# Den Europæiske Unions C 64/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 64 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang19. marts 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 64

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang19. marts 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2009/C 064/01 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012 | 1 |
| 2009/C 064/02 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011 | 7 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2009/C 064/01

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012

1

2009/C 064/02

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011

7

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 064/03 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5433 — Sanacorp/V.D. Linde) (
  1
  ) | 13 |
| 2009/C 064/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5438 — NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya) (
  1
  ) | 13 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 064/03

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5433 — Sanacorp/V.D. Linde) (
  1
  )

1

13

2009/C 064/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5438 — NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya) (
  1
  )

1

13

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 064/05 | Euroens vekselkurs | 14 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 064/06 | Ajourføring af liste over opholdstilladelser omhandlet i artikel 2, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 1, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 5, EUT C 192 af 18.8.2007, s. 11, EUT C 271 af 14.11.2007, s. 14, EUT C 57 af 1.3.2008, s. 31, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 14, EUT C 207 af 14.8.2008, s. 12, EUT C 331 af 21.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 5) | 15 |
| 2009/C 064/07 | Ajourførte modeller til de kort, der udstedes af medlemsstaternes udenrigsministerier til akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familiemedlemmer, jf. artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 85, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 15) | 18 |
| 2009/C 064/08 | Ajourføring af liste over grænseovergangssteder ifølge artikel 2, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16, EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9, EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10, EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10, EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10) | 20 |
| | OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| 2009/C 064/09 | Opfordring til at fremsætte bemærkninger til statsstøtte til den islandske boligfinansieringsfond i form af fritagelse for betaling af en statsgarantipræmie, jf. artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol | 21 |
| 2009/C 064/10 | EFTA-Tilsynsmyndigheden har besluttet, at den ikke vil gøre indsigelser mod den anmeldte foranstaltning | 37 |
| 2009/C 064/11 | EFTA-staternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til den retsakt, der er nævnt under punkt 1, litra f), i bilag XV til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder) | 38 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 064/05

Euroens vekselkurs

14

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 064/06

Ajourføring af liste over opholdstilladelser omhandlet i artikel 2, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 1, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 5, EUT C 192 af 18.8.2007, s. 11, EUT C 271 af 14.11.2007, s. 14, EUT C 57 af 1.3.2008, s. 31, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 14, EUT C 207 af 14.8.2008, s. 12, EUT C 331 af 21.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 5)

15

2009/C 064/07

Ajourførte modeller til de kort, der udstedes af medlemsstaternes udenrigsministerier til akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familiemedlemmer, jf. artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 85, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 15)

18

2009/C 064/08

Ajourføring af liste over grænseovergangssteder ifølge artikel 2, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16, EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9, EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10, EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10, EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10)

20

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

2009/C 064/09

Opfordring til at fremsætte bemærkninger til statsstøtte til den islandske boligfinansieringsfond i form af fritagelse for betaling af en statsgarantipræmie, jf. artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol

21

2009/C 064/10

EFTA-Tilsynsmyndigheden har besluttet, at den ikke vil gøre indsigelser mod den anmeldte foranstaltning

37

2009/C 064/11

EFTA-staternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til den retsakt, der er nævnt under punkt 1, litra f), i bilag XV til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder)

38

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 064/12 | Forslagsindkaldelse som led i arbejdsprogrammet under det fælles program ENIAC Joint Undertaking | 39 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 064/13 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS) (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 064/14 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz) (
  1
  ) | 41 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2009/C 064/12

Forslagsindkaldelse som led i arbejdsprogrammet under det fælles program ENIAC Joint Undertaking

39

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 064/13

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS) (
  1
  )

1

40

2009/C 064/14

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz) (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012

(2009/C 64/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR—

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2008-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2008-2012.

| (2) | I 2008 forstærkede den globale finanskrise opbremsningen i den økonomiske vækst som følge af forbrugernes og virksomhedernes svigtende tillid og de strammere lånevilkår. Efter industriproduktionens sammenbrud i fjerde kvartal af 2008 forventes det årlige BNP at falde drastisk i 2009. De største udfordringer under den økonomiske nedgang består i at stabilisere finanssektoren, at genoprette forbrugernes og virksomhedernes tillid og stimulere investeringerne. Nedgangen vil få alvorlige konsekvenser for de offentlige finanser, eftersom underskuddet i 2008 nåede op over 3 % af BNP, som den franske minister for økonomi, industri og beskæftigelse i sit brev af 6. februar 2009 meddelte kommissæren for økonomiske og monetære anliggender. Ifølge den foreløbige prognose fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene forventes det endog at stige til over 5 % af BNP i 2009. Heri er der også taget højde for den virkning på 0,8 % af BNP, som genopretningsplanen, der blev vedtaget i december, vil få på budgetbalancen. Hovedingredienserne i denne plan er en fremrykning af de offentlige investeringer og økonomisk støtte til virksomhederne. Regeringen har gennemført en række strukturreformer, som forventes at få en positiv virkning for den potentielle vækst i økonomien. |
| --- | --- |

(2)

I 2008 forstærkede den globale finanskrise opbremsningen i den økonomiske vækst som følge af forbrugernes og virksomhedernes svigtende tillid og de strammere lånevilkår. Efter industriproduktionens sammenbrud i fjerde kvartal af 2008 forventes det årlige BNP at falde drastisk i 2009. De største udfordringer under den økonomiske nedgang består i at stabilisere finanssektoren, at genoprette forbrugernes og virksomhedernes tillid og stimulere investeringerne. Nedgangen vil få alvorlige konsekvenser for de offentlige finanser, eftersom underskuddet i 2008 nåede op over 3 % af BNP, som den franske minister for økonomi, industri og beskæftigelse i sit brev af 6. februar 2009 meddelte kommissæren for økonomiske og monetære anliggender. Ifølge den foreløbige prognose fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene forventes det endog at stige til over 5 % af BNP i 2009. Heri er der også taget højde for den virkning på 0,8 % af BNP, som genopretningsplanen, der blev vedtaget i december, vil få på budgetbalancen. Hovedingredienserne i denne plan er en fremrykning af de offentlige investeringer og økonomisk støtte til virksomhederne. Regeringen har gennemført en række strukturreformer, som forventes at få en positiv virkning for den potentielle vækst i økonomien.

| (3) | Ifølge det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes væksten i BNP er være positiv i hele programperioden. Efter en nedgang til ca. 1 % i 2008 og et yderligere fald til 0,2-0,5 % i 2009 forventes en stigning til ca. 2 % i 2010 og yderligere til 2,5 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser. I denne vurdering indgår det drastiske fald i BNP i fjerde kvartal af 2008 og de dystre økonomiske udsigter, der udspringer af tillidsindikatorernes lave niveau og den forventede voldsomme nedgang i investeringerne og handelen. Der tages dog også højde for den betydning, som genopretningsplanen og loven til modernisering af økonomien får for væksten (3). På baggrund af den seneste udvikling i oliepriserne og omfanget af den globale afmatning kan programmets inflationstal forekomme højt sat for 2009, men de kan herefter betragtes som realistiske. De franske myndigheder meddelte den 6. februar Kommissionen, at de makroøkonomiske prognoser og overslag over de offentlige finanser vil blive revideret. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes væksten i BNP er være positiv i hele programperioden. Efter en nedgang til ca. 1 % i 2008 og et yderligere fald til 0,2-0,5 % i 2009 forventes en stigning til ca. 2 % i 2010 og yderligere til 2,5 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser. I denne vurdering indgår det drastiske fald i BNP i fjerde kvartal af 2008 og de dystre økonomiske udsigter, der udspringer af tillidsindikatorernes lave niveau og den forventede voldsomme nedgang i investeringerne og handelen. Der tages dog også højde for den betydning, som genopretningsplanen og loven til modernisering af økonomien får for væksten (3). På baggrund af den seneste udvikling i oliepriserne og omfanget af den globale afmatning kan programmets inflationstal forekomme højt sat for 2009, men de kan herefter betragtes som realistiske. De franske myndigheder meddelte den 6. februar Kommissionen, at de makroøkonomiske prognoser og overslag over de offentlige finanser vil blive revideret.

| (4) | For 2008 er det offentlige underskud anslået til 3,2 % af BNP i den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene og er dermed 0,3 % større end beregnet i programmet, men bekræftes i ovennævnte brev af 6. februar (4). Forskellen på 0,9 % af BNP i forhold til målet fra den foregående opdatering (2,3 % af BNP) skyldes i stort omfang i) et dårligere resultat end forventet i 2007 (0,3 % af BNP), ii) en markant lavere realvækst i BNP i 2008 end forventet ved den foregående opdatering, således at skatteprovenuet blev lavere end beregnet i planen (0,3 % af BNP) og iii) højere rentebetalinger som følge af virkningerne af den øgede inflation i 2008 for gældsbetjeningen, der er forbundet med inflationsindekserede obligationer (0,2 % af BNP). |
| --- | --- |

(4)

For 2008 er det offentlige underskud anslået til 3,2 % af BNP i den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene og er dermed 0,3 % større end beregnet i programmet, men bekræftes i ovennævnte brev af 6. februar (4). Forskellen på 0,9 % af BNP i forhold til målet fra den foregående opdatering (2,3 % af BNP) skyldes i stort omfang i) et dårligere resultat end forventet i 2007 (0,3 % af BNP), ii) en markant lavere realvækst i BNP i 2008 end forventet ved den foregående opdatering, således at skatteprovenuet blev lavere end beregnet i planen (0,3 % af BNP) og iii) højere rentebetalinger som følge af virkningerne af den øgede inflation i 2008 for gældsbetjeningen, der er forbundet med inflationsindekserede obligationer (0,2 % af BNP).

| (5) | I det opdaterede program er der opstillet et mål for underskuddet for 2009 på 3,9 % af BNP, mens Kommissionens tjenestegrene i deres foreløbige prognose går ud fra 5,4 %. I det større underskud for 2009 er der også taget højde for virkningen af de automatiske stabilisatorer for at modvirke den økonomiske nedgang, men også virkningen af den finanspolitiske hjælpepakke fra december 2008, der beløber sig til 0,8 % af BNP. På det seneste har regeringen bebudet et højere mål for underskuddet på 4,4 % af BNP (5). Efter oplysningerne i det opdaterede stabilitetsprogram og som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene forventes det strukturelle underskud (den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at beløbe sig til 3 % af BNP i 2009 sammenlignet med 2,5 % i 2008. Denne finanspolitiske kurs kan betragtes som ekspansiv og kan i fuldt omfang forklares ud fra den finanspolitiske effekt af hjælpepakken. |
| --- | --- |

(5)

I det opdaterede program er der opstillet et mål for underskuddet for 2009 på 3,9 % af BNP, mens Kommissionens tjenestegrene i deres foreløbige prognose går ud fra 5,4 %. I det større underskud for 2009 er der også taget højde for virkningen af de automatiske stabilisatorer for at modvirke den økonomiske nedgang, men også virkningen af den finanspolitiske hjælpepakke fra december 2008, der beløber sig til 0,8 % af BNP. På det seneste har regeringen bebudet et højere mål for underskuddet på 4,4 % af BNP (5). Efter oplysningerne i det opdaterede stabilitetsprogram og som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene forventes det strukturelle underskud (den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) at beløbe sig til 3 % af BNP i 2009 sammenlignet med 2,5 % i 2008. Denne finanspolitiske kurs kan betragtes som ekspansiv og kan i fuldt omfang forklares ud fra den finanspolitiske effekt af hjælpepakken.

| (6) | Frankrigs mål med budgetstrategien på mellemlang sigt, der er skitseret i programmet, er at opfylde den mellemfristede målsætning om en strukturel saldo i balance i 2012. Ifølge beregningerne i programmet, der er blevet opjusteret i henhold til ovennævnte brev af 6. februar, forventes det offentlige underskud at nå sit højeste i 2009 med 4,4 % af BNP (fra 3,9 % af BNP) og herefter igen at falde til 3,1 % af BNP i 2010 (fra 2,7 % af BNP), når genopretningsplanen ikke længere har nogen indvirkning på budgettet. Dette skal sammenholdes med den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene, ifølge hvilken det offentlige underskud vil stige til 5,4 % af BNP i 2009 og herefter falde til 5 % af BNP i 2010. Ifølge beregningerne, der er revideret i henhold til ovennævnte brev, forventes underskuddet at blive reduceret yderligere efter 2010 og nå ned på 1,5 % af BNP i 2012. Den primære saldo følger en lignende udvikling. Det strukturelle underskud forventes at flade ud ved 3 % af BNP i 2009, hvorefter det vil blive reduceret med ca. 1 % af BNP i 2010 og med 0,5 % af BNP om året i programmets sidste år. Ud over udfasningen af genopretningsplanen skulle dette kunne realiseres via en målrettet udgiftsbegrænsning. Ifølge det opdaterede program vil gældskvoten stige til 69,1 % i 2009, hvorefter den i stort omfang vil stabilisere sig ved 69,4 % i 2010, før den falder lidt i de efterfølgende to år. Foruden budgetstillingen tages der højde for virkningen af kapitaltilførslerne til bankerne og deltagelsen i den strategiske investeringsfond (6), der beløber sig til ca. 0,75 % af BNP, men derimod tages der ikke hensyn til eventualforpligtelser som følge af garantiordningen. Ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene vil gældskvoten nå op på 72,4 % af BNP i 2009 og 76 % af BNP i 2010. Forskellen i forhold til det opdaterede stabilitetsprogram kan forklares ud fra de ændrede tal for væksten og det offentlige underskud. |
| --- | --- |

(6)

Frankrigs mål med budgetstrategien på mellemlang sigt, der er skitseret i programmet, er at opfylde den mellemfristede målsætning om en strukturel saldo i balance i 2012. Ifølge beregningerne i programmet, der er blevet opjusteret i henhold til ovennævnte brev af 6. februar, forventes det offentlige underskud at nå sit højeste i 2009 med 4,4 % af BNP (fra 3,9 % af BNP) og herefter igen at falde til 3,1 % af BNP i 2010 (fra 2,7 % af BNP), når genopretningsplanen ikke længere har nogen indvirkning på budgettet. Dette skal sammenholdes med den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene, ifølge hvilken det offentlige underskud vil stige til 5,4 % af BNP i 2009 og herefter falde til 5 % af BNP i 2010. Ifølge beregningerne, der er revideret i henhold til ovennævnte brev, forventes underskuddet at blive reduceret yderligere efter 2010 og nå ned på 1,5 % af BNP i 2012. Den primære saldo følger en lignende udvikling. Det strukturelle underskud forventes at flade ud ved 3 % af BNP i 2009, hvorefter det vil blive reduceret med ca. 1 % af BNP i 2010 og med 0,5 % af BNP om året i programmets sidste år. Ud over udfasningen af genopretningsplanen skulle dette kunne realiseres via en målrettet udgiftsbegrænsning. Ifølge det opdaterede program vil gældskvoten stige til 69,1 % i 2009, hvorefter den i stort omfang vil stabilisere sig ved 69,4 % i 2010, før den falder lidt i de efterfølgende to år. Foruden budgetstillingen tages der højde for virkningen af kapitaltilførslerne til bankerne og deltagelsen i den strategiske investeringsfond (6), der beløber sig til ca. 0,75 % af BNP, men derimod tages der ikke hensyn til eventualforpligtelser som følge af garantiordningen. Ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene vil gældskvoten nå op på 72,4 % af BNP i 2009 og 76 % af BNP i 2010. Forskellen i forhold til det opdaterede stabilitetsprogram kan forklares ud fra de ændrede tal for væksten og det offentlige underskud.

| (7) | Budgetresultaterne er behæftet med forskellige risici i hele programperioden. For det første afspejler de ikke det dårligere resultat for 2008 (en forringelse på 0,3 % af BNP), der netop er blevet bekræftet i ovennævnte brev. Dette resultat afspejler også den mangelfulde finanspolitiske konsolidering i gode/neutrale økonomiske tider (7), og i et vist omfang forklarer det også opjusteringen af underskudsmålet for 2009 til 4,4 % af BNP (der også tager højde for en nedjustering af selskabsskatten). Hvad værre er, er der i de makroøkonomiske udsigter i programmet ikke kalkuleret med den recession, man nu forventer i 2009, hvilket indebærer alvorlige risici for budgettet endog for det seneste underskudsmål, regeringen har bebudet. Ud over virkningerne af de automatiske stabilisatorer er der risiko for visse udgiftsoverskridelser inden for sundhedssektoren (8). Endelig er der i kraft af de lokale myndigheders resultater risiko for, at de fastsatte udgiftsmål ikke bliver overholdt. Endvidere er der alvorlige risici for gældssituationen, der afspejler usikkerhedsmomenterne for budgetbalancen og de potentielle virkninger af stabiliseringsforanstaltningerne i finanssektoren. |
| --- | --- |

(7)

Budgetresultaterne er behæftet med forskellige risici i hele programperioden. For det første afspejler de ikke det dårligere resultat for 2008 (en forringelse på 0,3 % af BNP), der netop er blevet bekræftet i ovennævnte brev. Dette resultat afspejler også den mangelfulde finanspolitiske konsolidering i gode/neutrale økonomiske tider (7), og i et vist omfang forklarer det også opjusteringen af underskudsmålet for 2009 til 4,4 % af BNP (der også tager højde for en nedjustering af selskabsskatten). Hvad værre er, er der i de makroøkonomiske udsigter i programmet ikke kalkuleret med den recession, man nu forventer i 2009, hvilket indebærer alvorlige risici for budgettet endog for det seneste underskudsmål, regeringen har bebudet. Ud over virkningerne af de automatiske stabilisatorer er der risiko for visse udgiftsoverskridelser inden for sundhedssektoren (8). Endelig er der i kraft af de lokale myndigheders resultater risiko for, at de fastsatte udgiftsmål ikke bliver overholdt. Endvidere er der alvorlige risici for gældssituationen, der afspejler usikkerhedsmomenterne for budgetbalancen og de potentielle virkninger af stabiliseringsforanstaltningerne i finanssektoren.

| (8) | De langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring er en anelse mindre omfattende end EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne udviser en mere begrænset stigning som følge af de allerede gennemførte pensionsreformer, herunder reformen af de særlige pensionsordninger (régimes spéciaux), der sigter mod at tilnærme den obligatoriske bidragsperiode til andre ordninger. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet, der er værre end udgangsstillingen i det forrige program, forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning for holdbarhedsgabet. Såfremt 2009-budgetstillingen som beregnet af Kommissionens tjenestegrene i deres foreløbige prognose benyttes som udgangspunkt, vil holdbarhedsgabet vokse. Den aktuelle bruttogældskvote ligger over traktatens referenceværdi. Ovennævnte ordninger, som Frankrig har indført for at stabilisere den finansielle sektor, kan have en indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, hvis ikke omkostningerne til statsstøtten vil kunne dækkes ind i fuldt omfang i fremtiden. Store primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

De langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring er en anelse mindre omfattende end EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne udviser en mere begrænset stigning som følge af de allerede gennemførte pensionsreformer, herunder reformen af de særlige pensionsordninger (régimes spéciaux), der sigter mod at tilnærme den obligatoriske bidragsperiode til andre ordninger. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet, der er værre end udgangsstillingen i det forrige program, forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning for holdbarhedsgabet. Såfremt 2009-budgetstillingen som beregnet af Kommissionens tjenestegrene i deres foreløbige prognose benyttes som udgangspunkt, vil holdbarhedsgabet vokse. Den aktuelle bruttogældskvote ligger over traktatens referenceværdi. Ovennævnte ordninger, som Frankrig har indført for at stabilisere den finansielle sektor, kan have en indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, hvis ikke omkostningerne til statsstøtten vil kunne dækkes ind i fuldt omfang i fremtiden. Store primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser.

| (9) | Erfaringerne fra det seneste årti har vist, at overskridelser i Frankrigs offentlige udgifter ikke er noget særsyn, hvilket tyder på svagheder i de gældende budgetregler. Ved forfatningsreformen, der blev vedtaget den 23. juli 2008, indførtes et generelt mål om balancerede budgetter i den offentlige sektor (9). Da målsætningen om et budget i balance ikke er bindende, rejser det imidlertid spørgsmålet om, hvorvidt det kan kontrolleres effektivt. Ved reformen indføres også et flerårigt budget, der skal vedtages af parlamentet fra og med 2009 for perioden 2009-2012, dvs. af samme varighed som stabilitetsprogrammet. Denne reform skulle bidrage til bedre forvaltning af de offentlige finanser og fremme budgetdisciplinen.
  Endvidere blev der som opfølgning på iværksættelsen af den generelle revision af de offentlige politikker medio 2007 truffet en række foranstaltninger for at forbedre udnyttelsen af de offentlige udgifter, herunder nedskæringer i antallet af offentligt ansatte. Nye gældsregler for delsektoren sociale kasser og fonde trådte i kraft i 2008 (10). |
| --- | --- |

(9)

Erfaringerne fra det seneste årti har vist, at overskridelser i Frankrigs offentlige udgifter ikke er noget særsyn, hvilket tyder på svagheder i de gældende budgetregler. Ved forfatningsreformen, der blev vedtaget den 23. juli 2008, indførtes et generelt mål om balancerede budgetter i den offentlige sektor (9). Da målsætningen om et budget i balance ikke er bindende, rejser det imidlertid spørgsmålet om, hvorvidt det kan kontrolleres effektivt. Ved reformen indføres også et flerårigt budget, der skal vedtages af parlamentet fra og med 2009 for perioden 2009-2012, dvs. af samme varighed som stabilitetsprogrammet. Denne reform skulle bidrage til bedre forvaltning af de offentlige finanser og fremme budgetdisciplinen.

Endvidere blev der som opfølgning på iværksættelsen af den generelle revision af de offentlige politikker medio 2007 truffet en række foranstaltninger for at forbedre udnyttelsen af de offentlige udgifter, herunder nedskæringer i antallet af offentligt ansatte. Nye gældsregler for delsektoren sociale kasser og fonde trådte i kraft i 2008 (10).

| (10) | Som reaktion på finanskrisen traf den franske regering en række foranstaltninger til stabilisering af finanssektoren. For at dæmpe krisens virkninger for de franske bankers kreditgivningskapacitet besluttede regeringen (11) at overtage efterstillet bankgæld svarende til et beløb på op til 40 mia. EUR uden at erhverve stemmerettigheder. Til gengæld har bankerne forpligtet sig til at øge deres långivning med henblik på at dække erhvervslivets finansieringsbehov. Endvidere er der ved lov givet tilladelse til et beløb på 320 mia. EUR (12) til at garantere bankernes gæld. Denne garantiordning skal forbedre bankernes finansieringsmuligheder i forbindelse med finanskrisens kraftige pres på interbankmarkedet. Bankerne skal betale en præmie for statens garanti af deres lån og stille sikkerhed. |
| --- | --- |

(10)

Som reaktion på finanskrisen traf den franske regering en række foranstaltninger til stabilisering af finanssektoren. For at dæmpe krisens virkninger for de franske bankers kreditgivningskapacitet besluttede regeringen (11) at overtage efterstillet bankgæld svarende til et beløb på op til 40 mia. EUR uden at erhverve stemmerettigheder. Til gengæld har bankerne forpligtet sig til at øge deres långivning med henblik på at dække erhvervslivets finansieringsbehov. Endvidere er der ved lov givet tilladelse til et beløb på 320 mia. EUR (12) til at garantere bankernes gæld. Denne garantiordning skal forbedre bankernes finansieringsmuligheder i forbindelse med finanskrisens kraftige pres på interbankmarkedet. Bankerne skal betale en præmie for statens garanti af deres lån og stille sikkerhed.

| (11) | Som reaktion på den økonomiske krise offentliggjorde den franske regering den 4. december en genopretningsplan, der kan karakteriseres som en ligelig blanding af indtægts- og udgiftsinstrumenter, og som er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Planen omfatter offentlige investeringer (hovedsagelig til offentlige virksomheder, infrastrukturer, forskning og forsvar), arbejdsmarkedets foranstaltninger (f.eks. små virksomheders fritagelse for arbejdsgiverbidrag til socialsikringsordninger i forbindelse med nyansættelser), erhvervsstøtte (f.eks. sektorstøtte til byggebranchen og bilindustrien samt fremskyndelse af statens betalinger til virksomhederne, især SMV'er) og stimulering af husholdningernes købekraft (primært tilskud på 200 EUR i april 2009 til husholdninger med lave indkomster). Pakken kan betragtes som målrettet og rettidig. De bebudede foranstaltninger er midlertidige og derfor reversible uden omkostninger for de offentlige finanser efter 2010. Regeringen er i færd med at gennemføre en række strukturreformer, som forventes at få en positiv virkning for den potentielle vækst i økonomien og dermed for de offentlige finanser på lang sigt. For så vidt angår varer og tjenesteydelser har ovennævnte lov om modernisering af økonomien til formål at øge den potentielle vækst, især ved at yde støtte til individuelle iværksættere og reducere de eksisterende barrierer for konkurrencen, herunder også i detailsektoren. Der er også blevet vedtaget nye love om arbejdsmarkedet, navnlig hvad angår flexicurity. Loven om modernisering af arbejdsmarkedet, som blev vedtaget i juni 2008 og er en gennemførelse af arbejdsmarkedsparternes brancheaftale, skal gøre det muligt at indgå både sikrere og mere fleksible ansættelseskontrakter. Der er også blevet gennemført en vigtig reform i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter for at gøre det lettere at indgå flertalsaftaler. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(11)

Som reaktion på den økonomiske krise offentliggjorde den franske regering den 4. december en genopretningsplan, der kan karakteriseres som en ligelig blanding af indtægts- og udgiftsinstrumenter, og som er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Planen omfatter offentlige investeringer (hovedsagelig til offentlige virksomheder, infrastrukturer, forskning og forsvar), arbejdsmarkedets foranstaltninger (f.eks. små virksomheders fritagelse for arbejdsgiverbidrag til socialsikringsordninger i forbindelse med nyansættelser), erhvervsstøtte (f.eks. sektorstøtte til byggebranchen og bilindustrien samt fremskyndelse af statens betalinger til virksomhederne, især SMV'er) og stimulering af husholdningernes købekraft (primært tilskud på 200 EUR i april 2009 til husholdninger med lave indkomster). Pakken kan betragtes som målrettet og rettidig. De bebudede foranstaltninger er midlertidige og derfor reversible uden omkostninger for de offentlige finanser efter 2010. Regeringen er i færd med at gennemføre en række strukturreformer, som forventes at få en positiv virkning for den potentielle vækst i økonomien og dermed for de offentlige finanser på lang sigt. For så vidt angår varer og tjenesteydelser har ovennævnte lov om modernisering af økonomien til formål at øge den potentielle vækst, især ved at yde støtte til individuelle iværksættere og reducere de eksisterende barrierer for konkurrencen, herunder også i detailsektoren. Der er også blevet vedtaget nye love om arbejdsmarkedet, navnlig hvad angår flexicurity. Loven om modernisering af arbejdsmarkedet, som blev vedtaget i juni 2008 og er en gennemførelse af arbejdsmarkedsparternes brancheaftale, skal gøre det muligt at indgå både sikrere og mere fleksible ansættelseskontrakter. Der er også blevet gennemført en vigtig reform i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter for at gøre det lettere at indgå flertalsaftaler. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse.

| (12) | Efter en forringelse af de offentlige finanser i 2007 og 2008, da de økonomiske konjunkturer var gunstigere, har den franske regering valgt en mere ekspansiv finanspolitik i 2009 (som svar på den europæiske økonomiske genopretningsplan), hvor konjunkturerne er dårlige. Derefter vil de offentlige finanser ifølge programmet blive konsolideret. I betragtning af de betydelige risici for budgetmålene, som indebærer et underskud på et godt stykke over 3 % i 2009 og 2010, vil den mellemfristede målsætning om en strukturel saldo i balance imidlertid ikke kunne opfyldes i 2012.
  I denne forbindelse kan Frankrig mindske risikoen for udgiftsoverskridelser ved at etablere og yderligere forbedre rammerne for de offentlige finanser, især hvad angår udgiftsreglerne. Endelig vil gældskvoten på baggrund af ovennævnte gældsfremskrivninger, der afspejler den ekspansive finanspolitik i 2009, være høj, og målrettede initiativer vil blive nødvendige i de kommende år for at vende denne udvikling. |
| --- | --- |

(12)

Efter en forringelse af de offentlige finanser i 2007 og 2008, da de økonomiske konjunkturer var gunstigere, har den franske regering valgt en mere ekspansiv finanspolitik i 2009 (som svar på den europæiske økonomiske genopretningsplan), hvor konjunkturerne er dårlige. Derefter vil de offentlige finanser ifølge programmet blive konsolideret. I betragtning af de betydelige risici for budgetmålene, som indebærer et underskud på et godt stykke over 3 % i 2009 og 2010, vil den mellemfristede målsætning om en strukturel saldo i balance imidlertid ikke kunne opfyldes i 2012.

I denne forbindelse kan Frankrig mindske risikoen for udgiftsoverskridelser ved at etablere og yderligere forbedre rammerne for de offentlige finanser, især hvad angår udgiftsreglerne. Endelig vil gældskvoten på baggrund af ovennævnte gældsfremskrivninger, der afspejler den ekspansive finanspolitik i 2009, være høj, og målrettede initiativer vil blive nødvendige i de kommende år for at vende denne udvikling.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (13). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (13).

Hovedkonklusionen er, at den utilstrækkelige fremgang under de gunstigere konjunkturer og forværringen af den økonomiske situation, især i sidste kvartal af 2008, førte til et underskud på lidt over 3 % af BNP i 2008. For at modvirke den stærke økonomiske nedgang indførte regeringen en genopretningsplan, som er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og som er målrettet, midlertidig og rettidig. Den midlertidige finanspolitiske ekspansion kombineret med den alvorlige økonomiske nedgang vil resultere i en yderligere forøgelse af det offentlige underskud i 2009. Derefter vil der ifølge programmet kunne sikres en konsolidering af de offentlige finanser via en restriktiv finanspolitik, især i 2010. Hovedrisikoen knytter sig til programmets særdeles optimistiske makroøkonomiske antagelser og den aktuelle usikre situation, men skal også ses i relation til udgiftsreglernes ikke-bindende karakter. En yderligere konsolideringsindsats kan derfor blive nødvendig i programmets sidste år, efterhånden som der bliver rettet op på økonomien. De vedtagne strukturreformer forventes at bidrage til at øge den potentielle vækst, at forbedre konkurrenceevnen og fastholde konsolideringsprocessen.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Frankrig til:

| i) | i 2009 at gennemføre de finanspolitiske foranstaltninger som planlagt, herunder stimuleringsforanstaltninger, i overensstemmelse med den europæiske genopretningsplan og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten og samtidig holde fast ved målsætningen om at undgå yderligere forringelse af de offentlige finanser |
| --- | --- |

i)

i 2009 at gennemføre de finanspolitiske foranstaltninger som planlagt, herunder stimuleringsforanstaltninger, i overensstemmelse med den europæiske genopretningsplan og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten og samtidig holde fast ved målsætningen om at undgå yderligere forringelse af de offentlige finanser

| ii) | på baggrund af det forventede opsving i den økonomiske aktivitet at gøre en konsolideringsindsats i 2010 og herefter fremskynde tilpasningen for hurtigt at bringe underskuddet ned under referenceværdien og dermed reducere gældskvoten |
| --- | --- |

ii)

på baggrund af det forventede opsving i den økonomiske aktivitet at gøre en konsolideringsindsats i 2010 og herefter fremskynde tilpasningen for hurtigt at bringe underskuddet ned under referenceværdien og dermed reducere gældskvoten

| iii) | effektivt at håndhæve de eksisterende udgiftsregler og tage yderligere skridt til at sikre, at alle delsektorer overholder de flerårige udgiftsreduktionsmål for den offentlige sektor, og fortsat gennemføre foranstaltninger som led i den generelle revision af de offentlige politikker. Endvidere bør strukturreformprogrammet gennemføres, især hvad angår pensionssystemets bæredygtighed. |
| --- | --- |

iii)

effektivt at håndhæve de eksisterende udgiftsregler og tage yderligere skridt til at sikre, at alle delsektorer overholder de flerårige udgiftsreduktionsmål for den offentlige sektor, og fortsat gennemføre foranstaltninger som led i den generelle revision af de offentlige politikker. Endvidere bør strukturreformprogrammet gennemføres, især hvad angår pensionssystemets bæredygtighed.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2008 | 2,2 | 1,0 | 0,2– 0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,2 | 0,7 | – 1,8 | 0,4 | — | — |
| SP nov. 2007 | 2– 2,5 | 2– 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2008 | 1,6 | 3,3 | 1,5 | 1 | 1 | 1 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | — | — |
| SP nov. 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Outputgab (14)

  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2008 | 0,4 | – 0,6 | – 1,8 | – 1,6 | – 1.1 | – 0.4 |
| KOM jan. 2009 (15) | 1,8 | 1,0 | – 1,7 | – 2,3 | — | — |
| SP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 2,8 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,4 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,8 | – 4,0 | – 3,9 | — | — |
| SP nov. 2007 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 49,7 | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 |
| KOM jan. 2009 | 49,7 | 49,6 | 49,4 | 49,9 | — | — |
| SP nov. 2007 | 50,7 | 50,4 | 50,1 | 50,0 | 50,0 | 50,0 |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 52,4 | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 |
| KOM jan. 2009 | 52,4 | 52,7 | 54,9 | 54,9 | — | — |
| SP nov. 2007 | 53,2 | 52,6 | 51,9 | 51,2 | 50,6 | 49,9 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 2,7 | – 2,9 | – 3,9 | – 2,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| p.m. fin.min | – 2,7 | – 3,2 | – 4,4 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 2,7 | – 3,2 | – 5,4 | – 5,0 | — | — |
| SP nov. 2007 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 0,1 | 0,0 | – 1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 |
| KOM jan. 2009 | 0,1 | – 0,3 | – 2,6 | – 2,1 | — | — |
| SP nov. 2007 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2,0 | 2,5 |
| Konjunkturkorrigeret saldo (14)

  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 2,9 | – 2,6 | – 3,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 3,5 | – 3,7 | – 4,6 | – 3,8 | — | — |
| SP nov. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| Strukturel saldo (16)

  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 2,9 | – 2,6 | – 3,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 3,6 | – 3,8 | – 4,6 | – 3,8 | — | — |
| SP nov. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 63,9 | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 |
| KOM jan. 2009 | 63,9 | 67,1 | 72,4 | 76,0 | — | — |
| SP nov. 2007 | 64,2 | 64,0 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2008

2,2

1,0

0,2– 0,5

2,0

2,5

2,5

KOM jan. 2009

2,2

0,7

– 1,8

0,4

—

—

SP nov. 2007

2– 2,5

2– 2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2008

1,6

3,3

1,5

Formula

Formula

Formula

KOM jan. 2009

1,6

3,2

0,8

1,5

—

—

SP nov. 2007

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

Outputgab (14)

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2008

0,4

– 0,6

– 1,8

– 1,6

– 1.1

– 0.4

KOM jan. 2009 (15)

1,8

1,0

– 1,7

– 2,3

—

—

SP nov. 2007

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 2,8

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,4

– 2,4

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,8

– 4,0

– 3,9

—

—

SP nov. 2007

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP dec. 2008

49,7

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

KOM jan. 2009

49,7

49,6

49,4

49,9

—

—

SP nov. 2007

50,7

50,4

50,1

50,0

50,0

50,0

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP dec. 2008

52,4

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

KOM jan. 2009

52,4

52,7

54,9

54,9

—

—

SP nov. 2007

53,2

52,6

51,9

51,2

50,6

49,9

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 2,7

– 2,9

– 3,9

– 2,7

– 1,9

– 1,1

p.m. fin.min

– 2,7

– 3,2

– 4,4

– 3,1

– 2,3

– 1,5

KOM jan. 2009

– 2,7

– 3,2

– 5,4

– 5,0

—

—

SP nov. 2007

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2008

0,1

0,0

– 1,1

0,1

0,9

1,7

KOM jan. 2009

0,1

– 0,3

– 2,6

– 2,1

—

—

SP nov. 2007

0,2

0,5

0,9

1,4

2,0

2,5

Konjunkturkorrigeret saldo (14)

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 2,9

– 2,6

– 3,0

– 1,9

– 1,4

– 0,9

KOM jan. 2009

– 3,5

– 3,7

– 4,6

– 3,8

—

—

SP nov. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

Strukturel saldo (16)

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 2,9

– 2,6

– 3,0

– 1,9

– 1,4

– 0,9

KOM jan. 2009

– 3,6

– 3,8

– 4,6

– 3,8

—

—

SP nov. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2008

63,9

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

KOM jan. 2009

63,9

67,1

72,4

76,0

—

—

SP nov. 2007

64,2

64,0

63,2

61,9

60,2

57,9

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  På grundlag heraf forventes det i den foreløbige prognose fra Kommissionen, at BNP falder med 1,8 % i 2009. BNP forventes herefter at stige til 0,4 % i 2010, efterhånden som situationen i finanssektoren forbedres, tilliden genoprettes, og den globale efterspørgsel øges.

(4)  Eftersom der er tale om en overskridelse af traktatens referenceværdi, som meddelt i brevet fra den franske minister for økonomi, industri og beskæftigelse, udarbejdede Kommissionen den 18. februar 2009 en rapport i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 3.

(5)  I brevet af 6. februar fra den franske minister for økonomi, industri og beskæftigelse blev det offentlige underskud anslået til 3,1 % af BNP i 2010.

(6)  Strategiske investeringsfonde skal indskyde kapital i virksomheder.

(7)  Vurderingen af, om der er tale om gode eller dårlige økonomiske tider, bygger på analysen af outputgabet, der var positiv i 2007 og 2008, hvilket kunne være et udtryk for gode økonomiske tider, men det er nødvendigt at foretage en samlet økonomisk vurdering (f.eks. af beskæftigelsen, det private forbrug, investeringerne og eksterne ubalancer), der kan ændre de første konklusioner. På grundlag heraf ville Frankrig have været i gode økonomiske tider i 2007 og neutrale tider i 2008. Ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene forringedes den strukturelle saldo alligevel med 0,3 og 0,2 procentpoint af BNP i hhv. 2007 og 2008 (jf. den tekniske vurdering).

(8)  Når den nominelle stigning i sundhedsudgifterne overskrider målet (ONDAM) for 2009 fastlagt i loven om socialsikringsfinansiering med mere end 0,75 procentpoint, udløses en nødprocedure.

(9)  Det hedder således i artikel 34, stk. 4, i den nye forfatning: »Des lois de programmation déterminent les objectifs de l'action de l'État. Les orientations pluriannuelles des finances publiques sont définies par des lois de programmation. Elles s'inscrivent dans l'objectif d'équilibre des comptes des administrations publiques« (Målsætningerne for statens virksomhed er defineret i rammelove, der også fastlægger flerårige retningslinjer for de offentlige finanser. Formålet er at sikre balance i de offentlige forvaltningers budgetter).

(10)  Dækningen af underskuddet på de sociale sikringsordninger varetages af en særlig fond (»Caisse d'Amortissement de la Dette Sociale«). En ny lov (vedtaget i 2005) trådte i kraft i 2008, ifølge hvilken alle gældsoverførsler til fonden skal modsvares af nye indtægter, så fondens levetid ikke forlænges.

(11)  Hvoraf regeringen indtil videre har forelagt Kommissionen 21 mia. EUR, som denne har godkendt; der er stillet garanti for 10,5 mia. EUR.

(12)  Hvoraf regeringen indtil videre har forelagt Kommissionen 265 mia. EUR, som denne har godkendt.

(13)  Det indeholder ingen hypoteser vedrørende den korte og lange rente.

(14)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(15)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,6 %, 1,4 %, 0,9 % og 1 % i perioden 2007-2010.

(16)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger er 0 i hele perioden (2007-2012) i henhold til det seneste program og 0,1 % af BNP i 2007, 0,1 % i 2008, alle underskudsformindskende og vil udgøre 0 i 2009 og 2010 i henhold til den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/7

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011

(2009/C 64/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3 (for stabilitetsprogrammer),

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2008-2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2008-2011 (2).

| (2) | Grækenland har i indeværende årti oplevet en kraftig økonomisk vækst på 4 % om året. Samtidig er der sket en betydelig forværring af de interne og eksterne makroøkonomiske ubalancer, hvilket har ført til en hurtig akkumulering af udenlandsk gæld, samtidig med at den offentlige gæld fortsat er stor. De heraf følgende nyvurderinger af risici medfører i lyset af konsekvenserne af den globale økonomiske krise og finanskrise for den græske økonomi et yderligere pres på gældsbyrden.
  Ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 faldt væksten i 2008 til 2,9 % i reelle termer, og den forventes at falde kraftigt i 2009, men dog at forblive positiv. Grækenland har med et offentligt underskud, der er forblevet over 3 % af BNP siden 2007 (3), og en offentlig gældskvote blandt de højeste i EU ikke plads til noget finanspolitisk incitament for ikke yderligere at true de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt og landets konkurrencemæssige stilling. Der er således ingen planer om nogen finanspolitisk hjælpepakke. De græske myndigheder har i finansloven for 2009 fastsat en række foranstaltninger med henblik på at beskytte den sociale sammenhørighed, herunder ydelser til lavindkomsthusholdninger. Grækenland står over for den udfordring at skulle opnå betydelig finanspolitisk konsolidering, samtidig med at kvaliteten af de offentlige finanser forbedres og at de faktorer, der ligger til grund for de betydelige interne og eksterne ubalancer, korrigeres. |
| --- | --- |

(2)

Grækenland har i indeværende årti oplevet en kraftig økonomisk vækst på 4 % om året. Samtidig er der sket en betydelig forværring af de interne og eksterne makroøkonomiske ubalancer, hvilket har ført til en hurtig akkumulering af udenlandsk gæld, samtidig med at den offentlige gæld fortsat er stor. De heraf følgende nyvurderinger af risici medfører i lyset af konsekvenserne af den globale økonomiske krise og finanskrise for den græske økonomi et yderligere pres på gældsbyrden.

Ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 faldt væksten i 2008 til 2,9 % i reelle termer, og den forventes at falde kraftigt i 2009, men dog at forblive positiv. Grækenland har med et offentligt underskud, der er forblevet over 3 % af BNP siden 2007 (3), og en offentlig gældskvote blandt de højeste i EU ikke plads til noget finanspolitisk incitament for ikke yderligere at true de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt og landets konkurrencemæssige stilling. Der er således ingen planer om nogen finanspolitisk hjælpepakke. De græske myndigheder har i finansloven for 2009 fastsat en række foranstaltninger med henblik på at beskytte den sociale sammenhørighed, herunder ydelser til lavindkomsthusholdninger. Grækenland står over for den udfordring at skulle opnå betydelig finanspolitisk konsolidering, samtidig med at kvaliteten af de offentlige finanser forbedres og at de faktorer, der ligger til grund for de betydelige interne og eksterne ubalancer, korrigeres.

| (3) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 3 % i 2008 til 1,1 % i 2009, inden den igen vokser til i gennemsnit 1,75 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (4) er det makroøkonomiske scenario baseret på optimistiske vækstantagelser for 2009 og derefter. Især gælder det, at det private forbrug og i et mindre omfang væksten i investeringer ifølge stabilitetsprogrammets fremregninger fortsat ligger gunstigt på baggrund af en positiv beskæftigelsesvækst og en optimistisk vurdering af konsekvenserne af visse foranstaltninger, som på det seneste er blevet gennemført for at støtte investeringer og forbedre udnyttelsen af midlerne fra EU's strukturfonde. Den faldende økonomiske aktivitet hos Grækenlands samhandelspartnere og de svækkede internationale handelsudsigter medfører desuden betydelige risici for programmets makroøkonomiske scenario, hvilket hovedsagelig afspejler skibsfartens og turismens sårbarhed i forhold til den nuværende krise. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være realistiske, idet udviklingen af de eksterne ubalancer på mellemlang sigt er nogenlunde favorabel. |
| --- | --- |

(3)

I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 3 % i 2008 til 1,1 % i 2009, inden den igen vokser til i gennemsnit 1,75 % i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (4) er det makroøkonomiske scenario baseret på optimistiske vækstantagelser for 2009 og derefter. Især gælder det, at det private forbrug og i et mindre omfang væksten i investeringer ifølge stabilitetsprogrammets fremregninger fortsat ligger gunstigt på baggrund af en positiv beskæftigelsesvækst og en optimistisk vurdering af konsekvenserne af visse foranstaltninger, som på det seneste er blevet gennemført for at støtte investeringer og forbedre udnyttelsen af midlerne fra EU's strukturfonde. Den faldende økonomiske aktivitet hos Grækenlands samhandelspartnere og de svækkede internationale handelsudsigter medfører desuden betydelige risici for programmets makroøkonomiske scenario, hvilket hovedsagelig afspejler skibsfartens og turismens sårbarhed i forhold til den nuværende krise. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være realistiske, idet udviklingen af de eksterne ubalancer på mellemlang sigt er nogenlunde favorabel.

| (4) | For 2008 er det offentlige underskud beregnet til 3,7 % af BNP i det opdaterede program (herunder underskudsforøgende engangsforanstaltninger på 0,4 % af BNP), hvilket er 3,4 procentpoint højere end fremskrivningerne i den foreløbige prognose fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene. Dette skal ses i forhold til et mål på 1,6 % af BNP, der blev sat i den forrige opdatering. Denne afvigelse på 2 procentpoint afspejler både indtægtstab og udgiftsoverskridelser. Især er indtægterne beregnet til omkring 1 procentpoint af BNP lavere end budgetteret, hvilket hovedsagelig skyldes, at effekten af de indtægtsforøgende foranstaltninger, der blev iværksat i 2008, er lavere end forventet. Udgiftsoverskridelserne beløber sig også til omkring 1 procentpoint af BNP, hvilket hovedsagelig er resultatet af overskridelser af de løbende primære udgifter og især et højere offentligt forbrug og højere lønninger end forventet. |
| --- | --- |

(4)

For 2008 er det offentlige underskud beregnet til 3,7 % af BNP i det opdaterede program (herunder underskudsforøgende engangsforanstaltninger på 0,4 % af BNP), hvilket er 3,4 procentpoint højere end fremskrivningerne i den foreløbige prognose fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene. Dette skal ses i forhold til et mål på 1,6 % af BNP, der blev sat i den forrige opdatering. Denne afvigelse på 2 procentpoint afspejler både indtægtstab og udgiftsoverskridelser. Især er indtægterne beregnet til omkring 1 procentpoint af BNP lavere end budgetteret, hvilket hovedsagelig skyldes, at effekten af de indtægtsforøgende foranstaltninger, der blev iværksat i 2008, er lavere end forventet. Udgiftsoverskridelserne beløber sig også til omkring 1 procentpoint af BNP, hvilket hovedsagelig er resultatet af overskridelser af de løbende primære udgifter og især et højere offentligt forbrug og højere lønninger end forventet.

| (5) | Målet for underskuddet for 2009 er ifølge opdateringen sat til 3,7 % af BNP (herunder underskudsformindskende engangsforanstaltninger på 0,5 % af BNP), hvilket er i overensstemmelse med de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene. Sammenlignet med budgetmålet, der var fastsat i finansloven for 2009 og godkendt af parlamentet den 21. december 2008, er der tale om en opjustering på 1,75 procentpoint af BNP. Det nye budgetmål tager hensyn til budgetresultatet for 2008, der er dårligere end forventet. Det afspejler ligeledes en mere forsigtig fremskrivning af de samlede indtægter, der er blevet nedjusteret med 1 procentpoint af BNP, mens de offentlige udgifter er blevet opjusteret med 0,4 procentpoint af BNP. Til trods herfor forventes indtægtskvoten at stige med næsten 1 procentpoint af BNP i 2009 på grundlag af den skatteindtægtsforøgende pakke, der blev vedtaget i september 2008, og som er omfattet af finansloven for 2009. For at sikre, at de reviderede mål nås, indeholder det opdaterede program en række foranstaltninger ud over dem, der var indeholdt i finansloven for 2009, og som har til formål at begrænse de offentlige primære udgifter og rationalisere forvaltningen af de offentlige udgifter. Disse nye foranstaltninger, som skal vedtages i løbet af 2009, er ikke klart specificerede i programmet. Den overordnede finanspolitiske stilling vil være stort set neutral i 2009. |
| --- | --- |

(5)

Målet for underskuddet for 2009 er ifølge opdateringen sat til 3,7 % af BNP (herunder underskudsformindskende engangsforanstaltninger på 0,5 % af BNP), hvilket er i overensstemmelse med de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene. Sammenlignet med budgetmålet, der var fastsat i finansloven for 2009 og godkendt af parlamentet den 21. december 2008, er der tale om en opjustering på 1,75 procentpoint af BNP. Det nye budgetmål tager hensyn til budgetresultatet for 2008, der er dårligere end forventet. Det afspejler ligeledes en mere forsigtig fremskrivning af de samlede indtægter, der er blevet nedjusteret med 1 procentpoint af BNP, mens de offentlige udgifter er blevet opjusteret med 0,4 procentpoint af BNP. Til trods herfor forventes indtægtskvoten at stige med næsten 1 procentpoint af BNP i 2009 på grundlag af den skatteindtægtsforøgende pakke, der blev vedtaget i september 2008, og som er omfattet af finansloven for 2009. For at sikre, at de reviderede mål nås, indeholder det opdaterede program en række foranstaltninger ud over dem, der var indeholdt i finansloven for 2009, og som har til formål at begrænse de offentlige primære udgifter og rationalisere forvaltningen af de offentlige udgifter. Disse nye foranstaltninger, som skal vedtages i løbet af 2009, er ikke klart specificerede i programmet. Den overordnede finanspolitiske stilling vil være stort set neutral i 2009.

| (6) | Programmets budgetstrategi sigter mod at reducere det strukturelle underskud fra 4,5 % af BNP i 2008 til 4,3 % i 2009 og 2,2 % i 2011, idet den mellemfristede målsætning om en strukturel saldo (dvs. konjunkturkorrigeret og eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) i balance ikke forventes nået inden for programperioden. Efter et mål på 3,7 % af BNP i 2009 vil det samlede underskud falde i løbet af programperioden til 3,2 % af BNP i 2010 og 2,6 % i 2011. På tilsvarende vis vil den primære saldo nå et overskud på 1,7 % af BNP i 2011 sammenlignet med 0,8 % i 2009. I strukturelle termer svarer dette til en forbedring på

  procentpoint af BNP i gennemsnit. Budgetkonsolideringen i 2010 og 2011 er hovedsagelig baseret på en ambitiøs nedskæring af udgifterne, der imidlertid ikke fuldt ud understøttes af konkrete foranstaltninger. Den offentlige bruttogæld, der skønnes at være på 94,6 % af BNP i 2008, forventes at nå op over 96 % af BNP i 2009 og 2010, for derefter at falde igen til 94,75 % i 2011. Ud over stigningen i underskuddet og den faldende vækst i BNP, bidrager en betydelig stock-flow-tilpasning til en stigning i gældskvoten i 2009. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Budgetresultaterne er behæftet med betydelige underskudsrisici. Især er det tilgrundliggende makroøkonomiske scenario baseret på gunstige vækstantagelser. Risiciene i 2009 er ligeledes forbundet med mulige afvigelser i gennemførelsen af det reviderede budgetmål for 2009, især under hensyntagen til erfaringerne med gentagne udgiftsoverskridelser og manglende indtægter. Der er fra 2010 og fremefter en række risici som følge af manglen på information om de foranstaltninger, der har til formål at støtte den planlagte konsolidering, særlig på udgiftssiden. Derudover forekommer de planlagte nedskæringer i visse udgiftskategorier umiddelbart at være ambitiøse. De risici, der knytter sig til fremskrivningen af gældskvoten, synes også at være stigende på grund af de risici, der er knyttet til underskudsfremskrivningerne. Disse risici kan forværres af usikkerheden omkring stock-flow-tilpasningerne, hvor programmet lige som tidligere ikke indeholder oplysninger om komponenterne. Hertil kommer, at eventuelle gældsforøgende finansielle transaktioner inden for rammerne af støttepakken til den finansielle sektor yderligere kan forårsage et pres i opadgående retning på gældskvoten. Programmet omfatter ikke den potentielle indvirkning af denne finansielle pakke på gældsudviklingen. |
| --- | --- |

(7)

Budgetresultaterne er behæftet med betydelige underskudsrisici. Især er det tilgrundliggende makroøkonomiske scenario baseret på gunstige vækstantagelser. Risiciene i 2009 er ligeledes forbundet med mulige afvigelser i gennemførelsen af det reviderede budgetmål for 2009, især under hensyntagen til erfaringerne med gentagne udgiftsoverskridelser og manglende indtægter. Der er fra 2010 og fremefter en række risici som følge af manglen på information om de foranstaltninger, der har til formål at støtte den planlagte konsolidering, særlig på udgiftssiden. Derudover forekommer de planlagte nedskæringer i visse udgiftskategorier umiddelbart at være ambitiøse. De risici, der knytter sig til fremskrivningen af gældskvoten, synes også at være stigende på grund af de risici, der er knyttet til underskudsfremskrivningerne. Disse risici kan forværres af usikkerheden omkring stock-flow-tilpasningerne, hvor programmet lige som tidligere ikke indeholder oplysninger om komponenterne. Hertil kommer, at eventuelle gældsforøgende finansielle transaktioner inden for rammerne af støttepakken til den finansielle sektor yderligere kan forårsage et pres i opadgående retning på gældskvoten. Programmet omfatter ikke den potentielle indvirkning af denne finansielle pakke på gældsudviklingen.

| (8) | De langsigtede fremskrivninger af pensionsudgifterne beregnet efter den i fællesskab aftalte metode er under udarbejdelse; de langsigtede budgetvirkninger af en aldrende befolkning forventes at ligge et godt stykke over EU-gennemsnittet. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet, som er værre end udgangsstillingen i den forrige opdatering, kan forstærke de langsigtede budgetvirkninger af en aldrende befolkning. Hertil kommer, at den aktuelle bruttogældskvote ligger væsentligt over traktatens referenceværdi. Hvis den skal nedbringes, kræves der store primære overskud i en lang periode. Høje primære overskud på mellemlang sigt og yderligere reformer af pensionssystemet, der sigter på at dæmpe den forventede stærke stigning i aldersrelaterede udgifter, ville bidrage til at reducere de alvorlige risici for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Ovennævnte risici, som er forbundet med de ordninger, Grækenland har indført for at stabilisere den finansielle sektor, kan have potentielt negative virkninger for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt især på grund af deres indvirkning på den offentlige gæld, selv om nogle af udgifterne til statsstøtte i fremtiden vil kunne dækkes ind. |
| --- | --- |

(8)

De langsigtede fremskrivninger af pensionsudgifterne beregnet efter den i fællesskab aftalte metode er under udarbejdelse; de langsigtede budgetvirkninger af en aldrende befolkning forventes at ligge et godt stykke over EU-gennemsnittet. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet, som er værre end udgangsstillingen i den forrige opdatering, kan forstærke de langsigtede budgetvirkninger af en aldrende befolkning. Hertil kommer, at den aktuelle bruttogældskvote ligger væsentligt over traktatens referenceværdi. Hvis den skal nedbringes, kræves der store primære overskud i en lang periode. Høje primære overskud på mellemlang sigt og yderligere reformer af pensionssystemet, der sigter på at dæmpe den forventede stærke stigning i aldersrelaterede udgifter, ville bidrage til at reducere de alvorlige risici for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed. Ovennævnte risici, som er forbundet med de ordninger, Grækenland har indført for at stabilisere den finansielle sektor, kan have potentielt negative virkninger for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt især på grund af deres indvirkning på den offentlige gæld, selv om nogle af udgifterne til statsstøtte i fremtiden vil kunne dækkes ind.

| (9) | Den mellemfristede budgetramme er fortsat svag og kendetegnet ved dårlige resultater. Den finanspolitiske udvikling i Grækenland afspejler en utilstrækkelig kontrol over de offentlige udgifter, idet indtægtsfremskrivningerne har vist sig systematisk at være optimistiske. Desuden har en række strukturelle og endemiske problemer, der er knyttet til udarbejdelsen af Grækenlands offentlige regnskaber, også forhindret en rettidig og effektiv kontrol af indtægter og udgifter, selv om der er gjort visse fremskridt i de senere år. Programmet tager udgangspunkt i en fortsættelse af den igangværende budgetreform og yderligere fremskridt med hensyn til gennemførelsen af programbudgetteringen med henblik på at forbedre kontrollen med og forvaltningen af de offentlige udgifter, øge gennemsigtigheden og indføre flerårig planlægning af budgetproceduren. Den fulde gennemførelse af reformen af budgetproceduren skal imidlertid efter planen være fuldført i 2012. |
| --- | --- |

(9)

Den mellemfristede budgetramme er fortsat svag og kendetegnet ved dårlige resultater. Den finanspolitiske udvikling i Grækenland afspejler en utilstrækkelig kontrol over de offentlige udgifter, idet indtægtsfremskrivningerne har vist sig systematisk at være optimistiske. Desuden har en række strukturelle og endemiske problemer, der er knyttet til udarbejdelsen af Grækenlands offentlige regnskaber, også forhindret en rettidig og effektiv kontrol af indtægter og udgifter, selv om der er gjort visse fremskridt i de senere år. Programmet tager udgangspunkt i en fortsættelse af den igangværende budgetreform og yderligere fremskridt med hensyn til gennemførelsen af programbudgetteringen med henblik på at forbedre kontrollen med og forvaltningen af de offentlige udgifter, øge gennemsigtigheden og indføre flerårig planlægning af budgetproceduren. Den fulde gennemførelse af reformen af budgetproceduren skal imidlertid efter planen være fuldført i 2012.

| (10) | Den græske regering har som reaktion på finanskrisen truffet en række foranstaltninger til stabilisering af finanssektoren, herunder en garanti for bankindlån på op til 100 000 EUR. Pakken af foranstaltninger omfatter en rekapitaliseringsordning, der giver kreditinstitutionerne mulighed for at få tilført ny kapital til gengæld for præferenceaktier, en garantiordning, der omfatter ny gæld med en løbetid mellem tre måneder og tre år, og en værdipapirordning, der giver de kreditinstitutioner, der opfylder betingelserne, mulighed for at opnå statsobligationer og forbedrer deres adgang til likviditet, især via ECB. Pakken repræsenterer et samlet beløb på 28 mia. EUR (ca. 10 % af BNP). |
| --- | --- |

(10)

Den græske regering har som reaktion på finanskrisen truffet en række foranstaltninger til stabilisering af finanssektoren, herunder en garanti for bankindlån på op til 100 000 EUR. Pakken af foranstaltninger omfatter en rekapitaliseringsordning, der giver kreditinstitutionerne mulighed for at få tilført ny kapital til gengæld for præferenceaktier, en garantiordning, der omfatter ny gæld med en løbetid mellem tre måneder og tre år, og en værdipapirordning, der giver de kreditinstitutioner, der opfylder betingelserne, mulighed for at opnå statsobligationer og forbedrer deres adgang til likviditet, især via ECB. Pakken repræsenterer et samlet beløb på 28 mia. EUR (ca. 10 % af BNP).

| (11) | Ifølge programmet er finanspolitikken gearet mod at genetablere investortillid og rette op på de makroøkonomiske ubalancer. Den græske regering har på grund af det manglende finanspolitiske råderum og i betragtning af de betydelige økonomiske ubalancer ikke vedtaget nogen kortsigtet vækstpakke som svar på den økonomiske afmatning, der vil være på linje med den europæiske økonomiske genopretningsplan (EERP). Programmet indeholder en række strukturelle foranstaltninger, herunder sektorspecifikke foranstaltninger inden for turismesektoren, uden direkte budgetvirkninger, f.eks. de foranstaltninger, der har til formål at støtte beskæftigelsen, fremme erhvervsinvesteringer, herunder offentlig-private partnerskaber, fremme udlån til små og mellemstore virksomheder og forbedre udnyttelsen af EU-midler. Opdateringen indeholder også en række andre strukturelle reformforanstaltninger, der indgår som led i den mere langsigtede strategi for en forbedring af kvaliteten og holdbarheden af de offentlige finanser, som for eksempel reformen af forvaltningen og kontrollen med de offentlige udgifter og gennemførelsen af den pensionsreform, der for nylig blev vedtaget. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(11)

Ifølge programmet er finanspolitikken gearet mod at genetablere investortillid og rette op på de makroøkonomiske ubalancer. Den græske regering har på grund af det manglende finanspolitiske råderum og i betragtning af de betydelige økonomiske ubalancer ikke vedtaget nogen kortsigtet vækstpakke som svar på den økonomiske afmatning, der vil være på linje med den europæiske økonomiske genopretningsplan (EERP). Programmet indeholder en række strukturelle foranstaltninger, herunder sektorspecifikke foranstaltninger inden for turismesektoren, uden direkte budgetvirkninger, f.eks. de foranstaltninger, der har til formål at støtte beskæftigelsen, fremme erhvervsinvesteringer, herunder offentlig-private partnerskaber, fremme udlån til små og mellemstore virksomheder og forbedre udnyttelsen af EU-midler. Opdateringen indeholder også en række andre strukturelle reformforanstaltninger, der indgår som led i den mere langsigtede strategi for en forbedring af kvaliteten og holdbarheden af de offentlige finanser, som for eksempel reformen af forvaltningen og kontrollen med de offentlige udgifter og gennemførelsen af den pensionsreform, der for nylig blev vedtaget. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse.

| (12) | Grækenland har vedtaget et konsolideringsprogram med det formål at begrænse omfanget af den finanspolitiske forværring i 2009 og reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP senest i 2011. Den overordnede finanspolitiske stilling målt på grundlag af ændringen i den (genberegnede) strukturelle saldo er stort set neutral i 2009 og restriktiv i 2010. Mere specifikt sigter programmet mod en strukturel justering på 1,5 procentpoint af BNP i 2010 og en yderligere strukturel forbedring på omkring 0,5 procentpoint i 2011. De risici, der er forbundet med budgetplanerne, kan dog medføre, at den planlagte konsolidering ikke når de fastsatte mål, og at det samlede underskud forbliver over referenceværdien på 3 % af BNP. Det finanspolitiske tilpasningstempo er i lyset af den græske økonomis betydelige interne og eksterne ubalancer utilstrækkeligt og ikke i tilstrækkelig grad understøttet af konkrete permanente foranstaltninger i 2010 og 2011, især på udgiftssiden. Endelig vil gældskvoten på grundlag af de risici, der er forbundet med ovennævnte gældsfremskrivninger, kunne stige over hele programperioden, hovedsagelig som følge af utilstrækkelige resultater med hensyn til nedbringelsen af den offentlige gæld. |
| --- | --- |

(12)

Grækenland har vedtaget et konsolideringsprogram med det formål at begrænse omfanget af den finanspolitiske forværring i 2009 og reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP senest i 2011. Den overordnede finanspolitiske stilling målt på grundlag af ændringen i den (genberegnede) strukturelle saldo er stort set neutral i 2009 og restriktiv i 2010. Mere specifikt sigter programmet mod en strukturel justering på 1,5 procentpoint af BNP i 2010 og en yderligere strukturel forbedring på omkring 0,5 procentpoint i 2011. De risici, der er forbundet med budgetplanerne, kan dog medføre, at den planlagte konsolidering ikke når de fastsatte mål, og at det samlede underskud forbliver over referenceværdien på 3 % af BNP. Det finanspolitiske tilpasningstempo er i lyset af den græske økonomis betydelige interne og eksterne ubalancer utilstrækkeligt og ikke i tilstrækkelig grad understøttet af konkrete permanente foranstaltninger i 2010 og 2011, især på udgiftssiden. Endelig vil gældskvoten på grundlag af de risici, der er forbundet med ovennævnte gældsfremskrivninger, kunne stige over hele programperioden, hovedsagelig som følge af utilstrækkelige resultater med hensyn til nedbringelsen af den offentlige gæld.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (5). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (5).

Den generelle konklusion er, at programmet lægger op til en reduktion af budgetunderskuddet på mellemlang sigt, men at det ikke indeholder nogen rettidige og effektive løsninger til at rette op på den græske økonomis strukturelle ubalancer og vende den offentlige gælds negative udvikling. Selv om konsolideringsstrategien efter 2009 bygger på permanent udgiftstilbageholdenhed og stigende skatteindtægter, er der i programmet ikke specificeret nogen konkrete foranstaltninger til at understøtte den planlagte budgetjustering i 2010 og 2011. Hertil kommer, at budgetstrategien på baggrund af en kraftig forværring af det globale økonomiske klima også er genstand for betydelige underskudsrisici, idet de vækstantagelser, der ligger til grund for programmets makroøkonomiske scenario, er optimistiske.

Konsolideringen bygger i et vist omfang på resultaterne af kampen mod skatteunddragelser, der kun delvis understøttes af reformer af skatteopkrævningen, idet de planlagte nedskæringer af udgifter delvis opvejes af planer om at øge lønninger og sociale overførsler. Hvis man vil opnå sunde og bæredygtige offentlige finanser i Grækenland, er det af afgørende betydning at styrke den finanspolitiske konsolidering, der bygger på permanente foranstaltninger til at kontrollere de løbende primære udgifter, herunder de offentlige lønninger. De planlagte justeringer i programmet understøttes desuden kun delvis af strukturpolitiske foranstaltninger til forbedring af de offentlige finansers kvalitet. Fordi de faktorer, der ligger til grund for tabet af konkurrenceevne og forværringen af de eksterne ubalancer, er af strukturel karakter, skal der hurtigst muligt gennemføres ambitiøse strukturelle reformer. På lang sigt vil gældsniveauet, som fortsat er blandt de højeste i EU, sammen med den forventede udgiftsstigning som følge af en aldrende befolkning, have en negativ indvirkning på de offentlige finansers langsigtede bæredygtighed.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Grækenland til:

| i) | i væsentligt omfang at styrke den finanspolitiske konsolidering allerede i 2009 gennem grundigt specificerede permanente foranstaltninger til dæmpning af de løbende udgifter, herunder en forsigtig lønpolitik inden for den offentlige sektor for at bidrage til en nødvendig nedbringelse af gældskvoten |
| --- | --- |

i)

i væsentligt omfang at styrke den finanspolitiske konsolidering allerede i 2009 gennem grundigt specificerede permanente foranstaltninger til dæmpning af de løbende udgifter, herunder en forsigtig lønpolitik inden for den offentlige sektor for at bidrage til en nødvendig nedbringelse af gældskvoten

| ii) | at sikre, at de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger også sigter mod en forbedring af de offentlige finansers kvalitet inden for rammerne af et omfattende reformprogram i lyset af den nødvendige justering af økonomien med henblik på at genvinde den tabte konkurrenceevne og rette op på de nuværende eksterne ubalancer |
| --- | --- |

ii)

at sikre, at de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger også sigter mod en forbedring af de offentlige finansers kvalitet inden for rammerne af et omfattende reformprogram i lyset af den nødvendige justering af økonomien med henblik på at genvinde den tabte konkurrenceevne og rette op på de nuværende eksterne ubalancer

| iii) | hurtigt at gennemføre politikkerne til reform af skatteforvaltningen og forbedre budgetprocedurens effektivitet yderligere ved at gøre den mere gennemsigtig, give mere detaljerede oplysninger om budgetstrategien inden for et længere tidsperspektiv og etablere mekanismer til at overvåge, kontrollere og forbedre effektiviteten af de løbende primære udgifter |
| --- | --- |

iii)

hurtigt at gennemføre politikkerne til reform af skatteforvaltningen og forbedre budgetprocedurens effektivitet yderligere ved at gøre den mere gennemsigtig, give mere detaljerede oplysninger om budgetstrategien inden for et længere tidsperspektiv og etablere mekanismer til at overvåge, kontrollere og forbedre effektiviteten af de løbende primære udgifter

| iv) | i betragtning af det stigende gældsniveau og den forventede stigning i udgifterne forbundet med befolkningens aldring at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at fortsætte de igangværende reformer af sundheds- og pensionssystemet. |
| --- | --- |

iv)

i betragtning af det stigende gældsniveau og den forventede stigning i udgifterne forbundet med befolkningens aldring at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at fortsætte de igangværende reformer af sundheds- og pensionssystemet.

Grækenland anmodes også indtrængende om at forbedre den statistiske styring og kvaliteten af de statistiske oplysninger og opfordres desuden til at sikre en bedre overholdelse af datakravene i adfærdskodeksen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP jan. 2009 | 4,0 | 3,0 | 1,1 | 1,6 | 2,3 |
| KOM jan. 2009 | 4,0 | 2,9 | 0,2 | 0,7 | — |
| SP dec. 2007 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP jan. 2009 | 3,0 | 4,3 | 2,6 | 2,5 | 2,4 |
| KOM jan. 2009 | 3,0 | 4,3 | 2,5 | 2,7 | — |
| SP dec. 2007 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 | — |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | SP jan. 2009 | 2,2 | 1,9 | 0,3 | – 0,8 | – 1,0 |
| KOM jan. 2009 (7) | 3,0 | 2,8 | 0,5 | – 1,2 | — |
| SP dec. 2007 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | — | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP jan. 2009 | – 12,1 | – 12,8 | – 11,4 | – 10,8 | – 10,0 |
| KOM jan. 2009 | – 12,1 | – 11,7 | – 11,2 | – 11,6 | — |
| SP dec. 2007 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP jan. 2009 | 39,9 | 40,0 | 41,0 | 41,1 | 41,2 |
| KOM jan. 2009 | 40,0 | 39,9 | 40,8 | 40,0 | — |
| SP dec. 2007 | 39,9 | 41,1 | 41,7 | 42,3 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP jan. 2009 | 43,4 | 43,7 | 44,7 | 44,3 | 43,8 |
| KOM jan. 2009 | 43,4 | 43,4 | 44,5 | 44,2 | — |
| SP dec. 2007 | 42,6 | 42,7 | 42,5 | 42,3 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2009 | – 3,5 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,2 | – 2,6 |
| KOM jan. 2009 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,7 | – 4,2 | — |
| SP dec. 2007 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2009 | 0,6 | 0,3 | 0,8 | 1,2 | 1,7 |
| KOM jan. 2009 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,0 | — |
| SP dec. 2007 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | SP jan. 2009 | – 4,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 2,8 | – 2,2 |
| KOM jan. 2009 | – 4,8 | – 4,7 | – 3,9 | – 3,7 | — |
| SP dec. 2007 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | — | — |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | SP jan. 2009 | – 4,4 | – 4,5 | – 4,3 | – 2,8 | – 2,2 |
| KOM jan. 2009 | – 4,6 | – 5,0 | – 4,7 | – 3,7 | — |
| SP dec. 2007 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP jan. 2009 | 94,8 | 94,6 | 96,3 | 96,1 | 94,7 |
| KOM jan. 2009 | 94,8 | 94,0 | 96,2 | 98,4 | — |
| SP dec. 2007 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

SP jan. 2009

4,0

3,0

1,1

1,6

2,3

KOM jan. 2009

4,0

2,9

0,2

0,7

—

SP dec. 2007

4,1

4,0

4,0

4,0

—

HICP-inflation

(%)

SP jan. 2009

3,0

4,3

2,6

2,5

2,4

KOM jan. 2009

3,0

4,3

2,5

2,7

—

SP dec. 2007

2,9

2,8

2,7

2,6

—

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

SP jan. 2009

2,2

1,9

0,3

– 0,8

– 1,0

KOM jan. 2009 (7)

3,0

2,8

0,5

– 1,2

—

SP dec. 2007

1,3

1,2

1,2

—

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP jan. 2009

– 12,1

– 12,8

– 11,4

– 10,8

– 10,0

KOM jan. 2009

– 12,1

– 11,7

– 11,2

– 11,6

—

SP dec. 2007

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP jan. 2009

39,9

40,0

41,0

41,1

41,2

KOM jan. 2009

40,0

39,9

40,8

40,0

—

SP dec. 2007

39,9

41,1

41,7

42,3

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP jan. 2009

43,4

43,7

44,7

44,3

43,8

KOM jan. 2009

43,4

43,4

44,5

44,2

—

SP dec. 2007

42,6

42,7

42,5

42,3

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP jan. 2009

– 3,5

– 3,7

– 3,7

– 3,2

– 2,6

KOM jan. 2009

– 3,5

– 3,4

– 3,7

– 4,2

—

SP dec. 2007

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP jan. 2009

0,6

0,3

0,8

1,2

1,7

KOM jan. 2009

0,6

0,6

0,6

0,0

—

SP dec. 2007

1,2

2,4

3,1

3,8

—

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

SP jan. 2009

– 4,4

– 4,5

– 3,8

– 2,8

– 2,2

KOM jan. 2009

– 4,8

– 4,7

– 3,9

– 3,7

—

SP dec. 2007

– 3,4

– 2,4

– 2,3

—

—

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

SP jan. 2009

– 4,4

– 4,5

– 4,3

– 2,8

– 2,2

KOM jan. 2009

– 4,6

– 5,0

– 4,7

– 3,7

—

SP dec. 2007

– 3,1

– 2,4

– 2,3

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP jan. 2009

94,8

94,6

96,3

96,1

94,7

KOM jan. 2009

94,8

94,0

96,2

98,4

—

SP dec. 2007

93,4

91,0

87,3

82,9

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Den 6. februar 2009 afleverede de græske myndigheder et addendum til programmet med nærmere oplysninger om ændringer af de budgetterede skattestimulerende foranstaltninger og den planlagte reform af budgetproceduren. Dette addendum indfører ingen ændringer af den finanspolitiske strategi, beskrevet i stabilitetsprogrammet, idet både det makroøkonomiske scenario og budgetfremskrivningerne forbliver uændret.

(3)  Ifølge tal, frigivet af de græske myndigheder i oktober 2008 og valideret af Eurostat, nåede det offentlige underskud op på 3,5 % af BNP i 2007, hvilket således oversteg referenceværdien på 3 % af BNP. Eftersom der er tale om en overskridelse af traktatens referenceværdi, udarbejdede Kommissionen den 18. februar 2009 en rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3.

(4)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(5)  Især gælder det, at der ikke gives oplysninger om generelle offentlige udgifter pr. funktion, om gældsudviklingen og om komponenterne i stock-flow-tilpasningen (forskelle, der opstår ved anvendelse af hhv. kasseregnskabsprincippet og periodeafgrænsningsprincippet, nettoakkumulation af finansielle aktiver, vurderingseffekter og andet), likvide finansielle aktiver og finansiel nettogæld.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,2 %, 2,7 %, 2,8 % og 2,5 % i perioden 2008-2011.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,4 % af BNP i 2008 og 0,5 % i 2009 (alle underskudsformindskende) ifølge det seneste program og 0,4 % af BNP i 2008 og 0,8 % i 2009 (alle underskudsformindskende) ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/13

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5433 — Sanacorp/V.D. Linde)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 64/03)

Den 4. marts 2009 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på tysk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5433. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5433. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/13

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5438 — NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 64/04)

Den 2. marts 2009 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5438. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5438. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/14

---

Euroens vekselkurs (1)

18. marts 2009

(2009/C 64/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3130 |
| JPY | japanske yen | 128,94 |
| DKK | danske kroner | 7,4508 |
| GBP | pund sterling | 0,93910 |
| SEK | svenske kroner | 10,9630 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5332 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,8090 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,988 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 301,70 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7075 |
| PLN | polske zloty | 4,5427 |
| RON | rumænske lei | 4,2965 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,2459 |
| AUD | australske dollar | 1,9840 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6563 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,1787 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,4753 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0004 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 859,60 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,9205 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,9740 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4395 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 677,22 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8351 |
| PHP | filippinske pesos | 63,480 |
| RUB | russiske rubler | 45,1795 |
| THB | thailandske bath | 47,025 |
| BRL | brasilianske real | 2,9982 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,5133 |
| INR | indisk rupee | 67,3440 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3130

JPY

japanske yen

128,94

DKK

danske kroner

7,4508

GBP

pund sterling

0,93910

SEK

svenske kroner

10,9630

CHF

schweiziske franc

1,5332

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,8090

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,988

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

301,70

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7075

PLN

polske zloty

4,5427

RON

rumænske lei

4,2965

TRY

tyrkiske lira

2,2459

AUD

australske dollar

1,9840

CAD

canadiske dollar

1,6563

HKD

hongkongske dollar

10,1787

NZD

newzealandske dollar

2,4753

SGD

singaporeanske dollar

2,0004

KRW

sydkoreanske won

1 859,60

ZAR

sydafrikanske rand

12,9205

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,9740

HRK

kroatiske kuna

7,4395

IDR

indonesiske rupiah

15 677,22

MYR

malaysiske ringgit

4,8351

PHP

filippinske pesos

63,480

RUB

russiske rubler

45,1795

THB

thailandske bath

47,025

BRL

brasilianske real

2,9982

MXN

mexicanske pesos

18,5133

INR

indisk rupee

67,3440

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/15

---

Ajourføring af liste over opholdstilladelser omhandlet i artikel 2, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 1, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 5, EUT C 192 af 18.8.2007, s. 11, EUT C 271 af 14.11.2007, s. 14, EUT C 57 af 1.3.2008, s. 31, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 14, EUT C 207 af 14.8.2008, s. 12, EUT C 331 af 21.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 5)

(2009/C 64/06)

Offentliggørelsen af listen over opholdstilladelser omhandlet i artikel 2, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) er baseret på de oplysninger, medlemsstaterne fremsender til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 34 i Schengen-grænsekodeksen.

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i EUT, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed oplysninger, der ajourføres hver måned.

ØSTRIG

Erstatter den liste, der er offentliggjort i EUT C 192 af 18.8.2007

| — | Gewöhnlicher Sichtvermerk gemäß § 6 Abs. 1 Z. 1 FrG 1992 (von Inlandsbehörden sowie Vertretungsbehörden bis 31 Dezember 1992 in Form eines Stempels ausgestellt)
  (almindeligt visum i henhold § 6, stk. 1 Z 1 FrG 1992 (udstedt af både de indenlandske myndigheder og af repræsentationer i udlandet indtil 31. december 1992, i form af et stempel)) |
| --- | --- |

—

Gewöhnlicher Sichtvermerk gemäß § 6 Abs. 1 Z. 1 FrG 1992 (von Inlandsbehörden sowie Vertretungsbehörden bis 31 Dezember 1992 in Form eines Stempels ausgestellt)

(almindeligt visum i henhold § 6, stk. 1 Z 1 FrG 1992 (udstedt af både de indenlandske myndigheder og af repræsentationer i udlandet indtil 31. december 1992, i form af et stempel))

| — | Aufenthaltstitel in Form einer grünen Vignette bis Nr. 790.000
  (opholdstilladelse i form af en grøn mærkat indtil nr. 790.000) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form einer grünen Vignette bis Nr. 790.000

(opholdstilladelse i form af en grøn mærkat indtil nr. 790.000)

| — | Aufenthaltstitel in Form einer grün-weißen Vignette ab Nr. 790.001
  (opholdstilladelse i form af en hvidgrøn mærkat fra nr. 790.001) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form einer grün-weißen Vignette ab Nr. 790.001

(opholdstilladelse i form af en hvidgrøn mærkat fra nr. 790.001)

| — | Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme 97/11/JI des Rates vom 16. Dezember 1996, Amtsblatt L 7 vom 10. Januar 1997 zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1998 bis 31. Dezember 2004)
  (opholdstilladelse i form af en mærkat, jf. Rådets fælles aktion 97/11/RIA af 16. december 1996, EFT L 7 af 10.1.1997 om ensartet udformning af opholdstilladelser (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 1998 — 31. december 2004)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme 97/11/JI des Rates vom 16. Dezember 1996, Amtsblatt L 7 vom 10. Januar 1997 zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1998 bis 31. Dezember 2004)

(opholdstilladelse i form af en mærkat, jf. Rådets fælles aktion 97/11/RIA af 16. december 1996, EFT L 7 af 10.1.1997 om ensartet udformning af opholdstilladelser (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 1998 — 31. december 2004))

| — | Aufenthaltstitel „Niederlassungsnachweis“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2003 bis 31. Dezember 2005)
  (opholdstilladelse »Niederlassungsnachweis« i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig i tidsrummet 1. januar 2003 til den 31. december 2005)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel „Niederlassungsnachweis“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2003 bis 31. Dezember 2005)

(opholdstilladelse »Niederlassungsnachweis« i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig i tidsrummet 1. januar 2003 til den 31. december 2005))

| — | Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaats-angehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2005 bis 31. Dezember 2005)
  (opholdstilladelse i form af en mærkat, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 2005 — 31. december 2005)) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaats-angehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2005 bis 31. Dezember 2005)

(opholdstilladelse i form af en mærkat, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 2005 — 31. december 2005))

| — | Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“, „Familienangehöriger“, „Daueraufenthalt-EG“, „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ und „Aufenthaltsbewilligung“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben seit 1. Januar 2006)
  (opholdstilladelse »etableringsbevilling«, »familiemedlem«, »Varigt ophold EF«, »varigt ophold — familiemedlem« og »opholdsbevilling« i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig siden 1. januar 2006))
  Der Bezeichnung der Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“ und „Aufenthaltsbewilligung“ sind der jeweilige Aufenthaltszweck beigefügt. Eine „Niederlassungsbewilligung“ kann nur für folgende Zwecke erteilt werden: „Schlüsselkraft“, „ausgenommen Erwerbstätigkeit“, „unbeschränkt“, „beschränkt“ sowie „Angehöriger“.
  (for betegnelsen for opholdstilladelserne »etableringsbevilling« og »opholdsbevilling« er der i hvert tilfælde anført formålet med opholdet. En »etableringsbevilling« kan kun udstedes til følgende formål: nøglemedarbejdere, personer uden erhvervsvirksomhed, ubegrænset, begrænset samt familiemedlemmer)
  Eine „Aufenthaltsbewilligung“ kann für folgende Zwecke erteilt werden: „Rotationsarbeitskraft“, „Betriebsentsandter“, „Selbständiger“, „Künstler“, „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“, „Schüler“, „Studierender“, „Sozialdienstleistender“, „Forscher“, „Familiengemeinschaft“ sowie „Humanitäre Gründe“.
  (en »opholdsbevilling« kan kun udstedes til følgende formål: rotationsarbejdskraft, udsendte virksomhedsmedarbejdere, selvstændige, kunstnere, særlig ikke-selvstændig erhvervsvirksomhed, skoleelever, studerende, frivillig samfundstjeneste, forskere, familiefællesskab samt af humanitære grunde) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“, „Familienangehöriger“, „Daueraufenthalt-EG“, „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ und „Aufenthaltsbewilligung“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben seit 1. Januar 2006)

(opholdstilladelse »etableringsbevilling«, »familiemedlem«, »Varigt ophold EF«, »varigt ophold — familiemedlem« og »opholdsbevilling« i kortformat ID1, jf. fælles aktion på grundlag af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 af 13. juni 2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (udstedt i Østrig siden 1. januar 2006))

Der Bezeichnung der Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“ und „Aufenthaltsbewilligung“ sind der jeweilige Aufenthaltszweck beigefügt. Eine „Niederlassungsbewilligung“ kann nur für folgende Zwecke erteilt werden: „Schlüsselkraft“, „ausgenommen Erwerbstätigkeit“, „unbeschränkt“, „beschränkt“ sowie „Angehöriger“.

(for betegnelsen for opholdstilladelserne »etableringsbevilling« og »opholdsbevilling« er der i hvert tilfælde anført formålet med opholdet. En »etableringsbevilling« kan kun udstedes til følgende formål: nøglemedarbejdere, personer uden erhvervsvirksomhed, ubegrænset, begrænset samt familiemedlemmer)

Eine „Aufenthaltsbewilligung“ kann für folgende Zwecke erteilt werden: „Rotationsarbeitskraft“, „Betriebsentsandter“, „Selbständiger“, „Künstler“, „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“, „Schüler“, „Studierender“, „Sozialdienstleistender“, „Forscher“, „Familiengemeinschaft“ sowie „Humanitäre Gründe“.

(en »opholdsbevilling« kan kun udstedes til følgende formål: rotationsarbejdskraft, udsendte virksomhedsmedarbejdere, selvstændige, kunstnere, særlig ikke-selvstændig erhvervsvirksomhed, skoleelever, studerende, frivillig samfundstjeneste, forskere, familiefællesskab samt af humanitære grunde)

| — | „Daueraufenthaltskarte“ zur Dokumentation des gemeinschaftsrechtlichen Aufenthalts- und Niederlassungsrechtes für Angehörige von freizügigkeits-berechtigten EWR-Bürgern gem. § 54 NAG 2005
  (»permanent opholdstilladelse« til dokumentation for opholds- og etableringsret i Fællesskabet for familiemedlemmer til EØS-statsborgere, for hvem der gælder fri bevægelighed i henhold til § 54 NAG 2005) |
| --- | --- |

—

„Daueraufenthaltskarte“ zur Dokumentation des gemeinschaftsrechtlichen Aufenthalts- und Niederlassungsrechtes für Angehörige von freizügigkeits-berechtigten EWR-Bürgern gem. § 54 NAG 2005

(»permanent opholdstilladelse« til dokumentation for opholds- og etableringsret i Fællesskabet for familiemedlemmer til EØS-statsborgere, for hvem der gælder fri bevægelighed i henhold til § 54 NAG 2005)

| — | „Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ in Form einer Vignette aufgrund § 24/1 NAG 2005
  (»bekræftelse af ansøgning om forlængelse af opholdstilladelse« i form af en mærkat, jf. § 24/1 NAG 2005) |
| --- | --- |

—

„Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ in Form einer Vignette aufgrund § 24/1 NAG 2005

(»bekræftelse af ansøgning om forlængelse af opholdstilladelse« i form af en mærkat, jf. § 24/1 NAG 2005)

| — | Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.
  (identitetsbevis med foto til personer, der nyder godt af privilegier og immuniteter, i farverne rød, gul og blå, udstedt af udenrigsministeriet) |
| --- | --- |

—

Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.

(identitetsbevis med foto til personer, der nyder godt af privilegier og immuniteter, i farverne rød, gul og blå, udstedt af udenrigsministeriet)

| — | Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.
  (identitetskort med foto til personer, der nyder godt af privilegier og immuniteter, i farverne rød, gul, blå, grøn, brun, grå og orange, udstedt af udenrigsministeriet) |
| --- | --- |

—

Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.

(identitetskort med foto til personer, der nyder godt af privilegier og immuniteter, i farverne rød, gul, blå, grøn, brun, grå og orange, udstedt af udenrigsministeriet)

| — | Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)
  (konventionspas i format ID 3 (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 1996 — 27. august 2006)) |
| --- | --- |

—

Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)

(konventionspas i format ID 3 (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 1996 — 27. august 2006))

| — | Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)
  (konventionspas i format ID 3 med integreret elektronisk mikrochip (udstedt i Østrig siden 28. august 2006)) |
| --- | --- |

—

Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)

(konventionspas i format ID 3 med integreret elektronisk mikrochip (udstedt i Østrig siden 28. august 2006))

| — | Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)
  (fremmedpas i format ID 3 (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 1996 — 27. august 2006)) |
| --- | --- |

—

Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)

(fremmedpas i format ID 3 (udstedt i Østrig i perioden 1. januar 1996 — 27. august 2006))

| — | Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)
  (fremmedrejsepas i format ID 3 med integreret elektronisk mikrochip (udstedt i Østrig siden 28. august 2006))
  Sonstige Dokumente, die zum Aufenthalt in Österreich oder zur Wiedereinreise nach Österreich berechtigen:
  (øvrige dokumenter, der berettiger til ophold i Østrig eller til genindrejse i Østrig:)
  Liste der Reisenden für Schülerreisen innerhalb der Europäischen Union im Sinne des Beschlusses des Rates vom 30. November 1994 über die gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat
  (liste over deltagere i skolerejser inden for EU, jf. Rådets afgørelse af 30. november 1994 om en fælles aktion vedtaget af Rådet på grundlag af artikel K.3, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende rejselempelser for skoleelever fra tredjelande med bopæl i en medlemsstat) |
| --- | --- |

—

Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)

(fremmedrejsepas i format ID 3 med integreret elektronisk mikrochip (udstedt i Østrig siden 28. august 2006))

Sonstige Dokumente, die zum Aufenthalt in Österreich oder zur Wiedereinreise nach Österreich berechtigen:

(øvrige dokumenter, der berettiger til ophold i Østrig eller til genindrejse i Østrig:)

Liste der Reisenden für Schülerreisen innerhalb der Europäischen Union im Sinne des Beschlusses des Rates vom 30. November 1994 über die gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat

(liste over deltagere i skolerejser inden for EU, jf. Rådets afgørelse af 30. november 1994 om en fælles aktion vedtaget af Rådet på grundlag af artikel K.3, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende rejselempelser for skoleelever fra tredjelande med bopæl i en medlemsstat)

---

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/18

---

Ajourførte modeller til de kort, der udstedes af medlemsstaternes udenrigsministerier til akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familiemedlemmer, jf. artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 247 af 13.10.2006, s. 85, EUT C 153 af 6.7.2007, s. 15)

(2009/C 64/07)

Offentliggørelsen af modeller til de kort, der udstedes af medlemsstaternes udenrigsministerier til akkrediterede medlemmer af diplomatiske og konsulære repræsentationer og deres familiemedlemmer, jf. artikel 19, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks), er baseret på de oplysninger, medlemsstaterne fremsender til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 34 i Schengen-grænsekodeksen

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i EUT, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed oplysninger, der ajourføres hver måned.

MALTA

| 1. | Udstedes til missionschefer, missionsmedlemmer med diplomatisk status og deres ægtefæller og børn mellem 18 og 21, der indgår i deres respektive husholdninger |
| --- | --- |

1.

Image

Udstedes til missionschefer, missionsmedlemmer med diplomatisk status og deres ægtefæller og børn mellem 18 og 21, der indgår i deres respektive husholdninger

| 2. | Udstedes til medlemmer af missionens administrative og tekniske personale samt deres ægtefæller og børn mellem 18 og 21, der indgår i deres respektive husholdninger |
| --- | --- |

2.

Image

Udstedes til medlemmer af missionens administrative og tekniske personale samt deres ægtefæller og børn mellem 18 og 21, der indgår i deres respektive husholdninger

| 3. | Udstedes til medlemmer af internationale organisationer, der er godkendt af Maltas regering, og deres ægtefæller og børn mellem 18 og 21, der stadig indgår i deres respektive husholdninger |
| --- | --- |

3.

Image

Udstedes til medlemmer af internationale organisationer, der er godkendt af Maltas regering, og deres ægtefæller og børn mellem 18 og 21, der stadig indgår i deres respektive husholdninger

| 4. | Udstedes til udenlandske honorære konsulære repræsentanter i Malta |
| --- | --- |

4.

Image

Udstedes til udenlandske honorære konsulære repræsentanter i Malta

| 5. | Udstedes til maltesiske honorære konsuler |
| --- | --- |

5.

Image

Udstedes til maltesiske honorære konsuler

---

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/20

---

Ajourføring af liste over grænseovergangssteder ifølge artikel 2, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16, EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9, EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10, EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10, EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10)

(2009/C 64/08)

Offentliggørelsen af listen over grænseovergangssteder ifølge artikel 2, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks), er baseret på de oplysninger, medlemsstaterne fremsender til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 34 i Schengen-grænsekodeksen.

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i EUT, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Retfærdighed, Frihed og Sikkerhed oplysninger, der ajourføres hver måned.

SVERIGE

Ændrer de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 316 af 28.12.2007

Luftgrænser

Nyt grænseovergangssted i en lufthavn (blev åbnet den 1. februar 2009):

Pajala-Ylläs lufthavn (i kommunen Pajala)

---

OPLYSNINGER VEDRØRENDE DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/21

---

Opfordring til at fremsætte bemærkninger til statsstøtte til den islandske boligfinansieringsfond i form af fritagelse for betaling af en statsgarantipræmie, jf. artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol

(2009/C 64/09)

Ved beslutning nr. 406/08/KOL af 27. juni 2008, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, har EFTA-Tilsynsmyndigheden indledt proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol. De islandske myndigheder er ved fremsendelse af en kopi af denne beslutning blevet underrettet herom.

EFTA-Tilsynsmyndigheden opfordrer hermed EFTA-landene, EU-medlemsstaterne og interesserede parter til senest en måned efter offentliggørelsen af denne meddelelse at fremsende deres bemærkninger til den omhandlede støtte til:

| EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| --- |
| Registreringskontoret |
| 35, Rue Belliard |
| 1040 Bruxelles |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA-Tilsynsmyndigheden

Registreringskontoret

35, Rue Belliard

1040 Bruxelles

BELGIQUE/BELGIË

Bemærkningerne vil blive videresendt til de islandske myndigheder. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Boligfinansieringsfonden, der opererer på det islandske marked for hypoteklån, er en statslig institution, der er oprettet ved lov. Det betyder, at der ifølge principperne i den islandske lovgivning kan stilles statsgaranti for fondens forpligtelser, uden at der findes særlige retlige bestemmelser herom.

Denne garanti eksisterende, inden EØS-aftalen trådte i kraft den 1. januar 1994. Garantien som sådan behandles ikke inden for rammerne af de nuværende procedurer om ny støtte, men inden for rammerne af procedurerne for eksisterende støtte. Nærværende procedure vedrører det forhold, at boligfinansieringsfonden er fritaget for at betale en garantipræmie, som andre virksomheder, der er struktureret på lignende måde, skal betale. Ifølge lov nr. 121/1997 med senere ændringer (lov nr. 70/2000 og lov nr. 180/2000) skal sådanne institutioner betale garantipræmier. Den aktuelle præmie andrager 0,0625 % af de udestående forpligtelser i kvartalet.

Efter sin indledende vurdering finder EFTA-Tilsynsmyndigheden (herefter benævnt »tilsynsmyndigheden«), at denne fritagelse for at betale garantipræmie udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1. Tilsynsmyndigheden betvivler endvidere, at denne fritagelse er forenelig med aftalen. Det ser ikke ud til, at undtagelserne i artikel 61, stk. 2 og 3, finder anvendelse. Ifølge tilsynsmyndigheden finder EØS-aftalens artikel 59, stk. 2 heller ikke anvendelse på boligfinansieringsfondens generelle låneordning.

Selv om visse former for lån til boligfinansiering kan defineres som en tjenesteydelse af almindelig økonomisk interesse efter artikel 59, stk. 2, og derfor muligvis være støtteberettiget, finder tilsynsmyndigheden indledningsvis, at boligfinansieringsfondens generelle låneordning er for bred til at opfylde betingelserne i artikel 59, stk. 2. Tilsynsmyndigheden har ikke fået forelagt oplysninger, der giver grund til at tro, at det generelt ikke er muligt at finde boligfinansiering på rimelige vilkår på markedet. Under boligfinansieringsfondens generelle låneordning ydes der lån til alle uanset låntagers indkomst og formue og uden hensyntagen til den finansierede boligs værdi og størrelse. Der kan også ydes lån overalt uden hensyntagen til, om der let kan findes finansiering på lokalt plan.

Hvis tilsynsmyndighedens indledende holdning støttes i den endelige beslutning, skal den ulovlige støtte tilbagesøges.

Beslutningen om at indlede proceduren er truffet med forbehold af tilsynsmyndighedens endelige beslutning.

Interesserede parter opfordres til at fremsende eventuelle bemærkninger til tilsynsmyndigheden senest en måned efter offentliggørelsen af beslutningen i Den Europæiske Unions Tidende og i EØS-tillægget hertil.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 406/08/COL

of 27 June 2008

to initiate the formal investigation procedure with regard to the relief of the Icelandic Housing Financing Fund from payment of a State guarantee premium

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 59, 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (4),

Having regard to the Authority's Guidelines (5) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement,

Having regard to the Authority's Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (6),

Having regard to the Authority's Decision No 405/08/COL of 27 June 2008 close the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund (7),

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 28 September 2007 (Event No 442805), the Authority requested information from the Icelandic authorities regarding State guarantees and the obligation to pay a State guarantee premium under the Act on State Guarantees. By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 24 October 2007, forwarding the letter from the Icelandic Ministry of Finance of the same date, received and registered by the Authority on 25 October 2007 (Events No 448739 and 449598), the Icelandic authorities responded to this request.

The case was subject to discussions between the representatives of the Authority and the Icelandic Government on 7 September 2007 in Brussels and on 29 October 2007 in Reykjavik as well as between the representatives of the Authority and the complainant, the Icelandic Financial Services Association, in a meeting on 6 March 2008 in Brussels.

2.   Description of the relevant Icelandic law provisions

2.1.   Introduction

The Housing Financing Fund (hereafter referred to as the HFF) is a State institution governed by public law, cf. Article 4 of the Housing Act No 44/1998 (lög um húsnæðismál). As such, it enjoys, under the general principles of Icelandic public law, a State guarantee on all its obligations without any special legal provision to that effect. The same applied to its predecessor, the State Housing Agency, and the State Building Fund and the Workers' Housing Fund operated by the Agency as well as the State Housing Board, cf. Act No 97/1993 on the State Housing Agency (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins).

On 1 January 1999, the Housing Act No 44/1998 entered into force. Under the terms of the Housing Act, the Housing Financing Fund replaced the former State Housing Agency and took over its predecessor's obligations. Furthermore, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund were merged and taken over by the HFF (8).

2.2.   Act No 37/1961 on State Guarantees, as amended by Act No 65/1988

Act No 68/1987 introduced an obligation to pay a guarantee premium to the State for State guarantees that were not subject to the risk premium. Article 8 of the Act No 37/1961 on State Guarantees (lög um ríkisábyrgðir), as subsequently amended by Act No 65/1988 on State Guarantees, (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum) required banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that, according to law, enjoy a State guarantee whether through the ownership of the State or other reasons, to pay a guarantee premium to the State as regards their commitments towards foreign entities. In contrast, no similar premium was imposed on domestic commitments at the time of the entry into force of the EEA Agreement in Iceland on 1 January 1994.

The premium was set at 0,0625 % per quarter on the principal of foreign commitments based on their average for each period, cf. paragraph 2 of Article 8. Loans for which a risk premium had been paid, certain export guarantees and commitments due to credit balance in domestic currency accounts did not constitute basis for calculation of the guarantee premium, cf. paragraph 2 of Article 9 of the Act.

In its submission of 24 October 2007, the Icelandic Government has claimed that the State Housing Agency was not liable to pay a guarantee premium under the terms of the Act No 37/1961 on State Guarantees. The Government did not, however, present arguments as to why the general obligation should not also cover the State Housing Agency. The Authority does not dispute the statement of the Icelandic Government that the Agency in fact never paid any premium as it did not have any foreign commitments. However, this does not change the fact that according to the Act, the Agency would have been liable for the premium in the event of undertaking foreign commitments. Hence, the Authority is of the preliminary opinion that the obligation to pay a guarantee premium did indeed apply to any foreign financial commitments that the State Housing Agency might have had.

2.3.   Act No 121/1997 on State Guarantees

On 22 December 1997, a new Act on State Guarantees No 121/1997 was adopted. This Act, which entered into force on 1 January 1998, extended the obligation to pay a premium also to cover domestic commitments. Paragraphs 1 and 2 of Article 6 of the Act stated:

‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments. ...

The guarantee premium according to paragraph 1 shall amount to 0,0625 % per quarter on the principal of foreign commitments subject to the premium and 0,0375 % per quarter on the principal of the average of domestic commitments during each payment period, cf. Article 8. The proceeds shall accrue to the Treasury.’ (9).

Article 7 of Act No 121/1997 provides for an exemption from the general obligation to pay a premium pursuant to Article 6 of the Act. In its original form paragraph 1 of Article 7 read as follows:

‘Credits on which a risk premium has been paid cf. Article 4,

  housing bonds issued by the Housing Bond Division of the State Housing Agency

  , commitments in lieu of deposits in deposit accounts of deposit money banks and government-guaranteed export guarantees as well as the Central Bank of Iceland are exempt from payment of the guarantee premium cf. Article 6.’ (emphasis added)

The State Housing Agency had other commitments than those relating to housing bonds issued by the Housing Bond Division of the Agency. It therefore seems to follow from an a contrario interpretation of Article 7 that the main rule on the payment of a fee was applicable to such activities. The same goes for the other public bodies operating on the basis of Act No 97/1993: the State Housing Board, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund.

The Icelandic Government has, however, in its letter of 24 October 2007, submitted that as regards commitments other than housing bonds, the levying of the guarantee fee ‘was based on questionable legal basis’. According to the Government, due to their social character, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund, operated by the Agency, were never intended to pay a guarantee premium under the Act. In this respect, the Government refers to a memorandum of 16 October 1998 by the Minister of Social Affairs as well as a report of a working group of June 1999 on the collection of a guarantee premium of the debts of the State Building Fund and the Workers' Housing Fund and the HFF (10). The conclusion of the working group's report was that it was arguable that the commitments of the State Building Fund and Workers' Housing Funds fell outside the scope of Article 6 of Act No 121/1997. In arriving at that conclusion, the working group stated that the funds were of a social character which justified that they were operated under the responsibility of the State and were dependant on State contributions as well as always having been operated with a negative interest margin. Furthermore, the report referred to the general comments to the bill, which became Act No 121/1997, whereby distinction was made between funds in ‘commercial’ operation and those with a social role.

For the reasons set out below, the Authority questions this legal reasoning:

| — | first, according to Article 6 of the Act: ‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments’. Even assuming, hypothetically, that HFF was not considered a ‘bank, credit fund, financial institution or enterprise’ the wording ‘any other entities’ seems to indicate that the provision covers all bodies enjoying a State guarantee, irrespective of operating form. Furthermore, it was considered necessary to explicitly exempt the commitments related to the Housing Bond Division, cf. Article 7 of the Act, |
| --- | --- |

—

first, according to Article 6 of the Act: ‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments’. Even assuming, hypothetically, that HFF was not considered a ‘bank, credit fund, financial institution or enterprise’ the wording ‘any other entities’ seems to indicate that the provision covers all bodies enjoying a State guarantee, irrespective of operating form. Furthermore, it was considered necessary to explicitly exempt the commitments related to the Housing Bond Division, cf. Article 7 of the Act,

| — | second, as will be shown below in point 2.4, the preparatory works to Act No 70/2000 contain several statements which indicate that the Act was based on the premise that the HFF was indeed, at that time, subject to the guarantee premium on other commitments than those related to the housing bonds, |
| --- | --- |

—

second, as will be shown below in point 2.4, the preparatory works to Act No 70/2000 contain several statements which indicate that the Act was based on the premise that the HFF was indeed, at that time, subject to the guarantee premium on other commitments than those related to the housing bonds,

| — | third, a specific provision in the 2001 Supplementary Budget Act was inserted to cancel the debts relating to unpaid premiums the HFF had accrued under Act No 121/1997 until the entry into force of Act No 70/2000 (11). Such a provision would hardly have been necessary if the HFF and its predecessors had never been subject to the premium, |
| --- | --- |

—

third, a specific provision in the 2001 Supplementary Budget Act was inserted to cancel the debts relating to unpaid premiums the HFF had accrued under Act No 121/1997 until the entry into force of Act No 70/2000 (11). Such a provision would hardly have been necessary if the HFF and its predecessors had never been subject to the premium,

| — | fourth and finally, as far as the Authority can understand, the comments referred to by Iceland concerning the distinction between funds in commercial operation on the one hand, and those with a social role on the other, did not relate to the issue of whether or not a guarantee premium should be collected for commitments enjoying a State guarantee. Rather, they indicate that the legislator was of the opinion, that when it came to granting a Fund a State guarantee, it was of importance whether the Fund in question was operated on a commercial or social basis. |
| --- | --- |

—

fourth and finally, as far as the Authority can understand, the comments referred to by Iceland concerning the distinction between funds in commercial operation on the one hand, and those with a social role on the other, did not relate to the issue of whether or not a guarantee premium should be collected for commitments enjoying a State guarantee. Rather, they indicate that the legislator was of the opinion, that when it came to granting a Fund a State guarantee, it was of importance whether the Fund in question was operated on a commercial or social basis.

In any event, as already indicated, in the 2001 Supplementary Budget Act, a provision was inserted to cancel the debts related to unpaid premiums the HFF had accrued until the entry into force of Act No 70/2000. It therefore seems that the HFF, either was never liable to pay the fee or retroactively was exempted from it. Thus, in either situation the HFF was from the start, or with retroactive effect, exempted from the main rule in Act No 121/1997 on State Guarantees that State bodies enjoying a guarantee should pay a premium for it.

2.4.   Act No 70/2000 amending Act No 121/1997

By Article 1 of Act No 70/2000 which entered into force on 26 May 2000, Article 7 of the Act No 121/1997 was amended and is currently as follows:

‘Credits on which a risk premium has been paid cf. Article 4, commitments in lieu of deposits in deposit accounts of deposit money banks and government-guaranteed export guarantees as well as the ... the Housing Financing Fund ... are exempt from payment of the guarantee premium cf. Article 6.’

The bill, which subsequently became Act No 70/2000 did not originally include a proposal to exempt all obligations of the HFF guaranteed by the State from the guarantee premium. It was originally foreseen only to exempt the HFF's obligations taken over from the State Building Fund and the Workers' Housing Fund upon the entry into force of Act No 44/1998. Indeed, in the bill, it was stated that the exemption for the obligations deriving from the housing bonds (cf. Article 7 of the Act) was based on the fact that the Housing Bonds Division collected an interest margin of 0,35 % of mortgage instruments guaranteeing commitments relating to housing bonds. Other commitments of the HFF were not supposed to be exempted from the payment obligation of the guarantee premium as no money was put aside in a reserve fund to meet losses connected with lending on that basis (12).

12

However, during the Parliamentary procedure, the bill was changed so that the exemption covered all the obligations of the HFF:

‘During the procedure before the Committee it was specifically examined that the bill presupposes that a

  premium will still be paid

  on some of the loans taken by the Housing Financing Fund such as loans, which the Fund takes to finance additional loans and loans for rental apartments. ... Having regard to the above, the Committee proposes to

  amend

  the bill so that all the obligation of the Housing Financing Fund will be exempt from the premium.’ (13) (emphasis added)

Therefore, as approved by Alþingi, the Act No 70/2000 amending Act No 121/1997 extended the exemption from the payment of a guarantee premium and covered all the obligations of the HFF. As a consequence, the HFF has not been paying a guarantee premium on its commitments, foreign as well as domestic, to the State Treasury.

2.5.   Act No 180/2000 amending Act No 121/1997

In its judgment in State Debt Management Agency, the EFTA Court held that the difference in the amount of the State guarantee premium due under the provisions of the Act on State Guarantees was in breach of Article 40 EEA, as it was made dependant on whether the obligations were of domestic or foreign character (14). Following this judgment, the Act on State Guarantees was amended. By Act No 180/2000, which entered into force on 11 January 2001, the difference between foreign and domestic commitments was abolished for the purpose of calculation of the State guarantee premium. As from Act No 180/2000, the premium has been set at 0,0625 % per quarter irrespective of the origin of the commitments. Due to the above-mentioned exceptions pertaining to HFF, these changes did not apply to HFF.

State Debt Management Agency

14

II.   ASSESSMENT

3.   State aid within the meaning of Article 61(1) EEA and the classification of such aid as new or existing

3.1.   The aid elements of the Icelandic system of implicit State guarantees

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

For a measure to be classified as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, it must be granted by the State or through State resources, confer an advantage on the recipient undertaking, be selective and thereby distort or threaten to distort competition and be liable to affect trade between the Contracting Parties. Before examining each of these conditions in turn, the Authority makes the following remarks concerning the scope of the present decision to open the formal investigation procedure:

As any other undertaking organised as a public institution, the HFF enjoys an implicit State guarantee in the same manner as did the predecessors of the HFF from the start of their operations in the 1950's, cf. Act No 42/1957. The HFF pays neither a market based premium for the guarantee, nor the premium laid down in Act No 121/1997 on State Guarantees.

The implicit State guarantee for this type of public undertaking was at the outset granted without any obligation to pay a premium. However, Icelandic system for implicit State guarantees was changed in 1987. From this point in time, a guarantee premium was to be paid for foreign commitments, but not for domestic ones. The original State guarantee scheme, with the changes introduced in 1987, thus predates the EEA Agreement.

The Icelandic system relating to implicit guarantees was changed again as of 1 January 1998 when a general obligation to pay a guarantee premium was also introduced as regards domestic commitments. Considering the size of the premium the Authority finds it unlikely that the guarantee premium removed aid contained in the original guarantee scheme. Therefore, in the Authority's preliminary opinion, the original guarantee scheme still contains State aid. The State aid element will generally be the difference between the appropriate market price for the guarantee provided and the price paid for that measure according to Act No 121/1997 on State Guarantees (15). This possible aid element will follow from the implicit guarantee in force since before the entry into force of the EEA Agreement, and would constitute existing aid. It will therefore be assessed separately following the procedures regarding existing aid.

15

Hence, the present decision to open the formal investigation procedure only relates to severable changes to the Icelandic system of implicit guarantees made after 1994 which would give a particular advantage to HFF (16). Indeed, only such changes could be classified as new aid (17).

16

17

With Act No 121/1997, Iceland introduced a premium for banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that enjoy a State guarantee in respect of domestic commitments. The activities of the Housing Bonds Division were exempted from a guarantee premium both on domestic and foreign commitments from the entry into force of the Act. As regards other operations of the HFF, they were exempted from the premium by Act No 70/2000. In the 2001 Supplementary Budget Act the accrued unpaid premium for these activities was cancelled. Therefore, either from the beginning, or retroactively, the other operations of the HFF were exempted from this generally applicable guarantee premium. Indeed, according to Iceland itself, HFF has never paid any premium under the Act.

As HFF has, as a matter of fact, never paid any premium for the guarantee it enjoys, Iceland has in its letter of 24 October 2007 argued that the factual situation for HFF has remained the same over the years regardless of the introduction of the general premium with effect for other undertakings. Moreover, as the exemptions in the Act pertaining to HFF merely maintained the status quo in relation to that particular undertaking, Iceland is of the opinion that exemptions cannot constitute new aid.

status quo

In the Authority's view, it is not relevant for the assessment of the classification of the aid as new or existing whether or not the Act, as a matter of fact, changed the situation of HFF as regards the payment of guarantee premium. What is decisive is that the new Act introduced a new system where, for the first time, the HFF was being treated more favourably than provided for under the general rule for undertakings benefiting from the implicit State guarantee. It is therefore the Authority's preliminary opinion that any advantage to HFF following from the exemption granted to the Housing Bond Division introduced by Article 7 of Act No 121/1997 would constitute new aid. The same would apply to the exemption/relief from paying the premium relating to other operations of the HFF, cf. Act No 70/2000 amending Act No 121/1997, as well the 2001 Supplementary Budget Act (18).

18

3.2.   Economic advantage

Exempting the HFF from payment of the guarantee premium provides a financial advantage to that undertaking as the corresponding costs of the premium are not covered by the HFF. This advantage amounts to what the HFF would have had to pay each time on its commitments under the applicable rate of the guarantee premium.

The advantage following from the non-payment of the State guarantee premium can be determined as follows:

| 1; | exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of foreign commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998 to date; |
| --- | --- |

1;

exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of foreign commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998 to date;

ex post facto

| 2. | exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0375 % per quarter of the value of domestic commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998-10 January 2001; |
| --- | --- |

2.

exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0375 % per quarter of the value of domestic commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998-10 January 2001;

ex post facto

| 3. | exemption from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of all HFF's domestic commitments in the period from 11 January 2001 to date. |
| --- | --- |

3.

exemption from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of all HFF's domestic commitments in the period from 11 January 2001 to date.

In its letter of 24 October 2007, Iceland seems to be of the opinion that the HFF does not enjoy any real advantage as it levies a margin on the general loans it issues. Iceland submits that the Housing Bonds Division of the State Housing Agency and subsequently the HFF were subject to a special regime which entailed paying a ‘special State guarantee fee’, raised in the form of an interest margin, into a special reserve fund. According to Article 21 of the Act No 97/1993 (see subsequently Article 28 of the Housing Act), the Housing Bonds Division was permitted to claim an interest margin to cover its operating expenses and estimated losses from outstanding loans (19). On that basis, the Icelandic Government has stated that the exclusion of the housing bonds from the general system of Act No 121/1997 was based on the fact that the risk associated with the guarantee was no longer borne by the State.

special State guarantee fee

19

The Authority has doubts about this reasoning. The system provided for by the levying of an interest margin does not entail that the HFF pays a premium for the State guarantee it has on commitments related to housing bonds. Rather, it required the borrowers to pay higher interest rates to the HFF. The money raised by the levying of the interest margin was set aside in a special reserve fund. As far as the Authority has been able to ascertain, this fund is merely a part of the HFF. The Authority cannot see that charging borrowers higher interest rates and setting that aside in an in-house fund can be equated with paying a State guarantee premium pursuant to Act No 121/1997.

In conclusion, the Authority takes the preliminary view that the exemption from the guarantee premium does give the HFF an advantage in the sense of Article 61(1) EEA. Whether any advantages could be offset by public service obligations imposed on HFF will be addressed below.

3.3.   Presence of State resources

HFF is exempted from the payment of a guarantee premium to the State Treasury otherwise applicable to all undertakings pursuant to Article 6 of Act No 121/1997. By exempting the HFF from paying a guarantee premium to it, the State foregoes revenues which would have normally to be paid to the State. The exemption therefore contains State resources. Similarly, to the extent HFF was originally liable to pay a guarantee premium, but later relieved of that obligation with retroactive effect, such ex post facto exemption would also imply a drain of State resources.

ex post facto

3.4.   Selectivity

As outlined above, the HFF is according to Article 7 of Act No 121/1997 exempted from paying a guarantee premium pursuant to Article 6 of the Act. The main rule according to Act No 121/1997 is that every entity enjoying a State guarantee is subject to the guarantee premium provided for in Article 6. Those exempted are obligations that are subject to the higher risk premium pursuant to Article 4 of the Act, the HFF, the Central Bank of the Iceland and the Student Loan Fund.

Consequently, under Article 7 of the Act, it is only the HFF and the two other public institutions that are exempt from paying a premium to the State for being granted State guarantees. The aid measure therefore appears to be selective.

The State Guarantees Act links the payment of a premium to the existence of a guarantee issued by the State. Moreover, it seems to be intended to (partly) compensate the State for the risk it undertakes by being the guarantor. On that basis, the Authority does not view the Act on State guarantees as a tax measure. The Authority has therefore not found it necessary to discuss whether the exemption pertaining to HFF would have been within the logic or nature of a tax system.

3.5.   Effect on trade between Contracting Parties

The HFF provides services on the market for housing mortgage loans, i.e. long-term house financing for residential accommodation. Aid granted to HFF may make it more difficult for banks in the EEA to enter the Icelandic housing mortgage market. Also markets related to the mortgage market, such as other financial markets may be affected (20). The aid therefore seems to affect trade between the Contracting Parties.

20

3.6.   Altmark conditions

In the Altmark judgment, the European Court of Justice held that provided that the following conditions are cumulatively fulfilled, a measure does not confer an advantage on the beneficiary and, thus, does not qualify as state aid in the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, corresponding to the provision of Article 61(1) of the EEA Agreement:

Altmark

| — | first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined, |
| --- | --- |

—

first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined,

| — | second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings, |
| --- | --- |

—

second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings,

| — | third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations, |
| --- | --- |

—

third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations,

| — | fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations (21). |
| --- | --- |

—

fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations (21).

21

With regard to the first condition, i.e. the definition of public service obligations discharged to the HFF, it is highly doubtful, in light of the EFTA Court's judgment, that the general loans system of the HFF as defined today fulfils the criteria for qualifying as a service of general economic interest (22).

22

Concerning the second condition, the Court of First Instance of the European Communities (hereinafter ‘the CFI’) recalled in BUPA
   (23) that the Member States have wide discretion not only when defining a public service mission but also when determining the compensation for the costs, which calls for an assessment of complex economic facts. In the same ruling, the CFI also held that the second Altmark condition requires that the Community institutions must be in a position to verify the existence of objective and transparent parameters, which must be defined in such a way as to preclude any abusive recourse to the concept of a public service on the part of the Member State. The Icelandic Government has so far not demonstrated to the Authority that a methodology exists for calculation of public service compensation to the HFF. Moreover, to the Authority's knowledge, the Icelandic Government did not establish in advance the criteria on the basis of which the compensation for public service activities of the HFF was to be determined.

BUPA

23

Altmark

With regard to the third Altmark condition, the CFI found in BUPA that a public service compensation system which operates independently of receipts does not require a strict interpretation of this criterion, in particular as regards taking into account the relevant receipts for discharging public services (24). Nevertheless, as the aid measure in question benefits the entirety of the operations of the HFF, it cannot be established at this stage whether the level of compensation is limited to what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of properly limited public service obligations.

Altmark

BUPA

24

Furthermore, with regard to the fourth condition set forth in Altmark, the HFF has neither been chosen by way of a public procurement procedure nor did the Icelandic authorities determine the level of compensation by way of a comparison between the HFF and a privately run efficient operator as a reference undertaking. As held by the CFI in BUPA, the purpose of the fourth Altmark condition is to ensure that the compensation does not entail the possibility of offsetting any costs that might result from inefficiency on the part of the beneficiary undertaking (25).

Altmark

BUPA

Altmark

25

In conclusion, it cannot be established, in the Authority's view, that the four cumulative Altmark conditions are fulfilled.

Altmark

3.7.   Conclusion with regard to state aid character of the measure in question

In light of the above, it is the Authority's preliminary conclusion that exempting HFF from paying a guarantee premium pursuant to Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees, with subsequent amendments, involves State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, it is the Authority's preliminary opinion that any such aid would constitute new aid.

4.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision

The Icelandic authorities did not notify the Authority of the above-mentioned measures in the form of exemption of the HFF from payment of the guarantee premium. The Authority therefore concludes that Iceland has not respected its obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

5.   Compatibility of the aid

5.1.   Possibilities to declare aid for housing purposes compatible

Article 61(1) of the EEA Agreement sets out that state aid as a principle is prohibited. Article 61(2) and 61(3) provide, however, for certain exceptions from this general prohibition.

The derogations in Article 61(2) of the EEA Agreement do not seem to be applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. In particular, the aid measure involved cannot be considered to fulfil the conditions of derogation specified in Article 61(2)(a) of the EEA Agreement, namely aid having a social character, granted to individual consumers and without discrimination related to the origin of the product concerned.

Likewise, the derogations in Article 61(3) of the EEA Agreement do not apply to the aid measure under investigation. In particular, the aid measure is not granted with the aim of promoting or facilitating the economic development of certain areas or of certain economic activities. Thus, the derogations in Article 61(3)(a) and (c) of the EEA Agreement in conjunction with the Regional Aid Guidelines are not applicable in this case.

Furthermore, the aid measure under investigation is not given to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of Iceland, therefore Article 61(3)(b) of the EEA Agreement does not apply.

The aid in question is not linked to any investment, but reduces the costs which HFF would normally have to bear in the course of pursuing its day-to-day business activities and is consequently to be classified as operating aid. Operating aid is normally not considered suitable to facilitate the development of certain economic activities or of certain regions as provided for in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, unless it is specifically envisaged by the Authority's Guidelines, which is not the case here.

Aid for housing purposes may, however, be declared compatible with the EEA Agreement on the basis of Article 59(2). That would be the case if the aid would be limited to provision of services of general economic interest and if the other conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement would be fulfilled.

Article 59(2) of the EEA Agreement reads:

‘Undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest or having the character of a revenue-producing monopoly shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.’

Compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement requires the fulfilment of the following conditions:

| — | that the aid is a compensation for the provision of services of general economic interest, |
| --- | --- |

—

that the aid is a compensation for the provision of services of general economic interest,

| — | that the undertaking receiving the aid is entrusted to provide such services, |
| --- | --- |

—

that the undertaking receiving the aid is entrusted to provide such services,

| — | that the aid is necessary, and not more than necessary, to carry out the entrusted tasks, and |
| --- | --- |

—

that the aid is necessary, and not more than necessary, to carry out the entrusted tasks, and

| — | that the aid does not affect trade against the interest of the Contracting Parties to the Agreement. |
| --- | --- |

—

that the aid does not affect trade against the interest of the Contracting Parties to the Agreement.

5.2.   General remarks with regard to the concept of services of general economic interest

The concept of service in the general economic interest means, among other things, that the State assigns ‘particular tasks’ to an undertaking (26). In order to qualify for classification as service of general economic interest, a service must have certain characteristics, the most important of which is that the service in question cannot be provided in the same manner on the market and that the service should be clearly defined (27). States may take account of objectives pertaining to their national policy when defining the service of general economic interest which they entrust to certain undertakings (28).

26

27

28

As an exception to the main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement, the concept of ‘services of general economic interest’ must be interpreted restrictively (29) and applies only to activities of direct benefit to the public. Still, States remain free, in principle and where no common policy is established, to designate which services they consider to be of general economic interest and to organize these services as they see fit, subject to the rules of the EEA Agreement and the specific conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement (30). Thus, the competence to define such services lies with the States, subject to scrutiny by the Authority. This scrutiny must essentially be conducted on a case-by-case basis. In such an assessment, the nature of the undertaking entrusted with the service is not of decisive importance, nor whether the undertaking is entrusted with exclusive rights, but rather the essence of the service deemed to be of general economic interest and the special characteristics of this interest that distinguish it from the general economic interest of other economic activities (31).

29

30

31

5.3.   Services of general economic interest in the field of social housing

The EFTA Court gave some guidance on how to assess the extent of the HFF's activities in light of the requirements of Article 59(2) of the EEA Agreement. The Court primarily addressed the issue of whether the Authority should have been in doubt whether the general loans scheme of HFF was operated in compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement. The Court ruled that the Authority should have been in doubt and consequently should have opened the formal State aid investigation procedure. (This was based on the implicit, but non-verified, assumption that the aid in question was new aid.) While the Court did not address whether the general loan category fulfilled the conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement, the Court's judgment raised issues of doubt in relation to:

| — | whether the HFF scheme fulfilled all conditions relating to services of general economic interest in Article 59(2), |
| --- | --- |

—

whether the HFF scheme fulfilled all conditions relating to services of general economic interest in Article 59(2),

| — | whether the derogation from the State aid rules was proportionate, and |
| --- | --- |

—

whether the derogation from the State aid rules was proportionate, and

| — | whether the scheme affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties. |
| --- | --- |

—

whether the scheme affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties.

In relation to the first issue the Court stated inter alia:

inter alia

‘[...] The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA.’ (32).

[...] The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA.

32

When the EFTA Court later turned to the questions on proportionality, it held, inter alia, that:

inter alia

‘[...] as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.’ (33).

[...] as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.

33

And moreover:

‘The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what is necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions [ ...] This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.’ (34).

The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what is necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions [ ...] This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.

34

Then the Court went on to, inter alia, state that:

inter alia

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments built or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments built or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms.’ (35).

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms.

35

(a)   Manageable terms

The EFTA Court did not rule out per se that State intervention in lending services through general loans, which pursues the objective of fostering private home ownership through lending on ‘manageable terms’ might be considered legitimate under Article 59(2) of the EEA Agreement. In this respect, the EFTA Court clarified that the Contracting Parties enjoy a margin of discretion in deciding what ‘manageable terms’ should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest (36).

per se

36

In the view of the Authority, the concept of ‘manageable terms’ cannot be understood in any absolute or isolated manner. While noting the Court's view that there should be a margin of discretion to decide what is manageable, the concept has to relate to certain general parameters of the national economy. What is manageable in a rich country may not be manageable in a less prosperous one. In a well-functioning market without a particular skewed distribution of income, it would appear reasonable to assume that the market interest rates on mortgages would be ‘manageable’ for the population at large. Excluding that public activity itself is distorting the market, to the extent the market is not well functioning there could be a reason for government measures to provide for loans on ‘manageable terms’.

It was confirmed in the EFTA Court's judgment that the commercial banks were only able to match the interest rate of HFF's general loans from August 2004 onwards (37). In its Decision No 185/06/COL, the Authority requested up-dated information on the development on the Icelandic mortgage market, in order to assess to what extent commercial banks had offered mortgage secured loans on terms the Icelandic State would consider as manageable. While some information has been provided the Authority would require up-dated information in this respect as there are indications that the state of the market has changed recently. The amount of mortgage loans, especially from the commercial banks has fallen considerably (38).

37

38

A connected, but separate, issue is whether the market would be able to develop satisfactorily if it would operate under conditions without any State aid distorting the competitive situation of the respective lenders. Up till now, the Authority has not been presented with any arguments or factual information that give it reason to believe that this should be the case.

(b)   Social element

The general loan scheme of the HFF is not limited to those below certain income and/or assets thresholds but is available to everyone irrespective of those elements and as the EFTA Court has pointed out, without any cost and size limitations on the dwellings. Furthermore, the general lending system is also open to others than individuals, for example building contractors may qualify for loans under that system.

In the Court's words, the ‘lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria’ and ‘there is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan’ (39).

lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria

there is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan

39

Moreover, the EFTA Court pointed out that the scheme provided for construction or purchase of individual units for investment purposes, and it was not formally limited to assisting the average citizen in financing of his or her house. The rules have now been changed and Article 21 of the Regulation No 522/2004, as subsequently amended, provides that lending from the HFF is limited so that an individual can only own one property carrying a mortgage from the Fund. However, the Board of the Fund may set rules providing for exemption from this requirement. On 10 August 2006, the Board passed such rules. The Icelandic authorities are requested to explain these exemptions and their application and how the HFF monitors that residential housing financed by the HFF's loans is actually used for purposes of being the applicant's own dwelling.

In a letter received by the Authority on 14 June 2007, the Icelandic Government argued that there were no grounds for questioning the compatibility of the general lending scheme with the EEA Agreement. In light of the observations of the EFTA Court, quoted above, the Authority is of the preliminary opinion that the Icelandic Government has not demonstrated that the current general loan scheme is in compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement. Moreover, the Commission's practice regarding social housing shows that the Commission has only accepted systems of social housing, which contained limitations as to who could qualify for loans under the system.

In 2001, the Commission adopted a decision with regard to a guarantee for borrowings of the Irish Housing Finance Agency (hereinafter referred to as the HFA) (40). At the time of this decision, the HFA was itself not empowered to extend loans. Its objective was to raise funds at the best rate on the capital markets which were then advanced to local authorities to be used by them for social housing financing. In this case, social housing was defined as provision of housing for the most socially disadvantaged households, and in particular those which due to their economic circumstances were unable to fund their own housing requirement at socially acceptable conditions through recourse to commercial lenders. This objective was entrusted to local authorities who operated social housing programmes such as general mortgage finance, the operation of a share ownership scheme, and affordable housing schemes aimed at providing low cost housing, a rental subsidy scheme and miscellaneous grant schemes for elderly and disabled persons. The eligibility for social housing loan finance was assessed according to the following limitations: (i) need must be established; (ii) income and loan ceilings; (iii) households which seek to avail of schemes unavailable in the private sector (this had to be proved by the applicant by attaching letters of rejection from two private sector mortgage lenders); and (iv) only households which are mentioned on local authority housing lists. Thus, the Commission accepted that the operations of the Agency could be regarded as services of general economic interest for the purposes Article 86(2) of the EC Treaty.

40

The Authority also refers to a case concerning the financing of activities of Dutch Housing Corporations which is still pending before the Commission. In 2005, DG Competition sent an Article 17(2) letter, inviting the Dutch authorities to make appropriate changes to the system. DG Competition has, inter alia, criticised the broad scope of definition of services of general economic interest provided by the Housing Corporations. In particular, it was not considered acceptable that, whereas the priority to rental housing is given to persons that have difficulties in finding suitable housing, the activities in question are not restricted to socially disadvantaged persons. Therefore, DG Competition was of the opinion that the possibility to let dwellings to persons with a higher income or to enterprises must be regarded as a manifest error in the definition of a service of general economic interest. Moreover, this concern was not removed by the proposed solution of the Dutch authorities to limit the maximum value of the dwellings to be rented out which would be then defined as ‘social housing’. In the preliminary view of DG Competition, the definition of public service activities of Housing Corporations was to have a direct relation to socially disadvantaged households and not only be linked to the maximum value of the property (41).

inter alia

41

Furthermore, the Icelandic Government referred to the fact that the Authority, in its decision in the Norwegian Husbanken case, accepted loans that were not limited to those qualifying under certain income and assets criteria but limited the size of the of house/apartment being acquired. Iceland has argued that the Norwegian limit should not be regarded as being universal and that the situation in Iceland would justify a higher limit. The Authority will, at this stage, not pass judgment on whether only imposing a size limitations would be sufficient to ensure compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement as it observes that currently the HFF system operates without any limitations as to the size of house/apartment that may qualify for loans under the general system.

In light of all of the above, it is the preliminary view of the Authority that the general loan scheme of the HFF does not pursue a sufficiently restricted social objective.

(c)   Territorial cohesion

As regards the element of territorial cohesion, the Authority is aware of the particular situation of certain regions in Iceland, where the market for mortgage loans might be of such a nature that commercial providers do not have incentives to offer mortgage loans. Such a situation might justify exceptional treatment of certain territories as regards the conditions for eligibility of loans (42). Currently, the general loans scheme of the HFF is operated without any criteria related to territorial cohesion.

42

In its Decision No 185/06/COL it was the Authority's opinion that SFF had not submitted any tangible evidence during the EFTA Court proceedings, which demonstrated that the commercial banks had offered loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004. In response to the Authority's request for information the SFF and the Icelandic Government submitted conflicting evidence as to the extent the commercial banks had offered mortgage loans outside the Reykjavík area and other more densely populated areas after August 2004. In light of the currently available information the Authority cannot conclude that the loans provided by the commercial banks have not been offered in rural areas as well, as far as the period after August 2004 is concerned.

5.4.   Development of trade and the interest of the Contracting Parties

Article 59(2) of the EEA Agreement further requires an assessment of whether the specific service in question affects the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties. The Authority is charged with striking a balance between the right of Iceland to invoke the derogation and the interest of the Contracting Parties to avoid distortions of competition and restrictions to the ‘four freedoms’ (43).

43

This entails that it must be established that the performance of the service of general economic interest does not disproportionately affect competition and the internal market. In light of the EFTA Court's conclusions on this point (44), the Authority will have to assess to what extent the aid granted to the HFF could affect other parts of the EEA internal market, in particular other financial markets, such as, for example, the private lending market. However, as outlined above, the Authority is of the preliminary opinion that the current lending scheme is not compatible with Article 59(2) as it is too widely defined. In light of that, the Authority does not consider it necessary to assess whether the service affects the development of trade to an extent contrary to the interest of the Contracting Parties. In any event, an amended scheme will have to strike the right balance between the interests at stake.

44

Against the background of the various points referred to above, the preliminary view of Authority is that the general loan scheme of HFF does not comply with all the conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement.

5.5.   Other loan categories of the HFF

In the discussion above regarding the compatibility of the aid, only the general loans category of the HFF has been referred to. However, the exemption in Article 7 of Act No 121/1997, as amended, covers entire operations of the HFF. Currently, the HFF is also providing loans for rental housing to municipalities, etc. pursuant to Chapter VIII of the Housing Act. Furthermore, the Minister of Social Affairs has, on the basis of Article 16 of the Housing Act, issued Regulation No 458/1999, with subsequent amendments, which lists the other loan categories offered by the HFF, cf. Article 2 of the Regulation (45).

45

As outlined above, the Authority is of the preliminary opinion that the general loans scheme of the HFF is incompatible with Article 59(2) EEA. Since the exemption from the guarantee premium benefits all the operations of the HFF, it follows that this measure cannot be regarded as compatible aid on the basis of Article 59(2). This is so even though the individual loan categories referred to above examined in isolation might comply with the conditions laid down in that provision.

5.6.   Conclusion with regard to compatibility

On the basis of the foregoing considerations, the Authority has doubts as to whether the guarantee premium exemption in favour of the HFF can be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement.

6.   Recovery

According to Article 14(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘[w]here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law’.

here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law

In other words, any unlawful aid which cannot be declared compatible with the State aid rules will be subject to recovery. In case of recovery, it is the Authority's preliminary view that, in the case at hand, no legitimate expectations could be invoked, which would preclude the recovery.

According to settled case-law, ‘[...] undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed’ (46).

undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed

46

Consequently, any unlawful aid which will ultimately be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

7.   Conclusion

The Authority is of the preliminary opinion that the exemption from the guarantee premium in favour of the HFF constitutes aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that this measure can be regarded as complying with Article 61(2) and (3) of the EEA Agreement or with Article 59(2) of the EEA Agreement. Any unlawful aid which ultimately will be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Icelandic authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

In light of the foregoing consideration, the Authority requires that, within one month of receipt of this decision, the Icelandic authorities provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the exemption from the payment of the guarantee premium in favour of the HFF. It requests the Icelandic authorities to forward a copy of this decision to the potential aid recipient of the aid immediately.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Iceland regarding the exemption of the Housing Financing Fund contained in the Act on State Guarantees to pay a premium on the guarantee provided by the Icelandic State in its favour.

Article 2

The Icelandic authorities are requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

The Icelandic authorities are required to provide within one month from the notification of this Decision all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

The Icelandic Government is requested to forward a copy of this Decision to the recipient of the potential aid immediately.

Article 5

The EC Commission shall be informed, in accordance with Protocol 27(d) of the EEA Agreement, by means of a copy of this Decision.

Article 6

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

Article 7

This Decision is addressed to the Republic of Iceland.

Article 8

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 27 June 2008.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the Authority.

1

(2)  Hereinafter referred to as the EEA Agreement.

2

(3)  Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.

3

(4)  Hereinafter referred to as Protocol 3.

4

(5)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ) L 231 and EEA Supplement No 32 of 3 September 1994. The Guidelines were last amended on 19 December 2007. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority's website:

5

Official Journal of the European Union

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

(6)  Published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplements No 26 of 25 May 2006.

6

(7)  Not published yet. The non-confidential full text of the Decision will be available at:

7

www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/

(8)  For more information on this aspect and the continuity of activities, see the Authority's Decision No 405/08/COL.

8

(9)  Translation of the Act available at the website of the Ministry of Finance.

9

(10)  Skýrsla starfshóps um innheimtu ábyrgðargjalds af skuldum Byggingarsjóðs ríkisins, Byggingarsjóðs verkamanna og Íbúðalánasjóðs.

10

(11)  Item 1.4 of Article 4 of the Supplementary Budget Act amending Article 7 of the Budget Act, which grants various permissions to the Minister of Finance provided as follows: ‘To abolish guarantee premiums pursuant to Article 6 of Act No 121/1997 on State Guarantees levied on the House Financing Fund until the entry into force of Act No 70/2000 which exempts the Fund from the payment of the premium.’.

11

To abolish guarantee premiums pursuant to Article 6 of Act No 121/1997 on State Guarantees levied on the House Financing Fund until the entry into force of Act No 70/2000 which exempts the Fund from the payment of the premium.

(12)  The original Icelandic text is as follows: ‘Aðrar skuldbindingar Íbúðalánasjóðs eru hins vegar ekki undanþegnar gjaldskyldu þar sem ekki er lagt fé í varasjóð til að mæta útlánatöpum vegna lánveitinga á grundvelli þeirra.’.

12

Aðrar skuldbindingar Íbúðalánasjóðs eru hins vegar ekki undanþegnar gjaldskyldu þar sem ekki er lagt fé í varasjóð til að mæta útlánatöpum vegna lánveitinga á grundvelli þeirra.

(13)  Opinion of the Economic and Commerce Committee of Alþingi, the Authority's unofficial translation.

13

(14)  Case E-1/00 State Debt Management Agency [2000-2001] EFTA Court Report, p. 8.

14

State Debt Management Agency

(15)  It could be questioned whether a guarantee covering the totality of a company's financial obligations exists on the market. It might therefore be difficult to establish a market premium for the guarantee in the present case.

15

(16)  Joined Cases T-195/01 and T-207/01 Government of Gibraltar v Commission [2002] ECR II-2309, paragraph 111.

16

Government of Gibraltar v Commission

(17)  Hence, these changes are not dealt with in the context of Decision No 185/06/COL to open the formal investigation procedure, partly because the rules in the State Guarantees Act were only briefly discussed in that opening decision, partly because the Icelandic authorities, in the above-mentioned letter of 24 October 2007, did not answer in the affirmative that the aid questions pertaining to HFF's exemption from the premium should be dealt with within that procedure.

17

(18)  In any event, the argumentation of the Icelandic authorities builds on the premise that HFF was never subject to a premium de jure. In contrast, it would not be sufficient that HFF never actually paid the fee, and that the legal obligation to do so was later cancelled, as such cancelling of a debt would in itself constitute aid. As illustrated above under point I.2.3, the Authority is not convinced that this premise is fulfilled in the case at hand.

18

de jure

(19)  The Minister of Social Affairs was to determine the level of the interest margin having obtained the proposal of the State Housing Board. On the basis of that Article, the Minister decided by Regulation No 540/1993 of 28 December 1993, amending Regulation No 467/1991, to charge an interest margin of up to 0,25 %. By Regulation of 11 October 1994, the Minister raised the ceiling of the interest margin to 0,35 %.

19

(20)  See also, Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, [2006] EFTA Court Report, page 42, paragraphs 80-81. Furthermore, in its recent Concluding Report on the Retail Banking Sector Inquiry (page 67) the Authority concluded that tying of different retail banking products is a common practice of financial institutions across EEA. In particular, in the above-mentioned report, the Authority underlined bundling of current accounts and other products such as mortgages or loans.

20

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority

Concluding Report on the Retail Banking Sector Inquiry

(21)  Case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747, paragraphs 89-93.

21

Altmark Trans GmbH

(22)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, page 42, paragraph 79.

22

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(23)  Case T-289/03 BUPA v Commission, judgment of 12 February 2008, not yet reported, paragraph 214.

23

BUPA

Commission

(24)  Case T-289/03 BUPA v Commission, cited above, paragraph 241.

24

BUPA

Commission

(25)  Case T-289/03 BUPA v Commission, cited above, paragraph 249.

25

BUPA

Commission

(26)  See for example: Case 10/71 Muller [1971] ECR 723; Case 127/73 BRT [1974] ECR 313; Case 7/82 GVL [1983] ECR 483; Case C-393/92 Almelo [1994] ECR I-1520; Case C-266/96 Corsica Ferries [1998] ECR I-3949.

26

Muller

BRT

GVL

Almelo

Corsica Ferries

(27)  Communication from the Commission — Services of General Interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 7), see paragraph 14.

27

(28)  Case E-9/04, The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 67.

28

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(29)  See Case C-242/95 GT-Link A/S [1997] ECR I-4449, paragraph 50; Case T-260/94 Air Inter [1997] ECR II-147, paragraph 135; Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraph 53.

29

95 GT-Link A/S

Air Inter

Commission

France

(30)  See in this context for example: Services of General Interest, cited above, paragraph 22; Case T-106/95 FFSA [1997] ECR II-229, paragraph 192. As stated by Advocate General Léger in his opinion in Case C-438/02 Krister Hanner [2005] ECR I-4551, paragraph 139: ‘... it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment’.

30

FFSA

Krister Hanner

... it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment

(31)  Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v the Authority, [1998] EFTA Court Report page 38, paragraph 47.

31

Norwegian Bankers' Association

the Authority

(32)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 68.

32

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(33)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 71.

33

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(34)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 73.

34

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(35)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraphs 76 to 79.

35

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(36)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 71.

36

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(37)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 74.

37

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(38)  See e.g.

38

http://www.mbl.is/mm/frettir/innlent/2006/04/27/samdrattur_i_ibudalanum_bankanna/ and

http://www.mbl.is/mm/vidskipti/frettir/2008/05/26/verulegur_samdrattur_i_ibudalanum_bankanna/

(39)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 77.

39

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(40)  Decision of 3 July 2001 in State aid N 209/01 — Ireland — Guarantee for borrowings of the Housing Finance Agency, SG(2001) D/289528. The Commission has also dealt with two Swedish schemes regarding social housing which it considered compatible aid on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty. In the first case (Commission Decision of 24 June 2003 in State aid N 40/03 — Sweden — Measures to promote certain house building, C(2003) 1762 fin) a State support in the form of a VAT tax exemption was granted to constructions in certain areas of Stockholm, Gothenburg and Malmö. The scheme was restricted to rented dwellings measuring up to 70 m2 and student accommodation at college and university sites with a maximum size of 25 m2 with additional ceilings on the aid level per dwelling. The rent for both types of dwellings was regulated. In the second case (Commission Decision of 7 March 2007 in State aid N 798/06 — Sweden — Support for construction of special housing for elderly people, C(2007) 652 fin) the scheme was targeted to benefit elderly people who were not able to continue living independently. The scheme provided direct grant support to special housing for elderly. According to the conditions of the scheme, the size of the apartment could not exceed 35 m2 per one-person apartment and 50 m2 per two-persons apartment with additional support to 15-20 m2 for common space (used for example for meals, hobbies, group activities). The maximum aid intensity was 10 % of actual construction costs.

40

2

2

2

2

2

(41)  Letter dated 14 July 2005 from DG Competition to the Dutch authorities, 0/55413.

41

(42)  See for example the differentiation of ceiling for the level of aid per dwelling according to the area in the Swedish Case N 40/03, referred to above.

42

(43)  See similar Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v the Authority, cited above, paragraph 70.

43

Norwegian Bankers' Association

the Authority,

(44)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 81.

44

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority

(45)  Article of Regulation No 458/1999, as amended, provides for the following categories: ‘1. Loans for the construction or purchase of day-care institutions, service centres, homes and apartments specially designed for the needs of the elderly; 2. Loans for the construction or purchase of communal housing for the disabled; 3. Special loans — loans to those with special needs; 4. Maintenance loans; 5. Loans for major outdoor maintenance of redeemed apartments; 6. Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry; 7. Loans for rental housing; 8. Loans for the construction or purchase of homes and day-care institutions for children and young people.’.

45

1. Loans for the construction or purchase of day-care institutions, service centres, homes and apartments specially designed for the needs of the elderly; 2. Loans for the construction or purchase of communal housing for the disabled; 3. Special loans

loans to those with special needs; 4. Maintenance loans; 5. Loans for major outdoor maintenance of redeemed apartments; 6. Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry; 7. Loans for rental housing; 8. Loans for the construction or purchase of homes and day-care institutions for children and young people.

(46)  Case C-5/89 Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14; Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51.

46

Commission

Germany

Spain

Commission

---

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/37

---

EFTA-Tilsynsmyndigheden har besluttet, at den ikke vil gøre indsigelser mod den anmeldte foranstaltning

(2009/C 64/10)

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning om påstået statsstøtte ydet af Tromsø Kommune til Sommarøy Arctic Hotel A/S i forbindelse med det planlagte salg af ejendommen Hillesøyfyllinga [ejendomsnummer 189/196].

EFTA-Tilsynsmyndigheden mener ikke, at der er ydet statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, til Sommarøy Arctic Hotel A/S i forbindelse med det planlagte salg af ejendommen.

| Vedtagelsesdato: | 1. oktober 2008 |
| --- | --- |
| EFTA-stat: | Norge |
| Sag nr.: | 62527 |
| Støtteordning: | Ejendomssalg i Tromsø |
| Formål: | — |
| Retsgrundlag: | — |
| Varighed: | — |

Vedtagelsesdato:

1. oktober 2008

EFTA-stat:

Norge

Sag nr.:

62527

Støtteordning:

Ejendomssalg i Tromsø

Formål:

—

Retsgrundlag:

—

Varighed:

—

Den autentiske udgave af beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

---

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/38

---

EFTA-staternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til den retsakt, der er nævnt under punkt 1, litra f), i bilag XV til EØS-aftalen (Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder)

(2009/C 64/11)

| Sag nr. | Støtte til SMV 1/08 |
| --- | --- |
| EFTA-stat | Norge |
| Region | Alle regioner |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Bioenergiordningen |
| Retsgrundlag | Årlig landbrugsaftale, statsbudget, det årlige bevillingsbrev fra Det Kongelige Landbrugs- og Fødevareministerium |
| De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden | Støtteordning | Årlig samlet støtte | Ca. 15 % af det samlede årlige budget på 4,3 mio. EUR |
| Garanterede lån | — |
| Individuel støtte | Samlet støttebeløb | — |
| Garanterede lån | — |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og 5 | Ja |
| Gennemførelsestidspunkt | Fra 1. januar 2008 |
| Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed | Indtil 31. december 2014 |
| Støttens formål | Støtte til SMV | Ja |
| Berørte sektorer | Alle sektorer berettiget til støtte til SMV | Ja |
| Begrænset til særlige sektorer






  — | Kulminedrift |

Sag nr.

Støtte til SMV 1/08

EFTA-stat

Norge

Region

Alle regioner

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Bioenergiordningen

Retsgrundlag

Årlig landbrugsaftale, statsbudget, det årlige bevillingsbrev fra Det Kongelige Landbrugs- og Fødevareministerium

De planlagte årlige udgifter i henhold til ordningen eller den samlede støtte til virksomheden

Støtteordning

Årlig samlet støtte

Ca. 15 % af det samlede årlige budget på 4,3 mio. EUR

Garanterede lån

—

Individuel støtte

Samlet støttebeløb

—

Garanterede lån

—

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og 5

Ja

Gennemførelsestidspunkt

Fra 1. januar 2008

Støtteordningens varighed eller støtteprojektets varighed

Indtil 31. december 2014

Støttens formål

Støtte til SMV

Ja

Berørte sektorer

Alle sektorer berettiget til støtte til SMV

Ja

Begrænset til særlige sektorer

—

Kulminedrift

Alle former for fremstillingsvirksomhed

eller

Stålindustri

Skibsbygning

Syntetiske fibre

Motorkøretøjer

Anden fremstillingsvirksomhed

Alle tjenester

eller

Transporttjenester

Finansielle tjenester

Andre tjenester

Ja

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

| Landbrugs- og Fødevareministerium |
| --- |
| Postbox 8007 |
| 0030 Oslo |
| NORGE |

Landbrugs- og Fødevareministerium

Postbox 8007

0030 Oslo

NORGE

Store individuelle støtteforanstaltninger

I overensstemmelse med forordningens artikel 6

Ja

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/39

---

Forslagsindkaldelse som led i arbejdsprogrammet under det fælles program ENIAC Joint Undertaking

(2009/C 64/12)

Det meddeles herved, at der iværksættes en forslagsindkaldelse som led i arbejdsprogrammet ENIAC Joint Undertaking.

Forslagsindkaldelsen har følgende betegnelse: ENIAC-2009-1.

Nærmere oplysninger om forslagsindkaldelsen, herunder om frist og budget, findes på følgende websted: http://eniac.eu

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/40

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 64/13)

| 1. | Den 11. marts 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mapfre S.A (»Mapfre«, Spanien) og Grupo Salvador Caetano SGPS, S.A. (»Salvador Caetano«, Portugal) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Choice Car-Comércio de Automóveis, S.A (»Choice Car«, Portugal), Finlog-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (»Finlog«, Portugal), Guerin-Rent-A-Car (Dois), Lda (»Guerin«, Portugal) og Luso Assistência — Gestâo de Acidentes, S.A. (»Luso«, Portugal), der på nuværende tidspunkt ejes af Salvador Caetano, jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 11. marts 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Mapfre S.A (»Mapfre«, Spanien) og Grupo Salvador Caetano SGPS, S.A. (»Salvador Caetano«, Portugal) gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over Choice Car-Comércio de Automóveis, S.A (»Choice Car«, Portugal), Finlog-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (»Finlog«, Portugal), Guerin-Rent-A-Car (Dois), Lda (»Guerin«, Portugal) og Luso Assistência — Gestâo de Acidentes, S.A. (»Luso«, Portugal), der på nuværende tidspunkt ejes af Salvador Caetano, jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Mapfre: virksomhedskoncern, der hovedsageligt leverer forsikringsprodukter, herunder bilforsikringer, over hele verden |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Mapfre: virksomhedskoncern, der hovedsageligt leverer forsikringsprodukter, herunder bilforsikringer, over hele verden

| — | Salvador Caetano: virksomhedskoncern, der er aktiv inden for detailsalg og reparation af biler i Portugal og Spanien |
| --- | --- |

—

Salvador Caetano: virksomhedskoncern, der er aktiv inden for detailsalg og reparation af biler i Portugal og Spanien

| — | Choice Car: detailsalg af biler i Portugal |
| --- | --- |

—

Choice Car: detailsalg af biler i Portugal

| — | Finlog: forvaltning af bilparker i Portugal |
| --- | --- |

—

Finlog: forvaltning af bilparker i Portugal

| — | Guerin: biludlejning i Portugal |
| --- | --- |

—

Guerin: biludlejning i Portugal

| — | Luso: tjenester i tilknytning til håndtering af bilulykker i Portugal. |
| --- | --- |

—

Luso: tjenester i tilknytning til håndtering af bilulykker i Portugal.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS sendes til Kommissionen pr. fax +32 22964301 eller 2967244 eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5347 — Mapfre/Salvador Caetano/JVS sendes til Kommissionen pr. fax +32 22964301 eller 2967244 eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 19.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 64/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 64/41

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 64/14)

| 1. | Den 12. marts 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Votorantim Group (»Votorantim«, Brasilien) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over hele Aracruz Celulose S.A. (»Aracruz«, Brasilien), der på nuværende tidspunkt kontrolleres i fællesskab af Votorantim Group, Arapar og Arainvest, jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 12. marts 2009 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Votorantim Group (»Votorantim«, Brasilien) gennem opkøb af aktier erhverver enekontrol over hele Aracruz Celulose S.A. (»Aracruz«, Brasilien), der på nuværende tidspunkt kontrolleres i fællesskab af Votorantim Group, Arapar og Arainvest, jf. Rådets forordnings artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Votorantim Group: cement og beton, minedrift og metalindustri (aluminium, stål, nikkel og zink), papirmasse og papir, koncentreret appelsinsaft, specialkemikalier, elproduktion og aktiviteter i finanssektoren |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Votorantim Group: cement og beton, minedrift og metalindustri (aluminium, stål, nikkel og zink), papirmasse og papir, koncentreret appelsinsaft, specialkemikalier, elproduktion og aktiviteter i finanssektoren

| — | Aracruz: fremstilling af papirmasse og papir. |
| --- | --- |

—

Aracruz: fremstilling af papirmasse og papir.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under forordning (EF) nr. 139/2004. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 2967244) eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sag COMP/M.5477 — Votorantim/Aracruz sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301 eller 2967244) eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---