej závislé od daní. Avšak elasticita príjmov uvedená v programe po roku 2010/2011 sa zdá byť optimistická a zloženie agregovaného dopytu by mohlo byť dokonca menej závislé od daní, ako sa uvádza v programe. Vzhľadom na tieto negatívne riziká je pravdepodobné, že vývoj pomeru dlhu k HDP bude menej priaznivý, ako sa plánuje v programe od roku 2009/2010, čo znamená riziko vyššej dlhovej služby. Okrem toho intervencie vlády vo finančnom sektore takisto predstavujú riziko vyššieho deficitu a/alebo úrovne dlhu oproti predpokladom v programe (3). Neočakáva sa však, že by väčšia časť nárastu verejného dlhu v dôsledku operácií na podporu finančného sektora, ktoré v programe predstavujú takmer 5 percentuálnych bodov HDP, bola trvalá. Po oživení hospodárstva a stabilizácii podmienok vo finančnom sektore by sa od orgánov Spojeného kráľovstva očakávalo, že aspoň sčasti otočia narastanie dlhu v dôsledku intervencií vo finančnom sektore prostredníctvom príjmov z predaja majetkových podielov vo finančných inštitúciách späť súkromnému sektoru a vypovedania pôžičiek. |
| --- | --- |

(7)

Dosiahnutie rozpočtových výsledkov je ovplyvnené rizikami zhoršovania. Predikcia útvarov Komisie z januára 2009, pokiaľ ide o hospodársky rast v rokoch 2009/2010 a 2010/2011, je výrazne menej optimistická, ako sa predpokladá v programe, čo by v porovnaní s predpokladmi programu zvýšilo deficit v roku 2010/2011 o 2 percentuálne body. Okrem toho pravdepodobnosť, že hospodárska činnosť v roku 2010 bude slabšia, ako sa predpokladá v programe, predstavuje riziko, že stimulačné opatrenia, ktoré majú byť dočasné, sa nezrušia v roku 2010. V programe sa uznáva, že v strednodobom horizonte bude príspevok finančného sektora k hospodárskej činnosti nižší ako sa predpokladalo a zloženie agregovaného dopytu bude pravdepodobne menej závislé od daní. Avšak elasticita príjmov uvedená v programe po roku 2010/2011 sa zdá byť optimistická a zloženie agregovaného dopytu by mohlo byť dokonca menej závislé od daní, ako sa uvádza v programe. Vzhľadom na tieto negatívne riziká je pravdepodobné, že vývoj pomeru dlhu k HDP bude menej priaznivý, ako sa plánuje v programe od roku 2009/2010, čo znamená riziko vyššej dlhovej služby. Okrem toho intervencie vlády vo finančnom sektore takisto predstavujú riziko vyššieho deficitu a/alebo úrovne dlhu oproti predpokladom v programe (3). Neočakáva sa však, že by väčšia časť nárastu verejného dlhu v dôsledku operácií na podporu finančného sektora, ktoré v programe predstavujú takmer 5 percentuálnych bodov HDP, bola trvalá. Po oživení hospodárstva a stabilizácii podmienok vo finančnom sektore by sa od orgánov Spojeného kráľovstva očakávalo, že aspoň sčasti otočia narastanie dlhu v dôsledku intervencií vo finančnom sektore prostredníctvom príjmov z predaja majetkových podielov vo finančných inštitúciách späť súkromnému sektoru a vypovedania pôžičiek.

| (8) | Aj keď Spojené kráľovstvo vychádza z pozície relatívne nízkeho verejného dlhu a dlhodobý vplyv starnúceho obyvateľstva je takmer na úrovni priemeru EÚ, rozpočtová pozícia v roku 2008, ktorá sa odhaduje v programe a ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, predstavuje zvýšené riziko pre udržateľné verejné financie aj bez toho, aby sa zohľadnil dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Finančná kríza tiež môže mať negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ak sa náklady na podporu zo strany vlády v plnej miere nenahradia. Ak by sa za základ považovala rozpočtová pozícia na rok 2009, ako sa plánuje v priebežnej predikcii útvarov Komisie, medzera udržateľnosti by sa výrazne zväčšila. Okrem toho sa predpokladá, že pomer hrubého dlhu k HDP presiahne do konca programového obdobia referenčnú hodnotu podľa zmluvy. Zníženie primárneho deficitu by prispelo k obmedzeniu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktoré sú vzhľadom na súčasný vysoký štrukturálny deficit podľa spoločne dohodnutej metodiky hodnotené ako vysoké. |
| --- | --- |

(8)

Aj keď Spojené kráľovstvo vychádza z pozície relatívne nízkeho verejného dlhu a dlhodobý vplyv starnúceho obyvateľstva je takmer na úrovni priemeru EÚ, rozpočtová pozícia v roku 2008, ktorá sa odhaduje v programe a ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, predstavuje zvýšené riziko pre udržateľné verejné financie aj bez toho, aby sa zohľadnil dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Finančná kríza tiež môže mať negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ak sa náklady na podporu zo strany vlády v plnej miere nenahradia. Ak by sa za základ považovala rozpočtová pozícia na rok 2009, ako sa plánuje v priebežnej predikcii útvarov Komisie, medzera udržateľnosti by sa výrazne zväčšila. Okrem toho sa predpokladá, že pomer hrubého dlhu k HDP presiahne do konca programového obdobia referenčnú hodnotu podľa zmluvy. Zníženie primárneho deficitu by prispelo k obmedzeniu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktoré sú vzhľadom na súčasný vysoký štrukturálny deficit podľa spoločne dohodnutej metodiky hodnotené ako vysoké.

| (9) | Nedávne výrazné zhoršenie verejných financií Spojeného kráľovstva vyvinulo silný tlak na domáci fiškálny rámec. Na základe správy o predbežnom rozpočte z roku 2008 sa pozastavili dve platné fiškálne pravidlá a nahradili sa dočasným operatívnym pravidlom. Cieľom tohto nového pravidla, ktoré sa má uplatňovať po zastavení poklesu hospodárstva, je zlepšiť cyklicky upravený bežný rozpočet každý rok tak, aby bol vyvážený a aby sa znížil pomer dlhu k HDP. Nové pravidlo je navrhnuté tak, aby vyrovnávalo vyššie štátne pôžičky na podporu hospodárstva v krátkodobom horizonte, hoci po zotavení hospodárstva Spojeného kráľovstva zo súčasnej recesie by predstavovalo kvantitatívne nešpecifikované obmedzenie z hľadiska minimálnej fiškálnej konsolidácie. Očakáva sa, že sa nový rámec zavedie do roku 2015/2016, presné načasovanie však nie je isté. Účinný a spoľahlivý revidovaný fiškálny rámec bude pre Spojené kráľovstvo dôležitým prvkom na zabezpečenie potrebnej fiškálnej konsolidácie v strednodobom horizonte. Nový program efektívnosti, ktorý bol zavedený ako súčasť komplexného preskúmania výdavkov v roku 2007 a predĺžený na základe správy o rozpočte a o predbežnom rozpočte na rok 2008, potvrdzuje zámer orgánov Spojeného kráľovstva zameriavať sa na efektívne vynakladanie prostriedkov vo verejnom sektore vrátane stanovenia ambiciózneho cieľa pre efektívnosť úspor, ako aj zavedenia nového rámca na monitorovanie a predkladanie správ. V aktualizácii sa uvádzajú niektoré konkrétne podporné opatrenia, stále však nie je jasné, v akom rozsahu to ovplyvní rôzne odvetvia a oblasti politiky. |
| --- | --- |

(9)

Nedávne výrazné zhoršenie verejných financií Spojeného kráľovstva vyvinulo silný tlak na domáci fiškálny rámec. Na základe správy o predbežnom rozpočte z roku 2008 sa pozastavili dve platné fiškálne pravidlá a nahradili sa dočasným operatívnym pravidlom. Cieľom tohto nového pravidla, ktoré sa má uplatňovať po zastavení poklesu hospodárstva, je zlepšiť cyklicky upravený bežný rozpočet každý rok tak, aby bol vyvážený a aby sa znížil pomer dlhu k HDP. Nové pravidlo je navrhnuté tak, aby vyrovnávalo vyššie štátne pôžičky na podporu hospodárstva v krátkodobom horizonte, hoci po zotavení hospodárstva Spojeného kráľovstva zo súčasnej recesie by predstavovalo kvantitatívne nešpecifikované obmedzenie z hľadiska minimálnej fiškálnej konsolidácie. Očakáva sa, že sa nový rámec zavedie do roku 2015/2016, presné načasovanie však nie je isté. Účinný a spoľahlivý revidovaný fiškálny rámec bude pre Spojené kráľovstvo dôležitým prvkom na zabezpečenie potrebnej fiškálnej konsolidácie v strednodobom horizonte. Nový program efektívnosti, ktorý bol zavedený ako súčasť komplexného preskúmania výdavkov v roku 2007 a predĺžený na základe správy o rozpočte a o predbežnom rozpočte na rok 2008, potvrdzuje zámer orgánov Spojeného kráľovstva zameriavať sa na efektívne vynakladanie prostriedkov vo verejnom sektore vrátane stanovenia ambiciózneho cieľa pre efektívnosť úspor, ako aj zavedenia nového rámca na monitorovanie a predkladanie správ. V aktualizácii sa uvádzajú niektoré konkrétne podporné opatrenia, stále však nie je jasné, v akom rozsahu to ovplyvní rôzne odvetvia a oblasti politiky.

| (10) | Orgány Spojeného kráľovstva v reakcii na finančnú krízu prijali viaceré politické opatrenia zamerané na stabilizáciu finančného sektora a podporu poskytovania úverov. Systém záruk za úvery poskytuje záruky pri krátkodobých obligáciách vydaných bankami na prefinancovanie ich splatného veľkoobchodného dlhu. Okrem toho osobitný systém pre likviditu, ktorý Bank of England používala do januára 2009, umožnil zapojeným bankám previesť nelikvidné aktíva na pokladničné poukážky Spojeného kráľovstva. Tento systém nahradila Bank of England systémom zliav (discount window facility), ktorý bankám naďalej poskytuje prístup k dlhodobej likvidite, avšak pri použití rozsiahlejšieho portfólia zabezpečení. Okrem znárodnenia dvoch finančných inštitúcií, Northern Rock vo februári 2008 a Bradford & Bingley v septembri 2008, vláda vložila štátny kapitál vo výške 37 miliárd GBP (2,5 % HDP) do viacerých bánk. Od februára 2009 štátna pokladnica oprávni Bank of England aj na kúpu cenných papierov súkromného sektora až do výšky 50 miliárd GBP (3,5 % HDP). V januári 2009 vláda takisto oznámila systém, ktorý by bankám ponúkal poistenie proti stratám pri aktívach, ktoré boli z najväčšej časti postihnuté súčasným hospodárskym poklesom, pričom vo vyhlásení Úradu pre finančné služby (FSA) o regulácií kapitálových požiadaviek sa uviedlo, že banky môžu počas hospodárskeho poklesu vyčerpať kapitálové rezervy, čím sa umožní nepretržité poskytovanie pôžičiek. |
| --- | --- |

(10)

Orgány Spojeného kráľovstva v reakcii na finančnú krízu prijali viaceré politické opatrenia zamerané na stabilizáciu finančného sektora a podporu poskytovania úverov. Systém záruk za úvery poskytuje záruky pri krátkodobých obligáciách vydaných bankami na prefinancovanie ich splatného veľkoobchodného dlhu. Okrem toho osobitný systém pre likviditu, ktorý Bank of England používala do januára 2009, umožnil zapojeným bankám previesť nelikvidné aktíva na pokladničné poukážky Spojeného kráľovstva. Tento systém nahradila Bank of England systémom zliav (discount window facility), ktorý bankám naďalej poskytuje prístup k dlhodobej likvidite, avšak pri použití rozsiahlejšieho portfólia zabezpečení. Okrem znárodnenia dvoch finančných inštitúcií, Northern Rock vo februári 2008 a Bradford & Bingley v septembri 2008, vláda vložila štátny kapitál vo výške 37 miliárd GBP (2,5 % HDP) do viacerých bánk. Od februára 2009 štátna pokladnica oprávni Bank of England aj na kúpu cenných papierov súkromného sektora až do výšky 50 miliárd GBP (3,5 % HDP). V januári 2009 vláda takisto oznámila systém, ktorý by bankám ponúkal poistenie proti stratám pri aktívach, ktoré boli z najväčšej časti postihnuté súčasným hospodárskym poklesom, pričom vo vyhlásení Úradu pre finančné služby (FSA) o regulácií kapitálových požiadaviek sa uviedlo, že banky môžu počas hospodárskeho poklesu vyčerpať kapitálové rezervy, čím sa umožní nepretržité poskytovanie pôžičiek.

| (11) | V novembri 2008 Spojené kráľovstvo v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008, oznámilo fiškálne stimulačné opatrenia vo výške približne 1,5 % HDP v roku 2009, od ktorých sa očakáva, že zmiernia zníženie HDP v roku 2009 o približne 0,5 percentuálneho bodu. Balík je dočasný a načasovaný, pretože opatrenia sa zameriavajú na podporu domáceho dopytu v roku 2009. Predpokladané zvýšenie deficitu verejných financií však spolu s obmedzeným východiskovým priestorom na fiškálne manévrovanie a chýbajúcim spoľahlivým strednodobým fiškálnym rámcom znamená, že je nevyhnutné v strednodobom horizonte prejsť od stimulačných opatrení k trvalej konsolidácii. Väčšina fiškálnych stimulačných opatrení sa zameriava na podporu kúpnej sily domácností a má tendenciu zvýhodňovať jednotlivcov s pomerne vysokým sklonom k spotrebe. Ostatné opatrenia vrátane štrukturálnych opatrení sú určené na podporu obchodných a investičných aktivít a zvýšenie kapacít verejných služieb zamestnanosti a možností vzdelávať sa pre nezamestnaných. Napokon, na základe balíka na podporu vlastníkov bytov zo septembra 2008 boli oznámené ďalšie opatrenia na podporu procesu úpravy na trhu s bývaním. Tieto opatrenia zodpovedajú politickému cieľu krátkodobej stabilizácie produkcie a súvisia s lisabonským programom štrukturálnej reformy pre Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

(11)

V novembri 2008 Spojené kráľovstvo v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, ktorý Európska rada schválila v decembri 2008, oznámilo fiškálne stimulačné opatrenia vo výške približne 1,5 % HDP v roku 2009, od ktorých sa očakáva, že zmiernia zníženie HDP v roku 2009 o približne 0,5 percentuálneho bodu. Balík je dočasný a načasovaný, pretože opatrenia sa zameriavajú na podporu domáceho dopytu v roku 2009. Predpokladané zvýšenie deficitu verejných financií však spolu s obmedzeným východiskovým priestorom na fiškálne manévrovanie a chýbajúcim spoľahlivým strednodobým fiškálnym rámcom znamená, že je nevyhnutné v strednodobom horizonte prejsť od stimulačných opatrení k trvalej konsolidácii. Väčšina fiškálnych stimulačných opatrení sa zameriava na podporu kúpnej sily domácností a má tendenciu zvýhodňovať jednotlivcov s pomerne vysokým sklonom k spotrebe. Ostatné opatrenia vrátane štrukturálnych opatrení sú určené na podporu obchodných a investičných aktivít a zvýšenie kapacít verejných služieb zamestnanosti a možností vzdelávať sa pre nezamestnaných. Napokon, na základe balíka na podporu vlastníkov bytov zo septembra 2008 boli oznámené ďalšie opatrenia na podporu procesu úpravy na trhu s bývaním. Tieto opatrenia zodpovedajú politickému cieľu krátkodobej stabilizácie produkcie a súvisia s lisabonským programom štrukturálnej reformy pre Spojené kráľovstvo.

| (12) | Orgány Spojeného kráľovstva plánujú po expanzívnej fiškálnej pozícii v posledných rokoch počas prevažne priaznivého hospodárskeho obdobia a balíku stimulov na rok 2009 sledovať fiškálnu konsolidáciu, ktorá sa rovná zlepšeniu štrukturálneho salda o približne 1 percentuálny bod ročne v strednodobom horizonte. V súlade s touto stratégiou konsolidácie sa plánuje, že stimulačné opatrenia budú mať dočasný charakter. Existuje však riziko, že sa stimulačné opatrenia, ktoré majú byť dočasné, neukončia v roku 2010, ak – ako sa predpokladá v priebežnej predikcii útvarov Komisie – nenastane hospodárske oživenie, ktoré orgány Spojeného kráľovstva očakávajú v roku 2010. Napokon sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia výrazne zvýši a od roku 2009/2010 presiahne referenčnú hodnotu 60 % HDP. |
| --- | --- |

(12)

Orgány Spojeného kráľovstva plánujú po expanzívnej fiškálnej pozícii v posledných rokoch počas prevažne priaznivého hospodárskeho obdobia a balíku stimulov na rok 2009 sledovať fiškálnu konsolidáciu, ktorá sa rovná zlepšeniu štrukturálneho salda o približne 1 percentuálny bod ročne v strednodobom horizonte. V súlade s touto stratégiou konsolidácie sa plánuje, že stimulačné opatrenia budú mať dočasný charakter. Existuje však riziko, že sa stimulačné opatrenia, ktoré majú byť dočasné, neukončia v roku 2010, ak – ako sa predpokladá v priebežnej predikcii útvarov Komisie – nenastane hospodárske oživenie, ktoré orgány Spojeného kráľovstva očakávajú v roku 2010. Napokon sa očakáva, že pomer dlhu k HDP sa počas programového obdobia výrazne zvýši a od roku 2009/2010 presiahne referenčnú hodnotu 60 % HDP.

| (13) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má významné nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(13)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má významné nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkový záver je taký, že program potvrdzuje rýchle zhoršenie rozpočtovej pozície Spojeného kráľovstva, ktoré ohrozuje udržateľnosť verejných financií Spojeného kráľovstva. Pravdepodobne výrazne slabší makroekonomický kontext v porovnaní s predpokladmi v blízkej budúcnosti predstavuje riziko vyššieho deficitu verejných financií počas celého programového obdobia. Po expanzívnych fiškálnych opatreniach v roku 2009/2010 sa v programe predpokladá udržateľné fiškálne sprísnenie od roku 2010/2011, existujú však aj riziká ovplyvňujúce dosiahnutie tejto konsolidácie. Tieto riziká odrážajú možnosť predĺženia stimulačných opatrení do roku 2010 v prípade, že nenastane výrazné hospodárske oživenie, slabšiu elasticitu príjmov a riziká pre dosiahnutie výdavkových cieľov. Pri zohľadnení pravdepodobnosti, že v blízkej budúcnosti nastane výraznejšie zhoršenie rozpočtovej pozície Spojeného kráľovstva oproti očakávaniu, a zvýšených rizík pre fiškálnu udržateľnosť je v strednodobom horizonte potrebné ambicióznejšie konsolidačné úsilie. Prognózuje sa, že sa pomer dlhu k HDP zvýši zo 43,25 % v roku 2007/2008 na 65 % v roku 2010/2011, pričom na konci programového obdobia sa ustáli na úrovni takmer 70 %.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Spojené kráľovstvo vyzýva, aby:

| i) | plnilo fiškálne plány vrátane stimulačných opatrení, ktoré sú v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a v rámci Paktu stability a rastu, a zároveň zabránilo ďalšiemu zhoršeniu verejných financií; |
| --- | --- |

i)

plnilo fiškálne plány vrátane stimulačných opatrení, ktoré sú v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a v rámci Paktu stability a rastu, a zároveň zabránilo ďalšiemu zhoršeniu verejných financií;

| ii) | v roku 2010/2011 a neskôr vykonávalo výraznú rozpočtovú konsolidáciu a ďalej konkretizovalo opatrenia na zabezpečenie tejto úpravy s cieľom zaistiť rýchle zníženie nadmerného deficitu pod referenčnú hodnotu; |
| --- | --- |

ii)

v roku 2010/2011 a neskôr vykonávalo výraznú rozpočtovú konsolidáciu a ďalej konkretizovalo opatrenia na zabezpečenie tejto úpravy s cieľom zaistiť rýchle zníženie nadmerného deficitu pod referenčnú hodnotu;

| iii) | stanovilo pravidlá uplatňovania fiškálneho rámca v budúcnosti v súlade so zlepšením dlhodobej udržateľnosti verejných financií. |
| --- | --- |

iii)

stanovilo pravidlá uplatňovania fiškálneho rámca v budúcnosti v súlade so zlepšením dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

Spojené kráľovstvo sa takisto vyzýva, aby zlepšilo dodržiavanie požiadaviek na údaje stanovené v kódexe správania.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2007/8 | 2008/9 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP dec. 2008 | 3 | – 0,25 | – 0,5 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| KOM jan. 2009 | 3,0 | – 0,6 | – 2,3 | 0,9 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | – |
| Inflácia HISC
  (%) | KP dec. 2008 | 2,25 | 3,75 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 2,2 | 3,4 | – 0,3 | 1,3 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | – |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | KP dec. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM jan. 2009 | 2,0 | 0,5 | – 2,4 | – 2,8 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | 0,0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | – |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) (6) | KP dec. 2008 | – | – | – | – | – | – | – |
| KOM jan. 2009 | – 2,6 | – 2,0 | – 5,5 | – 5,7 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | – | – | – | – | – | – | – |
| Verejné príjmy (7)

  (% HDP) | KP dec. 2008 | 37,9 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 |
| KOM jan. 2009 | 42,1 | 41,4 | 41,2 | 41,6 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | 38,6 | 38,8 | 39,0 | 39,2 | 39,3 | 39,5 | – |
| Verejné výdavky (7)

  (% HDP) | KP dec. 2008 | 40,7 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 |
| KOM jan. 2009 | 44,9 | 47,2 | 50,8 | 50,8 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | 41,6 | 41,7 | 41,4 | 41,3 | 41,1 | 41,1 | – |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP dec. 2008 | – 2,8 | – 5,5 | – 8,2 | – 7,1 | – 5,6 | – 4,4 | – 3,4 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 5,7 | – 9,5 | – 9,2 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 | – |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP dec. 2008 | – 0,6 | – 3,4 | – 6,4 | – 4,5 | – 2,6 | – 1,4 | – 0,3 |
| KOM jan. 2009 | – 0,6 | – 3,5 | – 7,1 | – 6,4 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | – |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | KP dec. 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | KP dec. 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | – |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP dec. 2008 | 43,2 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 |
| KOM jan. 2009 | 43,2 | 53,7 | 64,6 | 71,9 | – | – | – |
| KP nov. 2007 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 | – |
| Konvergenčný program (KP); priebežné predikcie útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2007/8

2008/9

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

Reálny HDP

(zmena v %)

KP dec. 2008

3

– 0,25

– 0,5

2

3

3

3

KOM jan. 2009

3,0

– 0,6

– 2,3

0,9

–

–

–

KP nov. 2007

3

3

2

2,75

2,5

2,5

–

Inflácia HISC

(%)

KP dec. 2008

2,25

3,75

1

2

2

2

2

KOM jan. 2009

2,2

3,4

– 0,3

1,3

–

–

–

KP nov. 2007

2,25

2

2

2

2

2

–

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

KP dec. 2008

1,0

– 0,5

– 2,4

– 2,1

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM jan. 2009

2,0

0,5

– 2,4

– 2,8

–

–

–

KP nov. 2007

0,0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

–

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP) (6)

KP dec. 2008

–

–

–

–

–

–

–

KOM jan. 2009

– 2,6

– 2,0

– 5,5

– 5,7

–

–

–

KP nov. 2007

–

–

–

–

–

–

–

Verejné príjmy (7)

(% HDP)

KP dec. 2008

37,9

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

KOM jan. 2009

42,1

41,4

41,2

41,6

–

–

–

KP nov. 2007

38,6

38,8

39,0

39,2

39,3

39,5

–

Verejné výdavky (7)

(% HDP)

KP dec. 2008

40,7

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

KOM jan. 2009

44,9

47,2

50,8

50,8

–

–

–

KP nov. 2007

41,6

41,7

41,4

41,3

41,1

41,1

–

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP dec. 2008

– 2,8

– 5,5

– 8,2

– 7,1

– 5,6

– 4,4

– 3,4

KOM jan. 2009

– 2,8

– 5,7

– 9,5

– 9,2

–

–

–

KP nov. 2007

– 3,0

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

–

Primárne saldo

(% HDP)

KP dec. 2008

– 0,6

– 3,4

– 6,4

– 4,5

– 2,6

– 1,4

– 0,3

KOM jan. 2009

– 0,6

– 3,5

– 7,1

– 6,4

–

–

–

KP nov. 2007

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0,0

0,3

0,5

–

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

KP dec. 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM jan. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

–

–

–

KP nov. 2007

– 3,0

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

–

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

KP dec. 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM jan. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

–

–

–

KP nov. 2007

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

–

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP dec. 2008

43,2

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

KOM jan. 2009

43,2

53,7

64,6

71,9

–

–

–

KP nov. 2007

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

–

Konvergenčný program (KP); priebežné predikcie útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä priebežná predpoveď útvarov Komisie z januára 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy získali.

(3)  Nadobudnutie akciového podielu vo finančných inštitúciách by mohlo viesť k jednorazovému zvýšeniu deficitu verejných financií v závislosti od kúpnej ceny akcií spojenej s bežnou trhovou cenou alebo reálnou hodnotou. Eurostat v súčasnosti skúma štatistické spracovanie dlhových štátnych cenných papierov vydaných na financovanie osobitného systému spojeného s likviditou a fondu na kúpu aktív, ktoré sa v programe nepovažujú za verejný dlh.

(4)  Konkrétne, chýbajúce údaje o trhu práce výrazne skomplikovali prepočet produkčnej medzery podľa spoločne dohodnutej metodiky.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch pri použití spoločne dohodnutej metodiky. Údaje KOM z januára 2009 sa zakladajú na odhadovanom potenciálnom raste 1,5 %, 0,9 %, a 1,0 % v období rokov 2008 – 2010 v uvedenom poradí.

(6)  Údaje sa vzťahujú na kalendárne roky.

(7)  Údaje o celkových príjmoch a výdavkoch sa v programe neuvádzajú podľa harmonizovaného základu ESA95. Z tohto dôvodu nie sú priamo porovnateľné s prognózami útvarov Komisie uvedenými v priebežnej predikcii z januára 2009. Číselné údaje o príjmoch a výdavkoch verejných financií za roky 2012/13 a 2013/14 sú odhadnuté na základe prognóz verejného sektora.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V programovom období nie sú žiadne jednorazové ani iné dočasné opatrenia.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); priebežné predikcie útvarov Komisie z januára 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/39

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports)

(Text s významom pre EHP)

(2009/C 68/08)

Dňa 16. marca 2009 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32009M5456. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32009M5456. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/39

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Prípad COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG)

(Text s významom pre EHP)

(2009/C 68/09)

Dňa 16. marca 2009 sa Komisia rozhodla neoponovať voči vyššie spomínanej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za kompatibilnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 odsek 1 písmeno b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplný text rozhodnutia je dostupný iba v angličtine a bude dostupný verejnosti po tom, ako budú odstránené akékoľvek obchodné tajomstvá, ktoré by mohol obsahovať. Prístupný bude na:

| — | webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

webovej stránke Europa competition (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti pomoci na lokalizáciu individuálnych rozhodnutí o fúziách, vrátane názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32009M5474. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronickej forme na webovej stránke EUR-Lex pod číslom dokumentu 32009M5474. EUR-Lex je počítačový dokumentačný systém práva Európskeho spoločenstva (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ A ORGÁNOV EURÓPSKEJ ÚNIE

Komisia

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/40

---

Výmenný kurz eura (1)

20. marca 2009

(2009/C 68/10)

1 euro=

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3549 |
| JPY | Japonský jen | 129,87 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4515 |
| GBP | Britská libra | 0,93950 |
| SEK | Švédska koruna | 11,0560 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5291 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,6500 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 26,628 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 298,36 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7083 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,5662 |
| RON | Rumunský lei | 4,2972 |
| TRY | Turecká líra | 2,2872 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,9685 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,6770 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,5008 |
| NZD | Novozélandský dolár | 2,4240 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0535 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 901,81 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 13,0680 |
| CNY | Čínsky juan | 9,2509 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,4511 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 974,27 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,9352 |
| PHP | Filipínske peso | 65,360 |
| RUB | Ruský rubeľ | 45,4920 |
| THB | Thajský baht | 47,848 |
| BRL | Brazílsky real | 3,0519 |
| MXN | Mexické peso | 19,1995 |
| INR | Indická rupia | 68,5170 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3549

JPY

Japonský jen

129,87

DKK

Dánska koruna

7,4515

GBP

Britská libra

0,93950

SEK

Švédska koruna

11,0560

CHF

Švajčiarsky frank

1,5291

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,6500

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

26,628

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

298,36

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7083

PLN

Poľský zlotý

4,5662

RON

Rumunský lei

4,2972

TRY

Turecká líra

2,2872

AUD

Austrálsky dolár

1,9685

CAD

Kanadský dolár

1,6770

HKD

Hongkongský dolár

10,5008

NZD

Novozélandský dolár

2,4240

SGD

Singapurský dolár

2,0535

KRW

Juhokórejský won

1 901,81

ZAR

Juhoafrický rand

13,0680

CNY

Čínsky juan

9,2509

HRK

Chorvátska kuna

7,4511

IDR

Indonézska rupia

15 974,27

MYR

Malajzijský ringgit

4,9352

PHP

Filipínske peso

65,360

RUB

Ruský rubeľ

45,4920

THB

Thajský baht

47,848

BRL

Brazílsky real

3,0519

MXN

Mexické peso

19,1995

INR

Indická rupia

68,5170

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/41

---

Oznámenie Komisie o aktuálnych úrokových sadzbách pre vymáhanie štátnej pomoci a referenčných/diskontných sadzbách pre 27 členských štátov platných od 1. apríla 2009

[Uverejnené v súlade s článkom 10 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1)]

(2009/C 68/11)

Základné sadzby vypočítané podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6). V závislosti od použitia referenčnej sadzby sa musia k tejto základnej sadzbe naďalej pripočítavať príslušné marže, ako je stanovené v uvedenom oznámení. V prípade diskontnej sadzby to znamená zvýšenie o maržu 100 bázických bodov. Nariadenie Komisie (ES) č. 271/2008 z 30. januára 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004, stanovuje, že, pokiaľ nie je osobitným rozhodnutím stanovené inak, úroková sadzba pre vymáhanie štátnej pomoci sa tiež vypočíta pripočítaním 100 bázických bodov k základnej sadzbe.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. 4. 2009 | ... | 2,74 | 2,74 | 7,63 | 2,74 | 2,96 | 2,74 | 4,57 | 7,34 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 10,01 | 2,74 | 2,74 | 9,53 | 2,74 | 13,20 | 2,74 | 2,74 | 5,62 | 2,74 | 17,29 | 2,30 | 2,74 | 2,74 | 2,84 |
| 1. 3. 2009 | 31. 3. 2009 | 3,47 | 3,47 | 7,63 | 3,47 | 3,74 | 3,47 | 6,00 | 7,34 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 10,01 | 3,47 | 3,47 | 9,53 | 3,47 | 13,20 | 3,47 | 3,47 | 6,78 | 3,47 | 17,29 | 3,31 | 3,47 | 3,47 | 3,58 |
| 1. 2. 2009 | 28. 2. 2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 13,20 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 4,31 | 4,99 | 4,99 | 4,81 |
| 1. 1. 2009 | 31. 1. 2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 11,05 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 5,18 | 4,99 | 4,99 | 5,70 |
| 1. 12. 2008 | 31. 12. 2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 7,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 15,87 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1. 11. 2008 | 30. 11. 2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1. 10. 2008 | 31. 10. 2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1. 9. 2008 | 30. 9. 2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1. 7. 2008 | 31. 8. 2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1. 4. 2009

...

2,74

2,74

7,63

2,74

2,96

2,74

4,57

7,34

2,74

2,74

2,74

2,74

10,01

2,74

2,74

9,53

2,74

13,20

2,74

2,74

5,62

2,74

17,29

2,30

2,74

2,74

2,84

1. 3. 2009

31. 3. 2009

3,47

3,47

7,63

3,47

3,74

3,47

6,00

7,34

3,47

3,47

3,47

3,47

10,01

3,47

3,47

9,53

3,47

13,20

3,47

3,47

6,78

3,47

17,29

3,31

3,47

3,47

3,58

1. 2. 2009

28. 2. 2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

13,20

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

4,31

4,99

4,99

4,81

1. 1. 2009

31. 1. 2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

11,05

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

5,18

4,99

4,99

5,70

1. 12. 2008

31. 12. 2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

7,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

15,87

5,49

5,36

5,00

5,66

1. 11. 2008

30. 11. 2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

5,00

5,66

1. 10. 2008

31. 10. 2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1. 9. 2008

30. 9. 2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1. 7. 2008

31. 8. 2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Komisia

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/42

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV)

Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní

(Text s významom pre EHP)

(2009/C 68/12)

| 1. | Komisii bolo dňa 16. marca 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o koncentrácii, ktorou podniky Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H patriaci do skupiny RBSK („RBSK“, Rakúsko), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G. kontrolovaný bankovou skupinou Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank („DZ“, Nemecko) a Raiffeisen Bank S.A. („RBRO“, Rumunsko) kontrolovaný skupinou Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft („RZB“, Rakúsko) získali v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady spoločnú kontrolu nad podnikom Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. („RBL“, Rumunsko) prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo dňa 16. marca 2009 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o koncentrácii, ktorou podniky Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H patriaci do skupiny RBSK („RBSK“, Rakúsko), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G. kontrolovaný bankovou skupinou Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank („DZ“, Nemecko) a Raiffeisen Bank S.A. („RBRO“, Rumunsko) kontrolovaný skupinou Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft („RZB“, Rakúsko) získali v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady spoločnú kontrolu nad podnikom Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. („RBL“, Rumunsko) prostredníctvom kúpy akcií v novozaloženej spoločnosti tvoriacej spoločný podnik.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | RBSK: sporenie a pôžičky na stavebné účely, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

RBSK: sporenie a pôžičky na stavebné účely,

| — | DZ: bankovníctvo, poisťovníctvo a služby spojené so správou aktív, |
| --- | --- |

—

DZ: bankovníctvo, poisťovníctvo a služby spojené so správou aktív,

| — | RZB: komerčná a investičná banka, |
| --- | --- |

—

RZB: komerčná a investičná banka,

| — | RBRO: univerzálna banka v Rumunsku patriaca do skupiny RZB, |
| --- | --- |

—

RBRO: univerzálna banka v Rumunsku patriaca do skupiny RZB,

| — | RBL: sporenie a pôžičky na stavebné účely v Rumunsku. |
| --- | --- |

—

RBL: sporenie a pôžičky na stavebné účely v Rumunsku.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom [fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44] alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom [fax: (32-2) 296 43 01 alebo 296 72 44] alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

INÉ AKTY

Komisia

| 21.3.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 68/43

---

Oznámenie určené osobám a subjektom doplneným do zoznamu uvedeného v článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 1183/2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike, na základe nariadenia Komisie (ES) č. 242/2009

(2009/C 68/13)

| 1. | V spoločnej pozícii 2008/369/SZBP (1) je Spoločenstvo vyzvané, aby zmrazilo finančné prostriedky a hospodárske zdroje fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike, uvedených v zozname vypracovanom na základe rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) a 1857(2008), ktorý má byť pravidelne aktualizovaný výborom OSN zriadeným na základe rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1533(2004).
  Zoznam vypracovaný výborom OSN zahŕňa:






  — | osoby alebo subjekty, ktoré porušujú zbrojné embargo a súvisiace opatrenia uvedené v článku 1, |
| --- | --- | --- |

1.

V spoločnej pozícii 2008/369/SZBP (1) je Spoločenstvo vyzvané, aby zmrazilo finančné prostriedky a hospodárske zdroje fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike, uvedených v zozname vypracovanom na základe rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) a 1857(2008), ktorý má byť pravidelne aktualizovaný výborom OSN zriadeným na základe rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1533(2004).

Zoznam vypracovaný výborom OSN zahŕňa:

—

osoby alebo subjekty, ktoré porušujú zbrojné embargo a súvisiace opatrenia uvedené v článku 1,

| — | vedúcich politických a vojenských predstaviteľov cudzích ozbrojených skupín pôsobiacich v KDR, ktorí bránia odzbrojeniu a dobrovoľnej repatriácii alebo presídleniu bojovníkov, ktorí patria k týmto skupinám, |
| --- | --- |

—

vedúcich politických a vojenských predstaviteľov cudzích ozbrojených skupín pôsobiacich v KDR, ktorí bránia odzbrojeniu a dobrovoľnej repatriácii alebo presídleniu bojovníkov, ktorí patria k týmto skupinám,

| — | vedúcich politických a vojenských predstaviteľov konžských milícií podporovaných zo zahraničia, ktorí bránia účasti svojich bojovníkov v procese odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie, |
| --- | --- |

—

vedúcich politických a vojenských predstaviteľov konžských milícií podporovaných zo zahraničia, ktorí bránia účasti svojich bojovníkov v procese odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie,

| — | vedúcich politických a vojenských predstaviteľov, ktorí pôsobia v KDR a verbujú alebo využívajú deti v ozbrojených konfliktoch v rozpore s uplatniteľným medzinárodným právom, |
| --- | --- |

—

vedúcich politických a vojenských predstaviteľov, ktorí pôsobia v KDR a verbujú alebo využívajú deti v ozbrojených konfliktoch v rozpore s uplatniteľným medzinárodným právom,

| — | osoby, ktoré pôsobia v KDR a závažným spôsobom porušujú medzinárodné právo okrem iného tým, že sa v ozbrojených konfliktoch zameriavajú na deti alebo ženy, zabíjajú ich a mrzačia, vystavujú sexuálnemu násiliu, únosom a násilnému vysídľovaniu, |
| --- | --- |

—

osoby, ktoré pôsobia v KDR a závažným spôsobom porušujú medzinárodné právo okrem iného tým, že sa v ozbrojených konfliktoch zameriavajú na deti alebo ženy, zabíjajú ich a mrzačia, vystavujú sexuálnemu násiliu, únosom a násilnému vysídľovaniu,

| — | osoby, ktoré bránia distribúcii humanitárnej pomoci alebo prístupu k nej vo východnej časti KDR, |
| --- | --- |

—

osoby, ktoré bránia distribúcii humanitárnej pomoci alebo prístupu k nej vo východnej časti KDR,

| — | osoby alebo subjekty, ktoré prostredníctvom nedovoleného obchodovania s prírodnými zdrojmi podporujú nezákonné ozbrojené skupiny vo východnej časti KDR. |
| --- | --- |

—

osoby alebo subjekty, ktoré prostredníctvom nedovoleného obchodovania s prírodnými zdrojmi podporujú nezákonné ozbrojené skupiny vo východnej časti KDR.

| 2. | Dňa 3. marca 2009 výbor OSN rozhodol o doplnení štyroch fyzických osôb do príslušného zoznamu. Dotknuté fyzické osoby môžu kedykoľvek výboru OSN spolu s podpornou dokumentáciou predložiť žiadosť o prehodnotenie rozhodnutia zahrnúť ich do uvedeného zoznamu OSN. Žiadosť je potrebné zaslať na túto adresu:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

2.

Dňa 3. marca 2009 výbor OSN rozhodol o doplnení štyroch fyzických osôb do príslušného zoznamu. Dotknuté fyzické osoby môžu kedykoľvek výboru OSN spolu s podpornou dokumentáciou predložiť žiadosť o prehodnotenie rozhodnutia zahrnúť ich do uvedeného zoznamu OSN. Žiadosť je potrebné zaslať na túto adresu:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

Viac informácií na stránke: http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Okrem rozhodnutí OSN uvedených v bode 2 Komisia prijala nariadenie (ES) č. 242/2009 (2), ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 1183/2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike (3).
  Z tohto dôvodu sa na dotknuté fyzické osoby vzťahujú tieto opatrenia podľa nariadenia (ES) č. 1183/2005:






  a) | zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré sú v ich vlastníctve alebo držbe, a zákaz sprístupniť im alebo v ich prospech priamo alebo nepriamo finančné prostriedky a hospodárske zdroje (článok 2); a |
| --- | --- | --- |

3.

Okrem rozhodnutí OSN uvedených v bode 2 Komisia prijala nariadenie (ES) č. 242/2009 (2), ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (ES) č. 1183/2005, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia namierené proti osobám, ktoré porušujú zbrojné embargo voči Konžskej demokratickej republike (3).

Z tohto dôvodu sa na dotknuté fyzické osoby vzťahujú tieto opatrenia podľa nariadenia (ES) č. 1183/2005:

a)

zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov, ktoré sú v ich vlastníctve alebo držbe, a zákaz sprístupniť im alebo v ich prospech priamo alebo nepriamo finančné prostriedky a hospodárske zdroje (článok 2); a

| b) | zákaz zúčastňovať sa vedome a úmyselne na činnostiach, ktorých cieľom alebo dôsledkom je priame alebo nepriame obchádzanie opatrení uvedených v písmene a). |
| --- | --- |

b)

zákaz zúčastňovať sa vedome a úmyselne na činnostiach, ktorých cieľom alebo dôsledkom je priame alebo nepriame obchádzanie opatrení uvedených v písmene a).

| 4. | Fyzické osoby doplnené do prílohy I k nariadeniu Rady (ES) č. 1183/2005 nariadením (ES) č. 242/2009 a na základe rozhodnutia OSN z 3. marca 2009 môžu Komisii predložiť svoje stanovisko v súvislosti s ich zaradením do zoznamu. Vyjadrenie je potrebné zaslať na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| DG External Relations |
| Directorate A Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A2 – CHAR 12/45 |
| rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Fyzické osoby doplnené do prílohy I k nariadeniu Rady (ES) č. 1183/2005 nariadením (ES) č. 242/2009 a na základe rozhodnutia OSN z 3. marca 2009 môžu Komisii predložiť svoje stanovisko v súvislosti s ich zaradením do zoznamu. Vyjadrenie je potrebné zaslať na túto adresu:

European Commission

DG External Relations

Directorate A Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A2 – CHAR 12/45

rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Brussels

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Dotknuté fyzické osoby sa tiež upozorňujú na možnosť napadnúť nariadenie Komisie (ES) č. 242/2009 na Súde prvého stupňa Európskych spoločenstiev v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 230 ods. 4 a ods. 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. |
| --- | --- |

5.

Dotknuté fyzické osoby sa tiež upozorňujú na možnosť napadnúť nariadenie Komisie (ES) č. 242/2009 na Súde prvého stupňa Európskych spoločenstiev v súlade s podmienkami ustanovenými v článku 230 ods. 4 a ods. 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

| 6. | S osobnými údajmi fyzických osôb, ktorých sa týkajú zoznamy podľa nariadenia (ES) č. 242/2009, sa bude zaobchádzať v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto (4). Akúkoľvek žiadosť, napr. o poskytnutie ďalších informácií alebo žiadosť súvisiacu s výkonom práv podľa nariadenia (ES) č. 45/2001 (napr. prístup k osobným údajom alebo oprava osobných údajov), je potrebné zaslať Komisii na adresu uvedenú vyššie v bode 4. |
| --- | --- |

6.

S osobnými údajmi fyzických osôb, ktorých sa týkajú zoznamy podľa nariadenia (ES) č. 242/2009, sa bude zaobchádzať v súlade s pravidlami stanovenými v nariadení (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto (4). Akúkoľvek žiadosť, napr. o poskytnutie ďalších informácií alebo žiadosť súvisiacu s výkonom práv podľa nariadenia (ES) č. 45/2001 (napr. prístup k osobným údajom alebo oprava osobných údajov), je potrebné zaslať Komisii na adresu uvedenú vyššie v bode 4.

| 7. | Pre poriadok sa fyzické osoby uvedené v prílohe I upozorňujú na možnosť podať žiadosť príslušným orgánom dotknutého členského štátu (členských štátov), ktoré sú uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1183/2005, s cieľom získať povolenie na použitie zmrazených finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov na základné výdavky alebo osobitné platby v súlade s článkom 3 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

7.

Pre poriadok sa fyzické osoby uvedené v prílohe I upozorňujú na možnosť podať žiadosť príslušným orgánom dotknutého členského štátu (členských štátov), ktoré sú uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1183/2005, s cieľom získať povolenie na použitie zmrazených finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov na základné výdavky alebo osobitné platby v súlade s článkom 3 uvedeného nariadenia.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 127, 15.5.2008, s. 84.

(2)  Ú. v. EÚ L 75, 21.3.2009.

(3)  Ú. v. EÚ L 193, 23.7.2005, s. 1.

(4)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

---