# Euroopa Liidu C 66E/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 66E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide20. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 66E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide20. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK11.–13. märts 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 113 E, 8.5.2008. |
| | |
| | Teisipäev, 11. märts 2008 |
| 2009/C 066E/01 | Jätkusuutlik Euroopa transpordipoliitikaEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa energia- ja keskkonnapoliitikat arvestava jätkusuutliku Euroopa transpordipoliitika kohta (2007/2147(INI)) | 1 |
| 2009/C 066E/02 | Varajane hoiatamine suurõnnetuste puhulEuroopa Parlamendi deklaratsioon kodanike varajase hoiatamise kohta suurõnnetuste puhul | 6 |
| | Kolmapäev, 12. märts 2008 |
| 2009/C 066E/03 | Ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrollEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli kohta (2007/2195(INI)) | 9 |
| 2009/C 066E/04 | Naiste olukord ELi maapiirkondadesEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta ELi maapiirkondades (2007/2117(INI)) | 23 |
| 2009/C 066E/05 | Säästev põllumajandus ja biogaasEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon säästva põllumajanduse ja biogaasi kohta: ELi õigusaktide läbivaatamise vajadus (2007/2107(INI)) | 29 |
| | Neljapäev, 13. märts 2008 |
| 2009/C 066E/06 | Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fondEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi kohta (2007/2188(INI)) | 35 |
| 2009/C 066E/07 | ELi arengukoostöö poliitika väljakutsed uutele liikmesriikideleEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon ELi arengukoostöö poliitika väljakutsete kohta uutele liikmesriikidele (2007/2140(INI)) | 38 |
| 2009/C 066E/08 | Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi kohta — Nõukogu suutmatus võtta vastu ühist seisukohta ja muuta toimimisjuhend siduvaks õigusaktiks | 48 |
| 2009/C 066E/09 | Naiste eriolukord vanglas ning vanemate vangistuse mõju sotsiaalsele ja perekonnaeluleEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon vangis olevate naiste eriolukorra ning vanemate vangistuse mõju kohta sotsiaalsele ja perekonnaelule (2007/2116(INI)) | 49 |
| 2009/C 066E/10 | Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöösEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2007/2182(INI)) | 57 |
| 2009/C 066E/11 | ArmeeniaEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Armeenia kohta | 67 |
| 2009/C 066E/12 | VenemaaEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Venemaa kohta | 69 |
| 2009/C 066E/13 | Afgaani ajakirjaniku Perwiz Kambakhshi juhtumEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Afgaani ajakirjaniku Perwiz Kambakhshi juhtumi kohta | 71 |
| 2009/C 066E/14 | Iraani kodaniku Seyed Mehdi Kazemi juhtumEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Iraani kodaniku Seyed Mehdi Kazemi juhtumi kohta | 73 |
| | SOOVITUSED |
| | Neljapäev, 13. märts 2008 |
| 2009/C 066E/15 | Euroopa Liidu roll IraagisEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta soovitus nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (2007/2181(INI)) | 75 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK11.–13. märts 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 113 E, 8.5.2008.

Teisipäev, 11. märts 2008

2009/C 066E/01

Jätkusuutlik Euroopa transpordipoliitikaEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa energia- ja keskkonnapoliitikat arvestava jätkusuutliku Euroopa transpordipoliitika kohta (2007/2147(INI))

1

2009/C 066E/02

Varajane hoiatamine suurõnnetuste puhulEuroopa Parlamendi deklaratsioon kodanike varajase hoiatamise kohta suurõnnetuste puhul

6

Kolmapäev, 12. märts 2008

2009/C 066E/03

Ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrollEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli kohta (2007/2195(INI))

9

2009/C 066E/04

Naiste olukord ELi maapiirkondadesEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta ELi maapiirkondades (2007/2117(INI))

23

2009/C 066E/05

Säästev põllumajandus ja biogaasEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon säästva põllumajanduse ja biogaasi kohta: ELi õigusaktide läbivaatamise vajadus (2007/2107(INI))

29

Neljapäev, 13. märts 2008

2009/C 066E/06

Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fondEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi kohta (2007/2188(INI))

35

2009/C 066E/07

ELi arengukoostöö poliitika väljakutsed uutele liikmesriikideleEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon ELi arengukoostöö poliitika väljakutsete kohta uutele liikmesriikidele (2007/2140(INI))

38

2009/C 066E/08

Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi kohta — Nõukogu suutmatus võtta vastu ühist seisukohta ja muuta toimimisjuhend siduvaks õigusaktiks

48

2009/C 066E/09

Naiste eriolukord vanglas ning vanemate vangistuse mõju sotsiaalsele ja perekonnaeluleEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon vangis olevate naiste eriolukorra ning vanemate vangistuse mõju kohta sotsiaalsele ja perekonnaelule (2007/2116(INI))

49

2009/C 066E/10

Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöösEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2007/2182(INI))

57

2009/C 066E/11

ArmeeniaEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Armeenia kohta

67

2009/C 066E/12

VenemaaEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Venemaa kohta

69

2009/C 066E/13

Afgaani ajakirjaniku Perwiz Kambakhshi juhtumEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Afgaani ajakirjaniku Perwiz Kambakhshi juhtumi kohta

71

2009/C 066E/14

Iraani kodaniku Seyed Mehdi Kazemi juhtumEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Iraani kodaniku Seyed Mehdi Kazemi juhtumi kohta

73

SOOVITUSED

Neljapäev, 13. märts 2008

2009/C 066E/15

Euroopa Liidu roll IraagisEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta soovitus nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (2007/2181(INI))

75

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Kolmapäev, 12. märts 2008 |
| 2009/C 066E/16 | Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2007/2215(IMM)) | 82 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Kolmapäev, 12. märts 2008

2009/C 066E/16

Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2007/2215(IMM))

82

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 11. märts 2008 |
| 2009/C 066E/17 | ESTÜ varade ning söe ja terase teadusfondi varade haldamine *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (KOM(2007)0435 — C6-0276/2007 — 2007/0150(CNS)) | 83 |
| 2009/C 066E/18 | EÜ ja Araabia Ühendemiraatide vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Araabia Ühendemiraatide vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0134 — C6-0472/2007 — 2007/0052(CNS)) | 84 |
| 2009/C 066E/19 | Põllumajandusturgude ühine korraldus (ühise turukorralduse ühtse määruse muutmine) *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2007)0854 — C6-0033/2008 — 2007/0290(CNS)) | 84 |
| 2009/C 066E/20 | Põllumajandusturgude ühine korraldus (ühise turukorralduse ühtne määrus) *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2008)0027 — C6-0061/2008 — 2008/0011(CNS)) | 85 |
| 2009/C 066E/21 | EÜ majandustegevuse statistiline liigitus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0755 — C6-0437/2007 — 2007/0256(COD)) | 86 |
| 2009/C 066E/22 | Sigade identifitseerimine ja registreerimine (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv sigade identifitseerimise ja registreerimise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0829 — C6-0037/2008 — 2007/0294(CNS)) | 86 |
| 2009/C 066E/23 | Köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamine (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0852 — C6-0038/2008 — 2007/0296(CNS)) | 87 |
| 2009/C 066E/24 | Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***IIIEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008 — 2005/0191(COD)) | 88 |
| 2009/C 066E/25 | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ***IIEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (15647/1/2007 — C6-0035/2008 — 2006/0197(COD)) | 89 |
| 2009/C 066E/26 | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, kohaldades eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 26 (KOM(2008)0014 — C6-0036/2008 — 2008/2019(ACI)) | 89 |
| 2009/C 066E/27 | Paranduseelarve nr 1/2008Muudatusettepanek Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 projekti kohta, III jagu — Komisjon (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD)) | 91 |
| 2009/C 066E/28 | Paranduseelarve nr 1/2008Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 projekti kohta, III jagu — Komisjon (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD)) | 92 |
| 2009/C 066E/29 | EÜ ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0580 — C6-0391/2007 — 2007/0209(CNS)) | 93 |
| 2009/C 066E/30 | EÜ ja Côte d'Ivoire'i vaheline kalandusalane partnerlusleping *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0648 — C6-0429/2007 — 2007/0226(CNS)) | 95 |
| | Kolmapäev, 12. märts 2008 |
| 2009/C 066E/31 | Energiastatistika ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus energiastatistika kohta (KOM(2006)0850 — C6-0035/2007 — 2007/0002(COD)) | 97 |
| P6_TC1-COD(2007)0002Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 energiastatistika kohta | 97 |
| 2009/C 066E/32 | Taimekaitsevahendite statistika ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat (KOM(2006)0778 — C6-0457/2006 — 2006/0258(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2006)0258Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (EMPs kohaldatav tekst) | 98 |
| 2009/C 066E/33 | Põllumajandusturgude ühine korraldus ja erisätted (ühise turukorralduse ühtne määrus) *Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), piimatootmiskvootide osas (KOM(2007)0802 — C6-0015/2008 — 2007/0281(CNS)) | 124 |
| | Neljapäev, 13. märts 2008 |
| 2009/C 066E/34 | Eakate inimeste elukvaliteedi parandamine ***IEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uue info- ja sidetehnoloogia (IST) vahendite abil (KOM(2007)0329 — C6-0178/2007 — 2007/0116(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0116Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia (IST) vahendite abil | 128 |
| 2009/C 066E/35 | Pliivaba bensiini ja gaasiõli maksustamine *Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/96/EÜ kaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamise erikorra kohanduse ning mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja pliivaba bensiini maksustamise koordineerimise osas (KOM(2007)0052 — C6-0109/2007 — 2007/0023 (CNS)) | 129 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. märts 2008

2009/C 066E/17

ESTÜ varade ning söe ja terase teadusfondi varade haldamine *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (KOM(2007)0435 — C6-0276/2007 — 2007/0150(CNS))

83

2009/C 066E/18

EÜ ja Araabia Ühendemiraatide vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Araabia Ühendemiraatide vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0134 — C6-0472/2007 — 2007/0052(CNS))

84

2009/C 066E/19

Põllumajandusturgude ühine korraldus (ühise turukorralduse ühtse määruse muutmine) *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2007)0854 — C6-0033/2008 — 2007/0290(CNS))

84

2009/C 066E/20

Põllumajandusturgude ühine korraldus (ühise turukorralduse ühtne määrus) *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2008)0027 — C6-0061/2008 — 2008/0011(CNS))

85

2009/C 066E/21

EÜ majandustegevuse statistiline liigitus (kodifitseeritud versioon) ***IEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0755 — C6-0437/2007 — 2007/0256(COD))

86

2009/C 066E/22

Sigade identifitseerimine ja registreerimine (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv sigade identifitseerimise ja registreerimise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0829 — C6-0037/2008 — 2007/0294(CNS))

86

2009/C 066E/23

Köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamine (kodifitseeritud versioon) *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0852 — C6-0038/2008 — 2007/0296(CNS))

87

2009/C 066E/24

Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***IIIEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008 — 2005/0191(COD))

88

2009/C 066E/25

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ***IIEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (15647/1/2007 — C6-0035/2008 — 2006/0197(COD))

89

2009/C 066E/26

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, kohaldades eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 26 (KOM(2008)0014 — C6-0036/2008 — 2008/2019(ACI))

89

2009/C 066E/27

Paranduseelarve nr 1/2008Muudatusettepanek Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 projekti kohta, III jagu — Komisjon (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD))

91

2009/C 066E/28

Paranduseelarve nr 1/2008Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 projekti kohta, III jagu — Komisjon (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD))

92

2009/C 066E/29

EÜ ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0580 — C6-0391/2007 — 2007/0209(CNS))

93

2009/C 066E/30

EÜ ja Côte d'Ivoire'i vaheline kalandusalane partnerlusleping *Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0648 — C6-0429/2007 — 2007/0226(CNS))

95

Kolmapäev, 12. märts 2008

2009/C 066E/31

Energiastatistika ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus energiastatistika kohta (KOM(2006)0850 — C6-0035/2007 — 2007/0002(COD))

97

P6_TC1-COD(2007)0002Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 energiastatistika kohta

97

2009/C 066E/32

Taimekaitsevahendite statistika ***IEuroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat (KOM(2006)0778 — C6-0457/2006 — 2006/0258(COD))

98

P6_TC1-COD(2006)0258Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (EMPs kohaldatav tekst)

(EÜ) nr .../2008,

pestitsiidide

98

2009/C 066E/33

Põllumajandusturgude ühine korraldus ja erisätted (ühise turukorralduse ühtne määrus) *Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), piimatootmiskvootide osas (KOM(2007)0802 — C6-0015/2008 — 2007/0281(CNS))

124

Neljapäev, 13. märts 2008

2009/C 066E/34

Eakate inimeste elukvaliteedi parandamine ***IEuroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uue info- ja sidetehnoloogia (IST) vahendite abil (KOM(2007)0329 — C6-0178/2007 — 2007/0116(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0116Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia (IST) vahendite abil

128

2009/C 066E/35

Pliivaba bensiini ja gaasiõli maksustamine *Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/96/EÜ kaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamise erikorra kohanduse ning mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja pliivaba bensiini maksustamise koordineerimise osas (KOM(2007)0052 — C6-0109/2007 — 2007/0023 (CNS))

129

| * | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

Euroopa Parlament2008–2009 ISTUNGJÄRK11.–13. märts 2008 istungidVASTUVÕETUD TEKSTIDIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 113 E, 8.5.2008.

Teisipäev, 11. märts 2008

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/1

---

Jätkusuutlik Euroopa transpordipoliitika

P6_TA(2008)0087

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa energia- ja keskkonnapoliitikat arvestava jätkusuutliku Euroopa transpordipoliitika kohta (2007/2147(INI))

(2009/C 66 E/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi seoses sellega, et Euroopa Ülemkogu võttis vastu „Euroopa Ülemkogu tegevuskava (2007–2009) — Euroopa energiapoliitika” (7224/1/07); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi seoses sellega, et Euroopa Ülemkogu võttis vastu „Euroopa Ülemkogu tegevuskava (2007–2009) — Euroopa energiapoliitika” (7224/1/07);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Teatis Euroopa sadamapoliitika kohta” (KOM(2007)0616; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Teatis Euroopa sadamapoliitika kohta” (KOM(2007)0616;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas” (KOM(2007)0608); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas” (KOM(2007)0608);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubaveologistika tegevuskava” (KOM (2007)0607); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubaveologistika tegevuskava” (KOM (2007)0607);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi kaubaveokava: kaubaveo tõhusamaks, integreeritumaks ja jätkusuutlikumaks muutmine Euroopa” (KOM(2007)0606); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi kaubaveokava: kaubaveo tõhusamaks, integreeritumaks ja jätkusuutlikumaks muutmine Euroopa” (KOM(2007)0606);

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (KOM(2007)0551); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (KOM(2007)0551);

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” (KOM(2007)0140); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” (KOM(2007)0140);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik. Komisjoni seisukoht seoses CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuandega. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2007)0022); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik. Komisjoni seisukoht seoses CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuandega. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2007)0022);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemused” (KOM(2007)0019); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia läbivaatamise tulemused” (KOM(2007)0019);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga. Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” (KOM(2007)0002); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga. Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” (KOM(2007)0002);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa energiapoliitika” (KOM(2007)0001);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Taastuvenergia tegevuskava. Taastuvenergia 21. sajandil: jätkusuutlikuma tuleviku rajamine” (KOM(2006)0848); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Taastuvenergia tegevuskava. Taastuvenergia 21. sajandil: jätkusuutlikuma tuleviku rajamine” (KOM(2006)0848);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Biokütuste arendamise aruanne. Aruanne biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamisel Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud edusammude kohta” (KOM(2006)0845); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Biokütuste arendamise aruanne. Aruanne biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamisel Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud edusammude kohta” (KOM(2006)0845);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine”, (KOM(2006)0545); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine”, (KOM(2006)0545);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Liikumisvõimeline Euroopa — jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte” (KOM(2006)0314); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Liikumisvõimeline Euroopa — jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte” (KOM(2006)0314);

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite süsinikdioksiidiheidete vähendamist käsitleva ühenduse strateegia kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2007. aasta resolutsiooni kaubaveologistika kohta Euroopas — jätkusuutliku liikuvuse võti (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2007. aasta resolutsiooni kaubaveologistika kohta Euroopas — jätkusuutliku liikuvuse võti (2);

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta — jätkusuutlik liikuvus meie mandril (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta — jätkusuutlik liikuvus meie mandril (3);

| — | võttes arvesse oma 5. septembri 2006. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv sõiduautodega seotud maksude kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. septembri 2006. aasta esimese lugemise seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv sõiduautodega seotud maksude kohta (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (5) (Eurovignette'i direktiiv); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (5) (Eurovignette'i direktiiv);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0014/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0014/2008),

| A. | arvestades, et jätkusuutlik areng, mis on ELi eesmärk kõigis valdkondades, on mõeldud praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteedi ja heaolu pidevaks tõstmiseks meie planeedil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et jätkusuutlik areng, mis on ELi eesmärk kõigis valdkondades, on mõeldud praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteedi ja heaolu pidevaks tõstmiseks meie planeedil;

| B. | arvestades, et umbes kolmandik ELi 25 liikmesriigi energia kogutarbimisest on seotud transpordisektoriga, v.a laevandus ja torutransport, ja arvestades, et maanteetransport, mille osakaal on 83 %, on kõige energiamahukam transpordiliik; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et umbes kolmandik ELi 25 liikmesriigi energia kogutarbimisest on seotud transpordisektoriga, v.a laevandus ja torutransport, ja arvestades, et maanteetransport, mille osakaal on 83 %, on kõige energiamahukam transpordiliik;

| C. | arvestades, et transpordisektori arvele langeb ELi 25 liikmesriigi nafta nõudlusest 70 %; arvestades, et kõnealune sektor tugineb oma energiavajaduse rahuldamisel 97 % ulatuses fossiilkütustele, mis teeb elektri (millest suur osa toodetakse tuumajaamades) osakaaluks vaid 2 % ja biokütuste osakaaluks 1 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et transpordisektori arvele langeb ELi 25 liikmesriigi nafta nõudlusest 70 %; arvestades, et kõnealune sektor tugineb oma energiavajaduse rahuldamisel 97 % ulatuses fossiilkütustele, mis teeb elektri (millest suur osa toodetakse tuumajaamades) osakaaluks vaid 2 % ja biokütuste osakaaluks 1 %;

| D. | arvestades, et eri transpordiliikide energiatõhusust on viimastel aastatel märkimisväärselt parandatud, ja arvestades, et see on võimaldanud vastavaid süsinikdioksiidi heitkoguseid kilomeetri kohta oluliselt vähendada; arvestades, et samas takistab järjest kasvav nõudlus transpordisektoris edasiminekut; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eri transpordiliikide energiatõhusust on viimastel aastatel märkimisväärselt parandatud, ja arvestades, et see on võimaldanud vastavaid süsinikdioksiidi heitkoguseid kilomeetri kohta oluliselt vähendada; arvestades, et samas takistab järjest kasvav nõudlus transpordisektoris edasiminekut;

| E. | arvestades, et sellest tulenevalt kasvavad jätkuvalt heitkogused transpordisektoris tervikuna: ainuüksi 2005. aastal andis transpordisektor kokku 24,1 % ELi 27 liikmesriigi kasvuhoonegaaside (CO2, CH4, N2O) heitkogustest ja komisjoni prognooside kohaselt kasvab sektori energiavajadus kuni 2030. aastani vähemalt 30 % võrra; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sellest tulenevalt kasvavad jätkuvalt heitkogused transpordisektoris tervikuna: ainuüksi 2005. aastal andis transpordisektor kokku 24,1 % ELi 27 liikmesriigi kasvuhoonegaaside (CO2, CH4, N2O) heitkogustest ja komisjoni prognooside kohaselt kasvab sektori energiavajadus kuni 2030. aastani vähemalt 30 % võrra;

| F. | arvestades, et maanteetranspordi tekitatud mürgised heitkogused on tehnoloogiliste uuenduste ja sõidukitööstuse ulatuslike jõupingutuste tulemusena vähenenud; arvestades, et see on saavutatud konkreetselt katalüüsmuundurite, peenfiltrite ja muude tehnoloogiate juurutamise kaudu, mis on aidanud lämmastikoksiidi ja saasteosakeste heitkoguseid viimase 15 aasta jooksul vähendada 30–40 %; arvestades siiski, et edasiminekule vaatamata on sõidukitootjate vabatahtlikust kokkuleppest tulenevad CO2 heitkoguste vähendamise sihtmärgid saavutatud ainult osaliselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maanteetranspordi tekitatud mürgised heitkogused on tehnoloogiliste uuenduste ja sõidukitööstuse ulatuslike jõupingutuste tulemusena vähenenud; arvestades, et see on saavutatud konkreetselt katalüüsmuundurite, peenfiltrite ja muude tehnoloogiate juurutamise kaudu, mis on aidanud lämmastikoksiidi ja saasteosakeste heitkoguseid viimase 15 aasta jooksul vähendada 30–40 %; arvestades siiski, et edasiminekule vaatamata on sõidukitootjate vabatahtlikust kokkuleppest tulenevad CO2 heitkoguste vähendamise sihtmärgid saavutatud ainult osaliselt;

| G. | arvestades, et linnaliiklus tekitab 40 % süsinikdioksiidi heitkogustest ja 70 % muudest sõidukite põhjustatud saasteainete heitkogustest, ning arvestades, et peamiselt suurlinnades tekkivad liiklusummikud põhjustavad ELile kulu, mis võrdub umbes 1 %ga SKTst; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et linnaliiklus tekitab 40 % süsinikdioksiidi heitkogustest ja 70 % muudest sõidukite põhjustatud saasteainete heitkogustest, ning arvestades, et peamiselt suurlinnades tekkivad liiklusummikud põhjustavad ELile kulu, mis võrdub umbes 1 %ga SKTst;

| H. | arvestades, et 70 % 2004. aastal heaks kiidetud üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsetest projektidest on seotud raudtee- ja laevatranspordiga, mida loetakse kõige vähem saastavateks transpordiliikideks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 70 % 2004. aastal heaks kiidetud üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsetest projektidest on seotud raudtee- ja laevatranspordiga, mida loetakse kõige vähem saastavateks transpordiliikideks;

| I. | arvestades, et eespool nimetatud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes võttis EL kindla ja ühepoolse kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra 1990-ndate aastate tasemega võrreldes, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eespool nimetatud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes võttis EL kindla ja ühepoolse kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra 1990-ndate aastate tasemega võrreldes,

| 1. | usub, et liikuvus on üks 20. sajandi suurimatest saavutustest ja väljakutsetest ning jätkusuutliku transpordi abil tuleks leida õige tasakaal erinevate ja tihti vastandlike huvide vahel, püüdes kokku sobitada kodanike põhiõiguste hulka kuuluva liikuvuse, transpordisektori tähtsuse majanduse ja tööhõive seisukohalt, vastutuse kohaliku ja ülemaailmse keskkonna eest ning kodanike õiguse turvalisusele, elukvaliteedile ja tervisele; |
| --- | --- |

1.

usub, et liikuvus on üks 20. sajandi suurimatest saavutustest ja väljakutsetest ning jätkusuutliku transpordi abil tuleks leida õige tasakaal erinevate ja tihti vastandlike huvide vahel, püüdes kokku sobitada kodanike põhiõiguste hulka kuuluva liikuvuse, transpordisektori tähtsuse majanduse ja tööhõive seisukohalt, vastutuse kohaliku ja ülemaailmse keskkonna eest ning kodanike õiguse turvalisusele, elukvaliteedile ja tervisele;

| 2. | rõhutab, et ka transpordisektor peab täitma ELi eesmärke vähendada 2020. aastaks naftatarbimist ja kasvuhoonegaase võrreldes 1990. aastaga vähemalt 20 % võrra; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et ka transpordisektor peab täitma ELi eesmärke vähendada 2020. aastaks naftatarbimist ja kasvuhoonegaase võrreldes 1990. aastaga vähemalt 20 % võrra;

| 3. | juhib tähelepanu transpordisektori tähtsusele tööhõive, majanduskasvu ja innovatsiooni seisukohalt ning loeb ohutut ja taskukohast tagatud liikuvust meie elustiili lahutamatuks osaks; usub seetõttu — jätkusuutliku transpordi keskkonnanõuete tähtsustamisest lähtudes — et tõenäoliselt toetavad kodanikud meetmeid, mis tagavad neile liikuvuse pikema aja jooksul (6); |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu transpordisektori tähtsusele tööhõive, majanduskasvu ja innovatsiooni seisukohalt ning loeb ohutut ja taskukohast tagatud liikuvust meie elustiili lahutamatuks osaks; usub seetõttu — jätkusuutliku transpordi keskkonnanõuete tähtsustamisest lähtudes — et tõenäoliselt toetavad kodanikud meetmeid, mis tagavad neile liikuvuse pikema aja jooksul (6);

| 4. | on seisukohal, et Euroopa transpordisektori jätkusuutlikuks muutmiseks energiatarbimist ja keskkonnamõjusid silmas pidades tuleb ühendada mitu vastastikku toetavat ja korrigeerivat poliitikat, tagades seeläbi järjest enamate transpordisektorit, valitsusasutusi ja kodanikke esindavate sidusrühmade kaasamise; on veendunud, et ainult õiget meetmete kombinatsiooni kohaldades on võimalik leevendada üksikute meetmete ebasoodsat mõju ja aidata veenda kodanikke nende meetmetega nõustuma; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et Euroopa transpordisektori jätkusuutlikuks muutmiseks energiatarbimist ja keskkonnamõjusid silmas pidades tuleb ühendada mitu vastastikku toetavat ja korrigeerivat poliitikat, tagades seeläbi järjest enamate transpordisektorit, valitsusasutusi ja kodanikke esindavate sidusrühmade kaasamise; on veendunud, et ainult õiget meetmete kombinatsiooni kohaldades on võimalik leevendada üksikute meetmete ebasoodsat mõju ja aidata veenda kodanikke nende meetmetega nõustuma;

| 5. | on arvamusel, et selline poliitiliste meetmete kombinatsioon peaks hõlmama eelkõige järgmist:






  a) | tehnoloogia areng (energiatõhusust suurendavad meetmed, uued standardid ja eeskirjad mootorite ja kütuste kohta, uute tehnoloogiate ja alternatiivkütuste kasutamine); |
| --- | --- | --- |

5.

on arvamusel, et selline poliitiliste meetmete kombinatsioon peaks hõlmama eelkõige järgmist:

a)

tehnoloogia areng (energiatõhusust suurendavad meetmed, uued standardid ja eeskirjad mootorite ja kütuste kohta, uute tehnoloogiate ja alternatiivkütuste kasutamine);

| b) | turupõhised vahendid (tasud ja piletihinnad, milles arvestatakse keskkonnamõju või liiklustihedust, maksusoodustused, saastekvootidega kauplemise süsteem, mis arvestab erinevate transpordiliikide eriomadusi) ning |
| --- | --- |

b)

turupõhised vahendid (tasud ja piletihinnad, milles arvestatakse keskkonnamõju või liiklustihedust, maksusoodustused, saastekvootidega kauplemise süsteem, mis arvestab erinevate transpordiliikide eriomadusi) ning

| c) | kõrvalmeetmed, mis võimaldaksid kasutada transpordivahendeid ja infrastruktuuri võimalikult tõhusalt ning julgustaksid ettevõtjaid ja kodanikke oma harjumusi muutma; |
| --- | --- |

c)

kõrvalmeetmed, mis võimaldaksid kasutada transpordivahendeid ja infrastruktuuri võimalikult tõhusalt ning julgustaksid ettevõtjaid ja kodanikke oma harjumusi muutma;

| 6. | rõhutab, et EL ja liikmesriigid peavad koondama oma jõupingutused süsteemi kõige tähtsamatele osadele, nimelt:






  a) | tiheda asustusega suurlinnadele ja linnastunud piirkondadele, kus toimub suurem osa transpordist; |
| --- | --- | --- |

6.

rõhutab, et EL ja liikmesriigid peavad koondama oma jõupingutused süsteemi kõige tähtsamatele osadele, nimelt:

a)

tiheda asustusega suurlinnadele ja linnastunud piirkondadele, kus toimub suurem osa transpordist;

| b) | Euroopa peamistele linnadevahelistele transpordikoridoridele, marsruutidele, kuhu on keskendunud kõige suurem osa ELi sisestest ja rahvusvahelistest kaubavedudest, ning |
| --- | --- |

b)

Euroopa peamistele linnadevahelistele transpordikoridoridele, marsruutidele, kuhu on keskendunud kõige suurem osa ELi sisestest ja rahvusvahelistest kaubavedudest, ning

| c) | tundliku keskkonnaga aladele (Alpide piirkond, Läänemeri jne); |
| --- | --- |

c)

tundliku keskkonnaga aladele (Alpide piirkond, Läänemeri jne);

| 7. | rõhutab, et Alpi konventsiooni transpordiprotokolli allkirjastamine nõukogu poolt 2006. aasta detsembris oli väga oluline; rõhutab, et selle protokolli ratifitseerimise tulemusel peab komisjon viivitamata algatama konkreetsed rakendusmeetmed jätkusuutliku transpordi soodustamiseks tundlikes mägipiirkondades ja tihedalt asustatud aladel; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Alpi konventsiooni transpordiprotokolli allkirjastamine nõukogu poolt 2006. aasta detsembris oli väga oluline; rõhutab, et selle protokolli ratifitseerimise tulemusel peab komisjon viivitamata algatama konkreetsed rakendusmeetmed jätkusuutliku transpordi soodustamiseks tundlikes mägipiirkondades ja tihedalt asustatud aladel;

| 8. | rõhutab, et turupõhiseid meetmeid tuleks samuti rakendada kütusesäästlike ja vähesaastavate sõidukite leviku edendamiseks, kasutades näiteks maksuvabastusi, sõidukiaktsiisi reformimist, milles võetaks arvesse saasteainete heitkoguseid ja kütusetarbimist, samuti stiimuleid loobuda saastavatest sõidukitest ja osta uusi vähesaastavaid sõidukeid; on seisukohal, et need on tähtsad meetmed, mis aitaksid ka sõidukitootjatel teenida tagasi uue õigusliku raamistikuga neile seatud kohustustest tulenevad kulud; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et turupõhiseid meetmeid tuleks samuti rakendada kütusesäästlike ja vähesaastavate sõidukite leviku edendamiseks, kasutades näiteks maksuvabastusi, sõidukiaktsiisi reformimist, milles võetaks arvesse saasteainete heitkoguseid ja kütusetarbimist, samuti stiimuleid loobuda saastavatest sõidukitest ja osta uusi vähesaastavaid sõidukeid; on seisukohal, et need on tähtsad meetmed, mis aitaksid ka sõidukitootjatel teenida tagasi uue õigusliku raamistikuga neile seatud kohustustest tulenevad kulud;

| 9. | nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid näitaksid üles sama meelekindlust nagu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisel, ja:






  a) | võtaksid vastu eespool nimetatud ettepaneku võtta vastu direktiiv sõiduautodega seotud maksude kohta, et siduda autodega seotud maksud saasteainete heitkoguste ja optimaalse kütusetarbimisega, ning |
| --- | --- | --- |

9.

nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu ja liikmesriigid näitaksid üles sama meelekindlust nagu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisel, ja:

a)

võtaksid vastu eespool nimetatud ettepaneku võtta vastu direktiiv sõiduautodega seotud maksude kohta, et siduda autodega seotud maksud saasteainete heitkoguste ja optimaalse kütusetarbimisega, ning

| b) | kujundaksid viivitamata ümber oma maksusüsteemid, nähes ette suuremad stiimulid keskkonnasõbralikumate sõidukite eelistamiseks; |
| --- | --- |

b)

kujundaksid viivitamata ümber oma maksusüsteemid, nähes ette suuremad stiimulid keskkonnasõbralikumate sõidukite eelistamiseks;

| 10. | toetab komisjoni poolt eespool nimetatud rohelises raamatus tõstatatud küsimust turupõhiste vahendite kohta keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades, pidades silmas koordineerimismenetluse kasutamist ning kogemuste ja parimate tavade vahetust selleks, et edendada ja samas aktiivsemalt kontrollida transpordi hinnakujunduse süsteemide ja keskkonnamaksude riiklikke reforme; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

10.

toetab komisjoni poolt eespool nimetatud rohelises raamatus tõstatatud küsimust turupõhiste vahendite kohta keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades, pidades silmas koordineerimismenetluse kasutamist ning kogemuste ja parimate tavade vahetust selleks, et edendada ja samas aktiivsemalt kontrollida transpordi hinnakujunduse süsteemide ja keskkonnamaksude riiklikke reforme; kutsub komisjoni üles võtma meetmeid selle eesmärgi saavutamiseks;

| 11. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles suurendama investeeringuid infrastruktuuri ja arukatesse transpordisüsteemidesse, pidades eriti silmas:






  a) | üleeuroopalise võrgustikuga seotud prioriteetsete projektide lõpuleviimist võimalikult kiiresti, sest need on kaubaveologistika ja Euroopa jätkusuutliku transpordipoliitika seisukohalt eluliselt tähtsad; |
| --- | --- | --- |

11.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles suurendama investeeringuid infrastruktuuri ja arukatesse transpordisüsteemidesse, pidades eriti silmas:

a)

üleeuroopalise võrgustikuga seotud prioriteetsete projektide lõpuleviimist võimalikult kiiresti, sest need on kaubaveologistika ja Euroopa jätkusuutliku transpordipoliitika seisukohalt eluliselt tähtsad;

| b) | liiklusummikute vähendamist linnapiirkondades ja tundlikke alasid läbivates transpordikoridorides ning |
| --- | --- |

b)

liiklusummikute vähendamist linnapiirkondades ja tundlikke alasid läbivates transpordikoridorides ning

| c) | ühendvedude parandamist; |
| --- | --- |

c)

ühendvedude parandamist;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks hiljemalt 2008. aasta juuniks kõikehõlmava, läbipaistva ja üldiselt kohaldatava mudeli kõigi transpordiliikide väliskulude hindamiseks, mis oleks aluseks tulevasele infrastruktuuri kasutustasude arvestusele; märgib, et Eurovignette'i direktiivi alusel peab selle mudeliga kaasnema väliskulude arvessevõtmise mõju analüüsimine kõigi transpordiliikide osas ning strateegia selle mudeli järk-järguliseks rakendamiseks kõigi transpordiliikide suhtes; ootab, et komisjon esitaks koos eespool nimetatud algatusega õigusakti ettepanekud, alustades Eurovignette'i direktiivi läbivaatamisega; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks hiljemalt 2008. aasta juuniks kõikehõlmava, läbipaistva ja üldiselt kohaldatava mudeli kõigi transpordiliikide väliskulude hindamiseks, mis oleks aluseks tulevasele infrastruktuuri kasutustasude arvestusele; märgib, et Eurovignette'i direktiivi alusel peab selle mudeliga kaasnema väliskulude arvessevõtmise mõju analüüsimine kõigi transpordiliikide osas ning strateegia selle mudeli järk-järguliseks rakendamiseks kõigi transpordiliikide suhtes; ootab, et komisjon esitaks koos eespool nimetatud algatusega õigusakti ettepanekud, alustades Eurovignette'i direktiivi läbivaatamisega;

| 13. | on veendunud, et liiklusummikute probleem linnades, mis põhjustab 40 % süsinikdioksiidi heitkogustest ja 70 % muudest sõidukite tekitatud saasteainete heitkogustest, vajab ambitsioonikamat lahendamist, rakendades selleks üleeuroopalist koostöö ja koordinatsiooni strateegiat subsidiaarsuse põhimõtet rikkumata; |
| --- | --- |

13.

on veendunud, et liiklusummikute probleem linnades, mis põhjustab 40 % süsinikdioksiidi heitkogustest ja 70 % muudest sõidukite tekitatud saasteainete heitkogustest, vajab ambitsioonikamat lahendamist, rakendades selleks üleeuroopalist koostöö ja koordinatsiooni strateegiat subsidiaarsuse põhimõtet rikkumata;

| 14. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima, kuidas transpordi infrastruktuur ja selle suhtes kohaldatavad tariifid mõjutavad linnaarengut ja tulevast nõudlust transporditeenuste järele; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima, kuidas transpordi infrastruktuur ja selle suhtes kohaldatavad tariifid mõjutavad linnaarengut ja tulevast nõudlust transporditeenuste järele;

| 15. | on seisukohal, et tõhusas linnatranspordi poliitikas tuleks arvestada nii inimeste kui kaubavedu ning see poliitika peaks seetõttu võimalusel tuginema igakülgselt integreeritud lähenemisele, mis võimaldaks leida igale konkreetsele probleemile kõige sobivama lahenduse; usub kindlalt, et linnapiirkondades on tugev majanduslik potentsiaal muuta poliitikat veelgi enam ühistranspordi, kõndimise, jalgrattasõidu ning linnalogistika uute lähenemisviiside kasuks; peab sellega seoses väga oluliseks keskenduda tehnoloogilisele innovatsioonile (arukate transpordisüsteemide ulatuslikum kasutamine), olemasoleva infrastruktuuri paremale kasutamisele, eriti nõudluse reguleerimise meetmete abil (ummikumaksud ja teemaksud), ja uuenduslikele lahendustele linna kaubavoogude optimaalseks integreerimiseks ning lõpetuseks eraautode kasutamise optimeerimise uutele võimalustele, näiteks autode jagamine, autode ühiskasutus ja kodus töötamine; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et tõhusas linnatranspordi poliitikas tuleks arvestada nii inimeste kui kaubavedu ning see poliitika peaks seetõttu võimalusel tuginema igakülgselt integreeritud lähenemisele, mis võimaldaks leida igale konkreetsele probleemile kõige sobivama lahenduse; usub kindlalt, et linnapiirkondades on tugev majanduslik potentsiaal muuta poliitikat veelgi enam ühistranspordi, kõndimise, jalgrattasõidu ning linnalogistika uute lähenemisviiside kasuks; peab sellega seoses väga oluliseks keskenduda tehnoloogilisele innovatsioonile (arukate transpordisüsteemide ulatuslikum kasutamine), olemasoleva infrastruktuuri paremale kasutamisele, eriti nõudluse reguleerimise meetmete abil (ummikumaksud ja teemaksud), ja uuenduslikele lahendustele linna kaubavoogude optimaalseks integreerimiseks ning lõpetuseks eraautode kasutamise optimeerimise uutele võimalustele, näiteks autode jagamine, autode ühiskasutus ja kodus töötamine;

| 16. | juhib tähelepanu kergete meetmete tähtsusele jätkusuutlikuma transpordi eesmärgi saavutamisel ja peab tähtsaks, et kodanikel oleks võimalik teha teadlikke valikuid transpordivahendite ja sõidustiili osas; nõuab tarbijate paremat teavitamist ja aktiivsemaid koolitus- ja tutvustuskampaaniaid säästvamate transpordivahendite või transpordiliikide toetamiseks; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu kergete meetmete tähtsusele jätkusuutlikuma transpordi eesmärgi saavutamisel ja peab tähtsaks, et kodanikel oleks võimalik teha teadlikke valikuid transpordivahendite ja sõidustiili osas; nõuab tarbijate paremat teavitamist ja aktiivsemaid koolitus- ja tutvustuskampaaniaid säästvamate transpordivahendite või transpordiliikide toetamiseks;

| 17. | usub, et raudteetransport — kõige madalama energiatarbimise ja süsinikdioksiidi heitkogustega transpordiliik — omab märkimisväärset kasutamata potentsiaali mitte ainult kaubaveologistika, vaid ka lühi- ning keskpika vahemaaga toimuva reisijateveo seisukohalt; |
| --- | --- |

17.

usub, et raudteetransport — kõige madalama energiatarbimise ja süsinikdioksiidi heitkogustega transpordiliik — omab märkimisväärset kasutamata potentsiaali mitte ainult kaubaveologistika, vaid ka lühi- ning keskpika vahemaaga toimuva reisijateveo seisukohalt;

| 18. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja raudteesektorit üles:






  a) | viima võimalikult kiiresti lõpule ühtse Euroopa raudteepiirkonna või raudteeturu loomine; |
| --- | --- | --- |

18.

kutsub komisjoni, liikmesriike ja raudteesektorit üles:

a)

viima võimalikult kiiresti lõpule ühtse Euroopa raudteepiirkonna või raudteeturu loomine;

| b) | kaotama seda eesmärki silmas pidades tehnilised takistused ja liikuma edasi ühtse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ja koostalitlusvõimeliste lahenduste suunas ning; |
| --- | --- |

b)

kaotama seda eesmärki silmas pidades tehnilised takistused ja liikuma edasi ühtse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) ja koostalitlusvõimeliste lahenduste suunas ning;

| c) | parandama kauba- ja reisijateveo teenuseid ja teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

c)

parandama kauba- ja reisijateveo teenuseid ja teenuste kvaliteeti;

| 19. | on seisukohal, et ehkki lennuettevõtjad on viimase kümne aasta jooksul vähendanud kütusekulu 1–2 % võrra reisijakilomeetri kohta ja müra on oluliselt vähenenud, on tsiviillennunduse üldine keskkonnamõju liiklusmahu märgatava kasvu tõttu suurenenud; nõuab seetõttu:






  a) | õhutranspordi lisamist saastekvootidega kauplemise süsteemi ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR — ühtse Euroopa taeva lennujuhtimise uurimisprogramm) ulatuslikumat kasutamist; |
| --- | --- | --- |

19.

on seisukohal, et ehkki lennuettevõtjad on viimase kümne aasta jooksul vähendanud kütusekulu 1–2 % võrra reisijakilomeetri kohta ja müra on oluliselt vähenenud, on tsiviillennunduse üldine keskkonnamõju liiklusmahu märgatava kasvu tõttu suurenenud; nõuab seetõttu:

a)

õhutranspordi lisamist saastekvootidega kauplemise süsteemi ja Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR — ühtse Euroopa taeva lennujuhtimise uurimisprogramm) ulatuslikumat kasutamist;

| b) | heitkoguseid arvestavaid erinevaid õhkutõusmise ja maandumistasusid lennujaamades; |
| --- | --- |

b)

heitkoguseid arvestavaid erinevaid õhkutõusmise ja maandumistasusid lennujaamades;

| c) | ühise tehnoloogiaalgatuse Clean Sky loomist eesmärgiga vähendada süsinikdioksiidi ja lämmastikoksiidi heitkoguseid ning müra; |
| --- | --- |

c)

ühise tehnoloogiaalgatuse Clean Sky loomist eesmärgiga vähendada süsinikdioksiidi ja lämmastikoksiidi heitkoguseid ning müra;

| d) | Euroopa õhuruumi killustatuse kaotamist tõeliselt ühtse Euroopa taeva kiire loomisega; |
| --- | --- |

d)

Euroopa õhuruumi killustatuse kaotamist tõeliselt ühtse Euroopa taeva kiire loomisega;

| e) | praktiliste meetmete võtmist ülekoormuse vähendamiseks lennujaamades ning |
| --- | --- |

e)

praktiliste meetmete võtmist ülekoormuse vähendamiseks lennujaamades ning

| f) | lennujaamade parema koosmodaalse ja logistilise integreerimise tagamist, mis lihtsustaks raudteeühendust lennujaamadega; |
| --- | --- |

f)

lennujaamade parema koosmodaalse ja logistilise integreerimise tagamist, mis lihtsustaks raudteeühendust lennujaamadega;

| 20. | märgib, et lennuliikluse tegelike kulude arvessevõtmine ja läbipaistvus lennupiletite puhul on väga olulised reisijate huvides ja õiglase konkurentsi jaoks transpordisektoris, ning toetab seetõttu komisjoni asjakohaseid edasisi algatusi; |
| --- | --- |

20.

märgib, et lennuliikluse tegelike kulude arvessevõtmine ja läbipaistvus lennupiletite puhul on väga olulised reisijate huvides ja õiglase konkurentsi jaoks transpordisektoris, ning toetab seetõttu komisjoni asjakohaseid edasisi algatusi;

| 21. | märgib, et laevanduse heitkogused suurenevad pidevalt ja soovitab eriti:






  a) | vähendada laevade tekitatud süsinikdioksiidi, vääveldioksiidi, lämmastikoksiidi ja muid heitkoguseid; |
| --- | --- | --- |

21.

märgib, et laevanduse heitkogused suurenevad pidevalt ja soovitab eriti:

a)

vähendada laevade tekitatud süsinikdioksiidi, vääveldioksiidi, lämmastikoksiidi ja muid heitkoguseid;

| b) | võtta kasutusele taastuvad energiaallikad, näiteks päikese- ja tuuleenergia, ning soodustada nende kasutamist; |
| --- | --- |

b)

võtta kasutusele taastuvad energiaallikad, näiteks päikese- ja tuuleenergia, ning soodustada nende kasutamist;

| c) | varustada ankrus seisvaid laevu energiaga maismaalt; |
| --- | --- |

c)

varustada ankrus seisvaid laevu energiaga maismaalt;

| d) | kaaluda põhjalikult võimalust piirata saastekoguseid saastekvootidega kauplemise abil, ilma et karistataks seda transpordiliiki, mis on kõige keskkonnasõbralikum (koos siseveetranspordiga), ega soositaks teisi, keskkonda enam koormavaid transpordiliike ning |
| --- | --- |

d)

kaaluda põhjalikult võimalust piirata saastekoguseid saastekvootidega kauplemise abil, ilma et karistataks seda transpordiliiki, mis on kõige keskkonnasõbralikum (koos siseveetranspordiga), ega soositaks teisi, keskkonda enam koormavaid transpordiliike ning

| e) | jõuda kokkuleppele integreeritud Euroopa jõgede poliitika osas ja toetab seetõttu selliseid algatusi nagu Naiades (Euroopa siseveetranspordi integreeritud tegevusprogramm), mis parandab siseveetransporti ja siseveetranspordi keskkonnanäitajaid; |
| --- | --- |

e)

jõuda kokkuleppele integreeritud Euroopa jõgede poliitika osas ja toetab seetõttu selliseid algatusi nagu Naiades (Euroopa siseveetranspordi integreeritud tegevusprogramm), mis parandab siseveetransporti ja siseveetranspordi keskkonnanäitajaid;

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima sadamarajatiste kaasajastamisse nii ELi meresadamates kui siseveekogude sadamates, et kaubad ja reisijad liiguksid sujuvalt ühest transpordisüsteemist teise, mis omakorda võimaldab vähendada energiatarbimist transpordi valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima sadamarajatiste kaasajastamisse nii ELi meresadamates kui siseveekogude sadamates, et kaubad ja reisijad liiguksid sujuvalt ühest transpordisüsteemist teise, mis omakorda võimaldab vähendada energiatarbimist transpordi valdkonnas;

| 23. | peab oluliseks logistika, kaubaveo koormustegurite ja ühendvedude parandamist; toetab seetõttu transpordi siseturu täielikku lõpuleviimist ja nõuab tungivalt, et komisjon viiks võimalikult kiiresti ellu eespool nimetatud Euroopa kaubaveologistika tegevuskava, pöörates erilist tähelepanu nn roheliste koridoride kontseptsiooni väljaarendamisele; |
| --- | --- |

23.

peab oluliseks logistika, kaubaveo koormustegurite ja ühendvedude parandamist; toetab seetõttu transpordi siseturu täielikku lõpuleviimist ja nõuab tungivalt, et komisjon viiks võimalikult kiiresti ellu eespool nimetatud Euroopa kaubaveologistika tegevuskava, pöörates erilist tähelepanu nn roheliste koridoride kontseptsiooni väljaarendamisele;

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima rohkem transpordi valdkonna teadusuuringutesse, mis võimaldaks töötada välja energiasäästlikumad ja süsinikdioksiidi heitkoguseid vähendavad tehnoloogiad; kutsub komisjoni üles suurendama mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus 2009. aastal oluliselt üldisi rahalisi vahendeid keskkonna, energeetika ja transpordi valdkonna teadus- ja arendustegevuseks; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles investeerima rohkem transpordi valdkonna teadusuuringutesse, mis võimaldaks töötada välja energiasäästlikumad ja süsinikdioksiidi heitkoguseid vähendavad tehnoloogiad; kutsub komisjoni üles suurendama mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus 2009. aastal oluliselt üldisi rahalisi vahendeid keskkonna, energeetika ja transpordi valdkonna teadus- ja arendustegevuseks;

| 25. | toetab komisjoni algatusi jätkusuutliku transpordi ja turismi ühendamiseks, nagu keskkonnasõbralikumate transpordivahendite kasutamine, nt ühendades ühistranspordi kasutamise jalgrattasõiduga; |
| --- | --- |

25.

toetab komisjoni algatusi jätkusuutliku transpordi ja turismi ühendamiseks, nagu keskkonnasõbralikumate transpordivahendite kasutamine, nt ühendades ühistranspordi kasutamise jalgrattasõiduga;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0469.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0375.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0345.

(4)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 85.

(5)  EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/103/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 344).

(6)  Vt ELi transpordipoliitikaga seonduvad hoiakud, Eurobaromeetri kiiruuring nr 206b — ELi transpordipoliitika.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/6

---

Varajane hoiatamine suurõnnetuste puhul

P6_TA(2008)0088

Euroopa Parlamendi deklaratsioon kodanike varajase hoiatamise kohta suurõnnetuste puhul

(2009/C 66 E/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 116, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et on oluline seada sisse tõhus kodanike varajase hoiatamise süsteem otsese või ähvardava suurõnnetuse puhul, eesmärgiga vähendada kannatusi ja inimelude kaotust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et on oluline seada sisse tõhus kodanike varajase hoiatamise süsteem otsese või ähvardava suurõnnetuse puhul, eesmärgiga vähendada kannatusi ja inimelude kaotust;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud varajase hoiatamise ja häiresüsteemide rajamist ning see on sätestatud mitmetes kehtivates ja ettevalmistamisel olevates õigusaktides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud varajase hoiatamise ja häiresüsteemide rajamist ning see on sätestatud mitmetes kehtivates ja ettevalmistamisel olevates õigusaktides;

| C. | arvestades, et varajase hoiatamise süsteemid hõlmavad asutuste hoiatamist piirkondlike võrgustike kaudu (looduslike, tehnoloogiliste ja sotsiaalsete) riskide ennetamisel ning kodanike hoiatamist telekommunikatsioonivõrkude (raadio, televisioon, erisignaalid, mobiiltelefonid jne) kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et varajase hoiatamise süsteemid hõlmavad asutuste hoiatamist piirkondlike võrgustike kaudu (looduslike, tehnoloogiliste ja sotsiaalsete) riskide ennetamisel ning kodanike hoiatamist telekommunikatsioonivõrkude (raadio, televisioon, erisignaalid, mobiiltelefonid jne) kaudu;

| D. | arvestades, et ELil puudub üldine mitmekeelne lihtne ja tõhus süsteem kodanike hoiatamiseks otsese või ähvardava õnnetuse eest, ja arvestades, et sellise süsteemi rakendamine puudutab otseselt mitmeid ELi poliitikavaldkondi (telekommunikatsioon, keskkond, tervishoid, sisejulgeolek ja tsiviilkaitse) ning avaldab mõju ka teistele (transport, energia ja turism); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELil puudub üldine mitmekeelne lihtne ja tõhus süsteem kodanike hoiatamiseks otsese või ähvardava õnnetuse eest, ja arvestades, et sellise süsteemi rakendamine puudutab otseselt mitmeid ELi poliitikavaldkondi (telekommunikatsioon, keskkond, tervishoid, sisejulgeolek ja tsiviilkaitse) ning avaldab mõju ka teistele (transport, energia ja turism);

| E. | arvestades, et EL peaks rajama sellise süsteemi koos asjakohaste teabe- ja väljaõppekampaaniatega, et edendada ohustatud kodanike seas elupäästvat käitumist, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL peaks rajama sellise süsteemi koos asjakohaste teabe- ja väljaõppekampaaniatega, et edendada ohustatud kodanike seas elupäästvat käitumist,

| 1. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama vajalikke protsesse ja ressursse, et arendada välja tõhus kodanike varajase hoiatamise süsteem otsese või ähvardava suurõnnetuse puhul kõikjal Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

1.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama vajalikke protsesse ja ressursse, et arendada välja tõhus kodanike varajase hoiatamise süsteem otsese või ähvardava suurõnnetuse puhul kõikjal Euroopa Liidus;

| 2. | kutsub komisjoni üles esitama kõnealuses valdkonnas asjakohaseid õigusakti ettepanekuid, võttes arvesse kõiki sellega seotud riske ja poliitikavaldkondi; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles esitama kõnealuses valdkonnas asjakohaseid õigusakti ettepanekuid, võttes arvesse kõiki sellega seotud riske ja poliitikavaldkondi;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule ja komisjonile.

Allakirjutanute nimed

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Alexandru Athanasiu, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Thijs Berman, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Hiltrud Breyer, Jan Březina, André Brie, Renato Brunetta, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Silvia Ciornei, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gianni De Michelis, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Giorgos Dimitrakopoulos, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Edite Estrela, Harald Ettl, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Armando França, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Ioannis Gklavakis, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sajjad Karim, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Mary Lou McDonald, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, James Nicholson, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Amalia Sartori, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Pierre Schapira, Margaritis Schinas, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Alexander Stubb, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Radu Țîrle, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Josef Zieleniec, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Kolmapäev, 12. märts 2008

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/9

---

Ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontroll”

P6_TA(2008)0093

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” kohta (2007/2195(INI))

(2009/C 66 E/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Ühise põllumajanduspoliitika reformi” tervisekontrolli „ettevalmistamine” (KOM(2007)0722); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2007. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Ühise põllumajanduspoliitika reformi” tervisekontrolli „ettevalmistamine” (KOM(2007)0722);

| — | võttes arvesse oma 29. septembri 2003. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003 (1), millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. septembri 2003. aasta nõukogu määrust (EÜ) nr 1782/2003 (1), millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks;

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja määrust (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ja määrust (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) (2);

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1782/2003 seoses maa tootmisest kõrvaldamisega 2008. aastal (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 1782/2003 seoses maa tootmisest kõrvaldamisega 2008. aastal (4);

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2007. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles sätestatakse määrusega (EÜ) nr 1782/2003 ettenähtud otsetoetuste vabatahtliku ümbersuunamise eeskirjad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 (5);

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007–2013) (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007–2013) (6);

| — | võttes arvesse oma 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle I ja III lisa ning 3. ja 9. deklaratsiooni (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, eriti selle I ja III lisa ning 3. ja 9. deklaratsiooni (7);

| — | võttes arvesse akti Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse akti Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (8);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta otsust, millega pärast ühise põllumajanduspoliitika reformi kohandatakse akti Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2004. aasta otsust, millega pärast ühise põllumajanduspoliitika reformi kohandatakse akti Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta (9);

| — | võttes arvesse mandaati, mille Euroopa Ülemkogu andis komisjonile läbirääkimiste pidamiseks põllumajanduse valdkonnas Euroopa Ülemkogu järeldustes, valmistudes kolmanda WTO ministrite konverentsi 26. oktoobri 1999. aasta kohtumiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mandaati, mille Euroopa Ülemkogu andis komisjonile läbirääkimiste pidamiseks põllumajanduse valdkonnas Euroopa Ülemkogu järeldustes, valmistudes kolmanda WTO ministrite konverentsi 26. oktoobri 1999. aasta kohtumiseks;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 33 lõiget 2, mis võeti Lissaboni lepingusse üle muutmata kujul; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 33 lõiget 2, mis võeti Lissaboni lepingusse üle muutmata kujul;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0047/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0047/2008),

| A. | arvestades, et põllumajandus koos tootmisahelas järgneva toiduainetetööstusega on ELi üks suurimaid majandussektoreid ning see on otsustava tähtsusega ELi toiduainetega kindlustatuse tagamisel ning etendab ka üha olulisemat osa ELi energiavarustuse kindluse loomisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et põllumajandus koos tootmisahelas järgneva toiduainetetööstusega on ELi üks suurimaid majandussektoreid ning see on otsustava tähtsusega ELi toiduainetega kindlustatuse tagamisel ning etendab ka üha olulisemat osa ELi energiavarustuse kindluse loomisel;

| B. | arvestades, et ELi ühine põllumajanduspoliitika, mis põhineb majanduslikul, ökoloogilisel ja sotsiaalsel Euroopa põllumajandusmudelil, tagades säästvuse ja toiduainetega kindlustatuse, on vajalik ka tulevikus; kuid arvestades siiski, et edukaid reforme tuleb jätkata, sealhulgas tugevdada täiendavalt maaelu arengut; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ühine põllumajanduspoliitika, mis põhineb majanduslikul, ökoloogilisel ja sotsiaalsel Euroopa põllumajandusmudelil, tagades säästvuse ja toiduainetega kindlustatuse, on vajalik ka tulevikus; kuid arvestades siiski, et edukaid reforme tuleb jätkata, sealhulgas tugevdada täiendavalt maaelu arengut;

| C. | arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika peab tulevikus eemaldama praegused takistused, millega puutuvad kokku põllumajandustegevust alustavad noored inimesed, tehes põlvkondade vahetuse üheks oma prioriteediks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika peab tulevikus eemaldama praegused takistused, millega puutuvad kokku põllumajandustegevust alustavad noored inimesed, tehes põlvkondade vahetuse üheks oma prioriteediks;

| D. | arvestades, et bürokraatia vähendamine põllumajandussektoris läbipaistvate, lihtsamate ja väiksema halduskoormusega eeskirjade kehtestamise abil toob kaasa nii põllumajandusettevõtete ja -tootjate madalamad kulud kui ka väiksemad halduskulud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et bürokraatia vähendamine põllumajandussektoris läbipaistvate, lihtsamate ja väiksema halduskoormusega eeskirjade kehtestamise abil toob kaasa nii põllumajandusettevõtete ja -tootjate madalamad kulud kui ka väiksemad halduskulud;

| E. | arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika peab toime tulema suurte erinevustega põllumajandus- ja piirkondlikus struktuuris ning samal ajal leidma vastused uutele väljakutsele, nagu kliimamuutus, mulla- ja veekaitse, suurem avatus maailmaturule või biomassi, toorainete ja taastuvenergia kättesaadavaks tegemine; arvestades, et vaja on tagada piisavate ressurssidega varustatus ning jätkata ühise põllumajanduspoliitika algsete eesmärkide järgimist, nagu hiljuti kinnitati Lissaboni lepingus, mille võib kokku võtta kui kõrge kvaliteediga tervislike toiduainete tootmise, seeläbi tagades kõigi eurooplaste varustatuse mõistlike hindadega ning võimaldades säilitada põllumajandustootjatele nende sissetuleku taseme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühine põllumajanduspoliitika peab toime tulema suurte erinevustega põllumajandus- ja piirkondlikus struktuuris ning samal ajal leidma vastused uutele väljakutsele, nagu kliimamuutus, mulla- ja veekaitse, suurem avatus maailmaturule või biomassi, toorainete ja taastuvenergia kättesaadavaks tegemine; arvestades, et vaja on tagada piisavate ressurssidega varustatus ning jätkata ühise põllumajanduspoliitika algsete eesmärkide järgimist, nagu hiljuti kinnitati Lissaboni lepingus, mille võib kokku võtta kui kõrge kvaliteediga tervislike toiduainete tootmise, seeläbi tagades kõigi eurooplaste varustatuse mõistlike hindadega ning võimaldades säilitada põllumajandustootjatele nende sissetuleku taseme;

| F. | arvestades, et ühise põllumajanduspoliitika muutmisel tulevikus peaks arvesse võtma arengumaade, eriti vähimarenenud maade erilist olukorda ning vältima põllumajandustoodete tootmise ja turuleviimise ohustatust nendes riikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühise põllumajanduspoliitika muutmisel tulevikus peaks arvesse võtma arengumaade, eriti vähimarenenud maade erilist olukorda ning vältima põllumajandustoodete tootmise ja turuleviimise ohustatust nendes riikides;

| G. | arvestades, et otsetoetuste süsteemi on 1992. aastast alates kolm korda ning kõiki olulisi turukorraldusi, välja arvatud piimasektor, 2004. aastast alates oluliselt ja suuresti edukalt reformitud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et otsetoetuste süsteemi on 1992. aastast alates kolm korda ning kõiki olulisi turukorraldusi, välja arvatud piimasektor, 2004. aastast alates oluliselt ja suuresti edukalt reformitud;

| H. | arvestades, et kõigil arenenud riikidel on oma põllumajanduspoliitika; arvestades, et uued olud, nagu maakera rahvaarvu suurenemine, kliimamuutus, suurenev energiavajadus, hinnatoetuste vähendamine ja suurem avatus maailmaturule, toovad endaga ühelt poolt kaasa põllumajandustoodete kõrgemad turuhinnad ELis ning teiselt poolt saagikuse ja hindade tunduvalt suuremad kõikumised, just seepärast on vaja rohkem kui kunagi varem jätkata ühise põllumajanduspoliitika teostamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõigil arenenud riikidel on oma põllumajanduspoliitika; arvestades, et uued olud, nagu maakera rahvaarvu suurenemine, kliimamuutus, suurenev energiavajadus, hinnatoetuste vähendamine ja suurem avatus maailmaturule, toovad endaga ühelt poolt kaasa põllumajandustoodete kõrgemad turuhinnad ELis ning teiselt poolt saagikuse ja hindade tunduvalt suuremad kõikumised, just seepärast on vaja rohkem kui kunagi varem jätkata ühise põllumajanduspoliitika teostamist;

| I. | arvestades, et toiduainetega kindlustatus (nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes) jääb üheks ühise põllumajanduspoliitika põhieesmärgiks kõrvuti ökosüsteemide säilitamise — ilma milleta ei saa olla mõistlikku säästvat tootmist — ning maakasutuse optimeerimisega kogu ELis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et toiduainetega kindlustatus (nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes) jääb üheks ühise põllumajanduspoliitika põhieesmärgiks kõrvuti ökosüsteemide säilitamise — ilma milleta ei saa olla mõistlikku säästvat tootmist — ning maakasutuse optimeerimisega kogu ELis;

| J. | arvestades, et EL on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et vähendada põllumajanduskulude osa kogueelarvest, see on 1970ndate aastate peaaegu 80 %-lt langenud 33 %-le praeguse finantsperspektiivi lõpuks, kusjuures põllumajanduslikult kasutatav maa on kasvanud 37 % võrra alates 2003. aastast uute liikmesriikide ühinemise tõttu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on teinud märkimisväärseid jõupingutusi, et vähendada põllumajanduskulude osa kogueelarvest, see on 1970ndate aastate peaaegu 80 %-lt langenud 33 %-le praeguse finantsperspektiivi lõpuks, kusjuures põllumajanduslikult kasutatav maa on kasvanud 37 % võrra alates 2003. aastast uute liikmesriikide ühinemise tõttu;

| K. | arvestades, et riigipead ja valitsusjuhid võtsid Berliini tippkohtumisel kohustusi kogukulude garantii kohta ühise põllumajanduspoliitika esimesele sambale kuni 2013. aastani; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et riigipead ja valitsusjuhid võtsid Berliini tippkohtumisel kohustusi kogukulude garantii kohta ühise põllumajanduspoliitika esimesele sambale kuni 2013. aastani;

| L. | arvestades, et 2004. aasta ühinemisakt sätestab ühise põllumajanduspoliitika teatavate eeskirjade kohaldamisel erandid uute liikmesriikidele, et kompenseerida madalamaid otsetoetusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2004. aasta ühinemisakt sätestab ühise põllumajanduspoliitika teatavate eeskirjade kohaldamisel erandid uute liikmesriikidele, et kompenseerida madalamaid otsetoetusi;

| M. | arvestades, et teatud piirkondades ei ole mingeid alternatiive teatavatele traditsioonilistele põllumajanduslikele tootmisvormidele, mis sageli on selle piirkonna põhiline põllumajanduslik tegevus ja mida seepärast tuleb tungivatel keskkonna- ja regionaalpoliitilistel põhjustel ning majandusliku ja sotsiaalse struktuuri tagamiseks tingimata säilitada ja toetada, eelkõige pidades silmas ühise põllumajanduspoliitika rolli nn lähenemiseesmärgi piirkondades, kus põllumajandus ja loomakasvatus on suure tähtsusega majandusliku arengu ja töökohtade loomise seisukohalt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et teatud piirkondades ei ole mingeid alternatiive teatavatele traditsioonilistele põllumajanduslikele tootmisvormidele, mis sageli on selle piirkonna põhiline põllumajanduslik tegevus ja mida seepärast tuleb tungivatel keskkonna- ja regionaalpoliitilistel põhjustel ning majandusliku ja sotsiaalse struktuuri tagamiseks tingimata säilitada ja toetada, eelkõige pidades silmas ühise põllumajanduspoliitika rolli nn lähenemiseesmärgi piirkondades, kus põllumajandus ja loomakasvatus on suure tähtsusega majandusliku arengu ja töökohtade loomise seisukohalt;

| N. | arvestades, et põllumajandustootjatele tuleb ELis tagada stabiilsus, nii et nende lootused oleksid täidetud ja nende investeeringuid ei hävitataks, samal ajal mõnedes sektorites peavad reguleerimissüsteemid võimaldama keskpikka ja pikaajalist prognoosimist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põllumajandustootjatele tuleb ELis tagada stabiilsus, nii et nende lootused oleksid täidetud ja nende investeeringuid ei hävitataks, samal ajal mõnedes sektorites peavad reguleerimissüsteemid võimaldama keskpikka ja pikaajalist prognoosimist;

| O. | arvestades, et ELi seadusandja peab vältima ELi põllumajandustootjate ja loomakasvatajate diskrimineerimist nii ELi siseselt kui ka kolmandatest riikidest pärit konkurentidega võrreldes või tagama ELi põllumajandustootjatele ja loomakasvatajatele sobivate vahendite abil võrdsed võimalused; arvestades, et eelkõige tuleks tagada põhimõtte rakendamine, et kvaliteedi-, tervishoiu-, keskkonna-, loomade heaolu ja muudest standarditest, mida peavad järgima ELi põllumajandustootjad, peavad kinni ka kõik need, kes ekspordivad põllumajandustooteid ELi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi seadusandja peab vältima ELi põllumajandustootjate ja loomakasvatajate diskrimineerimist nii ELi siseselt kui ka kolmandatest riikidest pärit konkurentidega võrreldes või tagama ELi põllumajandustootjatele ja loomakasvatajatele sobivate vahendite abil võrdsed võimalused; arvestades, et eelkõige tuleks tagada põhimõtte rakendamine, et kvaliteedi-, tervishoiu-, keskkonna-, loomade heaolu ja muudest standarditest, mida peavad järgima ELi põllumajandustootjad, peavad kinni ka kõik need, kes ekspordivad põllumajandustooteid ELi;

| P. | arvestades Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 33 sõnastatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärke ja seda, et pärast Lissaboni lepingu täielikku ratifitseerimist on kõigi oluliste õiguslike ja eelarvega seotud otsuste puhul ühise põllumajanduspoliitika kohta vaja Euroopa Parlamendi heakskiitu; |
| --- | --- |

P.

arvestades Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 33 sõnastatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärke ja seda, et pärast Lissaboni lepingu täielikku ratifitseerimist on kõigi oluliste õiguslike ja eelarvega seotud otsuste puhul ühise põllumajanduspoliitika kohta vaja Euroopa Parlamendi heakskiitu;

| Q. | arvestades, et toiduainetega kindlustatuse tagamine ELi kodanikele on prioriteet, mida saab kõige paremini saavutada ELi-sisese toiduainete tootmise toetamise ja WTO eeskirjade raames toimuva impordi kombineerimisega; toiduainetega kindlustatus sõltub ka ELi panusest maailma varude (mis on praegu äärmiselt madalal tasemel) täiendamisse, mis võimaldab ELil mitte ainult kaitsta end puudujääkide eest, vaid ka võtta vastutust ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse eest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et toiduainetega kindlustatuse tagamine ELi kodanikele on prioriteet, mida saab kõige paremini saavutada ELi-sisese toiduainete tootmise toetamise ja WTO eeskirjade raames toimuva impordi kombineerimisega; toiduainetega kindlustatus sõltub ka ELi panusest maailma varude (mis on praegu äärmiselt madalal tasemel) täiendamisse, mis võimaldab ELil mitte ainult kaitsta end puudujääkide eest, vaid ka võtta vastutust ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse eest;

| R. | arvestades, et põhjalikumalt on vaja vaagida turgude arengut ja selle mõju siseturule, pidades silmas toorainete tootmise ja hindade rahvusvahelist konteksti; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et põhjalikumalt on vaja vaagida turgude arengut ja selle mõju siseturule, pidades silmas toorainete tootmise ja hindade rahvusvahelist konteksti;

Sissejuhatus

| 1. | nõuab säästva, konkurentsivõimelise ja multifunktsionaalse põllumajanduse kontseptsioonist kinnipidamist, mis säilitab iga tootmissektori ja -ala omapära ning mille peaeesmärk on varustada elanikkonda tervislike ja ohutute toiduainetega piisaval hulgal ning mõistlike tarbijahindadega; |
| --- | --- |

1.

nõuab säästva, konkurentsivõimelise ja multifunktsionaalse põllumajanduse kontseptsioonist kinnipidamist, mis säilitab iga tootmissektori ja -ala omapära ning mille peaeesmärk on varustada elanikkonda tervislike ja ohutute toiduainetega piisaval hulgal ning mõistlike tarbijahindadega;

| 2. | on seisukohal, et ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reform oli suures osas väga edukas, kuna suurendas märkimisväärselt ühise põllumajanduspoliitika läbipaistvust ja tõhusust ning põllumajandustootjate omavastutust ja turule orienteeritust, ning on seisukohal, et nimetatud protsessi tuleb jätkata, järgides kohustust, mille võtsid riigipead ja valitsusjuhid 2002. aasta detsembris eesmärgiga säilitada täies mahus esimese samba põllumajandusfondid kuni aastani 2013; juhib tähelepanu sellele, et vastukaaluks tuleb veelgi märgatavalt lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika ning põllumajandustootjaid mõjutavate paljude ELi direktiivide ja määruste haldamist, et vähendada põllumajandustootjate koormust, kuigi selline lihtsustamine ei tohi viia ühise põllumajanduspoliitika renatsionaliseerimiseni või ELi põllumajandustootjatele antavate toetuste suurema kärpimiseni; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et ühise põllumajanduspoliitika 2003. aasta reform oli suures osas väga edukas, kuna suurendas märkimisväärselt ühise põllumajanduspoliitika läbipaistvust ja tõhusust ning põllumajandustootjate omavastutust ja turule orienteeritust, ning on seisukohal, et nimetatud protsessi tuleb jätkata, järgides kohustust, mille võtsid riigipead ja valitsusjuhid 2002. aasta detsembris eesmärgiga säilitada täies mahus esimese samba põllumajandusfondid kuni aastani 2013; juhib tähelepanu sellele, et vastukaaluks tuleb veelgi märgatavalt lihtsustada ühise põllumajanduspoliitika ning põllumajandustootjaid mõjutavate paljude ELi direktiivide ja määruste haldamist, et vähendada põllumajandustootjate koormust, kuigi selline lihtsustamine ei tohi viia ühise põllumajanduspoliitika renatsionaliseerimiseni või ELi põllumajandustootjatele antavate toetuste suurema kärpimiseni;

| 3. | on seisukohal, et ühise turukorralduse mistahes reguleerimisest loobumine ei ole poliitiliselt soovitav, sest nagu näitab praegune olukord, on Euroopa ja kogu maailma varud erakordselt madalal tasemel, mis mõjutab negatiivselt tarbijate ostujõudu ja põllumajandustootjate sissetulekut ning ühtlasi soodustab spekulatsiooni; rõhutab, et lisaks sellele on vaja vahendeid, mis aitaksid võidelda võimaliku konjunktuurilangusega ning tervisega seotud õnnetustest ja ebastabiilse kliima tõttu üha sagenevatest looduskatastroofidest tulenevate ohtudega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ühise turukorralduse mistahes reguleerimisest loobumine ei ole poliitiliselt soovitav, sest nagu näitab praegune olukord, on Euroopa ja kogu maailma varud erakordselt madalal tasemel, mis mõjutab negatiivselt tarbijate ostujõudu ja põllumajandustootjate sissetulekut ning ühtlasi soodustab spekulatsiooni; rõhutab, et lisaks sellele on vaja vahendeid, mis aitaksid võidelda võimaliku konjunktuurilangusega ning tervisega seotud õnnetustest ja ebastabiilse kliima tõttu üha sagenevatest looduskatastroofidest tulenevate ohtudega;

| 4. | kiidab seetõttu heaks tehnilised kohandused, mis tulenevad eelnimetatud komisjoni teatisest ja mille eesmärk on tagada 2003. aasta reformide edukus, ning kutsub komisjoni üles tagama majandusliku põhiprintsiibina ühise põllumajanduspoliitika stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

kiidab seetõttu heaks tehnilised kohandused, mis tulenevad eelnimetatud komisjoni teatisest ja mille eesmärk on tagada 2003. aasta reformide edukus, ning kutsub komisjoni üles tagama majandusliku põhiprintsiibina ühise põllumajanduspoliitika stabiilsus;

| 5. | kutsub komisjoni üles edaspidiseid reforme silmas pidades läbi viima ühise põllumajanduspoliitika tasuvusuuringu toiduainetega kindlustatuse, omavarustatuse ja maakogukondade säilitamise seisukohast; kutsub komisjoni üles läbi viima analüüsi, milliseid kulusid võivad tarbijatele põhjustada toiduainete kõrgemad hinnad, mis tulenevad suurenenud ülemaailmsest nõudlusest, võrreldes kulutustega, mida ühiskonnale praegu tekitab põllumajanduspoliitika; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles edaspidiseid reforme silmas pidades läbi viima ühise põllumajanduspoliitika tasuvusuuringu toiduainetega kindlustatuse, omavarustatuse ja maakogukondade säilitamise seisukohast; kutsub komisjoni üles läbi viima analüüsi, milliseid kulusid võivad tarbijatele põhjustada toiduainete kõrgemad hinnad, mis tulenevad suurenenud ülemaailmsest nõudlusest, võrreldes kulutustega, mida ühiskonnale praegu tekitab põllumajanduspoliitika;

| 6. | on veendunud, et ELi väljakutse seoses WTO läbirääkimistega on toime tulla tulevaste piirangutega niimoodi, et maksimeerida liidu heaolu; rõhutab, et EL peaks olemasolevat paindlikkust parimal moel kasutama, näiteks nn tundlike toodete puhul; rõhutab siiski, et igasuguse WTO põllumajandusleppe eelduseks on saavutada geograafilisi tähiseid käsitlev intellektuaalomandi kokkulepe ning tunnistada kaubandusväliseid küsimusi impordikriteeriumina; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et ELi väljakutse seoses WTO läbirääkimistega on toime tulla tulevaste piirangutega niimoodi, et maksimeerida liidu heaolu; rõhutab, et EL peaks olemasolevat paindlikkust parimal moel kasutama, näiteks nn tundlike toodete puhul; rõhutab siiski, et igasuguse WTO põllumajandusleppe eelduseks on saavutada geograafilisi tähiseid käsitlev intellektuaalomandi kokkulepe ning tunnistada kaubandusväliseid küsimusi impordikriteeriumina;

| 7. | kutsub komisjoni üles käimasolevate WTO läbirääkimiste raames võtma arvesse põllumajandusliku tootmise eripära, mis tuleneb sellest, et põllumajanduslik tootmine kujutab endast toiduainete tootmise sektorit ning kaitseb territoriaalset tasakaalu, keskkonda ning toiduohutuse püsimist piisaval kvantitatiivsel ja kvalitatiivsel tasemel; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles käimasolevate WTO läbirääkimiste raames võtma arvesse põllumajandusliku tootmise eripära, mis tuleneb sellest, et põllumajanduslik tootmine kujutab endast toiduainete tootmise sektorit ning kaitseb territoriaalset tasakaalu, keskkonda ning toiduohutuse püsimist piisaval kvantitatiivsel ja kvalitatiivsel tasemel;

| 8. | on siiski seisukohal, et ELil peab ka tulevikus olema piisavalt vahendeid, et kanda hoolt selle eest, et põllumajandus- ja tervishoiusektoris ei tekiks turu- ega varustuskriise; |
| --- | --- |

8.

on siiski seisukohal, et ELil peab ka tulevikus olema piisavalt vahendeid, et kanda hoolt selle eest, et põllumajandus- ja tervishoiusektoris ei tekiks turu- ega varustuskriise;

| 9. | rõhutab, et vaja on tõhusal moel ja sobivate (rahaliste ja muude) vahendite abil tunnustada põllumajanduse funktsioone tootmise, keskkonna ja maaelu valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et vaja on tõhusal moel ja sobivate (rahaliste ja muude) vahendite abil tunnustada põllumajanduse funktsioone tootmise, keskkonna ja maaelu valdkonnas;

| 10. | toetab üldjuhul üldiste eesmärkide, eelkõige toiduainetega kindlustatuse, territoriaalse ühtsuse, tarbija-, keskkonna-, kliima- ja loomakaitse ning taastuvenergia ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse integreerimist ühisesse põllumajanduspoliitikasse; juhib siiski tähelepanu, et see peab moodustama osa säästva arengu poliitikast, mille liituvad majandustulemused, looduskeskkonna ja loodusvarade kaitsmine, kohalik areng ja sotsiaalne õiglus; juhib siiski tähelepanu, et riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid ühise põllumajanduspoliitika eesmärke, säilitades EÜ lepingu artikli 33 sisu Lissaboni lepingus, mille kirjutati alla 13. detsembril 2007. aastal; |
| --- | --- |

10.

toetab üldjuhul üldiste eesmärkide, eelkõige toiduainetega kindlustatuse, territoriaalse ühtsuse, tarbija-, keskkonna-, kliima- ja loomakaitse ning taastuvenergia ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse integreerimist ühisesse põllumajanduspoliitikasse; juhib siiski tähelepanu, et see peab moodustama osa säästva arengu poliitikast, mille liituvad majandustulemused, looduskeskkonna ja loodusvarade kaitsmine, kohalik areng ja sotsiaalne õiglus; juhib siiski tähelepanu, et riigipead ja valitsusjuhid kinnitasid ühise põllumajanduspoliitika eesmärke, säilitades EÜ lepingu artikli 33 sisu Lissaboni lepingus, mille kirjutati alla 13. detsembril 2007. aastal;

| 11. | rõhutab, et üldeesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse ei tohiks küsimärgi alla seada põllumajandus- ja loomakasvatussaaduste tootmist ELi mägistes ja ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, ääremaadel ja saartel, kus see põhineb ekstensiivsetel tootmissüsteemidel, suure osa põllumajandus- ja loomakasvatussaaduste toodangu suunamisel kohalikule turule, kuid ka nende toodete müügil liikmesriikide turgudel; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et üldeesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse ei tohiks küsimärgi alla seada põllumajandus- ja loomakasvatussaaduste tootmist ELi mägistes ja ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, ääremaadel ja saartel, kus see põhineb ekstensiivsetel tootmissüsteemidel, suure osa põllumajandus- ja loomakasvatussaaduste toodangu suunamisel kohalikule turule, kuid ka nende toodete müügil liikmesriikide turgudel;

| 12. | on seisukohal, et kui EL kehtestab ranged nõuded ELi talupidajatele ja tootjatele, peaks ta tagama selle, et samu nõudeid täidavad kõik need, kes ekspordivad põllumajandustooteid ELi, ning et EL peab nõudma eelnimetatud üldeesmärkide lisamist WTO läbirääkimistel; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kui EL kehtestab ranged nõuded ELi talupidajatele ja tootjatele, peaks ta tagama selle, et samu nõudeid täidavad kõik need, kes ekspordivad põllumajandustooteid ELi, ning et EL peab nõudma eelnimetatud üldeesmärkide lisamist WTO läbirääkimistel;

| 13. | lükkab tagasi esimese samba kogueelarve vähendamise perioodiks kuni 2013. aastani ning juhib tähelepanu sellele, et põllumajandus- ja loomakasvatusturgude kiirete muutuste ajal ning pooleliolevate reformide etapis on põllumajandustootjatele väga olulised usaldusväärsus, kindlus ja eelkõige 2003. aastal tehtud otsuste järgimine; |
| --- | --- |

13.

lükkab tagasi esimese samba kogueelarve vähendamise perioodiks kuni 2013. aastani ning juhib tähelepanu sellele, et põllumajandus- ja loomakasvatusturgude kiirete muutuste ajal ning pooleliolevate reformide etapis on põllumajandustootjatele väga olulised usaldusväärsus, kindlus ja eelkõige 2003. aastal tehtud otsuste järgimine;

| 14. | lükkab otsetoetuste puhul tagasi mis tahes diskrimineerimise sõltuvalt ettevõtte suurusest ja õiguslikust vormist, kuid tõdeb samal ajal, et toetuste ümberjaotamine esimeses sambas peab põhinema igakülgsel hinnangul, kuidas see mõjutab sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust, tööhõivet, keskkonda, konkurentsivõimet ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

14.

lükkab otsetoetuste puhul tagasi mis tahes diskrimineerimise sõltuvalt ettevõtte suurusest ja õiguslikust vormist, kuid tõdeb samal ajal, et toetuste ümberjaotamine esimeses sambas peab põhinema igakülgsel hinnangul, kuidas see mõjutab sotsiaalset ja piirkondlikku ühtekuuluvust, tööhõivet, keskkonda, konkurentsivõimet ja innovatsiooni;

| 15. | nõuab, et toetused oleks ette nähtud üksnes põllumajanduses aktiivselt tegutsevatele põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et toetused oleks ette nähtud üksnes põllumajanduses aktiivselt tegutsevatele põllumajandustootjatele;

| 16. | juhib tähelepanu, et komisjoni eelnimetatud teatis pöörab liialt vähe tähelepanu probleemidele, vajadustele ja väljakutsetele, millega puutub kokku 12 uue liikmesriigi põllumajandussektor, ning nõuab sellega arvestamist eelseisvate reformide puhul ja et kaalutaks sihipärast lisarahastamist ümberkorralduseks ja moderniseerimiseks; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu, et komisjoni eelnimetatud teatis pöörab liialt vähe tähelepanu probleemidele, vajadustele ja väljakutsetele, millega puutub kokku 12 uue liikmesriigi põllumajandussektor, ning nõuab sellega arvestamist eelseisvate reformide puhul ja et kaalutaks sihipärast lisarahastamist ümberkorralduseks ja moderniseerimiseks;

Otsetoetused

| 17. | peab otsetoetusi ka tulevikus sissetuleku peamiseks kindlustuseks mitte üksnes turutõrgete puhul, vaid ka toetusena põllumajandustootjatele avalike hüvede pakkumise eest ning kompensatsioonina rahvusvahelises võrdluses väga kõrgete keskkonna-, toiduohutuse-, toiduainetega kindlustatuse, jälgitavuse, loomakaitse- ja sotsiaalsete standardite eest Euroopas; |
| --- | --- |

17.

peab otsetoetusi ka tulevikus sissetuleku peamiseks kindlustuseks mitte üksnes turutõrgete puhul, vaid ka toetusena põllumajandustootjatele avalike hüvede pakkumise eest ning kompensatsioonina rahvusvahelises võrdluses väga kõrgete keskkonna-, toiduohutuse-, toiduainetega kindlustatuse, jälgitavuse, loomakaitse- ja sotsiaalsete standardite eest Euroopas;

| 18. | märgib siiski, et toetuste tase ei tundu alati vastavat asjaomaste põllumajandustootjate pingutustele, sest endiselt sõltuvad toetused suurel määral eelnevalt tehtud kulutustest; |
| --- | --- |

18.

märgib siiski, et toetuste tase ei tundu alati vastavat asjaomaste põllumajandustootjate pingutustele, sest endiselt sõltuvad toetused suurel määral eelnevalt tehtud kulutustest;

| 19. | nõuab seepärast, et komisjon koostaks aruande hindamaks lisakulusid, mis põllumajandustootjatele tekivad ühiste standardite täitmise tõttu sellistes valdkondades nagu keskkond, loomade heaolu ja toiduohutus, võrreldes nende põhikonkurentidega maailmaturul; märgib, et lisaks eelnevale tuleks aruandes võrrelda neid kulusid põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste praeguse suurusega; on seisukohal, et aruanne peaks sisaldama piisavalt täpseid andmeid eri liiki põllumajandustootjate kohta üksikutes liikmesriikides; on seisukohal, et aruanne tuleks avaldada enne, kui algab otsustamismenetlus ühiseks põllumajanduspoliitikaks pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

19.

nõuab seepärast, et komisjon koostaks aruande hindamaks lisakulusid, mis põllumajandustootjatele tekivad ühiste standardite täitmise tõttu sellistes valdkondades nagu keskkond, loomade heaolu ja toiduohutus, võrreldes nende põhikonkurentidega maailmaturul; märgib, et lisaks eelnevale tuleks aruandes võrrelda neid kulusid põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste praeguse suurusega; on seisukohal, et aruanne peaks sisaldama piisavalt täpseid andmeid eri liiki põllumajandustootjate kohta üksikutes liikmesriikides; on seisukohal, et aruanne tuleks avaldada enne, kui algab otsustamismenetlus ühiseks põllumajanduspoliitikaks pärast 2013. aastat;

| 20. | tervitab komisjoni otsust lubada liikmesriikidel vabatahtlikkuse alusel suuremat paindlikkust liikumisel selles suunas, et lahutada otsetoetused ajaloolistest võrdlusväärtustest ja kehtestada ühtsem süsteem, ning kutsub komisjoni üles koos õigusloomega seotud ettepanekuga selgitama seda, kas heade kogemuste tõttu liikmesriikides oleks liikmesriikidel vabatahtlikkuse alusel võimalik minna kiiremini üle toodanguga sidumata toetuste piirkondlikele või riiklikele ühtsetele pindalatoetustele juba 2013. aastaks; on siiski seisukohal, et need liikmesriigid, kes on läbi viinud täieliku või osalise lahtisidumise ajaloolistest toetustest, võivad kuni 2013. aastani otsustada sellest süsteemist väljaastumise üle; kutsub komisjoni üles läbi viima uuringut pindalatoetuse võimaliku mõju üle, eelkõige mis puudutab põllumajandusettevõtteid suure loomkoormusega suhteliselt väikesel alal; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni otsust lubada liikmesriikidel vabatahtlikkuse alusel suuremat paindlikkust liikumisel selles suunas, et lahutada otsetoetused ajaloolistest võrdlusväärtustest ja kehtestada ühtsem süsteem, ning kutsub komisjoni üles koos õigusloomega seotud ettepanekuga selgitama seda, kas heade kogemuste tõttu liikmesriikides oleks liikmesriikidel vabatahtlikkuse alusel võimalik minna kiiremini üle toodanguga sidumata toetuste piirkondlikele või riiklikele ühtsetele pindalatoetustele juba 2013. aastaks; on siiski seisukohal, et need liikmesriigid, kes on läbi viinud täieliku või osalise lahtisidumise ajaloolistest toetustest, võivad kuni 2013. aastani otsustada sellest süsteemist väljaastumise üle; kutsub komisjoni üles läbi viima uuringut pindalatoetuse võimaliku mõju üle, eelkõige mis puudutab põllumajandusettevõtteid suure loomkoormusega suhteliselt väikesel alal;

| 21. | rõhutab, et otsuse korral minna üle piirkondlikule mudelile, tuleks arvesse võtta raskusi, mis tulenevad loomakasvatuse eriõiguste omapärast, nt asjaolu, et mõnedel loomakasvatajatel pole üldse põllumajanduslikku maad või on seda vaid vähesel määral, samuti asjaolu, et ELi paljudes piirkondades põhineb ekstensiivne loomakasvatus ühiste rohumaade kollektiivsel kasutusel, need rohumaad kuuluvad omavalitsustele, kogukondadele või riigile; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et otsuse korral minna üle piirkondlikule mudelile, tuleks arvesse võtta raskusi, mis tulenevad loomakasvatuse eriõiguste omapärast, nt asjaolu, et mõnedel loomakasvatajatel pole üldse põllumajanduslikku maad või on seda vaid vähesel määral, samuti asjaolu, et ELi paljudes piirkondades põhineb ekstensiivne loomakasvatus ühiste rohumaade kollektiivsel kasutusel, need rohumaad kuuluvad omavalitsustele, kogukondadele või riigile;

| 22. | on veendunud, et arvestades nende sektorite suurenevat arvu, mille puhul kasutatakse ühtset otsemaksete kava, ning pidades silmas selle kava rakendamisel saadud kogemusi, näivad teatavad otsused ja rakenduseeskirjad olevat tarbetult ranged ja keerukad, seepärast oleks vaja eeskirjad, kohaldamisala ja rakendamise sobivad majandamisviisid uuesti kindlaks määrata neis liikmesriikides ja sektorites, kes seda soovivad; |
| --- | --- |

22.

on veendunud, et arvestades nende sektorite suurenevat arvu, mille puhul kasutatakse ühtset otsemaksete kava, ning pidades silmas selle kava rakendamisel saadud kogemusi, näivad teatavad otsused ja rakenduseeskirjad olevat tarbetult ranged ja keerukad, seepärast oleks vaja eeskirjad, kohaldamisala ja rakendamise sobivad majandamisviisid uuesti kindlaks määrata neis liikmesriikides ja sektorites, kes seda soovivad;

| 23. | on seisukohal, et otsetoetuste toodangust lahtisidumine on üldiselt kaasa toonud ELi põllumajanduse eduka turule orienteerituse, põhjuseks suurem mõju sissetulekule ja põllumajandustootjate suurem otsustamisvabadus, samuti sellega seonduv ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamine; ning kutsub komisjoni üles toetuste toodangust lahtisidumise poliitikat kiiremini edasi arendama, kui see ei põhjusta teatavates piirkondades märkimisväärset sotsiaal-majanduslikku kahju ja/või kahju keskkonnale, eeskätt kõige ebasoodsamates piirkondades; märgib siiski, et ette tuleb valmistada täiendavad mõjuhinnangud, et põhjalikult uurida lahtisidumise mõjusid konkreetsetele piirkondadele, tootmisele ja põllumajandusmaa turule; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et otsetoetuste toodangust lahtisidumine on üldiselt kaasa toonud ELi põllumajanduse eduka turule orienteerituse, põhjuseks suurem mõju sissetulekule ja põllumajandustootjate suurem otsustamisvabadus, samuti sellega seonduv ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamine; ning kutsub komisjoni üles toetuste toodangust lahtisidumise poliitikat kiiremini edasi arendama, kui see ei põhjusta teatavates piirkondades märkimisväärset sotsiaal-majanduslikku kahju ja/või kahju keskkonnale, eeskätt kõige ebasoodsamates piirkondades; märgib siiski, et ette tuleb valmistada täiendavad mõjuhinnangud, et põhjalikult uurida lahtisidumise mõjusid konkreetsetele piirkondadele, tootmisele ja põllumajandusmaa turule;

| 24. | on veendunud, et otsetoetuse lahtisidumine põllumajandustoodangust võib üldjuhul pikas perspektiivis aidata vähendada ELi põllumajanduse negatiivset keskkonnamõju, tingimusel, et sellega kaasneb suurem toetus säästvatele tavadele maaelu arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

24.

on veendunud, et otsetoetuse lahtisidumine põllumajandustoodangust võib üldjuhul pikas perspektiivis aidata vähendada ELi põllumajanduse negatiivset keskkonnamõju, tingimusel, et sellega kaasneb suurem toetus säästvatele tavadele maaelu arengu valdkonnas;

| 25. | juhib tähelepanu, et edasist otsetoetuste lahtisidumist tuleks läbi viia üksnes pärast võimalike mõjude hoolikat kaalumist, mille hulka peaksid kuuluma põllumajanduse eri sektorite vaheline tasakaal, monokultuuride kasvav oht ning tööjõumahukate põllumajandussektorite ohustatus; |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu, et edasist otsetoetuste lahtisidumist tuleks läbi viia üksnes pärast võimalike mõjude hoolikat kaalumist, mille hulka peaksid kuuluma põllumajanduse eri sektorite vaheline tasakaal, monokultuuride kasvav oht ning tööjõumahukate põllumajandussektorite ohustatus;

| 26. | tunnistab, et loomadega seotud toetuste, sealhulgas piimatoetuste olukord ei ole võrreldav, arvestades suuri turumoonutusi, mille on muu hulgas põhjustanud tõusvad söödahinnad, mis enam mõjutavad teatavaid kariloomade paljundamise süsteeme ELis; |
| --- | --- |

26.

tunnistab, et loomadega seotud toetuste, sealhulgas piimatoetuste olukord ei ole võrreldav, arvestades suuri turumoonutusi, mille on muu hulgas põhjustanud tõusvad söödahinnad, mis enam mõjutavad teatavaid kariloomade paljundamise süsteeme ELis;

| 27. | on seisukohal, et teatud piirkondades, nagu mägipiirkonnad ja muud eriraskustega piirkonnad (saared, kuivad ja niisked alad, äärepoolseimad piirkonnad), kus ei ole alternatiive suhteliselt tööjõumahukale loomakasvatusele, võivad loomadega seotud toetuste täielikul toodangust lahtisidumisel kaasneda muutunud sisendhindade tõttu olulised sotsiaalsed, majanduslikud ja ökoloogilised kahjud, mis ei ole kooskõlas lepingu eesmärkidega; nõuab, et otsetoetuste (osalise) lahtisidumise korral kasutataks täpseid võrdlusandmeid alusena toetusõiguste andmisel; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et teatud piirkondades, nagu mägipiirkonnad ja muud eriraskustega piirkonnad (saared, kuivad ja niisked alad, äärepoolseimad piirkonnad), kus ei ole alternatiive suhteliselt tööjõumahukale loomakasvatusele, võivad loomadega seotud toetuste täielikul toodangust lahtisidumisel kaasneda muutunud sisendhindade tõttu olulised sotsiaalsed, majanduslikud ja ökoloogilised kahjud, mis ei ole kooskõlas lepingu eesmärkidega; nõuab, et otsetoetuste (osalise) lahtisidumise korral kasutataks täpseid võrdlusandmeid alusena toetusõiguste andmisel;

| 28. | on teadlik loomakasvatuse võtmepositsioonist Euroopa põllumajanduses, eriti teatavates intensiivse loomakasvatusega riikides ja piirkondades, ning seetõttu on seisukohal, et seotud loomatoetuste ajutine osaline säilitamine oleks õigustatud; tunnistab, et neil üliedukatel põllumajandusettevõtetel on tähtis roll piirkondlikus majanduses; tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 47–50 sisaldub lahendus suurele loomkoormusele, mida tuleks 2013. aastale järgnevat perioodi silmas pidades edasi uurida; |
| --- | --- |

28.

on teadlik loomakasvatuse võtmepositsioonist Euroopa põllumajanduses, eriti teatavates intensiivse loomakasvatusega riikides ja piirkondades, ning seetõttu on seisukohal, et seotud loomatoetuste ajutine osaline säilitamine oleks õigustatud; tunnistab, et neil üliedukatel põllumajandusettevõtetel on tähtis roll piirkondlikus majanduses; tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklites 47–50 sisaldub lahendus suurele loomkoormusele, mida tuleks 2013. aastale järgnevat perioodi silmas pidades edasi uurida;

| 29. | on siiski arvamusel, et sellest ei piisa; tervitab seetõttu esimese sammuna õiges suunas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 69 (edaspidi artikkel 69) väljakuulutatud muutmist; kuid märgib, et seda muutmist ei tohiks kasutada kattevarjuna, et kehtestada vabatahtlikku ümbersuunamist ja kahekordselt tugevdada teist sammast; lisaks ei tohiks see vahend viia ühise põllumajanduspoliitika renatsionaliseerimiseni ning niipalju kui võimalik tuleks tagada liikmesriikidele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

29.

on siiski arvamusel, et sellest ei piisa; tervitab seetõttu esimese sammuna õiges suunas määruse (EÜ) nr 1782/2003 artikli 69 (edaspidi artikkel 69) väljakuulutatud muutmist; kuid märgib, et seda muutmist ei tohiks kasutada kattevarjuna, et kehtestada vabatahtlikku ümbersuunamist ja kahekordselt tugevdada teist sammast; lisaks ei tohiks see vahend viia ühise põllumajanduspoliitika renatsionaliseerimiseni ning niipalju kui võimalik tuleks tagada liikmesriikidele võrdsed võimalused;

| 30. | nõuab artiklist 69 tulenevate vahendite kasutamist esmajärjekorras territoriaalse ühtsuse ja üksikute sektorite tugevdamise meetmeteks, eelkõige meetmeteks, mis takistavad põllumajandusliku tootmise ja eriti loomakasvatuse lõpetamist piirkondades, kus see põhjustaks olulist kahju loodusele, maastikule või regionaalarengule (eriti mägipiirkonnad, märgalad või veepuuduse all kannatavad piirkonnad, muud äärmiselt ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad ja äärealade rohumaad), meetmeteks, mille eesmärk on ümber korraldada ja tugevdada põllumajanduslikke põhivaldkondi (nt piimandus, lihakarja- ja lambakasvatus), ja pindalal põhinevate keskkonnameetmeteks (nt mahepõllundus), mis seni teise samba alla ei kuulu, ning riskijuhtimiseks; |
| --- | --- |

30.

nõuab artiklist 69 tulenevate vahendite kasutamist esmajärjekorras territoriaalse ühtsuse ja üksikute sektorite tugevdamise meetmeteks, eelkõige meetmeteks, mis takistavad põllumajandusliku tootmise ja eriti loomakasvatuse lõpetamist piirkondades, kus see põhjustaks olulist kahju loodusele, maastikule või regionaalarengule (eriti mägipiirkonnad, märgalad või veepuuduse all kannatavad piirkonnad, muud äärmiselt ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad ja äärealade rohumaad), meetmeteks, mille eesmärk on ümber korraldada ja tugevdada põllumajanduslikke põhivaldkondi (nt piimandus, lihakarja- ja lambakasvatus), ja pindalal põhinevate keskkonnameetmeteks (nt mahepõllundus), mis seni teise samba alla ei kuulu, ning riskijuhtimiseks;

| 31. | on seisukohal, et uuesti defineeritava artikli 69 kohased vahendid võiksid lähtuvalt mõju hindamise tulemustest moodustada vabatahtlikul alusel kuni 12 % otsetoetustest liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et uuesti defineeritava artikli 69 kohased vahendid võiksid lähtuvalt mõju hindamise tulemustest moodustada vabatahtlikul alusel kuni 12 % otsetoetustest liikmesriigi kohta;

| 32. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid ühiseeskirjade kohta seoses artikli 69 kohaldamisega liikmesriikide poolt, et hoida ära kaubandustõkkeid ja konkurentsi kahjustamist nii palju kui võimalik, hõlmates need vajaduse korral turgude ühisesse korraldusse; nõuab samuti, et komisjoni teavitatakse kõikidest meetmetest, mis on vajalikud artikli 69 kohaldamiseks; lõpuks kutsub komisjoni üles koostama mõjuanalüüsi, mis tuleks lisada õigusakti ettepanekule; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid ühiseeskirjade kohta seoses artikli 69 kohaldamisega liikmesriikide poolt, et hoida ära kaubandustõkkeid ja konkurentsi kahjustamist nii palju kui võimalik, hõlmates need vajaduse korral turgude ühisesse korraldusse; nõuab samuti, et komisjoni teavitatakse kõikidest meetmetest, mis on vajalikud artikli 69 kohaldamiseks; lõpuks kutsub komisjoni üles koostama mõjuanalüüsi, mis tuleks lisada õigusakti ettepanekule;

| 33. | on seisukohal, et üksikute sektorite tugevdamiseks mõeldud meetmeid tuleb pikemas perspektiivis põhimõtteliselt rahastada esimesest sambast; on seetõttu lisaks seisukohal, et komisjon peab läbivaadatud artikli 69 kohaldamise tulemusi 2013. aasta järgse reformi ettevalmistamisel põhjalikult hindama; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et üksikute sektorite tugevdamiseks mõeldud meetmeid tuleb pikemas perspektiivis põhimõtteliselt rahastada esimesest sambast; on seetõttu lisaks seisukohal, et komisjon peab läbivaadatud artikli 69 kohaldamise tulemusi 2013. aasta järgse reformi ettevalmistamisel põhjalikult hindama;

| 34. | kutsub komisjoni lisaks üles esitama 2010. aasta 30. juuniks aruannet, milles kirjeldatakse põhjalikult, kuidas on võimalik pikaajaliselt kindlustada põllukultuuride tootmine ühenduses ja loomakasvatuse varude tagatus Euroopas seoses ELi siseste erinevate tootmissüsteemide, multifunktsionaalsuse ja piirkondlike aspektidega (mägipiirkonnad, ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad ja väikesaared); on seisukohal, et aruandes tuleks käsitleda ka küsimust, kuidas on tootmisega sidumata, kaudsete toetuste, nt toetuste abil ekstensiivsetele rohu- ja karjamaadele või erimaksete abil piima või liha tootmise toetuseks, toetuste abil tallidele, mis on ehitatud ja sisustatud vastavalt ühistele looma heaolu ja keskkonnastandarditele või kriisohje erivahendite abil võimalik saavutada ühise põllumajanduspoliitika eesmärke tõhusamalt ja sihipärasemalt, võttes arvesse ka nende seotust jätkusuutlikkuse ja sotsiaalsete aspektidega; rõhutab, et aruandes tuleb vastata küsimusele, kas või mil määral on, lähtudes mahukate loomakasvatusettevõtetega piirkondade konkreetsetest vajadustest, seotud loomatoetused või lahendused vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 47 ja 50 vajalikud veel pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni lisaks üles esitama 2010. aasta 30. juuniks aruannet, milles kirjeldatakse põhjalikult, kuidas on võimalik pikaajaliselt kindlustada põllukultuuride tootmine ühenduses ja loomakasvatuse varude tagatus Euroopas seoses ELi siseste erinevate tootmissüsteemide, multifunktsionaalsuse ja piirkondlike aspektidega (mägipiirkonnad, ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad ja väikesaared); on seisukohal, et aruandes tuleks käsitleda ka küsimust, kuidas on tootmisega sidumata, kaudsete toetuste, nt toetuste abil ekstensiivsetele rohu- ja karjamaadele või erimaksete abil piima või liha tootmise toetuseks, toetuste abil tallidele, mis on ehitatud ja sisustatud vastavalt ühistele looma heaolu ja keskkonnastandarditele või kriisohje erivahendite abil võimalik saavutada ühise põllumajanduspoliitika eesmärke tõhusamalt ja sihipärasemalt, võttes arvesse ka nende seotust jätkusuutlikkuse ja sotsiaalsete aspektidega; rõhutab, et aruandes tuleb vastata küsimusele, kas või mil määral on, lähtudes mahukate loomakasvatusettevõtetega piirkondade konkreetsetest vajadustest, seotud loomatoetused või lahendused vastavalt määruse (EÜ) nr 1782/2003 artiklitele 47 ja 50 vajalikud veel pärast 2013. aastat;

| 35. | soovitab, et uued liikmesriigid, kes seda soovivad, peaksid saama kuni 2013. aastani kohaldada lihtsustatud ühtseid pindalatoetusi (ühtne pindalatoetuse kava, SAPS) ning kutsub komisjoni üles kontrollima, kas SAPSi kohaldamist on võimalik täiendavalt lihtsustada toetuskõlblikku pindala puudutavate eeskirjade muutmise kaudu; |
| --- | --- |

35.

soovitab, et uued liikmesriigid, kes seda soovivad, peaksid saama kuni 2013. aastani kohaldada lihtsustatud ühtseid pindalatoetusi (ühtne pindalatoetuse kava, SAPS) ning kutsub komisjoni üles kontrollima, kas SAPSi kohaldamist on võimalik täiendavalt lihtsustada toetuskõlblikku pindala puudutavate eeskirjade muutmise kaudu;

| 36. | on veendunud, et kõik ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ette nähtud eelarveassigneeringud, mis on hoiustatud või mida ei ole ära kasutatud, tuleks ära kulutada ühise põllumajanduspoliitika raames; |
| --- | --- |

36.

on veendunud, et kõik ühise põllumajanduspoliitika rakendamiseks ette nähtud eelarveassigneeringud, mis on hoiustatud või mida ei ole ära kasutatud, tuleks ära kulutada ühise põllumajanduspoliitika raames;

| 37. | on seisukohal, et otsetoetusi on vaja ka pärast 2013. aastat, kuid et need peaksid põhinema uutel objektiivsetel kriteeriumidel ja eelkõige põllumajandustootjate loodud otsestel töökohtadel või tugevamini arenema põllumajandustootjatele maa harimise eest makstavate toetuste suunas või teatavate üldhuviteenuste või eristandardite, sealhulgas loomakaitsestandardite eest makstavate hüvitiste suunas, kusjuures sel juhul tuleks kontrollida ka piirkondlike pindalatoetuste oluliste erinevuste mõttekust Euroopas ning teise samba vahendite erinevuse mõttekust; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut asjakohaste meetmete kohta, mis tagaksid otsetoetuste jõudmise täies ulatuses ainult nende isikute ja ettevõtjateni, kes reaalselt tegelevad põllumajandusega; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et otsetoetusi on vaja ka pärast 2013. aastat, kuid et need peaksid põhinema uutel objektiivsetel kriteeriumidel ja eelkõige põllumajandustootjate loodud otsestel töökohtadel või tugevamini arenema põllumajandustootjatele maa harimise eest makstavate toetuste suunas või teatavate üldhuviteenuste või eristandardite, sealhulgas loomakaitsestandardite eest makstavate hüvitiste suunas, kusjuures sel juhul tuleks kontrollida ka piirkondlike pindalatoetuste oluliste erinevuste mõttekust Euroopas ning teise samba vahendite erinevuse mõttekust; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut asjakohaste meetmete kohta, mis tagaksid otsetoetuste jõudmise täies ulatuses ainult nende isikute ja ettevõtjateni, kes reaalselt tegelevad põllumajandusega;

Lihtsustamine, nõuetele vastavus ja turule orienteeritus

| 38. | toetab pärast asjakohast järkjärgulist üleminekuperioodi väiksemate ja seega väga suure halduskoormusega tootmisel põhinevate toetuskavade (kuivsööt, kanep, lina, kartulitärklis) vähehaaval integreerimist ühtse pindalatoetuse kavasse hiljemalt 2013. aastaks, välja arvatud juhul, kui selle tagajärjel tekib teatavates piirkondades märkimisväärne sotsiaal-majanduslik kahju ja/või kahju keskkonnale; kui see on regionaalpoliitilistel põhjustel vajalik, tuleks ette näha kaasnevad meetmed vastavalt artiklile 69; kutsub komisjoni üles juhtumipõhiselt analüüsima selle majanduslikku ja piirkondlikku mõju, mis näitaks, et tegemist on asjakohase lahendusega ja milles määratletakse selle rakendamiseks vajalik ajakava; rõhutab, et lahtisidumine ei tohiks ohtu seada asjaomaste tootmisvormide olemasolu; |
| --- | --- |

38.

toetab pärast asjakohast järkjärgulist üleminekuperioodi väiksemate ja seega väga suure halduskoormusega tootmisel põhinevate toetuskavade (kuivsööt, kanep, lina, kartulitärklis) vähehaaval integreerimist ühtse pindalatoetuse kavasse hiljemalt 2013. aastaks, välja arvatud juhul, kui selle tagajärjel tekib teatavates piirkondades märkimisväärne sotsiaal-majanduslik kahju ja/või kahju keskkonnale; kui see on regionaalpoliitilistel põhjustel vajalik, tuleks ette näha kaasnevad meetmed vastavalt artiklile 69; kutsub komisjoni üles juhtumipõhiselt analüüsima selle majanduslikku ja piirkondlikku mõju, mis näitaks, et tegemist on asjakohase lahendusega ja milles määratletakse selle rakendamiseks vajalik ajakava; rõhutab, et lahtisidumine ei tohiks ohtu seada asjaomaste tootmisvormide olemasolu;

| 39. | toetab maa tootmisest kõrvaldamise kohustuse viivitamatut kaotamist, mis ei ole enam oluline koguste kontrollivahend toodanguga sidumata otsetoetuste süsteemis ning mis on lisaks sellele seotud äärmiselt suure halduskoormusega, ja maa tootmisest kõrvaldamise toetuste muutmist tavalisteks toetusteks; |
| --- | --- |

39.

toetab maa tootmisest kõrvaldamise kohustuse viivitamatut kaotamist, mis ei ole enam oluline koguste kontrollivahend toodanguga sidumata otsetoetuste süsteemis ning mis on lisaks sellele seotud äärmiselt suure halduskoormusega, ja maa tootmisest kõrvaldamise toetuste muutmist tavalisteks toetusteks;

| 40. | on seisukohal, et põllumajandustoodete nõudluse kasvu tõttu tootmisest kõrvaldatud maa vähendamise kontekstis saaksid liikmesriigid võimalikke keskkonnaeeliseid, mida tingib näiteks kultuurtaimede tolmlemine mesilaste abil, paremini ja sihipärasemalt saavutada teise samba meetmete abil ning hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuete muutmise abil, mis lihtsustaks loomastiku ja selle elupaiga bioloogilise mitmekesisuse arendamist; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et põllumajandustoodete nõudluse kasvu tõttu tootmisest kõrvaldatud maa vähendamise kontekstis saaksid liikmesriigid võimalikke keskkonnaeeliseid, mida tingib näiteks kultuurtaimede tolmlemine mesilaste abil, paremini ja sihipärasemalt saavutada teise samba meetmete abil ning hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuete muutmise abil, mis lihtsustaks loomastiku ja selle elupaiga bioloogilise mitmekesisuse arendamist;

| 41. | nõuab energeetiliste põllukultuuride toetuse kaotamist järkjärgulisel üleminekuperioodil, sest energeetiliste põllukultuuride toetused on seotud väga suure halduskoormusega ning nende energiapoliitilised eelised on praeguses turuolukorras piiratud või olematud; |
| --- | --- |

41.

nõuab energeetiliste põllukultuuride toetuse kaotamist järkjärgulisel üleminekuperioodil, sest energeetiliste põllukultuuride toetused on seotud väga suure halduskoormusega ning nende energiapoliitilised eelised on praeguses turuolukorras piiratud või olematud;

| 42. | nõuab energeetiliste põllukultuuride toetuse kaotamise tõttu säästetud vahendite sihipärast eraldamist muu hulgas piimaturukorraldusega kaasnevatele meetmetele (eriti mägipiirkondades ja teistes suhteliselt raskete tingimustega piirkondades); |
| --- | --- |

42.

nõuab energeetiliste põllukultuuride toetuse kaotamise tõttu säästetud vahendite sihipärast eraldamist muu hulgas piimaturukorraldusega kaasnevatele meetmetele (eriti mägipiirkondades ja teistes suhteliselt raskete tingimustega piirkondades);

| 43. | kutsub komisjoni üles eraldama põllumajanduse eelarve kasutamata vahendeid, mis olid ette nähtud turujuhtimismeetmetele, nagu sekkumine, eksporditoetused või ladustamine, esmajärjekorras artikli 69 kaudu põllumajanduse, eelkõige põllumajandustootjate, tugevdamiseks maapiirkondades, et järgida maaelu arengu eesmärke; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles eraldama põllumajanduse eelarve kasutamata vahendeid, mis olid ette nähtud turujuhtimismeetmetele, nagu sekkumine, eksporditoetused või ladustamine, esmajärjekorras artikli 69 kaudu põllumajanduse, eelkõige põllumajandustootjate, tugevdamiseks maapiirkondades, et järgida maaelu arengu eesmärke;

| 44. | on seisukohal, et otsetoetused ilma nõuetele vastavuseta ei ole enam õigustatud; rõhutab seoses sellega, et EL peab üleminekuperioodil abistama uusi liikmesriike nõuetele vastavuse eeskirjade kohaldamisel; |
| --- | --- |

44.

on seisukohal, et otsetoetused ilma nõuetele vastavuseta ei ole enam õigustatud; rõhutab seoses sellega, et EL peab üleminekuperioodil abistama uusi liikmesriike nõuetele vastavuse eeskirjade kohaldamisel;

| 45. | lükkab vähenevate otsetoetuste tõttu nõuetele vastavuse kohaldamisala laiendamise tagasi, kuni liikmesriigid ja komisjon ei tee märgatavaid edusamme kontrollieeskirjade lihtsustamisel ja ühtlustamisel ning komisjon ei esita ülevaadet nõuetele vastavusega seotud kuludest põllumajandustootjate jaoks; ja juhib selles suhtes tähelepanu oma 11. detsembri 2007. aasta seisukohale; |
| --- | --- |

45.

lükkab vähenevate otsetoetuste tõttu nõuetele vastavuse kohaldamisala laiendamise tagasi, kuni liikmesriigid ja komisjon ei tee märgatavaid edusamme kontrollieeskirjade lihtsustamisel ja ühtlustamisel ning komisjon ei esita ülevaadet nõuetele vastavusega seotud kuludest põllumajandustootjate jaoks; ja juhib selles suhtes tähelepanu oma 11. detsembri 2007. aasta seisukohale;

| 46. | on seisukohal, et nõuetele vastavus peaks piirduma Euroopa tootmismudeli oluliste standardite ja selliste standardite kontrollimisega, millele saab erinevates liikmesriikides kohaldada süstemaatilisi ja ühtlustatud kontrolle; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et nõuetele vastavus peaks piirduma Euroopa tootmismudeli oluliste standardite ja selliste standardite kontrollimisega, millele saab erinevates liikmesriikides kohaldada süstemaatilisi ja ühtlustatud kontrolle;

| 47. | nõuab nõuetele vastavuse suuremat tõhusust seoses selle eesmärkidega ja ühtlasemat rakendamist kõikides liikmesriikides; kutsub komisjoni üles töötama välja selgemaid suuniseid, et liikmesriike rakendamisel toetada; |
| --- | --- |

47.

nõuab nõuetele vastavuse suuremat tõhusust seoses selle eesmärkidega ja ühtlasemat rakendamist kõikides liikmesriikides; kutsub komisjoni üles töötama välja selgemaid suuniseid, et liikmesriike rakendamisel toetada;

| 48. | nõuab loomakasvatusele nõuetele vastavuse tõttu seatava ülemäärase koormuse lõpetamist; ning nõuab selles suhtes eelkõige mõningate hügieeni- ja märgistusnõuete (nt kõrvamärgid) kriitilist hindamist; |
| --- | --- |

48.

nõuab loomakasvatusele nõuetele vastavuse tõttu seatava ülemäärase koormuse lõpetamist; ning nõuab selles suhtes eelkõige mõningate hügieeni- ja märgistusnõuete (nt kõrvamärgid) kriitilist hindamist;

| 49. | peab võimalikuks hea põllumajandusliku ja keskkonnaseisundi ning säästva maaviljeluse säilitamise nõuete mõõdukat kohandamist seoses muutunud keskkonna- ja tootmistingimustega (kliimamuutus, biomass), kui on tagatud, et kõnealuseid uusi nõudeid rakendatakse kogu Euroopas võrreldaval viisil; |
| --- | --- |

49.

peab võimalikuks hea põllumajandusliku ja keskkonnaseisundi ning säästva maaviljeluse säilitamise nõuete mõõdukat kohandamist seoses muutunud keskkonna- ja tootmistingimustega (kliimamuutus, biomass), kui on tagatud, et kõnealuseid uusi nõudeid rakendatakse kogu Euroopas võrreldaval viisil;

| 50. | on seisukohal, et liikmesriikidel, mis kohaldavad SAPSi, peaks olema õigus rakendada nõuetele vastavuse põhimõtet järkjärgult, et valmistada korralikult ette vajalike kontrollsüsteemide kehtestamine ja veenda põllumajandustootjaid määratud standarditele vastavuse vajalikkuses; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et liikmesriikidel, mis kohaldavad SAPSi, peaks olema õigus rakendada nõuetele vastavuse põhimõtet järkjärgult, et valmistada korralikult ette vajalike kontrollsüsteemide kehtestamine ja veenda põllumajandustootjaid määratud standarditele vastavuse vajalikkuses;

| 51. | kutsub komisjoni üles ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamist jätkama ja seoses sellega vaatama korrapäraselt üle õigusakte, et määrata kindlaks, kas need on vajalikud ja kas nende kehtivad sätted on sihipärased; seoses sellega märgib, et komisjon peaks tegema ettepanekuid lisameetmete kohta, nagu lihtsustatud ülekandmiseeskirjad toetusõiguste mitteaktiveerimise korral, kõige väiksemate toetusõiguste ühendamine, väikestele toetuse saajatele ühtse toetuse sisseviimine, riiklikku reservi käsitlevate eeskirjade lihtsustamine või selle vähendamine või kaotamine olenevalt üleminekust piirkondlikult/riiklikult ühtsele pindalatoetusele, toetusõiguste aegumisest loobumine nende mittekasutamise korral, veiste ja muude kariloomade käsitsi kirjutatud registrite kaotamine; |
| --- | --- |

51.

kutsub komisjoni üles ühise põllumajanduspoliitika lihtsustamist jätkama ja seoses sellega vaatama korrapäraselt üle õigusakte, et määrata kindlaks, kas need on vajalikud ja kas nende kehtivad sätted on sihipärased; seoses sellega märgib, et komisjon peaks tegema ettepanekuid lisameetmete kohta, nagu lihtsustatud ülekandmiseeskirjad toetusõiguste mitteaktiveerimise korral, kõige väiksemate toetusõiguste ühendamine, väikestele toetuse saajatele ühtse toetuse sisseviimine, riiklikku reservi käsitlevate eeskirjade lihtsustamine või selle vähendamine või kaotamine olenevalt üleminekust piirkondlikult/riiklikult ühtsele pindalatoetusele, toetusõiguste aegumisest loobumine nende mittekasutamise korral, veiste ja muude kariloomade käsitsi kirjutatud registrite kaotamine;

| 52. | kutsub liikmesriike täiendavalt üles tagama õigeaegseid makseid ja komisjoni üles lubama ettemaksete tegemist põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

52.

kutsub liikmesriike täiendavalt üles tagama õigeaegseid makseid ja komisjoni üles lubama ettemaksete tegemist põllumajandustootjatele;

| 53. | kutsub komisjoni üles looma vajalikke mehhanisme tagamaks, et kolmandate riikide import vastaks ühenduse toodetele seatud standarditele seoses tingimuslikkuse, toiduohutuse ja muuga; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles looma vajalikke mehhanisme tagamaks, et kolmandate riikide import vastaks ühenduse toodetele seatud standarditele seoses tingimuslikkuse, toiduohutuse ja muuga;

Turvavõrk

| 54. | on seisukohal, et keskkonna, kliima ja epideemiaga seotud ohtude sagenemise ning suurte hinnakõikumiste tõttu põllumajandusturgudel on tingimata vajalik täiendav kaitse riskide vastu turvavõrgu näol; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et keskkonna, kliima ja epideemiaga seotud ohtude sagenemise ning suurte hinnakõikumiste tõttu põllumajandusturgudel on tingimata vajalik täiendav kaitse riskide vastu turvavõrgu näol;

| 55. | tuletab meelde, et turule orienteeritud tootmine, kohandatud külvikord, mitmekesistamine, finantsturu vahendid, varustusahela lepingud ja kindlustus on kõik olulised viisid, mille abil põllumajandustootjad saavad end riskide vastu kaitsta ning et üldjuhul vastutavad piisava riskiennetuse eest põllumajandustootjad; |
| --- | --- |

55.

tuletab meelde, et turule orienteeritud tootmine, kohandatud külvikord, mitmekesistamine, finantsturu vahendid, varustusahela lepingud ja kindlustus on kõik olulised viisid, mille abil põllumajandustootjad saavad end riskide vastu kaitsta ning et üldjuhul vastutavad piisava riskiennetuse eest põllumajandustootjad;

| 56. | on arvamusel, et turutõrgetega tegelemiseks tuleks säilitada sekkumissüsteem, et muuta see uuenduste abil tugevaks turvavõrguks erakordsete asjaolude korral ning selle eeskirjad põhinevad maailmaturu arengutendentsidel; |
| --- | --- |

56.

on arvamusel, et turutõrgetega tegelemiseks tuleks säilitada sekkumissüsteem, et muuta see uuenduste abil tugevaks turvavõrguks erakordsete asjaolude korral ning selle eeskirjad põhinevad maailmaturu arengutendentsidel;

| 57. | toetab seetõttu komisjoni ettepanekut langetada sekkumisläved puu, köögi- ja teraviljade sektoris nullini ning säilitada üksnes nisu puhul vajaduse korral langetatud sekkumislävi; |
| --- | --- |

57.

toetab seetõttu komisjoni ettepanekut langetada sekkumisläved puu, köögi- ja teraviljade sektoris nullini ning säilitada üksnes nisu puhul vajaduse korral langetatud sekkumislävi;

| 58. | on seisukohal, et riskide suurenemise tõttu tuleb tingimata välja töötada erasektori või mitmepoolsed kindlustusskeemid, nagu mitme riski kindlustus; on teadlik asjaolust, et see ei saa toimuda ilma riigi osaluseta rahastamises; rõhutab asjaolu, et kõnealuste süsteemide rakendamine ei tohi mitte mingil juhul ohustada erinevate liikmesriikide võrdseid võimalusi; kutsub komisjoni üles kaaluma kogu ühendust hõlmava edasikindlustuse süsteemi kasutuselevõttu või toetamist tulevikus, et tegeleda ilmastiku- või keskkonnakatastroofide põhjustatud probleemidega; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et riskide suurenemise tõttu tuleb tingimata välja töötada erasektori või mitmepoolsed kindlustusskeemid, nagu mitme riski kindlustus; on teadlik asjaolust, et see ei saa toimuda ilma riigi osaluseta rahastamises; rõhutab asjaolu, et kõnealuste süsteemide rakendamine ei tohi mitte mingil juhul ohustada erinevate liikmesriikide võrdseid võimalusi; kutsub komisjoni üles kaaluma kogu ühendust hõlmava edasikindlustuse süsteemi kasutuselevõttu või toetamist tulevikus, et tegeleda ilmastiku- või keskkonnakatastroofide põhjustatud probleemidega;

| 59. | tuletab meelde, et peaaegu kõikides asjaomastes kolmandates riikides kasutatakse sarnast riiklikult toetatavat süsteemi; |
| --- | --- |

59.

tuletab meelde, et peaaegu kõikides asjaomastes kolmandates riikides kasutatakse sarnast riiklikult toetatavat süsteemi;

| 60. | on seisukohal, et seetõttu tuleb esmalt luua rahastamisvõimalused selliste riskikindlustussüsteemide riiklikuks või piirkondlikuks edendamiseks alates 2009. aastast, mis võtavad arvesse erinevaid riskiastmeid Euroopas; komisjon peab kontrollima, kuivõrd on võimalik süsteemidega liita tootjarühmi, valdkondlikke ja mitme kutseala ühendusi ning eraõiguslikke kindlustusseltse; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et seetõttu tuleb esmalt luua rahastamisvõimalused selliste riskikindlustussüsteemide riiklikuks või piirkondlikuks edendamiseks alates 2009. aastast, mis võtavad arvesse erinevaid riskiastmeid Euroopas; komisjon peab kontrollima, kuivõrd on võimalik süsteemidega liita tootjarühmi, valdkondlikke ja mitme kutseala ühendusi ning eraõiguslikke kindlustusseltse;

| 61. | on seisukohal, et võttes arvesse täiesti erinevaid tingimusi üksikutes sektorites, tuleb horisontaalsetele lähenemisviisidele ilmselt eelistada sektoripõhiseid lahendusi (võrreldavad lahendusega puu- ja köögiviljasektoris); |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et võttes arvesse täiesti erinevaid tingimusi üksikutes sektorites, tuleb horisontaalsetele lähenemisviisidele ilmselt eelistada sektoripõhiseid lahendusi (võrreldavad lahendusega puu- ja köögiviljasektoris);

| 62. | on seisukohal, et neid meetmeid tuleks lähtuvalt artiklist 69 osaliselt rahastada esimese samba raames, sest need kuuluvad turupoliitika reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

62.

on seisukohal, et neid meetmeid tuleks lähtuvalt artiklist 69 osaliselt rahastada esimese samba raames, sest need kuuluvad turupoliitika reguleerimisalasse;

| 63. | palub komisjonil uurida turukriisi ja kliimaga seotud kriiside juhtimise vahendite kasutuselevõtmist, mis on suunatud tootjaorganisatsioonidele ja ühistutele, et aidata kanda nende liikmete toodangu vähenemisega kaasnevaid kulusid; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil uurida turukriisi ja kliimaga seotud kriiside juhtimise vahendite kasutuselevõtmist, mis on suunatud tootjaorganisatsioonidele ja ühistutele, et aidata kanda nende liikmete toodangu vähenemisega kaasnevaid kulusid;

| 64. | on seisukohal, et riskijuhtimis- ja riskiennetusmeetmed ei tohi tuua kaasa tootmisega seotud toetusmeetmete uuesti kasutusele võtmist; |
| --- | --- |

64.

on seisukohal, et riskijuhtimis- ja riskiennetusmeetmed ei tohi tuua kaasa tootmisega seotud toetusmeetmete uuesti kasutusele võtmist;

| 65. | on seetõttu seisukohal, et komisjon peab töötama välja kehtivate süsteemide või komisjoni poolt minevikus heakskiidetud süsteemide alusel ühise raamistiku riskijuhtimissüsteemide rahastamiseks liikmesriikide poolt, et välistada konkurentsi ja kaubandust moonutav mõju nii palju kui võimalik, kehtestades vajaduse korral ühiseeskirjad ühtses turukorralduses; |
| --- | --- |

65.

on seetõttu seisukohal, et komisjon peab töötama välja kehtivate süsteemide või komisjoni poolt minevikus heakskiidetud süsteemide alusel ühise raamistiku riskijuhtimissüsteemide rahastamiseks liikmesriikide poolt, et välistada konkurentsi ja kaubandust moonutav mõju nii palju kui võimalik, kehtestades vajaduse korral ühiseeskirjad ühtses turukorralduses;

| 66. | kutsub komisjoni üles esitama 30. juuniks 2010. aastaks ulatuslikku analüüsi olemasolevate riskijuhtimissüsteemide ja nende edasiarendamise võimaluste kohta ühenduse tasandil pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles esitama 30. juuniks 2010. aastaks ulatuslikku analüüsi olemasolevate riskijuhtimissüsteemide ja nende edasiarendamise võimaluste kohta ühenduse tasandil pärast 2013. aastat;

Ümbersuunamine/ülempiir/kahandamine/alammäär

| 67. | juhib tähelepanu sellele, et kahanevate ülemmäärade, ümbersuunamiste ja eelarvedistsipliini kehtestamine võib, kui komisjoni ettepanekud rakendatakse, avaldada märkimisväärset mõju ümberjagamisele teatud piirkondades; |
| --- | --- |

67.

juhib tähelepanu sellele, et kahanevate ülemmäärade, ümbersuunamiste ja eelarvedistsipliini kehtestamine võib, kui komisjoni ettepanekud rakendatakse, avaldada märkimisväärset mõju ümberjagamisele teatud piirkondades;

| 68. | on seisukohal, et igasuguse muutusega maaelu arengu assigneeringutes, mis ei ole kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe III lisas kokkulepitud (vahe)ülemmääradega, peavad nõustuma kõik kolm allakirjutanut; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et igasuguse muutusega maaelu arengu assigneeringutes, mis ei ole kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe III lisas kokkulepitud (vahe)ülemmääradega, peavad nõustuma kõik kolm allakirjutanut;

| 69. | juhib tähelepanu sellele, et siiani ei ole esitatud hinnangut täiendava ümbersuunamise, kahandamise ja alammäärade mõju kohta tööturule ja piirkondlikule ühtekuuluvusele; sel põhjusel märgib, et tuleks läbi viia esimese samba hindamine; |
| --- | --- |

69.

juhib tähelepanu sellele, et siiani ei ole esitatud hinnangut täiendava ümbersuunamise, kahandamise ja alammäärade mõju kohta tööturule ja piirkondlikule ühtekuuluvusele; sel põhjusel märgib, et tuleks läbi viia esimese samba hindamine;

| 70. | rõhutab, et komisjoni poolt ette pandud madalamatel määradel võib olla oluline mõju osades liikmesriikides ja need võivad mõjutada ühise põllumajanduspoliitika maksete jaotumist liikmesriikide vahel, samas eeldaks ülemmäär ligikaudu 500 miljoni euro ülekandmist esimesest teise sambasse; tuletab meelde, et teise samba meetmete praeguse tasuvuse osas on endiselt tõsiseid kahtlusi; usub seetõttu, et kõnealuse meetme võimalikul kohaldamisel tekkivad säästud peaksid jääma esimesse sambasse; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et komisjoni poolt ette pandud madalamatel määradel võib olla oluline mõju osades liikmesriikides ja need võivad mõjutada ühise põllumajanduspoliitika maksete jaotumist liikmesriikide vahel, samas eeldaks ülemmäär ligikaudu 500 miljoni euro ülekandmist esimesest teise sambasse; tuletab meelde, et teise samba meetmete praeguse tasuvuse osas on endiselt tõsiseid kahtlusi; usub seetõttu, et kõnealuse meetme võimalikul kohaldamisel tekkivad säästud peaksid jääma esimesse sambasse;

| 71. | lükkab tagasi komisjoni ettepaneku kahandamise kohta (kuni 45 % võrra) selle praegusel kujul, sest puudub selge seos põllumajandusettevõtte suuruse ja jõukuse vahel ning sellesse ei ole sisse arvestatud seda tööjõudu, mida on vaja suuremahulise põllumajandusettevõtte teenindamiseks; komisjoni ettepanek jätaks suured põllumajandusettevõtted või ühistud põhjendamatult ebasoodsasse olukorda ning põhjustaks töökohtade vähendamist ja väljakujunenud konkurentsivõimeliste struktuuride lõhkumist ning toob endaga kaasa üksnes toetustest tingitud ettevõtete lõhestumisi, mis võib Euroopa mõningates piirkondades põhjustada struktuurseid erinevusi; |
| --- | --- |

71.

lükkab tagasi komisjoni ettepaneku kahandamise kohta (kuni 45 % võrra) selle praegusel kujul, sest puudub selge seos põllumajandusettevõtte suuruse ja jõukuse vahel ning sellesse ei ole sisse arvestatud seda tööjõudu, mida on vaja suuremahulise põllumajandusettevõtte teenindamiseks; komisjoni ettepanek jätaks suured põllumajandusettevõtted või ühistud põhjendamatult ebasoodsasse olukorda ning põhjustaks töökohtade vähendamist ja väljakujunenud konkurentsivõimeliste struktuuride lõhkumist ning toob endaga kaasa üksnes toetustest tingitud ettevõtete lõhestumisi, mis võib Euroopa mõningates piirkondades põhjustada struktuurseid erinevusi;

| 72. | on seisukohal, et kahandamist ja/või ülemmäärade kehtestamist võib toetada üksnes siis, kui on põhjalikult hinnatud nende tagajärgi tööturule ja regionaalpoliitikale, ja üksnes siis, kui luuakse võimalus sotsiaalkindlustuskohustusega täistööajaga töötajate arvu või teatavate ettevõtte struktuuride (mitmeperetalumajapidamised, ühistud jne) või põllumajandusettevõtete tööjõu üldkulude arvesse võtmiseks kahandamist alandavate teguritena; kutsub komisjoni pidama silmas, et väiksemad põllumajandusettevõtted, mis moodustavad mastaabisäästu ja parema konkurentsivõime saavutamise nimel juriidilise isikuna liidu, ei tohi jääda ebasoodsasse olukorda; |
| --- | --- |

72.

on seisukohal, et kahandamist ja/või ülemmäärade kehtestamist võib toetada üksnes siis, kui on põhjalikult hinnatud nende tagajärgi tööturule ja regionaalpoliitikale, ja üksnes siis, kui luuakse võimalus sotsiaalkindlustuskohustusega täistööajaga töötajate arvu või teatavate ettevõtte struktuuride (mitmeperetalumajapidamised, ühistud jne) või põllumajandusettevõtete tööjõu üldkulude arvesse võtmiseks kahandamist alandavate teguritena; kutsub komisjoni pidama silmas, et väiksemad põllumajandusettevõtted, mis moodustavad mastaabisäästu ja parema konkurentsivõime saavutamise nimel juriidilise isikuna liidu, ei tohi jääda ebasoodsasse olukorda;

| 73. | nõuab, et kahandamisest tulenevad vahendid jääksid vastavasse piirkonda või liikmesriiki, kus neid kasutatakse näiteks meetmete rahastamisel vastavalt artiklile 69 või teise samba raames; nõuab, et need vahendid suunatakse otse põllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

73.

nõuab, et kahandamisest tulenevad vahendid jääksid vastavasse piirkonda või liikmesriiki, kus neid kasutatakse näiteks meetmete rahastamisel vastavalt artiklile 69 või teise samba raames; nõuab, et need vahendid suunatakse otse põllumajandustootjatele;

| 74. | toetab ka Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta aastaaruannet arvesse võttes alammäärade kavandatud tõstmist, milleks võiks olla 1 hektar või vastavalt 250 eurot, kombineerides selle üksikmakse või minimaalse põhisumma kasutuselevõtuga väikestele toetuse saajatele; on siiski seisukohal, et nõuetekohaselt põhjendatud juhtumitel, kui põllumajanduslike struktuuride vahel valitseb suur erinevus, peaks liikmesriikidel olema võimalus alammäärade kinnitamiseks; |
| --- | --- |

74.

toetab ka Euroopa Kontrollikoja 2006. aasta aastaaruannet arvesse võttes alammäärade kavandatud tõstmist, milleks võiks olla 1 hektar või vastavalt 250 eurot, kombineerides selle üksikmakse või minimaalse põhisumma kasutuselevõtuga väikestele toetuse saajatele; on siiski seisukohal, et nõuetekohaselt põhjendatud juhtumitel, kui põllumajanduslike struktuuride vahel valitseb suur erinevus, peaks liikmesriikidel olema võimalus alammäärade kinnitamiseks;

| 75. | toetab siiski komisjoni jõupingutusi, et tagada jätkusuutliku maapiirkondade poliitika piisav rahastamine ühise põllumajanduspoliitika teise samba raames, kuid seda eesmärki ei tohi saavutada esimese samba arvelt; |
| --- | --- |

75.

toetab siiski komisjoni jõupingutusi, et tagada jätkusuutliku maapiirkondade poliitika piisav rahastamine ühise põllumajanduspoliitika teise samba raames, kuid seda eesmärki ei tohi saavutada esimese samba arvelt;

| 76. | juhib tähelepanu sellele, et niigi piiravate individuaalsete vähendamiste tõttu ei saa otsetoetuste täiendavat vähendamist 8 % võrra ilma mõjuhinnangu esitamiseta heaks kiita; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu sellele, et niigi piiravate individuaalsete vähendamiste tõttu ei saa otsetoetuste täiendavat vähendamist 8 % võrra ilma mõjuhinnangu esitamiseta heaks kiita;

| 77. | on seisukohal, et võttes arvesse laialt levinud nõudmisi suurte toetuste vähendamiseks, on mõeldav järkjärguline ümbersuunamine, lähtudes siiani saadud infost ja mõju hindamisest, milles võetakse arvesse põllumajandusettevõtete struktuuri (ühistud jne), põllumajandusettevõtete tööjõudu ja/või tööjõukulusid ning konkreetseid tootmisvorme erinevates otsetoetuse süsteemides (näiteks: konkreetsed probleemid seoses põllumajandusettevõtete ja piirkondadega, kus suhteliselt väikestel aladel asub väga tihedalt kariloomi);
  järkjärgulise ümbersuunamise vahendid tuleb jaotada vastavalt ümbersuunamisvahendite kohta kehtivatele eeskirjadele ning need vahendid jäävad piirkondadesse või liikmesriikidesse, kus need laekuvad;
  Euroopa Parlament näeks järkjärgulise ümbersuunamise ette järgmisel kujul:






  10 000–100 000 euro suurused otsetoetused | 1 % (kogu ajavahemikuks 2009–2013); |
| --- | --- | --- |
| 100 000–200 000 euro suurused otsetoetused | 2 % (kogu ajavahemikuks 2009–2013); |
| 300 000–200 000 euro suurused otsetoetused | 3 % (kogu ajavahemikuks 2009–2013); |
| üle 300 000 euro suurused otsetoetused | 4 % (kogu ajavahemikuks 2009–2013); |

77.

on seisukohal, et võttes arvesse laialt levinud nõudmisi suurte toetuste vähendamiseks, on mõeldav järkjärguline ümbersuunamine, lähtudes siiani saadud infost ja mõju hindamisest, milles võetakse arvesse põllumajandusettevõtete struktuuri (ühistud jne), põllumajandusettevõtete tööjõudu ja/või tööjõukulusid ning konkreetseid tootmisvorme erinevates otsetoetuse süsteemides (näiteks: konkreetsed probleemid seoses põllumajandusettevõtete ja piirkondadega, kus suhteliselt väikestel aladel asub väga tihedalt kariloomi);

järkjärgulise ümbersuunamise vahendid tuleb jaotada vastavalt ümbersuunamisvahendite kohta kehtivatele eeskirjadele ning need vahendid jäävad piirkondadesse või liikmesriikidesse, kus need laekuvad;

Euroopa Parlament näeks järkjärgulise ümbersuunamise ette järgmisel kujul:

10 000–100 000 euro suurused otsetoetused

1 % (kogu ajavahemikuks 2009–2013);

100 000–200 000 euro suurused otsetoetused

2 % (kogu ajavahemikuks 2009–2013);

300 000–200 000 euro suurused otsetoetused

3 % (kogu ajavahemikuks 2009–2013);

üle 300 000 euro suurused otsetoetused

4 % (kogu ajavahemikuks 2009–2013);

| 78. | nõuab, et vabatahtlik ümbersuunamine asendatakse kohustusliku ümbersuunamisega; |
| --- | --- |

78.

nõuab, et vabatahtlik ümbersuunamine asendatakse kohustusliku ümbersuunamisega;

| 79. | on seisukohal, et ümbersuunamisvahendeid tuleks eraldada esmajärjekorras LEADER meetodit kasutades ja meetmetele, mille eesmärk on võidelda bioloogilise mitmekesisuse kadumise vastu, riskide vastu kindlustamiseks, kliimamuutusega kohanemisele, biomassi säästva kasutamise meetmetele, struktuurireformide kaasnevatele meetmetele (nt piimaturukorraldus), tootmise kindlustamisele mägipiirkondades või väikesaartel ja teistes suhteliselt ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, kvaliteedi tagamisele (kaasa arvatud loomade heaolu meetmed), mahepõllundusele, realiseerimismeetmetele ja tehnika arenguga kohanemisele; nõuab, et kõik nimetatud meetmed tuleks suunata otse põllumajandusettevõtjatele; |
| --- | --- |

79.

on seisukohal, et ümbersuunamisvahendeid tuleks eraldada esmajärjekorras LEADER meetodit kasutades ja meetmetele, mille eesmärk on võidelda bioloogilise mitmekesisuse kadumise vastu, riskide vastu kindlustamiseks, kliimamuutusega kohanemisele, biomassi säästva kasutamise meetmetele, struktuurireformide kaasnevatele meetmetele (nt piimaturukorraldus), tootmise kindlustamisele mägipiirkondades või väikesaartel ja teistes suhteliselt ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, kvaliteedi tagamisele (kaasa arvatud loomade heaolu meetmed), mahepõllundusele, realiseerimismeetmetele ja tehnika arenguga kohanemisele; nõuab, et kõik nimetatud meetmed tuleks suunata otse põllumajandusettevõtjatele;

Piimaturukorraldus

| 80. | on teadlik, et senist piimakvootide süsteemi selle praegusel kujul pärast 2015. aastat ilmselt ei jätkata ja kutsub komisjoni üles kontrollima põhjalikult, kuidas tulevane piimaturukorraldus välja võiks näha; kutsub komisjoni üles esitama veenvat plaani piimasektori kohta 2015. aastale järgnevaks perioodiks, mis tagaks piimatootmise jätkumise Euroopas, sealhulgas mägipiirkondades, kaugetes piirkondades ja teistes piirkondades, kus on spetsiifilised probleemid; |
| --- | --- |

80.

on teadlik, et senist piimakvootide süsteemi selle praegusel kujul pärast 2015. aastat ilmselt ei jätkata ja kutsub komisjoni üles kontrollima põhjalikult, kuidas tulevane piimaturukorraldus välja võiks näha; kutsub komisjoni üles esitama veenvat plaani piimasektori kohta 2015. aastale järgnevaks perioodiks, mis tagaks piimatootmise jätkumise Euroopas, sealhulgas mägipiirkondades, kaugetes piirkondades ja teistes piirkondades, kus on spetsiifilised probleemid;

| 81. | juhib komisjoni tähelepanu selle otsustele (10) seoses piimavaldkonna minipaketiga, mis käsitleb turumeetmeid ja piimafondi; |
| --- | --- |

81.

juhib komisjoni tähelepanu selle otsustele (10) seoses piimavaldkonna minipaketiga, mis käsitleb turumeetmeid ja piimafondi;

| 82. | kutsub kõiki osapooli üles kasutama 2015. aastani jäänud aega, et turupositsioone stabiliseerida või tugevdada ning tagada Euroopa piimandussektori „pehme maandumine”, eelistatavalt struktuurikvootide suurendamise abil; |
| --- | --- |

82.

kutsub kõiki osapooli üles kasutama 2015. aastani jäänud aega, et turupositsioone stabiliseerida või tugevdada ning tagada Euroopa piimandussektori „pehme maandumine”, eelistatavalt struktuurikvootide suurendamise abil;

| 83. | nõuab piimakvoodi kohandamist nõudluse muutumisel maailmaturgudel turule vastavaks; on seepärast arvamusel, et kõik liikmesriigid peaksid vabatahtlikult suurendama kvoote 2 % võrra piimandusaastal 2008/2009; palub komisjonil eraldada nimetatud juurdekasv riigi varudesse; nõuab kvootide iga-aastast läbivaatamist; |
| --- | --- |

83.

nõuab piimakvoodi kohandamist nõudluse muutumisel maailmaturgudel turule vastavaks; on seepärast arvamusel, et kõik liikmesriigid peaksid vabatahtlikult suurendama kvoote 2 % võrra piimandusaastal 2008/2009; palub komisjonil eraldada nimetatud juurdekasv riigi varudesse; nõuab kvootide iga-aastast läbivaatamist;

| 84. | nõuab ka lisamaksu märkimisväärset alandamist piimandusaastaks 2009/2010 ja seejärel täiendavat vähendamist järgnevatel aastatel, et tasakaalustada kvoodihindade suurenemist, ning üleeuroopalist tagantjärele ümberarvestamist, mis võimaldab kvootide paremat kasutamist; |
| --- | --- |

84.

nõuab ka lisamaksu märkimisväärset alandamist piimandusaastaks 2009/2010 ja seejärel täiendavat vähendamist järgnevatel aastatel, et tasakaalustada kvoodihindade suurenemist, ning üleeuroopalist tagantjärele ümberarvestamist, mis võimaldab kvootide paremat kasutamist;

| 85. | nõuab kaasnevaid erimeetmeid, et takistada piimatööstusest loobumist mägipiirkondades ja teistes suhteliselt raskete tingimustega piirkondades, kuivõrd seal ei ole alternatiive traditsioonilisele piimakarja pidamisele või kuna põllumajandusest loobumisega kaasneks oluliste looduslike alade kadumine; |
| --- | --- |

85.

nõuab kaasnevaid erimeetmeid, et takistada piimatööstusest loobumist mägipiirkondades ja teistes suhteliselt raskete tingimustega piirkondades, kuivõrd seal ei ole alternatiive traditsioonilisele piimakarja pidamisele või kuna põllumajandusest loobumisega kaasneks oluliste looduslike alade kadumine;

| 86. | on seisukohal, et esmajärjekorras artikli 69 raames tuleb kasutusse anda piisavalt vahendeid piimakarja pidamise säilitamiseks eelkõige mägipiirkondades, äärepoolseimates piirkondades (nagu Assoorid) ja teistes sarnastes probleemsetes piirkondades, nt pindalatoetuste lisamaksete kaudu (võrreldav meetmetega suhkrusektoris), piimalehma-, rohumaa- või ekstensiivse karjatamise toetuste kujul, eraldi piimarahana või piirkondlike eriprogrammidena sektori tugevdamiseks või ümberkorraldamiseks ning konkreetsete kõrge kvaliteediga toodete edendamiseks; |
| --- | --- |

86.

on seisukohal, et esmajärjekorras artikli 69 raames tuleb kasutusse anda piisavalt vahendeid piimakarja pidamise säilitamiseks eelkõige mägipiirkondades, äärepoolseimates piirkondades (nagu Assoorid) ja teistes sarnastes probleemsetes piirkondades, nt pindalatoetuste lisamaksete kaudu (võrreldav meetmetega suhkrusektoris), piimalehma-, rohumaa- või ekstensiivse karjatamise toetuste kujul, eraldi piimarahana või piirkondlike eriprogrammidena sektori tugevdamiseks või ümberkorraldamiseks ning konkreetsete kõrge kvaliteediga toodete edendamiseks;

| 87. | on seisukohal, et tootjate ühenduste, valdkondlike ühenduste või mitut kutseala ühendavate organisatsioonide tugevdamine võiks olla läbivaadatud artikli 69 täiendavaks elemendiks; |
| --- | --- |

87.

on seisukohal, et tootjate ühenduste, valdkondlike ühenduste või mitut kutseala ühendavate organisatsioonide tugevdamine võiks olla läbivaadatud artikli 69 täiendavaks elemendiks;

| 88. | palub komisjonil ja liikmesriikidel põhjalikult tutvuda võimalusega suurendada riigi kvoote mittelineaarselt, pidades silmas täiendavate suurenduste kasutuselevõttu liikmesriikides, kus tootmiskvoote on tavapäraselt täidetud puudulikult; |
| --- | --- |

88.

palub komisjonil ja liikmesriikidel põhjalikult tutvuda võimalusega suurendada riigi kvoote mittelineaarselt, pidades silmas täiendavate suurenduste kasutuselevõttu liikmesriikides, kus tootmiskvoote on tavapäraselt täidetud puudulikult;

| 89. | on seisukohal, et mainitud meetmete rahastamiseks tuleb luua erifond (piimandusfond), mida võiks osaliselt finantseerida sektorireformist tulenevatest säästudest; |
| --- | --- |

89.

on seisukohal, et mainitud meetmete rahastamiseks tuleb luua erifond (piimandusfond), mida võiks osaliselt finantseerida sektorireformist tulenevatest säästudest;

Muud küsimused

| 90. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa põllumajanduse tugevus ja tulevik peitub piirkondlike, traditsiooniliste ning muude kõrgekvaliteetsete ja lisaväärtusega toodete valdkonnas; |
| --- | --- |

90.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa põllumajanduse tugevus ja tulevik peitub piirkondlike, traditsiooniliste ning muude kõrgekvaliteetsete ja lisaväärtusega toodete valdkonnas;

| 91. | kutsub sellega seoses komisjoni üles võtma kasutusele nn Euroopa tähis, millega märgistataks ELi põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteeti nii Euroopa kui ka rahvusvahelistel turgudel, ning määratlema tootmise ranged keskkonna-, loomade heaolu ja toiduohutusnõuded; |
| --- | --- |

91.

kutsub sellega seoses komisjoni üles võtma kasutusele nn Euroopa tähis, millega märgistataks ELi põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteeti nii Euroopa kui ka rahvusvahelistel turgudel, ning määratlema tootmise ranged keskkonna-, loomade heaolu ja toiduohutusnõuded;

| 92. | kutsub seetõttu komisjoni üles esitama põhjaliku kava, et parandada Euroopa kvaliteettoodete turustamist kodu- ja välismaal, nt teabe- ja müügiedenduskampaaniate, tootjaorganisatsioonide või muud tüüpi valdkondlike ühenduste tegevuse moodustuse ja arengu toetamise kaudu ning sihipärase märgistamise kasutuselevõtuga, milles esitataks eelkõige kasutatud põllumajandustoorme päritolu ning mis oleks tarbijatele selgem ja läbipaistvam; |
| --- | --- |

92.

kutsub seetõttu komisjoni üles esitama põhjaliku kava, et parandada Euroopa kvaliteettoodete turustamist kodu- ja välismaal, nt teabe- ja müügiedenduskampaaniate, tootjaorganisatsioonide või muud tüüpi valdkondlike ühenduste tegevuse moodustuse ja arengu toetamise kaudu ning sihipärase märgistamise kasutuselevõtuga, milles esitataks eelkõige kasutatud põllumajandustoorme päritolu ning mis oleks tarbijatele selgem ja läbipaistvam;

| 93. | palub komisjonil suurendada asjakohases eelarves teabe- ja edendamiskampaaniateks eraldatavaid assigneeringuid sise- ja välisturul; |
| --- | --- |

93.

palub komisjonil suurendada asjakohases eelarves teabe- ja edendamiskampaaniateks eraldatavaid assigneeringuid sise- ja välisturul;

| 94. | kutsub komisjoni üles kaaluma vajadust ühist põllumajanduspoliitikat käsitleva tõelise kommunikatsioonipoliitika järele, mille eesmärk oleks vähendada lõhet põllumajandusmaailma ja ühiskonna vahel ning mis ei toimiks üksnes edendamis- ja reklaamimehhanismina; |
| --- | --- |

94.

kutsub komisjoni üles kaaluma vajadust ühist põllumajanduspoliitikat käsitleva tõelise kommunikatsioonipoliitika järele, mille eesmärk oleks vähendada lõhet põllumajandusmaailma ja ühiskonna vahel ning mis ei toimiks üksnes edendamis- ja reklaamimehhanismina;

| 95. | on seisukohal, et tootjaorganisatsioonid ja mitut kutseala ühendavad organisatsioonid vajavad täiendavat tugevdamist ja toetust, eelkõige liikmesriikides, kus nimetatud organisatsioone on vähe, et anda talupidajatele parem turupositsioon jaekaubanduses ja kaubanduses, ning ühtlasi tuleks edendada ka toiduainete tootmisahela kvaliteedi tagamise süsteeme, kaasa arvatud olemasolevate tootmistavade alternatiive; |
| --- | --- |

95.

on seisukohal, et tootjaorganisatsioonid ja mitut kutseala ühendavad organisatsioonid vajavad täiendavat tugevdamist ja toetust, eelkõige liikmesriikides, kus nimetatud organisatsioone on vähe, et anda talupidajatele parem turupositsioon jaekaubanduses ja kaubanduses, ning ühtlasi tuleks edendada ka toiduainete tootmisahela kvaliteedi tagamise süsteeme, kaasa arvatud olemasolevate tootmistavade alternatiive;

| 96. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et ära hoida spekulatiivset tegevust, toiduaineturgude hõlvamist ja kartellide moodustamist toiduaineid tootvate ettevõtete poolt, kes kasutavad ära praegust õigusaktide ja kontrolli puudumist, tootjate ja tarbijate organiseerimatust ning sobiva infrastruktuuri puudumist, kusjuures nende ainus eesmärk on suurendada kasumit, vähendada tootjahindu ja sundida tarbijatele peale kõrget hinda; |
| --- | --- |

96.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et ära hoida spekulatiivset tegevust, toiduaineturgude hõlvamist ja kartellide moodustamist toiduaineid tootvate ettevõtete poolt, kes kasutavad ära praegust õigusaktide ja kontrolli puudumist, tootjate ja tarbijate organiseerimatust ning sobiva infrastruktuuri puudumist, kusjuures nende ainus eesmärk on suurendada kasumit, vähendada tootjahindu ja sundida tarbijatele peale kõrget hinda;

| 97. | peab kahetsusväärseks, et komisjon lasi käest võimaluse tegeleda ulatuslikumalt ELi standarditele mittevastava toidu ja sööda suurenenud impordiga seotud probleemidega ning seetõttu on ohus ELi saavutused avaliku abi sidumisel keskkonna ja sotsiaalse seisundi ning loomade heaolu parandamisega seotud tingimustega; kutsub komisjoni üles tegema esimesel võimalusel ettepaneku meetmete kohta kõnealuse olukorra parandamiseks ning tagama ühenduse keskkonna- ja tervisealaste õigusaktide järgimise; |
| --- | --- |

97.

peab kahetsusväärseks, et komisjon lasi käest võimaluse tegeleda ulatuslikumalt ELi standarditele mittevastava toidu ja sööda suurenenud impordiga seotud probleemidega ning seetõttu on ohus ELi saavutused avaliku abi sidumisel keskkonna ja sotsiaalse seisundi ning loomade heaolu parandamisega seotud tingimustega; kutsub komisjoni üles tegema esimesel võimalusel ettepaneku meetmete kohta kõnealuse olukorra parandamiseks ning tagama ühenduse keskkonna- ja tervisealaste õigusaktide järgimise;

| 98. | kutsub komisjoni üles kiiremas korras välja töötama põhjalikku kava, kuidas maailma kaubandusalastes läbirääkimistes tuua esile Euroopa kaubandusväliseid küsimusi, eelkõige geograafiliste tähiste tunnustamise ja kaitse, loomade heaolu, imporditud loomade ja taimede terviseseisundi jne kohta, et välistada Euroopa tootjate vastast kõlvatut konkurentsi ning vältida loomade heaolu ja keskkonnaga seonduvate probleemide eksporti kolmandatesse riikidesse; palub komisjonil Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimistel aktiivselt toetada kitsendatud turulepääsu põhimõtet, et edendada säästvusnorme põllumajanduses; |
| --- | --- |

98.

kutsub komisjoni üles kiiremas korras välja töötama põhjalikku kava, kuidas maailma kaubandusalastes läbirääkimistes tuua esile Euroopa kaubandusväliseid küsimusi, eelkõige geograafiliste tähiste tunnustamise ja kaitse, loomade heaolu, imporditud loomade ja taimede terviseseisundi jne kohta, et välistada Euroopa tootjate vastast kõlvatut konkurentsi ning vältida loomade heaolu ja keskkonnaga seonduvate probleemide eksporti kolmandatesse riikidesse; palub komisjonil Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimistel aktiivselt toetada kitsendatud turulepääsu põhimõtet, et edendada säästvusnorme põllumajanduses;

| 99. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa põllumajandus ei tule ka tulevikus toime ilma piisava välise kaitseta; seetõttu nõuab, et kolmandate riikide toodetele kohaldataks neidsamu kvaliteedi- ja ohutusnorme mis ELi toodetele; |
| --- | --- |

99.

juhib tähelepanu sellele, et Euroopa põllumajandus ei tule ka tulevikus toime ilma piisava välise kaitseta; seetõttu nõuab, et kolmandate riikide toodetele kohaldataks neidsamu kvaliteedi- ja ohutusnorme mis ELi toodetele;

| 100. | on seisukohal, et ekspordisoodustuste kaotamine tuleks ühendada edendamistegevusega kolmandates riikides; |
| --- | --- |

100.

on seisukohal, et ekspordisoodustuste kaotamine tuleks ühendada edendamistegevusega kolmandates riikides;

| 101. | tuletab meelde, et kliimamuutuse kontekstis ilmnevad põllumajanduse kaks peamist poliitilist väljakutset: kliimamuutust põhjustavate kasvuhoonegaasiheitmete tõrjeabinõud ja kliimamuutuse mõjudega kohanemine; rõhutab, et seega seisab põllumajandusel ees kahekordne väljakutse: toodetud heitmete vähendamine ja samaaegselt ülemaailmse soojenemise eeldatud mõjudega kohanemine; |
| --- | --- |

101.

tuletab meelde, et kliimamuutuse kontekstis ilmnevad põllumajanduse kaks peamist poliitilist väljakutset: kliimamuutust põhjustavate kasvuhoonegaasiheitmete tõrjeabinõud ja kliimamuutuse mõjudega kohanemine; rõhutab, et seega seisab põllumajandusel ees kahekordne väljakutse: toodetud heitmete vähendamine ja samaaegselt ülemaailmse soojenemise eeldatud mõjudega kohanemine;

| 102. | rõhutab, et lisaks keskkonnaprobleemile on kliimamuutus ka sotsiaal-majanduslik probleem ning seega tuleks põllumajandussektoris kui kliimateguritest otseselt sõltuvas, kõige kaitsetumas sektoris võtta keskkonnaküsimustes ja jõupingutustes arvesse ka vajadust tagada maapiirkondade majanduslik ja sotsiaalne elujõulisus; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et lisaks keskkonnaprobleemile on kliimamuutus ka sotsiaal-majanduslik probleem ning seega tuleks põllumajandussektoris kui kliimateguritest otseselt sõltuvas, kõige kaitsetumas sektoris võtta keskkonnaküsimustes ja jõupingutustes arvesse ka vajadust tagada maapiirkondade majanduslik ja sotsiaalne elujõulisus;

| 103. | tuletab meelde, et põllumajanduse kui kahe võimsa kasvuhoonegaasi, metaani ja dilämmastikoksiidi tootja panus kasvuhooneefekti on ELis piiratud ja vähenemas tänu ühise põllumajanduspoliitika raames kehtestatud meetmete rakendamisele (sealhulgas nõuetele vastavus, põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmed ja muud maapiirkondade arengumeetmed); |
| --- | --- |

103.

tuletab meelde, et põllumajanduse kui kahe võimsa kasvuhoonegaasi, metaani ja dilämmastikoksiidi tootja panus kasvuhooneefekti on ELis piiratud ja vähenemas tänu ühise põllumajanduspoliitika raames kehtestatud meetmete rakendamisele (sealhulgas nõuetele vastavus, põllumajanduse keskkonnapoliitika meetmed ja muud maapiirkondade arengumeetmed);

| 104. | kutsub komisjoni üles kontrollima, kuivõrd oleks võimalik kõnealuseid saavutusi põllumajanduse Kyoto protokolli mehhanismidesse kaasamise abil veelgi suurendada; |
| --- | --- |

104.

kutsub komisjoni üles kontrollima, kuivõrd oleks võimalik kõnealuseid saavutusi põllumajanduse Kyoto protokolli mehhanismidesse kaasamise abil veelgi suurendada;

| 105. | on seisukohal, et põllumajanduse abil taastuvenergiaga varustamine ei tohiks toimuda ühepoolselt, loomakasvatuse, Euroopa ja maailma rahvaste toiduainetega kindlustatuse, säästvuse ega bioloogilise mitmekesisuse arvelt; kutsub seetõttu komisjoni üles viima läbi taastuvenergia toetusmeetmete mõju hindamist toiduainetega varustatuse ja keskkonna kontekstis; nõuab asjakohast rahastamist teadusuuringutele ning viimase aja tõhusamate, biomassi täielikult ärakasutavate (nt teise põlvkonna biokütused) energiatehnoloogiate kasutuselevõttu; tuletab veel kord tungivalt meelde asjaolu, et lähiajal on loomsete jääkide baasil töötavate biogaasiseadmete käsutuses kõige suurem ja säästvam kasvupotentsiaal biomassist toodetava lisaenergia jaoks; |
| --- | --- |

105.

on seisukohal, et põllumajanduse abil taastuvenergiaga varustamine ei tohiks toimuda ühepoolselt, loomakasvatuse, Euroopa ja maailma rahvaste toiduainetega kindlustatuse, säästvuse ega bioloogilise mitmekesisuse arvelt; kutsub seetõttu komisjoni üles viima läbi taastuvenergia toetusmeetmete mõju hindamist toiduainetega varustatuse ja keskkonna kontekstis; nõuab asjakohast rahastamist teadusuuringutele ning viimase aja tõhusamate, biomassi täielikult ärakasutavate (nt teise põlvkonna biokütused) energiatehnoloogiate kasutuselevõttu; tuletab veel kord tungivalt meelde asjaolu, et lähiajal on loomsete jääkide baasil töötavate biogaasiseadmete käsutuses kõige suurem ja säästvam kasvupotentsiaal biomassist toodetava lisaenergia jaoks;

| 106. | rõhutab põllumajandustegevuse ning veekvaliteedi ja -varude tihedat seost ning rõhutab, et põllumajanduse survet veekeskkonnale tuleb reguleerida säästvalt; usub, et keskkonnaalased õigusaktid ühendatult „saastaja maksab” põhimõttega peaksid olema juhtpõhimõtteks säästva veemajanduse ja keskkonnaeesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

106.

rõhutab põllumajandustegevuse ning veekvaliteedi ja -varude tihedat seost ning rõhutab, et põllumajanduse survet veekeskkonnale tuleb reguleerida säästvalt; usub, et keskkonnaalased õigusaktid ühendatult „saastaja maksab” põhimõttega peaksid olema juhtpõhimõtteks säästva veemajanduse ja keskkonnaeesmärkide saavutamisel;

| 107. | on seisukohal, et põllumajandustoetuste süsteemi väljatöötamine peab jätkuma ka pärast 2013. aastat ning palub, et komisjon esitaks hiljemalt 30. juuniks 2010 — arvestades asjaoluga, et Euroopa talupidajad vajavad kindlust pikaajalisel planeerimisel — põhjaliku analüüsi võimalikest viisidest, kuidas süsteemi muuta, eelkõige strateegiliste eesmärkide seadmise kaudu, mis kajastaksid Euroopa põllumajanduse kui innovatsiooni rakendava, maad hästi ära kasutava, tootmiskvaliteeti tagava, talupidajate sissetulekut säilitava ning keskkonda kaitsva ja toiduainetega kindlustatust tagava vahendi arengut; palub komisjonil analüüsida põhjalikku halduse lihtsustamist, eelkõige iga-aastaste lisatasude puhul, mis on väiksemad kui 20 000eurot saaja kohta; |
| --- | --- |

107.

on seisukohal, et põllumajandustoetuste süsteemi väljatöötamine peab jätkuma ka pärast 2013. aastat ning palub, et komisjon esitaks hiljemalt 30. juuniks 2010 — arvestades asjaoluga, et Euroopa talupidajad vajavad kindlust pikaajalisel planeerimisel — põhjaliku analüüsi võimalikest viisidest, kuidas süsteemi muuta, eelkõige strateegiliste eesmärkide seadmise kaudu, mis kajastaksid Euroopa põllumajanduse kui innovatsiooni rakendava, maad hästi ära kasutava, tootmiskvaliteeti tagava, talupidajate sissetulekut säilitava ning keskkonda kaitsva ja toiduainetega kindlustatust tagava vahendi arengut; palub komisjonil analüüsida põhjalikku halduse lihtsustamist, eelkõige iga-aastaste lisatasude puhul, mis on väiksemad kui 20 000eurot saaja kohta;

| 108. | juhib tähelepanu sellele, et põllumajandus mõjutab bioloogilist mitmekesisust seda nii luues kui ka ohustades; on seisukohal, et bioloogilise mitmekesisuse pakutavate väärtuslike ökosüsteemi teenuste (õhu ja vee puhastamise, kultuurtaimede tolmlemise ja erosioonikaitse) kaitseks läheb vaja jõupingutusi terve maailma, kohalikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

108.

juhib tähelepanu sellele, et põllumajandus mõjutab bioloogilist mitmekesisust seda nii luues kui ka ohustades; on seisukohal, et bioloogilise mitmekesisuse pakutavate väärtuslike ökosüsteemi teenuste (õhu ja vee puhastamise, kultuurtaimede tolmlemise ja erosioonikaitse) kaitseks läheb vaja jõupingutusi terve maailma, kohalikul ja ELi tasandil;

| 109. | juhib tähelepanu asjaolule, et praegusel programmitöö perioodil 2007–2013 on maaelu arengul (ja selle rahastamise vahendil Euroopa Maaelu Arengu Fondil) kui ühise põllumajanduspoliitika teisel sambal oluline piirkondlik mõju; nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks regionaalpoliitika programmide (struktuurifondide) ühtsema rakendamise võimalusi, et jõuda terviklikuma lähenemisviisini valdkondades, kus on võimalik koostoime; |
| --- | --- |

109.

juhib tähelepanu asjaolule, et praegusel programmitöö perioodil 2007–2013 on maaelu arengul (ja selle rahastamise vahendil Euroopa Maaelu Arengu Fondil) kui ühise põllumajanduspoliitika teisel sambal oluline piirkondlik mõju; nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks regionaalpoliitika programmide (struktuurifondide) ühtsema rakendamise võimalusi, et jõuda terviklikuma lähenemisviisini valdkondades, kus on võimalik koostoime;

| 110. | on arvamusel, et põllumajandustegevuseta ei saa toimuda maapiirkondade arengut ning eesmärgiks peab olema tagada maapiirkondade elanike majanduslik elujõulisus ja parandada nende elukvaliteeti; |
| --- | --- |

110.

on arvamusel, et põllumajandustegevuseta ei saa toimuda maapiirkondade arengut ning eesmärgiks peab olema tagada maapiirkondade elanike majanduslik elujõulisus ja parandada nende elukvaliteeti;

| 111. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ühtse ettepanekute paketi, et säilitada ja arendada säästvat põllumajandustegevust eelkõige ebasoodsamates piirkondades ja ebasoodsate looduslike tingimustega aladel, sest need on väga olulised bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja ökosüsteemide säilitamise seisukohast; |
| --- | --- |

111.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ühtse ettepanekute paketi, et säilitada ja arendada säästvat põllumajandustegevust eelkõige ebasoodsamates piirkondades ja ebasoodsate looduslike tingimustega aladel, sest need on väga olulised bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja ökosüsteemide säilitamise seisukohast;

| 112. | palub komisjonil tugevdada teadusuuringute ja tehnosiirde alaseid meetmeid eelkõige selleks, et edendada keskkonna ja ökosüsteemi suhtes sõbralikumaid tootmismeetodeid säästva põllumajanduse huvides; |
| --- | --- |

112.

palub komisjonil tugevdada teadusuuringute ja tehnosiirde alaseid meetmeid eelkõige selleks, et edendada keskkonna ja ökosüsteemi suhtes sõbralikumaid tootmismeetodeid säästva põllumajanduse huvides;

| 113. | juhib tähelepanu edukatele projektidele terves ELis, kus põllumajandustootjate, keskkonnarühmituste ja ametiasutuste koostöö on kohalikul ja piirkondlikul tasandil tulemusrikkalt vähendanud põllumajanduse keskkonnamõju; |
| --- | --- |

113.

juhib tähelepanu edukatele projektidele terves ELis, kus põllumajandustootjate, keskkonnarühmituste ja ametiasutuste koostöö on kohalikul ja piirkondlikul tasandil tulemusrikkalt vähendanud põllumajanduse keskkonnamõju;

| 114. | on eelkõige seisukohal, et tulevane süsteem peab rohkem keskenduma sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtsuse ning maapiirkondade ja linnalähedaste piirkondade integreeritud arengu aspektidele, põllumajanduse peamiste sektorite tugevdamisele, toetuste maksmisele saavutuste eest või kahjutasu maksmisele erikoormuste eest ning riskijuhtimisele; on seisukohal, et selles kontekstis tuleb esimese ja teise samba vaheline suhe täielikult uuesti kindlaks määrata; |
| --- | --- |

114.

on eelkõige seisukohal, et tulevane süsteem peab rohkem keskenduma sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtsuse ning maapiirkondade ja linnalähedaste piirkondade integreeritud arengu aspektidele, põllumajanduse peamiste sektorite tugevdamisele, toetuste maksmisele saavutuste eest või kahjutasu maksmisele erikoormuste eest ning riskijuhtimisele; on seisukohal, et selles kontekstis tuleb esimese ja teise samba vaheline suhe täielikult uuesti kindlaks määrata;

| 115. | on seisukohal, et Euroopa põllumajandus võib pakkuda keskkonnasäästlikke lahendusi meie linnastunud ühiskonna ees seisvatele kõige kiireloomulisematele probleemidele ka linnalähedastes piirkondades ning seega kaasa aidata nii Lissaboni kui ka Göteborgi strateegiate eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

115.

on seisukohal, et Euroopa põllumajandus võib pakkuda keskkonnasäästlikke lahendusi meie linnastunud ühiskonna ees seisvatele kõige kiireloomulisematele probleemidele ka linnalähedastes piirkondades ning seega kaasa aidata nii Lissaboni kui ka Göteborgi strateegiate eesmärkide saavutamisele;

| 116. | juhib tähelepanu linnalähedaste piirkondade talupidajate erilisele rollile; linnalähedased talupidajad ja maaharijad võivad edendada nii Lissaboni (teadmised, teadusuuringud, innovatsioon) kui ka Göteborgi (jätkusuutlikkus) eesmärkidele vastavaid lahendusi;
  *
  ** |
| --- | --- |

116.

juhib tähelepanu linnalähedaste piirkondade talupidajate erilisele rollile; linnalähedased talupidajad ja maaharijad võivad edendada nii Lissaboni (teadmised, teadusuuringud, innovatsioon) kui ka Göteborgi (jätkusuutlikkus) eesmärkidele vastavaid lahendusi;

*

**

| 117. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

117.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 146/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 1).

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0598.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0480.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0411.

(5)  ELT C 287 E, 29.11.2007, lk 341.

(6)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 373.

(7)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(8)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

(9)  ELT L 93, 30.3.2004, lk 1.

(10)  Vastuvõetud tekstid, 5.9.2007, P6_TA(2007)0371, P6_TA(2007)0372, P6_TA(2007)0373.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/23

---

Naiste olukord ELi maapiirkondades

P6_TA(2008)0094

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon naiste olukorra kohta ELi maapiirkondades (2007/2117(INI))

(2009/C 66 E/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artikleid 3 ja 13; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingut, eriti selle artikleid 3 ja 13;

| — | võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsust 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsust 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013) (1);

| — | võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (2);

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (4);

| — | võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/613/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/613/EMÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (6);

| — | võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta (7);

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1996. aasta resolutsiooni meeste ja naiste võrdsete võimaluste süvalaiendamise kohta Euroopa struktuurifondide kaudu (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 1996. aasta resolutsiooni meeste ja naiste võrdsete võimaluste süvalaiendamise kohta Euroopa struktuurifondide kaudu (8);

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdsete võimaluste eesmärkide kohta struktuurifondide kasutamisel (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdsete võimaluste eesmärkide kohta struktuurifondide kasutamisel (9);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta järeldusi tööhõive kohta maapiirkondades Euroopa tööhõivestrateegia raames (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2003. aasta järeldusi tööhõive kohta maapiirkondades Euroopa tööhõivestrateegia raames (10);

| — | võttes arvesse dokumenti „ELi säästva arengu strateegia läbivaatamine — uuendatud strateegia” (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „ELi säästva arengu strateegia läbivaatamine — uuendatud strateegia” (11);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel. Lissaboni strateegia uus algus” (KOM(2005)0024); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule pealkirjaga „Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel. Lissaboni strateegia uus algus” (KOM(2005)0024);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu” (KOM(2007)0424); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Võitlus naiste ja meeste palgaerinevuse vastu” (KOM(2007)0424);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Tööhõive maapiirkondades: tööhõive ühtlustamine” (KOM(2006)0857) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2006)1772); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Tööhõive maapiirkondades: tööhõive ühtlustamine” (KOM(2006)0857) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2006)1772);

| — | võttes arvesse trükist „Naiste aktiivne roll maaelu arengus: Euroopa maapiirkondade tuleviku kindlustamine” (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse trükist „Naiste aktiivne roll maaelu arengus: Euroopa maapiirkondade tuleviku kindlustamine” (12);

| — | võttes arvesse tööhõivealast uuringut maapiirkondades 2006. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõivealast uuringut maapiirkondades 2006. aastal;

| — | võttes arvesse 2006. aasta aruannet „Maaelu areng Euroopa Liidus. Statistika ja majandusandmed”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta aruannet „Maaelu areng Euroopa Liidus. Statistika ja majandusandmed”;

| — | võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi Lissaboni tööhõive ja majanduskasvu strateegia kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissabonis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi Lissaboni tööhõive ja majanduskasvu strateegia kohta;

| — | võttes arvesse 12.–14. novembril 2003. aastal Salzburgis toimunud maaelu arengut käsitleva Euroopa teise konverentsi „Seemne külvamine maapiirkondade tuleviku jaoks — poliitika, mille abil eesmärgid saavutatakse” järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12.–14. novembril 2003. aastal Salzburgis toimunud maaelu arengut käsitleva Euroopa teise konverentsi „Seemne külvamine maapiirkondade tuleviku jaoks — poliitika, mille abil eesmärgid saavutatakse” järeldusi;

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) aruandeid „Euroopa esimene elukvaliteedi uuring: linna- ja maaelu erinevused”, „Sotsiaalkapital ja töökohtade loomine Euroopa maapiirkondades” ja „Naiste ettevõtlus maapiirkondades”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) aruandeid „Euroopa esimene elukvaliteedi uuring: linna- ja maaelu erinevused”, „Sotsiaalkapital ja töökohtade loomine Euroopa maapiirkondades” ja „Naiste ettevõtlus maapiirkondades”;

| — | võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsust 2005/600/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsust 2005/600/EÜ liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (13);

| — | võttes arvesse ühist aruannet sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta 2007 (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühist aruannet sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta 2007 (14);

| — | võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille võttis vastu Euroopa Ülemkogu 23.–24. märtsil 2006. aastal Brüsseli kohtumisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolise võrdõiguslikkuse Euroopa pakti, mille võttis vastu Euroopa Ülemkogu 23.–24. märtsil 2006. aastal Brüsseli kohtumisel;

| — | võttes arvesse oma 25. juuni 1993. aasta resolutsiooni naiste tasuta tehtud töö hindamise kohta (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. juuni 1993. aasta resolutsiooni naiste tasuta tehtud töö hindamise kohta (15);

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu maapiirkondades elavate naiste kohta ühise põllumajanduspoliitika vahekokkuvõtte valguses (16), 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta: tegevuskava 2006–2010 (17); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2003. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu maapiirkondades elavate naiste kohta ühise põllumajanduspoliitika vahekokkuvõtte valguses (16), 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta: tegevuskava 2006–2010 (17);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0031/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0031/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa tasandil käsitletakse maapiirkondi (18) ühise põllumajanduspoliitika (CAP) raames; arvestades, et käesolevas resolutsioonis käsitletakse CAPi teist sammast, s.t. maaelu arengut, ning arvestades, et ka sotsiaal- ja majanduspoliitikat tuleb arvesse võtta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa tasandil käsitletakse maapiirkondi (18) ühise põllumajanduspoliitika (CAP) raames; arvestades, et käesolevas resolutsioonis käsitletakse CAPi teist sammast, s.t. maaelu arengut, ning arvestades, et ka sotsiaal- ja majanduspoliitikat tuleb arvesse võtta;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu maaelu arengut käsitleva poliitika tähtsamad eesmärgid on elukvaliteedi tõstmine maapiirkondades ja majandustegevuse mitmekesistamise soodustamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu maaelu arengut käsitleva poliitika tähtsamad eesmärgid on elukvaliteedi tõstmine maapiirkondades ja majandustegevuse mitmekesistamise soodustamine;

| C. | arvestades, et maapiirkondade atraktiivsemaks muutmiseks on vaja soodustada säästvat integreeritud arengut ja luua uusi töövõimalusi, eriti naiste ja noorte jaoks, samuti pakkuda kvaliteetseid tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et maapiirkondade atraktiivsemaks muutmiseks on vaja soodustada säästvat integreeritud arengut ja luua uusi töövõimalusi, eriti naiste ja noorte jaoks, samuti pakkuda kvaliteetseid tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid;

| D. | arvestades, et maapiirkondades toimuvad majanduslikud ja sotsiaalsed muutused mõjutavad naisi erinevalt, kuna pakuvad ühtedele võimalusi, aga teistele põhjustavad suuri väljakutseid ja probleeme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maapiirkondades toimuvad majanduslikud ja sotsiaalsed muutused mõjutavad naisi erinevalt, kuna pakuvad ühtedele võimalusi, aga teistele põhjustavad suuri väljakutseid ja probleeme;

| E. | arvestades, et Lissaboni eesmärke majanduskasvu ja sotsiaalse turumajanduse edendamise osas saab saavutada vaid siis, kui kasutatakse täielikult ära naiste suurt potentsiaali tööturul nii maa- kui ka linnapiirkondades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lissaboni eesmärke majanduskasvu ja sotsiaalse turumajanduse edendamise osas saab saavutada vaid siis, kui kasutatakse täielikult ära naiste suurt potentsiaali tööturul nii maa- kui ka linnapiirkondades;

| F. | arvestades, et naistööjõudu peetakse sageli piiramatu kasutatavusega loodusvaraks, ja arvestades samuti, et ebavõrdne tööturu killustatus muutub üha jäigemaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naistööjõudu peetakse sageli piiramatu kasutatavusega loodusvaraks, ja arvestades samuti, et ebavõrdne tööturu killustatus muutub üha jäigemaks;

| G. | arvestades, et nii meeste kui ka naiste tööhõivemäär on maapiirkondades madalam, lisaks sellele ei jõuagi suur osa naistest tööturule ning seetõttu ei ole neid töötutena registreeritud ega töötuse statistikas kajastatud; arvestades, et maapiirkondades on suur puudus kvaliteetsetest töökohtadest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii meeste kui ka naiste tööhõivemäär on maapiirkondades madalam, lisaks sellele ei jõuagi suur osa naistest tööturule ning seetõttu ei ole neid töötutena registreeritud ega töötuse statistikas kajastatud; arvestades, et maapiirkondades on suur puudus kvaliteetsetest töökohtadest;

| H. | arvestades, et direktiivi 86/613/EMÜ rakendamine ei ole seniajani olnud tõhus ega täitnud nimetatud direktiivi esialgseid eesmärke, eriti abistavate abikaasade staatuse parandamise eesmärki; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et direktiivi 86/613/EMÜ rakendamine ei ole seniajani olnud tõhus ega täitnud nimetatud direktiivi esialgseid eesmärke, eriti abistavate abikaasade staatuse parandamise eesmärki;

| I. | arvestades, et paljud naised teevad maapiirkondades tööd, mida saab võrdsustada kutsetööga, aga mida sellisena ei tunnustata, kaitsta ega tasustata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et paljud naised teevad maapiirkondades tööd, mida saab võrdsustada kutsetööga, aga mida sellisena ei tunnustata, kaitsta ega tasustata;

| J. | arvestades, et üksnes väga vähesed naised on talumajapidamiste — tavaliselt madala kulutasuvusega väikeste ettevõtete — omanikud ning enamik naisi maapiirkondades töötavad kõrvuti oma meessoost kaaslastega (isad, vennad või abikaasad), kellel on kõnealustele talumajapidamisele (põllumajandus või loomakasvatus) kui omandile ainuõigus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et üksnes väga vähesed naised on talumajapidamiste — tavaliselt madala kulutasuvusega väikeste ettevõtete — omanikud ning enamik naisi maapiirkondades töötavad kõrvuti oma meessoost kaaslastega (isad, vennad või abikaasad), kellel on kõnealustele talumajapidamisele (põllumajandus või loomakasvatus) kui omandile ainuõigus;

| K. | arvestades, et maapiirkondades on suured erinevused liikmesriigiti ja liikmesriikide siseselt, ning arvestades seetõttu, et erineva arengupotentsiaaliga maapiirkondadele ja seal elavatele inimestele tuleb anda asjakohast toetust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et maapiirkondades on suured erinevused liikmesriigiti ja liikmesriikide siseselt, ning arvestades seetõttu, et erineva arengupotentsiaaliga maapiirkondadele ja seal elavatele inimestele tuleb anda asjakohast toetust;

| L. | arvestades, et maapiirkonnad saavad lastega peredele ja eakatele inimestele pakkuda kõrget elukvaliteeti, kuid nendes piirkondades on ikka veel palju probleeme, nagu kõigi tasandite hariduse ja koolituse infrastruktuuri puudumine ja sotsiaalsete põhiteenuste võrgu (näiteks lastehoiuasutuste piisav arv, tugiteenused ning eakate, haigete või puuetega inimeste hooldus) puudulikkus ning põllumajanduse jätkuvatest ümberkorraldustest ja keskkonnakaitseabinõudest tulenevad raskused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et maapiirkonnad saavad lastega peredele ja eakatele inimestele pakkuda kõrget elukvaliteeti, kuid nendes piirkondades on ikka veel palju probleeme, nagu kõigi tasandite hariduse ja koolituse infrastruktuuri puudumine ja sotsiaalsete põhiteenuste võrgu (näiteks lastehoiuasutuste piisav arv, tugiteenused ning eakate, haigete või puuetega inimeste hooldus) puudulikkus ning põllumajanduse jätkuvatest ümberkorraldustest ja keskkonnakaitseabinõudest tulenevad raskused;

| M. | arvestades, et naiste osalemine asjaomases otsustusprotsessis ei kajasta piisavalt nende olulist panust kohalikku ja kogukonna arengusse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naiste osalemine asjaomases otsustusprotsessis ei kajasta piisavalt nende olulist panust kohalikku ja kogukonna arengusse;

| N. | arvestades, et põhiliselt just naised võtavad vabatahtlikult osa tööst oma perekonnas ja seoses perekonnaga ning et perekond on peamine sotsiaalne üksus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põhiliselt just naised võtavad vabatahtlikult osa tööst oma perekonnas ja seoses perekonnaga ning et perekond on peamine sotsiaalne üksus;

| O. | arvestades, et maapiirkondi mõjutavad eriti vananev elanikkond, väike rahvastikutihedus ja mõnedes piirkondades ka rahvastikukadu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et maapiirkondi mõjutavad eriti vananev elanikkond, väike rahvastikutihedus ja mõnedes piirkondades ka rahvastikukadu;

| P. | arvestades, et majanduslikult aktiivsesse vanuserühma kuuluvate naiste väljaränne põhjustab jätkuvalt maapiirkondade elanikkonna teatavat nn maskuleerumist, millel on negatiivsed tagajärjed kogukonna elu kvaliteedile ja demograafilistele suundumustele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et majanduslikult aktiivsesse vanuserühma kuuluvate naiste väljaränne põhjustab jätkuvalt maapiirkondade elanikkonna teatavat nn maskuleerumist, millel on negatiivsed tagajärjed kogukonna elu kvaliteedile ja demograafilistele suundumustele;

| Q. | arvestades, et eriti maapiirkondades kulub naistel palju aega laste ja teiste pereliikmete viimisele arsti juurde, kooli ja sporditreeningule, ning arvestades, et kohaliku ühistranspordi puudumine seab noored ebasoodsasse olukorda ja neil on seega vähem võimalusi leida kutsealast koolitust ja tööd; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eriti maapiirkondades kulub naistel palju aega laste ja teiste pereliikmete viimisele arsti juurde, kooli ja sporditreeningule, ning arvestades, et kohaliku ühistranspordi puudumine seab noored ebasoodsasse olukorda ja neil on seega vähem võimalusi leida kutsealast koolitust ja tööd;

| R. | arvestades, et maapiirkondades on rohkem takistusi juurdepääsule side- ja infotehnoloogiale, eriti naiste jaoks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et maapiirkondades on rohkem takistusi juurdepääsule side- ja infotehnoloogiale, eriti naiste jaoks;

| S. | arvestades, et maapiirkonnad pakuvad tõelisi võimalusi kasvupotentsiaali osas uutes sektorites ning maaelu hüvede, käsitöönduse ja turismi edendamise osas, mida põhiliselt korraldavad naised ja mis on oluline majandustegur vähearenenud, aga looduskaunites piirkondades; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et maapiirkonnad pakuvad tõelisi võimalusi kasvupotentsiaali osas uutes sektorites ning maaelu hüvede, käsitöönduse ja turismi edendamise osas, mida põhiliselt korraldavad naised ja mis on oluline majandustegur vähearenenud, aga looduskaunites piirkondades;

| T. | arvestades, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvale eelarve koostamisele eesmärgiga saavutada maaelu arengu programmide tõhus juhtimine ning eelkõige kõnealustes piirkondades elavate naiste erivajaduste rahastamise parem suunamine, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvale eelarve koostamisele eesmärgiga saavutada maaelu arengu programmide tõhus juhtimine ning eelkõige kõnealustes piirkondades elavate naiste erivajaduste rahastamise parem suunamine,

| U. | arvestades, et ebavõrdsuse kaotamine ja võrdsete võimaluste edendamine nii meeste kui ka naiste jaoks on määruse (EÜ) nr 1260/1999 põhieesmärgid, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ebavõrdsuse kaotamine ja võrdsete võimaluste edendamine nii meeste kui ka naiste jaoks on määruse (EÜ) nr 1260/1999 põhieesmärgid,

| 1. | on veendunud, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine maaelusektoris on põhiline strateegia mitte ainult naiste ja meeste võrdõiguslikkuse soodustamiseks, vaid ka majanduskasvu ja maaelu säästva arengu edendamiseks; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine maaelusektoris on põhiline strateegia mitte ainult naiste ja meeste võrdõiguslikkuse soodustamiseks, vaid ka majanduskasvu ja maaelu säästva arengu edendamiseks;

| 2. | kutsub komisjoni üles parandama statistilisi andmeid ja teavet selle nähtuse osas ning analüüsima ELi maapiirkondadest toimuva väljarände tendentse, peamisi põhjuseid ja tagajärgi; kutsub liikmesriike üles töötama välja strateegiaid, mis oleksid suunatud naiste, eriti kõrgharidusega naiste väljarände vähendamisele maapiirkondadest; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles parandama statistilisi andmeid ja teavet selle nähtuse osas ning analüüsima ELi maapiirkondadest toimuva väljarände tendentse, peamisi põhjuseid ja tagajärgi; kutsub liikmesriike üles töötama välja strateegiaid, mis oleksid suunatud naiste, eriti kõrgharidusega naiste väljarände vähendamisele maapiirkondadest;

| 3. | kutsub liikmesriike üles koostöös piirkondlike ja kohalike omavalitsustega ning ettevõtetega looma stiimuleid, et parandada naiste hariduse ja koolituse taset ning soodustada nende osalemist tööjõuturul, eelkõige vabanedes naiste diskrimineerimisest tööturul, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemiga maapiirkondades; märgib, et maakogukondades on vaesus laialt levinud, eriti uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles koostöös piirkondlike ja kohalike omavalitsustega ning ettevõtetega looma stiimuleid, et parandada naiste hariduse ja koolituse taset ning soodustada nende osalemist tööjõuturul, eelkõige vabanedes naiste diskrimineerimisest tööturul, et võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse probleemiga maapiirkondades; märgib, et maakogukondades on vaesus laialt levinud, eriti uutes liikmesriikides;

| 4. | kutsub liikmesriike üles võtma sobivaid meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste jaoks seoses sünnitus- ja haiguspuhkusega; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles võtma sobivaid meetmeid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste jaoks seoses sünnitus- ja haiguspuhkusega;

| 5. | kutsub komisjoni üles esitama statistilisi andmeid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta, eristades neid mitte ainult soolise kuuluvuse ja ea järgi, vaid ka linna- ja maaelu mõõdet arvesse võttes; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles esitama statistilisi andmeid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kohta, eristades neid mitte ainult soolise kuuluvuse ja ea järgi, vaid ka linna- ja maaelu mõõdet arvesse võttes;

| 6. | kutsub liikmesriike üles toetama maapiirkondade üleminekut põllumajandusel põhinevalt majanduselt laiemale majandustegevusele; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike üles toetama maapiirkondade üleminekut põllumajandusel põhinevalt majanduselt laiemale majandustegevusele;

| 7. | kutsub liikmesriike üles rakendama poliitikat, mille abil parandada naiste üldisi elutingimusi maapiirkondades, pöörates erilist tähelepanu puuetega naistele, soolise vägivalla ohvriks langenud naistele, sisserändajatest naistele, rahvusvähemustesse kuuluvatele naistele ning igasuguste diskrimineerimise vormide tõttu kannatavatele naistele, ja tagada maapiirkondadele tulevik, pakkudes seal kättesaadavaid teenuseid, nagu postiteenused, lairibateenused ja uute rakendustehnoloogiatega seotud teenused, kultuuri- ja spordikeskused, tuletõrje ja üldised avalikud teenused; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles rakendama poliitikat, mille abil parandada naiste üldisi elutingimusi maapiirkondades, pöörates erilist tähelepanu puuetega naistele, soolise vägivalla ohvriks langenud naistele, sisserändajatest naistele, rahvusvähemustesse kuuluvatele naistele ning igasuguste diskrimineerimise vormide tõttu kannatavatele naistele, ja tagada maapiirkondadele tulevik, pakkudes seal kättesaadavaid teenuseid, nagu postiteenused, lairibateenused ja uute rakendustehnoloogiatega seotud teenused, kultuuri- ja spordikeskused, tuletõrje ja üldised avalikud teenused;

| 8. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles lihtsustama maapiirkondades juurdepääsu side- ja infotehnoloogiale ning edendama võrdseid võimalusi selle juurdepääsu osas poliitika ja meetmete abil, mis on suunatud maapiirkondades elavatele naistele; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles lihtsustama maapiirkondades juurdepääsu side- ja infotehnoloogiale ning edendama võrdseid võimalusi selle juurdepääsu osas poliitika ja meetmete abil, mis on suunatud maapiirkondades elavatele naistele;

| 9. | kutsub liikmesriike üles edendama naiste ettevõtlust, toetama naiste ettevõtlusvõrgustikke, näiteks juhendamis- ja koolitussüsteeme või naisettevõtjate liite ning koostama algatusi maapiirkondades elavate naiste ettevõtliku suhtumise, ettevõtlusoskuste ja -suutlikkuse parandamiseks ning selleks, et edendada naiste esindatust ettevõtete ja ühenduste juhtorganites; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles edendama naiste ettevõtlust, toetama naiste ettevõtlusvõrgustikke, näiteks juhendamis- ja koolitussüsteeme või naisettevõtjate liite ning koostama algatusi maapiirkondades elavate naiste ettevõtliku suhtumise, ettevõtlusoskuste ja -suutlikkuse parandamiseks ning selleks, et edendada naiste esindatust ettevõtete ja ühenduste juhtorganites;

| 10. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles toetama edendamis- ja nõustamisprojekte seoses uuenduslike, peamiselt põllumajanduslike tootmisettevõtete loomisega maapiirkondades, mille eesmärk on pakkuda uusi töökohti peamiselt naistele sellistes põhilistes tegevusvaldkondades nagu ülearuste või vähekasutatud toodete utiliseerimine, põllumajandustoodetele väärtuse lisamine ning neile turustusvõimaluste otsimine, uute tehnoloogiate kasutamine ning piirkondliku majanduse mitmekesistamise kiirendamine ja teenuste osutamine töö- ja pereelu ühitamise lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles toetama edendamis- ja nõustamisprojekte seoses uuenduslike, peamiselt põllumajanduslike tootmisettevõtete loomisega maapiirkondades, mille eesmärk on pakkuda uusi töökohti peamiselt naistele sellistes põhilistes tegevusvaldkondades nagu ülearuste või vähekasutatud toodete utiliseerimine, põllumajandustoodetele väärtuse lisamine ning neile turustusvõimaluste otsimine, uute tehnoloogiate kasutamine ning piirkondliku majanduse mitmekesistamise kiirendamine ja teenuste osutamine töö- ja pereelu ühitamise lihtsustamiseks;

| 11. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama uuenduslike meetmete rahastamist maapiirkondades elavate naiste jaoks; kutsub komisjoni üles looma LEADERi võrguprojekte kogemuste ja heade tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

11.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama uuenduslike meetmete rahastamist maapiirkondades elavate naiste jaoks; kutsub komisjoni üles looma LEADERi võrguprojekte kogemuste ja heade tavade vahetamiseks;

| 12. | rõhutab vajadust väärtustada enim naiste tööd, sealhulgas peretalumajapidamisi omavatesse peredesse mittekuuluvate sisserändajatest naiste tööd, kes töötavad põldudel ja kannatavad eriti põllumajanduses töötavate naiste olukorraga seotud raskuste all; |
| --- | --- |

12.

rõhutab vajadust väärtustada enim naiste tööd, sealhulgas peretalumajapidamisi omavatesse peredesse mittekuuluvate sisserändajatest naiste tööd, kes töötavad põldudel ja kannatavad eriti põllumajanduses töötavate naiste olukorraga seotud raskuste all;

| 13. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma arvesse arvukat talupidamisel ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid abistavate partnerite — tavaliselt naissoost — rühma, kes paljudes liikmesriikides kannatavad õigusliku seisundi puudumise tõttu, mis põhjustab eriomaseid finants- ja õigusalaseid probleeme seoses õigusega sünnitus- ja haiguspuhkusele, pensioniõiguste omandamisega, juurdepääsuga sotsiaalkindlustusele ning samuti lahutuse korral; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles võtma arvesse arvukat talupidamisel ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjaid abistavate partnerite — tavaliselt naissoost — rühma, kes paljudes liikmesriikides kannatavad õigusliku seisundi puudumise tõttu, mis põhjustab eriomaseid finants- ja õigusalaseid probleeme seoses õigusega sünnitus- ja haiguspuhkusele, pensioniõiguste omandamisega, juurdepääsuga sotsiaalkindlustusele ning samuti lahutuse korral;

| 14. | kutsub liikmesriike üles arendama ühisomandi õiguslikku mõistet, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja nende töö tunnustamine; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike üles arendama ühisomandi õiguslikku mõistet, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja nende töö tunnustamine;

| 15. | kutsub liikmesriike üles andma ideelist ja finantsabi tasustamata töö ja vabatahtliku töö eest; rõhutab selles valdkonnas naisorganisatsioonide tehtud märkimisväärset tööd; nõuab siiski strukturaalseid muudatusi, et võimaldada naistele paremat juurdepääsu aktiivsele palgatööle; |
| --- | --- |

15.

kutsub liikmesriike üles andma ideelist ja finantsabi tasustamata töö ja vabatahtliku töö eest; rõhutab selles valdkonnas naisorganisatsioonide tehtud märkimisväärset tööd; nõuab siiski strukturaalseid muudatusi, et võimaldada naistele paremat juurdepääsu aktiivsele palgatööle;

| 16. | juhib tähelepanu, et varjatud tööpuudus mõjutab maapiirkondades naisi meestest rohkem traditsiooniliste rollimudelite tõttu ning paljude piirkondade vähese varustamise tõttu asjakohaste infrastruktuuridega, näiteks lastehoiuasutustega; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu, et varjatud tööpuudus mõjutab maapiirkondades naisi meestest rohkem traditsiooniliste rollimudelite tõttu ning paljude piirkondade vähese varustamise tõttu asjakohaste infrastruktuuridega, näiteks lastehoiuasutustega;

| 17. | kutsub liikmesriike üles koostöös piirkondliku tasandi asutustega ergutama naiste piirkondlike uurimiskeskuste loomist, eriti 25–60 aasta vanuste tööpuudusega silmitsi seisvate naiste jaoks, ning toetada neid oma kogukonnas füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisel või teenuste väljaarendamisel kohalikul tasandil toimuva konsultatsiooni ja vajaduste hindamise abil; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles koostöös piirkondliku tasandi asutustega ergutama naiste piirkondlike uurimiskeskuste loomist, eriti 25–60 aasta vanuste tööpuudusega silmitsi seisvate naiste jaoks, ning toetada neid oma kogukonnas füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisel või teenuste väljaarendamisel kohalikul tasandil toimuva konsultatsiooni ja vajaduste hindamise abil;

| 18. | kutsub liikmesriike üles parandama haridus- ja koolitusvõimalusi ning edendama sotsiaalteenuste võrgustike väljatöötamist lastehoiu infrastruktuuride ning eakate, haigete ja puuetega inimeste hoolduse jaoks kui maapiirkondades elavate meeste ning naiste töö-, pere- ja eraelu ühitamise abinõu; kutsub neid samuti üles parandama tervishoiuteenuseid ning eriti esmase arstiabi kättesaadavust; kutsub liikmesriike üles tagama kiirabiteenuste ja -arstide kättesaadavus maapiirkondades; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles parandama haridus- ja koolitusvõimalusi ning edendama sotsiaalteenuste võrgustike väljatöötamist lastehoiu infrastruktuuride ning eakate, haigete ja puuetega inimeste hoolduse jaoks kui maapiirkondades elavate meeste ning naiste töö-, pere- ja eraelu ühitamise abinõu; kutsub neid samuti üles parandama tervishoiuteenuseid ning eriti esmase arstiabi kättesaadavust; kutsub liikmesriike üles tagama kiirabiteenuste ja -arstide kättesaadavus maapiirkondades;

| 19. | juhib tähelepanu tabuteemale, mis on seotud maapiirkondades elavate naiste ja tüdrukute suhtes toime pandud seksuaal- ja/või koduvägivallaga; kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada parem kaitse ja toetus vägivallaohvritele ning neile, kes võivad vägivalla ohvriks langeda; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu tabuteemale, mis on seotud maapiirkondades elavate naiste ja tüdrukute suhtes toime pandud seksuaal- ja/või koduvägivallaga; kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada parem kaitse ja toetus vägivallaohvritele ning neile, kes võivad vägivalla ohvriks langeda;

| 20. | nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad lahendaksid maapiirkondades hea transpordiinfrastruktuuri puudumise probleemi ja töötaksid välja teostatava poliitika transpordi kättesaadavuse parandamiseks kõigi jaoks, eriti puuetega inimestele, kuna transpordi puudumine on jätkuvalt sotsiaalset tõrjutust ja ebavõrdsust tekitav tegur ühiskonnas ning puudutab kõige rohkem naisi; |
| --- | --- |

20.

nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad lahendaksid maapiirkondades hea transpordiinfrastruktuuri puudumise probleemi ja töötaksid välja teostatava poliitika transpordi kättesaadavuse parandamiseks kõigi jaoks, eriti puuetega inimestele, kuna transpordi puudumine on jätkuvalt sotsiaalset tõrjutust ja ebavõrdsust tekitav tegur ühiskonnas ning puudutab kõige rohkem naisi;

| 21. | kutsub komisjoni üles maaelu arengu programmide läbivaatamise käigus põhjalikult kontrollima, kas liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmidesse on lisatud sooline aspekt; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles maaelu arengu programmide läbivaatamise käigus põhjalikult kontrollima, kas liikmesriikide esitatud maaelu arengu programmidesse on lisatud sooline aspekt;

| 22. | tervitab antud kontekstis Euroopa Sotsiaalfondi/EQUALi projekte, mis püüavad rõhutada ja parandada naiste positsiooni põllumajanduses ja maapiirkondades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama selliseid projekte Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

22.

tervitab antud kontekstis Euroopa Sotsiaalfondi/EQUALi projekte, mis püüavad rõhutada ja parandada naiste positsiooni põllumajanduses ja maapiirkondades; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama selliseid projekte Euroopa Liidus;

| 23. | kutsub liikmesriike üles toetama ettevõtjaid, kes investeerivad maapiirkondadesse ja pakuvad naistele kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles toetama ettevõtjaid, kes investeerivad maapiirkondadesse ja pakuvad naistele kvaliteetseid töökohti;

| 24. | kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles julgustama foorumite pidamist teadmiste vahetamiseks või sarnaste tegevuste jaoks nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, pöörates eritähelepanu naiste olukorrale maapiirkondades; |
| --- | --- |

24.

kutsub ELi institutsioone, liikmesriike ning piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles julgustama foorumite pidamist teadmiste vahetamiseks või sarnaste tegevuste jaoks nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, pöörates eritähelepanu naiste olukorrale maapiirkondades;

| 25. | juhib tähelepanu asjaolule, et ametlikel juhtpositsioonidel maapiirkondade ja piirkondade tasandil on liiga vähe naisi, hoolimata asjaolust, et naistele kuulub tähtis koht mitteametlikus kogukonnas, kus nad mängivad sageli olulist sotsiaalset rolli, mõjutades sotsiaalse kapitali esilekerkimist seeläbi, et nad on kaasatud mitteametlikesse kohalikesse võrkudesse (nt vabatahtlik töö kogukonnas või erinevates temaatilistes ühendustes); |
| --- | --- |

25.

juhib tähelepanu asjaolule, et ametlikel juhtpositsioonidel maapiirkondade ja piirkondade tasandil on liiga vähe naisi, hoolimata asjaolust, et naistele kuulub tähtis koht mitteametlikus kogukonnas, kus nad mängivad sageli olulist sotsiaalset rolli, mõjutades sotsiaalse kapitali esilekerkimist seeläbi, et nad on kaasatud mitteametlikesse kohalikesse võrkudesse (nt vabatahtlik töö kogukonnas või erinevates temaatilistes ühendustes);

| 26. | kutsub üles asjaomaseid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi innustama naisi osalema kohalikes tegevusrühmades, sõlmima Leader-telje raames kohalikke partnerlussidemeid ning tagama juhatustes sooliselt tasakaalustatud osalemise; |
| --- | --- |

26.

kutsub üles asjaomaseid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi innustama naisi osalema kohalikes tegevusrühmades, sõlmima Leader-telje raames kohalikke partnerlussidemeid ning tagama juhatustes sooliselt tasakaalustatud osalemise;

| 27. | avaldab kahetsust, et komisjon ei ole vastanud Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 3. juuli 2003. aasta resolutsioonile direktiivi 86/613/EMÜ radikaalse läbivaatamisega, hoolimata asjaolust, et komisjon ise tunnistab, et selle direktiivi kohaldamine ei ole praeguseni olnud tõhus ning et abistavate abikaasade, kes töötavad füüsilisest isikust ettevõtjate juures või põllumajandusettevõttes, töö tunnustamisel ja neile piisava kaitse pakkumisel on liikmesriikides tehtud minimaalseid edusamme; kutsub veel kord komisjoni üles esitama 2008. aasta lõpuks läbivaadatud direktiivi ettepanek, milles nähakse ette sõltumatud sotsiaalsed ja pensioniõigused naistele, kes abistavad põllumajandusettevõtetes, ja naistele, kes abistavad väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; |
| --- | --- |

27.

avaldab kahetsust, et komisjon ei ole vastanud Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 3. juuli 2003. aasta resolutsioonile direktiivi 86/613/EMÜ radikaalse läbivaatamisega, hoolimata asjaolust, et komisjon ise tunnistab, et selle direktiivi kohaldamine ei ole praeguseni olnud tõhus ning et abistavate abikaasade, kes töötavad füüsilisest isikust ettevõtjate juures või põllumajandusettevõttes, töö tunnustamisel ja neile piisava kaitse pakkumisel on liikmesriikides tehtud minimaalseid edusamme; kutsub veel kord komisjoni üles esitama 2008. aasta lõpuks läbivaadatud direktiivi ettepanek, milles nähakse ette sõltumatud sotsiaalsed ja pensioniõigused naistele, kes abistavad põllumajandusettevõtetes, ja naistele, kes abistavad väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes;

| 28. | lisaks avaldab sügavat kahetsust asjaolu üle, et komisjon ei ole veel praktiliselt vastanud Euroopa Parlamendi eelmistele resolutsioonidele abikaasasid abistavate isikute olukorra kohta, kes on kaasatud füüsilisest isikust ettevõtjate tegevusse, mis hõlmasid järgmisi nõudeid:






  — | abistavate abikaasade kohustuslik registreerimine nii, et nad ei oleks enam „nähtamatud” töötajad; |
| --- | --- | --- |

28.

lisaks avaldab sügavat kahetsust asjaolu üle, et komisjon ei ole veel praktiliselt vastanud Euroopa Parlamendi eelmistele resolutsioonidele abikaasasid abistavate isikute olukorra kohta, kes on kaasatud füüsilisest isikust ettevõtjate tegevusse, mis hõlmasid järgmisi nõudeid:

—

abistavate abikaasade kohustuslik registreerimine nii, et nad ei oleks enam „nähtamatud” töötajad;

| — | liikmesriikide kohustus võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et abistavad abikaasad saavad sõlmida ravikindlustuslepingu, neil on õigus vanaduspensionile, sünnituspuhkusele, asendusteenustele ja töövõimetushüvitustele; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide kohustus võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et abistavad abikaasad saavad sõlmida ravikindlustuslepingu, neil on õigus vanaduspensionile, sünnituspuhkusele, asendusteenustele ja töövõimetushüvitustele;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ning võrdsete võimaluste eest kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil vastutavatele liikmesriikide täidesaatvatele ja valitavatele organitele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele ning võrdsete võimaluste eest kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil vastutavatele liikmesriikide täidesaatvatele ja valitavatele organitele.

---

(1)  ELT L 55, 25.2.2006, lk 20.

(2)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

(3)  ELT L 368, 23.12.2006, lk 15.

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

(5)  EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56.

(6)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(7)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1.

(8)  EÜT C 386, 20.12.1996, lk 1.

(9)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 370.

(10)  ELT C 186, 6.8.2003, lk 3.

(11)  Nõukogu dokument 10117/06, 9.6.2006.

(12)  Euroopa Komisjoni põllumajanduse peadirektoraat, 2000.

(13)  ELT L 205, 6.8.2005, lk 21.

(14)  Nõukogu dokument 6694/07, 23.2.2007.

(15)  EÜT C 194, 19.7.1993, lk 389.

(16)  ELT C 74 E, 24.3.2004, lk 882.

(17)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 56.

(18)  Käesolevas resolutsioonis kasutatud maapiirkondade määratlus koostati otsuse 2006/144/EÜ raames. Komisjon on piirkondade määratlemisel kasutanud järjepidevalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) metodoloogiat. OECD metodoloogia põhineb rahvastiku tihedusel (OECD, Näitajate loomine maapiirkondade hindamiseks territoriaalpoliitika kujundamise eesmärgil, Pariis, 1994). Nimetatud lähenemisviisil on kaks etappi: Esiteks käsitletakse kohalikke üksusi (nt haldusüksused) maapiirkondadena, kui nende rahvastiku tihedus on alla 150 elaniku ruutkilomeetri kohta. Teiseks liigitatakse piirkonnad (nt NUTS 3 või NUTS 2) järgmise 3 kategooria järgi:

| — | valdavalt maapiirkonnad: kui rohkem kui 50 % piirkonna elanikkonnast elab maapiirkondades asuvates valdades (vähem kui 150 elanikku ruutkilomeetri kohta); |
| --- | --- |

—

valdavalt maapiirkonnad: kui rohkem kui 50 % piirkonna elanikkonnast elab maapiirkondades asuvates valdades (vähem kui 150 elanikku ruutkilomeetri kohta);

| — | vahepealne piirkond: kui 15–50 % piirkonna elanikkonnast elab maapiirkondades asuvates kohalikes üksustes; |
| --- | --- |

—

vahepealne piirkond: kui 15–50 % piirkonna elanikkonnast elab maapiirkondades asuvates kohalikes üksustes;

| — | valdavalt linnapiirkonnad: kui vähem kui 15 % piirkonna elanikkonnast elab maapiirkondades asuvates kohalikes üksustes. |
| --- | --- |

—

valdavalt linnapiirkonnad: kui vähem kui 15 % piirkonna elanikkonnast elab maapiirkondades asuvates kohalikes üksustes.

EU-27s on 1284 NUTS 3 piirkonda, mis on ühtlaselt jaotatud kolme maa- ja linnapiirkonna kategooriasse. Komisjon on hakanud välja töötama alternatiivseid määratlusi, mis kajastaksid paremini valdavalt maapiirkondade, kaasa arvatud linnalähedaste piirkondade mitmekesisust.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/29

---

Säästev põllumajandus ja biogaas

P6_TA(2008)0095

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta resolutsioon säästva põllumajanduse ja biogaasi kohta: ELi õigusaktide läbivaatamise vajadus (2007/2107(INI))

(2009/C 66 E/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2005. aasta teatist „Biomassi tegevuskava” (KOM(2005)0628); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2005. aasta teatist „Biomassi tegevuskava” (KOM(2005)0628);

| — | võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Taastuvenergia tegevuskava — Taastuvenergia 21. sajandil: jätkusuutlikuma tuleviku rajamine” (KOM(2006)0848); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Taastuvenergia tegevuskava — Taastuvenergia 21. sajandil: jätkusuutlikuma tuleviku rajamine” (KOM(2006)0848);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatist „Tulevikuenergia: taastuvad energiaallikad — ühenduse strateegiat ja tegevuskava käsitlev valge raamat” (KOM(1997)0599); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatist „Tulevikuenergia: taastuvad energiaallikad — ühenduse strateegiat ja tegevuskava käsitlev valge raamat” (KOM(1997)0599);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivi 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivi 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul (1);

| — | võttes arvesse komisjoni 26. mai 2004. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Taastuvenergia osa ELis — Komisjoni aruanne vastavalt direktiivi 2001/77/EÜ artiklile 3, hinnang õigusaktide ja teiste ühenduse poliitika valdkondade mõjule taastuvate energiaallikate osakaalu arendamisel ELis ja ettepanekud konkreetseteks meetmeteks” (KOM(2004)0366); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. mai 2004. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile pealkirjaga „Taastuvenergia osa ELis — Komisjoni aruanne vastavalt direktiivi 2001/77/EÜ artiklile 3, hinnang õigusaktide ja teiste ühenduse poliitika valdkondade mõjule taastuvate energiaallikate osakaalu arendamisel ELis ja ettepanekud konkreetseteks meetmeteks” (KOM(2004)0366);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsust nr 1230/2003/EÜ, millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm Arukas energeetika — Euroopa (2003–2006) (2) ja komisjoni 8. veebruari 2006. aasta teatist „ELi biokütuste strateegia” (KOM(2006)0034); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta otsust nr 1230/2003/EÜ, millega võetakse vastu energeetika mitmeaastane tegevusprogramm Arukas energeetika — Euroopa (2003–2006) (2) ja komisjoni 8. veebruari 2006. aasta teatist „ELi biokütuste strateegia” (KOM(2006)0034);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. mai 2003. aasta direktiivi 2003/30/EÜ, millega edendatakse biokütuste ja muude taastuvkütuste kasutamist transpordisektoris (3);

| — | võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003 (4), millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, ja nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003 (4), millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, ja nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (5);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsust nr 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta otsust nr 280/2004/EÜ ühenduse kasvuhoonegaaside heitmete järelevalve ja Kyoto protokolli rakendamise süsteemi kohta (6);

| — | võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (7);

| — | võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni taastuva energia osakaalu kohta ELis ja konkreetseid tegevusettepanekuid (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni taastuva energia osakaalu kohta ELis ja konkreetseid tegevusettepanekuid (8);

| — | võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni toiduks mittekasutatavate põllukultuuride edendamise kohta (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni toiduks mittekasutatavate põllukultuuride edendamise kohta (9);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, samuti keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0034/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, samuti keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamusi (A6-0034/2008),

| A. | arvestades, et eespool nimetatud komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatises seatakse eesmärgiks taastuvatest energiallikatest saadava energia osakaalu suurendamine 6 %-lt 1995. aastal 12 %-ni 2010. aastaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eespool nimetatud komisjoni 26. novembri 1997. aasta teatises seatakse eesmärgiks taastuvatest energiallikatest saadava energia osakaalu suurendamine 6 %-lt 1995. aastal 12 %-ni 2010. aastaks;

| B. | arvestades, et oma eespool nimetatud 7. detsembri 2005. aasta teatises märkis komisjon, et et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja biomassist toodetava energia kogust enam kui kahekordistada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et oma eespool nimetatud 7. detsembri 2005. aasta teatises märkis komisjon, et et selle eesmärgi saavutamiseks on vaja biomassist toodetava energia kogust enam kui kahekordistada;

| C. | arvestades, et ELi põllumajandus ja metsandus on oluliselt kaasa aidanud kliimamuutuse mõjude leevendamisele, kuna põllumajandusest lähtuvate kasvuhoonegaaside heitkogused vähenesid 1990. aastast 2004. aastani ELi 15 liikmesriigis 10 % võrra ja ELi 25 liikmesriigis 14 % võrra; arvestades, et eeldatavasti vähenevad ELi põllumajandusest lähtuvad heitkogused 2010. aastaks 16 % alla 1990. aasta taset; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi põllumajandus ja metsandus on oluliselt kaasa aidanud kliimamuutuse mõjude leevendamisele, kuna põllumajandusest lähtuvate kasvuhoonegaaside heitkogused vähenesid 1990. aastast 2004. aastani ELi 15 liikmesriigis 10 % võrra ja ELi 25 liikmesriigis 14 % võrra; arvestades, et eeldatavasti vähenevad ELi põllumajandusest lähtuvad heitkogused 2010. aastaks 16 % alla 1990. aasta taset;

| D. | arvestades, et biogaasi tootmise arvestatavaks suurendamiseks on olemas märkimisväärne potentsiaal, arvestades eelkõige loomakasvatustoodanguga kaasnevate jäätmete (loomasõnnik), reoveesetete, muude jäätmete ning toiduks ja söödaks mittekasutatavate põllukultuuride võimalikku kasutamist biogaasi tootmise eelistatud materjalina; arvestades, et tuleb siiski arvesse võtta loomasõnniku energiatootmiseks kasutamise mõju mullastruktuurile ja mullaelustikule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et biogaasi tootmise arvestatavaks suurendamiseks on olemas märkimisväärne potentsiaal, arvestades eelkõige loomakasvatustoodanguga kaasnevate jäätmete (loomasõnnik), reoveesetete, muude jäätmete ning toiduks ja söödaks mittekasutatavate põllukultuuride võimalikku kasutamist biogaasi tootmise eelistatud materjalina; arvestades, et tuleb siiski arvesse võtta loomasõnniku energiatootmiseks kasutamise mõju mullastruktuurile ja mullaelustikule;

| E. | arvestades, et seni toodetakse aastas ainult 50 PJ biogaasi loomasõnnikust, energiataimedest, reoveesetetest ja orgaanilistest jäätmetest, samal ajal kui ainuüksi sõnnikust tootmise potentsiaal on 827 PJ; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seni toodetakse aastas ainult 50 PJ biogaasi loomasõnnikust, energiataimedest, reoveesetetest ja orgaanilistest jäätmetest, samal ajal kui ainuüksi sõnnikust tootmise potentsiaal on 827 PJ;

| F. | arvestades, et biogaasi tootmine ja biogaasitehased on ELis ebaühtlaselt jagunenud, mis näitab veel kord, et potentsiaali ei kasutata täies ulatuses; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et biogaasi tootmine ja biogaasitehased on ELis ebaühtlaselt jagunenud, mis näitab veel kord, et potentsiaali ei kasutata täies ulatuses;

| G. | arvestades, et biogaasi on võimalik rakendada mitmel kasulikul viisil, kaasa arvatud elektritootmiseks, kütmiseks, jahutamiseks, autokütuseks jne; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et biogaasi on võimalik rakendada mitmel kasulikul viisil, kaasa arvatud elektritootmiseks, kütmiseks, jahutamiseks, autokütuseks jne;

| H. | arvestades, et biomassi kasutamine elektritootmiseks võib aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning seda peetakse kütmiseks üheks odavaimaks energiaallikaks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et biomassi kasutamine elektritootmiseks võib aidata vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ning seda peetakse kütmiseks üheks odavaimaks energiaallikaks;

| I. | arvestades, et energiataimedel põhinevate biogaasitehaste areng on kiiresti kasvavate teraviljahindade, toiduainetega varustamise ja keskkonnaga seotud probleemide tõttu märkimisväärselt aeglustunud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et energiataimedel põhinevate biogaasitehaste areng on kiiresti kasvavate teraviljahindade, toiduainetega varustamise ja keskkonnaga seotud probleemide tõttu märkimisväärselt aeglustunud;

| J. | arvestades, et mure bioenergia (eelkõige bioetanooli ja biodiisli) tootmise ning maailmaturul kasvavate teravilja- ja toiduhindade vahelise seose pärast ei ole seotud biogaasi tootmisega loomasõnnikust, reoveesetetest, orgaanilistest jäätmetest ning toiduks ja söödaks mittekasutatavate põllukultuuride kõrvalsaadustest ning kõnealuste materjalide ohutu töötlemine on niikuinii vajalik ülesanne; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mure bioenergia (eelkõige bioetanooli ja biodiisli) tootmise ning maailmaturul kasvavate teravilja- ja toiduhindade vahelise seose pärast ei ole seotud biogaasi tootmisega loomasõnnikust, reoveesetetest, orgaanilistest jäätmetest ning toiduks ja söödaks mittekasutatavate põllukultuuride kõrvalsaadustest ning kõnealuste materjalide ohutu töötlemine on niikuinii vajalik ülesanne;

| K. | arvestades, et uutes liikmesriikides on loomasõnnik enamasti segu, millest 20 % või enam moodustavad õled, ning sõnniku tootmise ja selle koristamise vahele võivad jääda pikad ajavahemikud, mis ei sobi ühtegi liiki fermentatsiooni jaoks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et uutes liikmesriikides on loomasõnnik enamasti segu, millest 20 % või enam moodustavad õled, ning sõnniku tootmise ja selle koristamise vahele võivad jääda pikad ajavahemikud, mis ei sobi ühtegi liiki fermentatsiooni jaoks;

Biogaas kui tähtis ressurss

| 1. | tunnistab, et biogaas on väga tähtis energiaallikas, mis aitab kaasa majanduse, põllumajanduse ja maaelu säästvale arengule ning keskkonna kaitsmisele; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et biogaas on väga tähtis energiaallikas, mis aitab kaasa majanduse, põllumajanduse ja maaelu säästvale arengule ning keskkonna kaitsmisele;

| 2. | rõhutab panust, mida biogaas võib anda ELi energiasõltuvuse vähendamisse; |
| --- | --- |

2.

rõhutab panust, mida biogaas võib anda ELi energiasõltuvuse vähendamisse;

| 3. | rõhutab, et biogaasi tootmine loomasõnnikust, reoveesetetest ning olme-, loomsetest ja orgaanilistest jäätmetest aitab kaasa energiaallikate mitmekesistamisele ning soodustab seeläbi üha rohkem energiavarustuse kindlust, konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust, pakkudes ka põllumajandustootjatele lisaks uusi sissetulekuvõimalusi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et biogaasi tootmine loomasõnnikust, reoveesetetest ning olme-, loomsetest ja orgaanilistest jäätmetest aitab kaasa energiaallikate mitmekesistamisele ning soodustab seeläbi üha rohkem energiavarustuse kindlust, konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust, pakkudes ka põllumajandustootjatele lisaks uusi sissetulekuvõimalusi;

| 4. | usub, et biogaasi kasutamine eriti soojuse ja elektri tootmiseks võib oluliselt kaasa aidata siduva eesmärgi saavutamisele suurendada aastaks 2020 taastuvenergia osakaalu ELi energia kogutarbimises 20 %-ni; |
| --- | --- |

4.

usub, et biogaasi kasutamine eriti soojuse ja elektri tootmiseks võib oluliselt kaasa aidata siduva eesmärgi saavutamisele suurendada aastaks 2020 taastuvenergia osakaalu ELi energia kogutarbimises 20 %-ni;

| 5. | rõhutab, et pikas perspektiivis võivad taastuvad energiaallikad, näiteks biogaas ja biokütused koos päikese- ja tuuleenergiaga — tingimusel, et tehakse edasisi tugevdatud jõupingutusi teadusuuringute valdkonnas — aidata saavutada suuremat sõltumatust fossiilsetest energiaallikatest; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et pikas perspektiivis võivad taastuvad energiaallikad, näiteks biogaas ja biokütused koos päikese- ja tuuleenergiaga — tingimusel, et tehakse edasisi tugevdatud jõupingutusi teadusuuringute valdkonnas — aidata saavutada suuremat sõltumatust fossiilsetest energiaallikatest;

| 6. | julgustab nii ELi kui ka liikmesriike ära kasutama biogaasi tohutu suurt potentsiaali, luues soodsa keskkonna ning jätkates ja arendades toetuskavasid, et edendada investeeringuid biogaasitehastesse ja nende jätkuvat toetamist; |
| --- | --- |

6.

julgustab nii ELi kui ka liikmesriike ära kasutama biogaasi tohutu suurt potentsiaali, luues soodsa keskkonna ning jätkates ja arendades toetuskavasid, et edendada investeeringuid biogaasitehastesse ja nende jätkuvat toetamist;

Keskkond, energiatõhusus ja säästvus

| 7. | rõhutab, et loomasõnnikust toodetud biogaasil on arvukalt keskkonnaga seotud eeliseid, näiteks metaani ja süsinikdioksiidi heitkoguste vähenemine, tahkete osakeste ja lämmastikoksiidide heitkoguste vähenemine, palju vähem ebameeldiv lõhn, läga hügieeniliseks muutmine ja töödeldud sõnnikus sisalduva lämmastiku paremad väetamisomadused, mis tähendab, et samasuguse väetamistoime saavutamiseks kulub vähem lämmastikku; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et loomasõnnikust toodetud biogaasil on arvukalt keskkonnaga seotud eeliseid, näiteks metaani ja süsinikdioksiidi heitkoguste vähenemine, tahkete osakeste ja lämmastikoksiidide heitkoguste vähenemine, palju vähem ebameeldiv lõhn, läga hügieeniliseks muutmine ja töödeldud sõnnikus sisalduva lämmastiku paremad väetamisomadused, mis tähendab, et samasuguse väetamistoime saavutamiseks kulub vähem lämmastikku;

| 8. | rõhutab, et põllumajanduslikku päritolu kütuse tootmine jäätmetest ei peaks saama eesmärgiks iseenesest; märgib, et jäätmete vähendamine peaks jääma endiselt ELi ja liikmesriikide keskkonnapoliitika prioriteediks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et põllumajanduslikku päritolu kütuse tootmine jäätmetest ei peaks saama eesmärgiks iseenesest; märgib, et jäätmete vähendamine peaks jääma endiselt ELi ja liikmesriikide keskkonnapoliitika prioriteediks;

| 9. | nõuab läga laialdasemat kasutamist biogaasi allikana, kuna selle laialdasemaks kasutamiseks on väga suur potentsiaal, ning pooldab samal ajal biogaasitehaste kui energiatootjate detsentraliseerimist; nendib, et läga ulatuslikuma kasutamisega sel moel on võimalik metaani vabanemist läga ladustamisel tunduvalt vähendada; |
| --- | --- |

9.

nõuab läga laialdasemat kasutamist biogaasi allikana, kuna selle laialdasemaks kasutamiseks on väga suur potentsiaal, ning pooldab samal ajal biogaasitehaste kui energiatootjate detsentraliseerimist; nendib, et läga ulatuslikuma kasutamisega sel moel on võimalik metaani vabanemist läga ladustamisel tunduvalt vähendada;

| 10. | rõhutab, et loomasõnnik, kohalikud reoveesetted ja põllumajandustööstuse jäätmed võivad sisaldada aineid (bakterid, viirused, parasiidid, raskmetallid, kahjulikud orgaanilised ained), mis võivad ohustada inimeste tervist või keskkonda; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks asjakohaste ettevaatusabinõude rakendamise, vältimaks saastumist ja kõnealuste ainete levikut ning nendest põhjustatud haigusi; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et loomasõnnik, kohalikud reoveesetted ja põllumajandustööstuse jäätmed võivad sisaldada aineid (bakterid, viirused, parasiidid, raskmetallid, kahjulikud orgaanilised ained), mis võivad ohustada inimeste tervist või keskkonda; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks asjakohaste ettevaatusabinõude rakendamise, vältimaks saastumist ja kõnealuste ainete levikut ning nendest põhjustatud haigusi;

| 11. | märgib, et reoveesetete ja loomsete või orgaaniliste jäätmete kasutamine parandab biogaasitehaste tõhusust; märgib, et loomsete jäätmete kasutamisega kaasnevaid hügieeniprobleeme on võimalik enamikul juhtudel suhteliselt hõlpsasti kontrollida; |
| --- | --- |

11.

märgib, et reoveesetete ja loomsete või orgaaniliste jäätmete kasutamine parandab biogaasitehaste tõhusust; märgib, et loomsete jäätmete kasutamisega kaasnevaid hügieeniprobleeme on võimalik enamikul juhtudel suhteliselt hõlpsasti kontrollida;

| 12. | nõuab ka esimese töötlemisetapi toodete, näiteks kartulikoorte või viljaliha kasutamist biogaasitehastes biomassina; |
| --- | --- |

12.

nõuab ka esimese töötlemisetapi toodete, näiteks kartulikoorte või viljaliha kasutamist biogaasitehastes biomassina;

| 13. | rõhutab, et lähitulevikus on oodata tehnilisi ja juhtimisega seotud arenguid, mis suurendavad veelgi loomasõnnikut, läga ja orgaanilisi jäätmeid kasutavate biogaasitehaste positiivset mõju keskkonnale ja tervisele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et lähitulevikus on oodata tehnilisi ja juhtimisega seotud arenguid, mis suurendavad veelgi loomasõnnikut, läga ja orgaanilisi jäätmeid kasutavate biogaasitehaste positiivset mõju keskkonnale ja tervisele;

| 14. | on veendunud, et nagu karjakasvatusettevõtete, nii ka biogaasitehaste puhul on oluline säästvus ja konkreetse piirkonna jaoks sobiv suurus, kui soovitakse, et positiivse keskkonnamõjuga kaasneks ka suurem poolehoid karjakasvatusettevõtetele, mis on praegu silmitsi paljude probleemidega, kuna kaebuste arv naabritelt ja üldsuselt on kasvanud; |
| --- | --- |

14.

on veendunud, et nagu karjakasvatusettevõtete, nii ka biogaasitehaste puhul on oluline säästvus ja konkreetse piirkonna jaoks sobiv suurus, kui soovitakse, et positiivse keskkonnamõjuga kaasneks ka suurem poolehoid karjakasvatusettevõtetele, mis on praegu silmitsi paljude probleemidega, kuna kaebuste arv naabritelt ja üldsuselt on kasvanud;

| 15. | juhib tähelepanu, et loomasõnnikut, reoveesetteid või orgaanilisi jäätmeid kasutav biogaasitehas võib kaasa tuua ammoniaagi leostumise suuremas ulatuses; märgib siiski, et selle kõrvalmõjuga on võimalik suhteliselt kergesti toime tulla, ning et riikide biogaasitehastega seotud õigusaktidesse, samuti sellistele tehastele antavatesse toetustesse tuleks lülitada ennetavad meetmed; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu, et loomasõnnikut, reoveesetteid või orgaanilisi jäätmeid kasutav biogaasitehas võib kaasa tuua ammoniaagi leostumise suuremas ulatuses; märgib siiski, et selle kõrvalmõjuga on võimalik suhteliselt kergesti toime tulla, ning et riikide biogaasitehastega seotud õigusaktidesse, samuti sellistele tehastele antavatesse toetustesse tuleks lülitada ennetavad meetmed;

| 16. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tagaksid, et biogaasitehastest ei lekiks metaani, kuna see võiks kahjustada nende positiivset mõju globaalsele soojenemisele; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon tagaksid, et biogaasitehastest ei lekiks metaani, kuna see võiks kahjustada nende positiivset mõju globaalsele soojenemisele;

Majanduslik elujõulisus ja toetuskavad

| 17. | kinnitab, et kogu biogaasitehastele antav rahaline toetus peaks põhinema tõhususel, tehnilisel arengul, kasvuhoonegaaside positiivsel tasakaalul, lisandväärtuse loomisel karjakasvatusettevõtetes ja maapiirkondades ning selliste tehaste teistel majanduslikel ja keskkonnaga seotud eelistel; rõhutab, et elanikkonna toiduainetega kindlustatus ei tohi olla ohustatud; |
| --- | --- |

17.

kinnitab, et kogu biogaasitehastele antav rahaline toetus peaks põhinema tõhususel, tehnilisel arengul, kasvuhoonegaaside positiivsel tasakaalul, lisandväärtuse loomisel karjakasvatusettevõtetes ja maapiirkondades ning selliste tehaste teistel majanduslikel ja keskkonnaga seotud eelistel; rõhutab, et elanikkonna toiduainetega kindlustatus ei tohi olla ohustatud;

| 18. | nendib väga murelikult, et paljudes liikmesriikides suureneb teatavate põllumajandustoodete, näiteks maisi puhul konkurents energiatootmiseks kasutamise ja toidu või söödana kasutamise vahel; toonitab, et see konkurents on kaasa toonud sööda märkimisväärse hinnatõusu; |
| --- | --- |

18.

nendib väga murelikult, et paljudes liikmesriikides suureneb teatavate põllumajandustoodete, näiteks maisi puhul konkurents energiatootmiseks kasutamise ja toidu või söödana kasutamise vahel; toonitab, et see konkurents on kaasa toonud sööda märkimisväärse hinnatõusu;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima tulevaste biogaasisektori reguleerimist käsitlevate ettepanekute esitamisel mitte üksnes keskkonnaaspekte, vaid ka mõju kvaliteetsele ja jätkusuutlikule toiduainete tootmisele; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima tulevaste biogaasisektori reguleerimist käsitlevate ettepanekute esitamisel mitte üksnes keskkonnaaspekte, vaid ka mõju kvaliteetsele ja jätkusuutlikule toiduainete tootmisele;

| 20. | rõhutab, et biogaasi tootmine loomasõnnikust, reoveesetetest ning loomsetest ja orgaanilistest jäätmetest tuleks seada esikohale, sest nende meetodite positiivne mõju säästvusele ja keskkonnale on ühemõtteliselt selge; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et biogaasi tootmine loomasõnnikust, reoveesetetest ning loomsetest ja orgaanilistest jäätmetest tuleks seada esikohale, sest nende meetodite positiivne mõju säästvusele ja keskkonnale on ühemõtteliselt selge;

| 21. | märgib, et biogaasitehase optimaalne suurus sõltub erinevatest asjaoludest, mis määravad ära mastaabisäästu, mida tuleks põhjalikult uurida; on seisukohal, et lisaks majanduslikule hindamisele ja kasvuhoonegaaside tasakaalule on eelkõige vaja hinnata tehase suuruse mõju ümbritsevale loodusele, pidades silmas monokultuuri laienemist teatud põllukultuuride osas; |
| --- | --- |

21.

märgib, et biogaasitehase optimaalne suurus sõltub erinevatest asjaoludest, mis määravad ära mastaabisäästu, mida tuleks põhjalikult uurida; on seisukohal, et lisaks majanduslikule hindamisele ja kasvuhoonegaaside tasakaalule on eelkõige vaja hinnata tehase suuruse mõju ümbritsevale loodusele, pidades silmas monokultuuri laienemist teatud põllukultuuride osas;

| 22. | rõhutab, et biogaasitehaste käitajate jaoks oleks nii keskkonna- kui ka majanduslikust aspektist kõige parem variant kogu kättesaadava orgaanilise ainese kombineerimine ja kasutamine; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et biogaasitehaste käitajate jaoks oleks nii keskkonna- kui ka majanduslikust aspektist kõige parem variant kogu kättesaadava orgaanilise ainese kombineerimine ja kasutamine;

| 23. | on seisukohal, et noor ja uuenduslik biogaasisektor vajab alguses küll toetamist, kuid et niisugused toetussüsteemid peaksid turuvalmiduse saavutamisel lõppema; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et noor ja uuenduslik biogaasisektor vajab alguses küll toetamist, kuid et niisugused toetussüsteemid peaksid turuvalmiduse saavutamisel lõppema;

| 24. | märgib, et ainult taimedel põhinevate biogaasitehaste rahastamist tuleb jätkata hoolika järelevalve all ja keskendudes taas kõige paremini arendatud ja tõhusatele tehastele või süsteemidele, et tagada ELi majanduslik ja tehniline edumaa kõnealuses valdkonnas ja uurida võimalusi tulevikuks; |
| --- | --- |

24.

märgib, et ainult taimedel põhinevate biogaasitehaste rahastamist tuleb jätkata hoolika järelevalve all ja keskendudes taas kõige paremini arendatud ja tõhusatele tehastele või süsteemidele, et tagada ELi majanduslik ja tehniline edumaa kõnealuses valdkonnas ja uurida võimalusi tulevikuks;

| 25. | palub komisjonil esitada aruanne selle kohta, kuidas oleks võimalik võtta energeetiliste põllukultuuride osas kasutusele majandusliku ja keskkonnatõhususe ning säästvuse kriteeriumid, mis aitaks kaasa selle suhteliselt uue tehnika keskkonnasõbralikumaks muutmisele ning tagaks toiduainete tootmise ja toiduainetega varustamisega seotud probleemide asjakohase käsitlemise; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil esitada aruanne selle kohta, kuidas oleks võimalik võtta energeetiliste põllukultuuride osas kasutusele majandusliku ja keskkonnatõhususe ning säästvuse kriteeriumid, mis aitaks kaasa selle suhteliselt uue tehnika keskkonnasõbralikumaks muutmisele ning tagaks toiduainete tootmise ja toiduainetega varustamisega seotud probleemide asjakohase käsitlemise;

| 26. | nõuab suuremaid pingutusi selliste biogaasi uute töötlemistehnoloogiate uurimiseks ja edendamiseks, mis pakuvad kõige suuremaid keskkonnaeeliseid — eelkõige biomassi kasutamine (teise põlvkonna biogaas) biokütusena ning biogaasitehaste kulutasuvuse suurendamine — kuna biogaasitehaste tõhusust saaks tunduvalt suurendada ainult tehnoloogiliste uuendustega, näiteks gaasi regenereerimise tehnikaga; |
| --- | --- |

26.

nõuab suuremaid pingutusi selliste biogaasi uute töötlemistehnoloogiate uurimiseks ja edendamiseks, mis pakuvad kõige suuremaid keskkonnaeeliseid — eelkõige biomassi kasutamine (teise põlvkonna biogaas) biokütusena ning biogaasitehaste kulutasuvuse suurendamine — kuna biogaasitehaste tõhusust saaks tunduvalt suurendada ainult tehnoloogiliste uuendustega, näiteks gaasi regenereerimise tehnikaga;

| 27. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et biogaasi edasine arendamine on täiendava rahastamiseta võimatu; tuletab meelde, et on vaja eraldada raha teadus- ja arendustegevuseks, konkreetsete projektide tulemuste levitamiseks ja juurutamiseks, tehaste jaoks ja nn rohelise elektri ning rohelise gaasi suuremaks toetamiseks; |
| --- | --- |

27.

tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et biogaasi edasine arendamine on täiendava rahastamiseta võimatu; tuletab meelde, et on vaja eraldada raha teadus- ja arendustegevuseks, konkreetsete projektide tulemuste levitamiseks ja juurutamiseks, tehaste jaoks ja nn rohelise elektri ning rohelise gaasi suuremaks toetamiseks;

| 28. | tuletab meelde, et need liikmesriigid, kes soodustavad täiendavalt nn rohelist energiat asjakohaste hinnasoodustuste või teiste meetmete abil, on kõige edukamad ka biogaasi edendamisel; |
| --- | --- |

28.

tuletab meelde, et need liikmesriigid, kes soodustavad täiendavalt nn rohelist energiat asjakohaste hinnasoodustuste või teiste meetmete abil, on kõige edukamad ka biogaasi edendamisel;

| 29. | on seisukohal, et nn rohelise gaasi tootmist tuleks toetada samasugusel viisil nagu rohelise elektri tootmist; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et nn rohelise gaasi tootmist tuleks toetada samasugusel viisil nagu rohelise elektri tootmist;

| 30. | nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et ELi ja riiklikest programmidest rahastataks kõige tõhusamaid ja säästvamaid tehaseid, eelkõige elektrit ja soojust tootvaid, või seadmete rajamist võrgu moderneerimiseks, mis teeks võimalikuks biogaasi suunamise maagaasivõrku; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et ELi ja riiklikest programmidest rahastataks kõige tõhusamaid ja säästvamaid tehaseid, eelkõige elektrit ja soojust tootvaid, või seadmete rajamist võrgu moderneerimiseks, mis teeks võimalikuks biogaasi suunamise maagaasivõrku;

| 31. | rõhutab sellega seoses, et elektrienergia, soojusenergia ja maagaasi suunamine võrkudesse peab olema mittediskrimineeriv, ning nõuab biogaasi võrdsustamist maagaasiga, et selle potentsiaali saaks pärast maagaasivõrku suunamist täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

31.

rõhutab sellega seoses, et elektrienergia, soojusenergia ja maagaasi suunamine võrkudesse peab olema mittediskrimineeriv, ning nõuab biogaasi võrdsustamist maagaasiga, et selle potentsiaali saaks pärast maagaasivõrku suunamist täielikult ära kasutada;

| 32. | on veendunud, et süsinikdioksiidi saastekvootidega kauplemise toimingute lihtsustamine võib oluliselt kaasa aidata biogaasitehaste majanduslikule elujõulisusele ja säästvusele; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et süsinikdioksiidi saastekvootidega kauplemise toimingute lihtsustamine võib oluliselt kaasa aidata biogaasitehaste majanduslikule elujõulisusele ja säästvusele;

| 33. | rõhutab, et biogaasitehased võivad aidata põllumajandustootjatel, kellel puudub veel piisav loomasõnniku ladustamisvõimsus, seda probleemi majanduslikult elujõuliselt lahendada; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et biogaasitehased võivad aidata põllumajandustootjatel, kellel puudub veel piisav loomasõnniku ladustamisvõimsus, seda probleemi majanduslikult elujõuliselt lahendada;

| 34. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et biogaasitehaste rajamist ning orgaaniliste jäätmete ja reoveesetete kasutamiseks loa andmist ei takistaks tarbetult pikad haldustoimingud ja eeskirjad; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et biogaasitehaste rajamist ning orgaaniliste jäätmete ja reoveesetete kasutamiseks loa andmist ei takistaks tarbetult pikad haldustoimingud ja eeskirjad;

| 35. | juhib tähelepanu suurtele erinevustele biogaasiseadmete kinnitusmenetluste pikkuse ja sisu osas eri riikides ning kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikud nõuded piirkondliku planeerimise ja litsentside ning kinnituste andmise valdkonnas ei püstitaks tarbetuid takistusi; |
| --- | --- |

35.

juhib tähelepanu suurtele erinevustele biogaasiseadmete kinnitusmenetluste pikkuse ja sisu osas eri riikides ning kutsub liikmesriike üles tagama, et riiklikud nõuded piirkondliku planeerimise ja litsentside ning kinnituste andmise valdkonnas ei püstitaks tarbetuid takistusi;

| 36. | nõuab, et biogaasitehaste ehitamiseks võetaks kasutusele lihtsustatud ehitusloamenetlus; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et biogaasitehaste ehitamiseks võetaks kasutusele lihtsustatud ehitusloamenetlus;

| 37. | kutsub komisjoni üles koostama ühist positiivset nimestikku toodetest, mida on biogaasitehastes lubatud kasutada, et tagada eri liikmesriikide põllumajandustootjatele võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles koostama ühist positiivset nimestikku toodetest, mida on biogaasitehastes lubatud kasutada, et tagada eri liikmesriikide põllumajandustootjatele võrdsed tingimused;

| 38. | julgustab põllumajandustootjaid tegema biogaasitehaste paigaldamisel ja käitamisel koostööd; |
| --- | --- |

38.

julgustab põllumajandustootjaid tegema biogaasitehaste paigaldamisel ja käitamisel koostööd;

ELi õigusaktide läbivaatamise vajadus

| 39. | nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt ühtse biogaasipoliitika väljatöötamist; palub komisjonil esitada eraldi aruanne biogaasi ja selle edendamise kohta ELis, tõstes esile vajalikud muudatused ühenduse ja liikmesriikide õigusaktides biogaasisektori edasise laiendamise soodustamiseks, juhtides tähelepanu ELi rahaliste vahendite ja programmide kõige tõhusamatele kasutusviisidele ning lisades näited heade tavade kohta; palub sellega seoses ka, et hinnataks biogaasi tootmise erinevate viiside mõju kliimale, maastikuökoloogiale, maapiirkondade sissetulekutele ja toiduainetega kindlustatusele kogu maailmas; |
| --- | --- |

39.

nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt ühtse biogaasipoliitika väljatöötamist; palub komisjonil esitada eraldi aruanne biogaasi ja selle edendamise kohta ELis, tõstes esile vajalikud muudatused ühenduse ja liikmesriikide õigusaktides biogaasisektori edasise laiendamise soodustamiseks, juhtides tähelepanu ELi rahaliste vahendite ja programmide kõige tõhusamatele kasutusviisidele ning lisades näited heade tavade kohta; palub sellega seoses ka, et hinnataks biogaasi tootmise erinevate viiside mõju kliimale, maastikuökoloogiale, maapiirkondade sissetulekutele ja toiduainetega kindlustatusele kogu maailmas;

| 40. | teeb ettepaneku, et biogaasi edendamine kaasataks terviklikult kavandatava direktiivi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (KOM(2008)0019) raamistikku, pöörates erilist tähelepanu järgmistele punktidele:






  a) | iga-aastane statistika ja aruanded põllumajandusliku biogaasi tootmise kohta, et oleks võimalik eesmärkide täitmist jälgida; |
| --- | --- | --- |

40.

teeb ettepaneku, et biogaasi edendamine kaasataks terviklikult kavandatava direktiivi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (KOM(2008)0019) raamistikku, pöörates erilist tähelepanu järgmistele punktidele:

a)

iga-aastane statistika ja aruanded põllumajandusliku biogaasi tootmise kohta, et oleks võimalik eesmärkide täitmist jälgida;

| b) | riiklikul või piirkondlikul mõju hindamisel põhinevad biogaasitehaste rajamise ja edendamise meetmed, mis edendavad keskkonnale riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil kõige soodsamaid ning majanduslikult jätkusuutlikke tehaseid; kõikidesse kavadesse tuleb lisada varasemate kogemuste või tutvustamisprojektide tulemuste levitamise ja edendamise meetmed; kui piirkondlikud ja maaelu arengu eeskirjad ei võimalda kõnealuseid meetmeid rahastada, tuleb neid muuta; |
| --- | --- |

b)

riiklikul või piirkondlikul mõju hindamisel põhinevad biogaasitehaste rajamise ja edendamise meetmed, mis edendavad keskkonnale riiklikul ja/või piirkondlikul tasandil kõige soodsamaid ning majanduslikult jätkusuutlikke tehaseid; kõikidesse kavadesse tuleb lisada varasemate kogemuste või tutvustamisprojektide tulemuste levitamise ja edendamise meetmed; kui piirkondlikud ja maaelu arengu eeskirjad ei võimalda kõnealuseid meetmeid rahastada, tuleb neid muuta;

| c) | sätted, mis edendaksid või nõuaksid liikmesriikidelt riikliku ja piirkondliku planeerimisega tegelemist, et piirata õigusloome ja haldusega seotud takistavaid asjaolusid, näiteks ei tohiks maagaasi või teisi fossiilkütuseid eelistada piirkondades, kus on võimalik müüa kohalikele kütteteenuse pakkujatele biogaasist toodetud soojust; |
| --- | --- |

c)

sätted, mis edendaksid või nõuaksid liikmesriikidelt riikliku ja piirkondliku planeerimisega tegelemist, et piirata õigusloome ja haldusega seotud takistavaid asjaolusid, näiteks ei tohiks maagaasi või teisi fossiilkütuseid eelistada piirkondades, kus on võimalik müüa kohalikele kütteteenuse pakkujatele biogaasist toodetud soojust;

| 41. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti ettepaneku võtta vastu biojäätmete direktiiv, mis sisaldaks ka kvaliteedistandardeid; kutsub komisjoni üles uurima ühise biogaasi ja biojäätmete direktiivi vastuvõtmise võimalust; |
| --- | --- |

41.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti ettepaneku võtta vastu biojäätmete direktiiv, mis sisaldaks ka kvaliteedistandardeid; kutsub komisjoni üles uurima ühise biogaasi ja biojäätmete direktiivi vastuvõtmise võimalust;

| 42. | palub komisjonil esitada õigusaktide ettepanekud biogaasitehaste jääkide kasutamise kohta; palub komisjonil tagada, et biogaasitehastes oleks lubatud kasutada ainult sellist orgaanilist ainet, mis võimaldaks jääkide kasutamist keskkonda ohustamata; palub komisjonil kaaluda raskmetalle sisaldavate kasvustimulaatorite kasutamise keelustamist loomasöödas, kui see peaks osutuma seoses biogaasi tootmisjääkide hilisema põldudel kasutamisega kogu ELi hõlmavaks probleemiks; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil esitada õigusaktide ettepanekud biogaasitehaste jääkide kasutamise kohta; palub komisjonil tagada, et biogaasitehastes oleks lubatud kasutada ainult sellist orgaanilist ainet, mis võimaldaks jääkide kasutamist keskkonda ohustamata; palub komisjonil kaaluda raskmetalle sisaldavate kasvustimulaatorite kasutamise keelustamist loomasöödas, kui see peaks osutuma seoses biogaasi tootmisjääkide hilisema põldudel kasutamisega kogu ELi hõlmavaks probleemiks;

| 43. | palub komisjonil tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (10), nitraate käsitleva direktiivi (11), reoveesetete direktiivi (12), veepoliitika raamdirektiivi (13), linnudirektiivi (14), elupaikade direktiivi (15) ja raskmetalle käsitlevate õigusaktide tõhusa jõustamise kõikides liikmesriikides ja piirkondades, suurendades sellisel viisil loomasõnniku ja reoveesetetega töötavate biogaasitehaste atraktiivsust; |
| --- | --- |

43.

palub komisjonil tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (10), nitraate käsitleva direktiivi (11), reoveesetete direktiivi (12), veepoliitika raamdirektiivi (13), linnudirektiivi (14), elupaikade direktiivi (15) ja raskmetalle käsitlevate õigusaktide tõhusa jõustamise kõikides liikmesriikides ja piirkondades, suurendades sellisel viisil loomasõnniku ja reoveesetetega töötavate biogaasitehaste atraktiivsust;

| 44. | nõuab, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti strateegia biogaasitehaste lisamiseks Kyoto mehhanismi, kasutades näiteks nn rohelisi sertifikaate, eritoetusi või maksude ümberarvestusi biogaasitehastes toodetud elektri ja soojuse eest või teisi meetmeid; juhib tähelepanu, et see suurendaks biogaasitehaste kasumlikkust ja samal ajal muudaks läbipaistvamaks põllumajanduse valdkonna jõupingutused võitluses kliimamuutuse vastu; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et komisjon esitaks võimalikult kiiresti strateegia biogaasitehaste lisamiseks Kyoto mehhanismi, kasutades näiteks nn rohelisi sertifikaate, eritoetusi või maksude ümberarvestusi biogaasitehastes toodetud elektri ja soojuse eest või teisi meetmeid; juhib tähelepanu, et see suurendaks biogaasitehaste kasumlikkust ja samal ajal muudaks läbipaistvamaks põllumajanduse valdkonna jõupingutused võitluses kliimamuutuse vastu;

| 45. | nõuab, et hinnataks kas nitraadidirektiivi muutub üleliigseks, kui põhjaveedirektiiv on täielikult rakendatud; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et hinnataks kas nitraadidirektiivi muutub üleliigseks, kui põhjaveedirektiiv on täielikult rakendatud;

| 46. | rõhutab veel kord, et ELi õigusaktides ei tohiks eelistada kunstväetiste kasutamist loomasõnniku ja biogaasitehaste kõrvalsaaduste kasutamisele; nõuab seetõttu kiiresti esimese sammuna nitraadidirektiivis sisalduva loomasõnniku määratluse läbivaatamist; |
| --- | --- |

46.

rõhutab veel kord, et ELi õigusaktides ei tohiks eelistada kunstväetiste kasutamist loomasõnniku ja biogaasitehaste kõrvalsaaduste kasutamisele; nõuab seetõttu kiiresti esimese sammuna nitraadidirektiivis sisalduva loomasõnniku määratluse läbivaatamist;

| 47. | palub komisjonil toetada biogaasi suunamist maagaasivõrkudesse soovituste või direktiivi kaudu; |
| --- | --- |

47.

palub komisjonil toetada biogaasi suunamist maagaasivõrkudesse soovituste või direktiivi kaudu;

| 48. | palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanekud loomakasvatuse ja põllukultuuride kõrvalsaaduste kasutamise edasiseks toetamiseks biogaasi tootmise jaoks, nagu teatati eespool nimetatud komisjoni 7. detsembri 2005. aasta teatises; |
| --- | --- |

48.

palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti ettepanekud loomakasvatuse ja põllukultuuride kõrvalsaaduste kasutamise edasiseks toetamiseks biogaasi tootmise jaoks, nagu teatati eespool nimetatud komisjoni 7. detsembri 2005. aasta teatises;

| 49. | nõuab, et liikmesriigid, kes ei ole kehtivatesse riiklikesse arengukavadesse meetmeid lülitanud või ei ole teinud seda piisavalt, lisaksid biogaasi maaelu ja piirkondade kehtivate arengukavade vahehindamisse ja teeksid ettepanekuid meetmete võtmiseks tulevikus; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et liikmesriigid, kes ei ole kehtivatesse riiklikesse arengukavadesse meetmeid lülitanud või ei ole teinud seda piisavalt, lisaksid biogaasi maaelu ja piirkondade kehtivate arengukavade vahehindamisse ja teeksid ettepanekuid meetmete võtmiseks tulevikus;

| 50. | kutsub komisjoni üles tagama koostööd ja kooskõlastust liikmesriikide vahel, kaasa arvatud need liikmesriigid, kus biogaasitehaseid praegu veel ei ole või on vaid mõned üksikud, et nad saaksid teadmiste ja tehnoloogia jagamise kaudu õppida üksteise parimatest tavadest biogaasitehaste valdkonnas; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles tagama koostööd ja kooskõlastust liikmesriikide vahel, kaasa arvatud need liikmesriigid, kus biogaasitehaseid praegu veel ei ole või on vaid mõned üksikud, et nad saaksid teadmiste ja tehnoloogia jagamise kaudu õppida üksteise parimatest tavadest biogaasitehaste valdkonnas;

| 51. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile hiljemalt 2008. aasta 15. detsembriks seostatud aruanne biogaasi tootmise kohta ELis ja selle valdkonna tulevikuväljavaadete kohta, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekuid ja tehtud edusamme; |
| --- | --- |

51.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile hiljemalt 2008. aasta 15. detsembriks seostatud aruanne biogaasi tootmise kohta ELis ja selle valdkonna tulevikuväljavaadete kohta, võttes arvesse Euroopa Parlamendi ettepanekuid ja tehtud edusamme;

| 52. | kutsub Euroopa Liidu Nõukogu praegust ja tulevasi eesistujariike üles edendama arutelu selle üle, kuidas soodustada säästvat biogaasi tootmist; märgib, et seejuures peaks biogaasitehaste kulutasuv edendamine hõlmama ka soojuse ja elektri koostootmist;
  *
  ** |
| --- | --- |

52.

kutsub Euroopa Liidu Nõukogu praegust ja tulevasi eesistujariike üles edendama arutelu selle üle, kuidas soodustada säästvat biogaasi tootmist; märgib, et seejuures peaks biogaasitehaste kulutasuv edendamine hõlmama ka soojuse ja elektri koostootmist;

*

**

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/108/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 414).

(2)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 29. Otsust on muudetud otsusega nr 787/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).

(3)  ELT L 123, 17.5.2003, lk 42.

(4)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 146/2008 (ELT L 46, 21.2.2008, lk 1).

(5)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 146/2008.

(6)  ELT L 49, 19.2.2004, lk 1.

(7)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/75/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 100).

(8)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 599.

(9)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 140.

(10)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

(11)  Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1). Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284 31.10.2003, lk 1).

(12)  Nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiiv 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6). Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1). Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).

(14)  Nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 368).

(15)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/105/EÜ.

---

Neljapäev, 13. märts 2008

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/35

---

Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond

P6_TA(2008)0096

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi kohta (2007/2188(INI))

(2009/C 66 E/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kaasamine, et muuta kliimasõbralikud, soodsa hinnaga ja turvalised energiateenused ülemaailmselt kättesaadavamaks: ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond” (KOM(2006)0583); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Avaliku ja erasektori rahaliste vahendite kaasamine, et muuta kliimasõbralikud, soodsa hinnaga ja turvalised energiateenused ülemaailmselt kättesaadavamaks: ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond” (KOM(2006)0583);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli kohtumise eesistuja järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli kohtumise eesistuja järeldusi;

| — | võttes arvesse oma 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa taastuvenergia tegevuskava kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa taastuvenergia tegevuskava kohta (1);

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni energiatõhususe rohelise raamatu kohta ehk kuidas saavutada vähemaga rohkem (2);

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni biomassi ja biokütuste strateegia kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2006. aasta resolutsiooni biomassi ja biokütuste strateegia kohta (3);

| — | võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni taastuva energia osakaalu kohta ELis ja konkreetseid tegevusettepanekuid (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. septembri 2005. aasta resolutsiooni taastuva energia osakaalu kohta ELis ja konkreetseid tegevusettepanekuid (4);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toidukohutuse komisjoni arvamusi (A6-0006/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ja arengukomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise- ja toidukohutuse komisjoni arvamusi (A6-0006/2008),

| A. | arvestades, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramiseks 2 °C-ni tuleb edendada taastuvenergiat ja energiatõhusust, et pärast haripunkti saavutamist 2015. aastal hakkaksid ülemaailmsed heitkogused vähenema; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramiseks 2 °C-ni tuleb edendada taastuvenergiat ja energiatõhusust, et pärast haripunkti saavutamist 2015. aastal hakkaksid ülemaailmsed heitkogused vähenema;

| B. | arvestades, et Sterni aruanne kliimamuutuste majandusmehhanismide kohta (oktoober 2006) ning valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma aruanded näitavad, et kliimamuutuste mõjude all hakkavad esimesena ja kõige enam kannatama vaeseimad riigid ja rahvad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Sterni aruanne kliimamuutuste majandusmehhanismide kohta (oktoober 2006) ning valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma aruanded näitavad, et kliimamuutuste mõjude all hakkavad esimesena ja kõige enam kannatama vaeseimad riigid ja rahvad;

| C. | arvestades, et taastuvad energiaallikad ja energiasääst on energiateenuste säästva kasutamise võtmeelemendid, mis aitavad






  a) | vähendada CO2 ja teiste kasvuhoonegaaside heitkoguseid, |
| --- | --- | --- |

C.

arvestades, et taastuvad energiaallikad ja energiasääst on energiateenuste säästva kasutamise võtmeelemendid, mis aitavad

a)

vähendada CO2 ja teiste kasvuhoonegaaside heitkoguseid,

| b) | suurendada sõltumatust energiavarustuse valdkonnas, |
| --- | --- |

b)

suurendada sõltumatust energiavarustuse valdkonnas,

| c) | arendada uusi ja uuenduslikke tehnoloogiaid, |
| --- | --- |

c)

arendada uusi ja uuenduslikke tehnoloogiaid,

| d) | parandada tööhõive ja piirkondliku arengu võimalusi, |
| --- | --- |

d)

parandada tööhõive ja piirkondliku arengu võimalusi,

| e) | vähendada maksebilansi puudujääke, |
| --- | --- |

e)

vähendada maksebilansi puudujääke,

| f) | avardada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ärivõimalusi, |
| --- | --- |

f)

avardada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ärivõimalusi,

| g) | hoida kokku kulusid; |
| --- | --- |

g)

hoida kokku kulusid;

| D. | arvestades, et maailma juhtfiguurid leppisid 2002. aastal toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel kokku vähendada praegu peamistest energiateenustest eemale jäetud inimeste arvu (1,6 miljardit) poole võrra; arvestades, et kui praegused tendentsid jätkuvad, ei saavutata seda eesmärki mitte kunagi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maailma juhtfiguurid leppisid 2002. aastal toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel kokku vähendada praegu peamistest energiateenustest eemale jäetud inimeste arvu (1,6 miljardit) poole võrra; arvestades, et kui praegused tendentsid jätkuvad, ei saavutata seda eesmärki mitte kunagi;

| E. | arvestades, et arengumaade energeetikaalaseid probleeme tuleks säästvalt lahendada taastuvate energiaallikate laialdasema kasutamise, energiatõhususe tuntavama täiustamise ja energiasäästu abil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et arengumaade energeetikaalaseid probleeme tuleks säästvalt lahendada taastuvate energiaallikate laialdasema kasutamise, energiatõhususe tuntavama täiustamise ja energiasäästu abil;

| F. | arvestades, et ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi pakutava toetuse hindamisel ja võimaluse korral edasisel suurendamisel on olulise tähtsusega läbipaistvus ja vastutus avaliku sektori ja erainvestorite ees, ning arvestades, et kontroll on tugev eriti kõnealuse fondi rakendamise esimestel aastatel, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi pakutava toetuse hindamisel ja võimaluse korral edasisel suurendamisel on olulise tähtsusega läbipaistvus ja vastutus avaliku sektori ja erainvestorite ees, ning arvestades, et kontroll on tugev eriti kõnealuse fondi rakendamise esimestel aastatel,

| 1. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle luua ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF); |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle luua ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF);

| 2. | on veendunud, et säästev areng, eriti arengumaades ja kiirelt areneva majandusega riikides, mida iseloomustavad kasvuhoonegaaside heitkoguste madal tase, puhas õhk ja säästev energiavarustus, on saavutatav üksnes taastuvenergia tehnoloogiate kasutuse kaudu, milles kasutatakse kohalikke energiaallikaid ning parandatakse energia kättesaadavust, soodustades investeeringute tegemist kaugemate piirkondade ja detsentraliseeritud energiavarustusse; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et säästev areng, eriti arengumaades ja kiirelt areneva majandusega riikides, mida iseloomustavad kasvuhoonegaaside heitkoguste madal tase, puhas õhk ja säästev energiavarustus, on saavutatav üksnes taastuvenergia tehnoloogiate kasutuse kaudu, milles kasutatakse kohalikke energiaallikaid ning parandatakse energia kättesaadavust, soodustades investeeringute tegemist kaugemate piirkondade ja detsentraliseeritud energiavarustusse;

| 3. | usub, et fondi põhieesmärgid peaksid olema energiatõhususe, energiasäästu ja taastuvenergia edendamine, kasvuhoonegaaside heitkoguste ning muude ohtude vähendamine, energiateenustele juurdepääsu parandamine vaeseimates riikides ja energiaallikate mitmekesisuse suurendamine arengumaades; |
| --- | --- |

3.

usub, et fondi põhieesmärgid peaksid olema energiatõhususe, energiasäästu ja taastuvenergia edendamine, kasvuhoonegaaside heitkoguste ning muude ohtude vähendamine, energiateenustele juurdepääsu parandamine vaeseimates riikides ja energiaallikate mitmekesisuse suurendamine arengumaades;

| 4. | tunneb erilist heameelt, et fond keskendub erainvesteeringute suurendamisele riskikapitali tagamise abil, kuna see on arengumaades säästva energia projektide edukaks arendamiseks pikaajalises perspektiivis äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

4.

tunneb erilist heameelt, et fond keskendub erainvesteeringute suurendamisele riskikapitali tagamise abil, kuna see on arengumaades säästva energia projektide edukaks arendamiseks pikaajalises perspektiivis äärmiselt oluline;

| 5. | kutsub komisjoni üles tagama, et projektidele antav toetus ja tehnoloogia valik sõltuks säästlikkuse ulatuslike kriteeriumide täitmisest ja säästvasse arengusse tehtavast panusest, samuti geograafilistest eripäradest ja olemasolevatest piirkondlikest ressurssidest; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles tagama, et projektidele antav toetus ja tehnoloogia valik sõltuks säästlikkuse ulatuslike kriteeriumide täitmisest ja säästvasse arengusse tehtavast panusest, samuti geograafilistest eripäradest ja olemasolevatest piirkondlikest ressurssidest;

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks fondi rakendamisel väikesemahulistele projektidele, mille puhul on kõige keerulisem meelitada ligi erasektori investeeringuid; usub, et komisjon peaks regulaarselt läbi vaatama oma üksikprojektidesse investeerimise ülemmääraks seatud 10 miljonit eurot, määrates olemasolevatest vahenditest vähemalt kolmandiku väikesemahulistele projektidele, mis nõuavad vähem kui miljon eurot; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et komisjon keskenduks fondi rakendamisel väikesemahulistele projektidele, mille puhul on kõige keerulisem meelitada ligi erasektori investeeringuid; usub, et komisjon peaks regulaarselt läbi vaatama oma üksikprojektidesse investeerimise ülemmääraks seatud 10 miljonit eurot, määrates olemasolevatest vahenditest vähemalt kolmandiku väikesemahulistele projektidele, mis nõuavad vähem kui miljon eurot;

| 7. | palub komisjonil tagada, et arengumaades teostatavatele kõigile biomassiga seotud projektidele, sealhulgas vee- ja reoveekäitlusega seotud projektidele, antaks toetust alles pärast rangetele säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimist, tagades seega ainult kõige säästvamate tehnoloogiate toetamise, arvestades biomassi kogu elutsükli mõju kasvuhoonegaaside heitmetele, õhu kvaliteedile, maapiirkondade haldusele, sotsiaalmajanduslikele tingimustele ja bioloogilisele mitmekesisusele, sealhulgas looduslike metsade säilitamisele ja toiduga varustatuse tagamisele kõigile, parandades selleks parimaid kohalikke põllumajandustavasid; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil tagada, et arengumaades teostatavatele kõigile biomassiga seotud projektidele, sealhulgas vee- ja reoveekäitlusega seotud projektidele, antaks toetust alles pärast rangetele säästlikkuse kriteeriumidele vastavuse kontrollimist, tagades seega ainult kõige säästvamate tehnoloogiate toetamise, arvestades biomassi kogu elutsükli mõju kasvuhoonegaaside heitmetele, õhu kvaliteedile, maapiirkondade haldusele, sotsiaalmajanduslikele tingimustele ja bioloogilisele mitmekesisusele, sealhulgas looduslike metsade säilitamisele ja toiduga varustatuse tagamisele kõigile, parandades selleks parimaid kohalikke põllumajandustavasid;

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks GEEREFi toetuse fotogalvaanikaprojektele, ja kutsub komisjoni üles toetama arukate võrgutehnoloogiate arendust; ergutab eriti maapiirkondade vaesele elanikkonnale sobilikke investeeringuid, nagu taastuvate energiaallikate kasutamine elektriga varustamisel (sh vee-, päikese- ja tuuleenergia ning biomass), päikesekollektorid, päikesepastörisaatorid, päikesepliidid, tuulepumbad ja täiustatud küpsetusahjud, ühtlasi peab oluliseks ka mikrokrediidi skeemide toetamist, et edendada kohalikku osalemist energiaprojektides; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks GEEREFi toetuse fotogalvaanikaprojektele, ja kutsub komisjoni üles toetama arukate võrgutehnoloogiate arendust; ergutab eriti maapiirkondade vaesele elanikkonnale sobilikke investeeringuid, nagu taastuvate energiaallikate kasutamine elektriga varustamisel (sh vee-, päikese- ja tuuleenergia ning biomass), päikesekollektorid, päikesepastörisaatorid, päikesepliidid, tuulepumbad ja täiustatud küpsetusahjud, ühtlasi peab oluliseks ka mikrokrediidi skeemide toetamist, et edendada kohalikku osalemist energiaprojektides;

| 9. | rõhutab, et GEEREF ei tohi toetada suuri, üle miljoni euro nõudvaid projekte, mis on seotud tavapäraste energiaallikatega ja biomassi põletamisega olemasolevates või uutes kivisöel töötavates elektrijaamades, fossiilkütuste väikesemahulise kasutamisega (näiteks diiselgeneraatorites) või laialdase agrokütuse tootmisega; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selle, et investeeringutega GEEREFi toetatavatest allfondidest ei rahastataks seda tüüpi tehnoloogiat; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et sellised projektid oleksid asjaomastes haldamislepingutes ja projektide valimise kriteeriumides välistatud; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et GEEREF ei tohi toetada suuri, üle miljoni euro nõudvaid projekte, mis on seotud tavapäraste energiaallikatega ja biomassi põletamisega olemasolevates või uutes kivisöel töötavates elektrijaamades, fossiilkütuste väikesemahulise kasutamisega (näiteks diiselgeneraatorites) või laialdase agrokütuse tootmisega; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks selle, et investeeringutega GEEREFi toetatavatest allfondidest ei rahastataks seda tüüpi tehnoloogiat; kutsub seetõttu komisjoni üles tagama, et sellised projektid oleksid asjaomastes haldamislepingutes ja projektide valimise kriteeriumides välistatud;

| 10. | usub, et võimaluse korral tuleb toetus suunata projektidele, milles ühendatakse taastuvenergia tehnoloogiad suurema energiatõhususega, näiteks projektid hoonete, valgustuse ja külmutusahela parandamiseks; |
| --- | --- |

10.

usub, et võimaluse korral tuleb toetus suunata projektidele, milles ühendatakse taastuvenergia tehnoloogiad suurema energiatõhususega, näiteks projektid hoonete, valgustuse ja külmutusahela parandamiseks;

| 11. | nõuab täielikku kooskõlastamist GEEREFi ja komisjoni esitatud energiatõhusust käsitleva rahvusvahelise koostöö platvormi tulevase töö vahel, et parandada koostööd uurimis- ja arendustegevuse ning võrdlusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

nõuab täielikku kooskõlastamist GEEREFi ja komisjoni esitatud energiatõhusust käsitleva rahvusvahelise koostöö platvormi tulevase töö vahel, et parandada koostööd uurimis- ja arendustegevuse ning võrdlusuuringute valdkonnas;

| 12. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks arengumaade kohalike turgude, tootmise ja suutlikkuse arendamise toetamise fondist, näiteks aidates kohalikel väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatel tuua teatud kindlas piirkonnas turule uusi tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks arengumaade kohalike turgude, tootmise ja suutlikkuse arendamise toetamise fondist, näiteks aidates kohalikel väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatel tuua teatud kindlas piirkonnas turule uusi tehnoloogiaid;

| 13. | usub, et fondi peaks kasutama ka selleks, et eelkõige liikmesriikide väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saaksid anda oma tehnilise oskusteabega panuse säästvate energiatehnoloogiate arendamisse ja kasutamisse arengumaades; |
| --- | --- |

13.

usub, et fondi peaks kasutama ka selleks, et eelkõige liikmesriikide väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad saaksid anda oma tehnilise oskusteabega panuse säästvate energiatehnoloogiate arendamisse ja kasutamisse arengumaades;

| 14. | kutsub komisjoni üles tagama, et fond oleks kooskõlas liikmesriikide ja ELi muude arengumeetmetega ja arengumaadele suunatud energeetikaalaste algatustega ning täiendaks neid; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles tagama, et fond oleks kooskõlas liikmesriikide ja ELi muude arengumeetmetega ja arengumaadele suunatud energeetikaalaste algatustega ning täiendaks neid;

| 15. | kutsub komisjoni üles tagama, et fond täiendaks paljusid teisi rahvusvahelisi algatusi ja fonde, mis toetavad praegu säästva energia projekte arengumaades (sealhulgas neid, mida juhivad Maailmapank ja piirkondlikud arengupangad, samuti neid, mis käivitati 2002. aastal toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel), ning toimiks tõhusalt koos nendega; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles tagama, et fond täiendaks paljusid teisi rahvusvahelisi algatusi ja fonde, mis toetavad praegu säästva energia projekte arengumaades (sealhulgas neid, mida juhivad Maailmapank ja piirkondlikud arengupangad, samuti neid, mis käivitati 2002. aastal toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel), ning toimiks tõhusalt koos nendega;

| 16. | kutsub komisjoni üles tagama, et fond aitaks kaasa tõkete vähendamisele puhta arengu mehhanismi kasutamisel teatavates riikides, eelkõige vähimarenenud maades, ning et fond ergutaks veelgi puhta arengu mehhanismi projekte, millel on tegelik lisandväärtus, mis omavad positiivset mõju säästvale arengule ja vastavad referentkriteeriumidele; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles tagama, et fond aitaks kaasa tõkete vähendamisele puhta arengu mehhanismi kasutamisel teatavates riikides, eelkõige vähimarenenud maades, ning et fond ergutaks veelgi puhta arengu mehhanismi projekte, millel on tegelik lisandväärtus, mis omavad positiivset mõju säästvale arengule ja vastavad referentkriteeriumidele;

| 17. | kutsub komisjoni üles uurima võimalusi laiendada fondi tulevikus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt pärast 2012. aastat kehtiva korraga seoses, võttes arvesse asjaolu, et säästev energia arengumaades on otsustava tähtsusega nimetatud konventsiooni eesmärgi saavutamisel; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles uurima võimalusi laiendada fondi tulevikus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt pärast 2012. aastat kehtiva korraga seoses, võttes arvesse asjaolu, et säästev energia arengumaades on otsustava tähtsusega nimetatud konventsiooni eesmärgi saavutamisel;

| 18. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et pakutud rahastamise miinimumeesmärk 100 miljonit eurot — millest ainult 15 miljonit eurot jääb vastavalt nii aastaks 2007 kui ka aastaks 2008 — on GEEREFi toetusena haletsusväärselt vähe, kui eesmärgiks on „energiatõhususe ja taastuvenergia projektide osa suurendamine ning olulise panuse andmine säästvasse arengusse” ning seda, et praeguseks on vaid vähesed riigid otsustanud fondis rahaliselt osaleda; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon suurendaks oma panust, kannustades samal ajal liikmesriike ja ka mitmepoolseid finantsasutusi ühendama jõude selleks, et kasvatada fondi mahtu oluliselt; nõuab, et ka palju rohkem liikmesriike pakuks rahalist abi; |
| --- | --- |

18.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et pakutud rahastamise miinimumeesmärk 100 miljonit eurot — millest ainult 15 miljonit eurot jääb vastavalt nii aastaks 2007 kui ka aastaks 2008 — on GEEREFi toetusena haletsusväärselt vähe, kui eesmärgiks on „energiatõhususe ja taastuvenergia projektide osa suurendamine ning olulise panuse andmine säästvasse arengusse” ning seda, et praeguseks on vaid vähesed riigid otsustanud fondis rahaliselt osaleda; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon suurendaks oma panust, kannustades samal ajal liikmesriike ja ka mitmepoolseid finantsasutusi ühendama jõude selleks, et kasvatada fondi mahtu oluliselt; nõuab, et ka palju rohkem liikmesriike pakuks rahalist abi;

| 19. | on seisukohal, et avatud fondi GEEREFi peamine eesmärk peaks esimeste tegutsemisaastate jooksul olema hea tava arendamine, mis võib kaasa tuua rohkem rahastajaid, suurendades arengumaades ja üleminekujärgus majandusega riikides investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhususse ning päästes energiapuudusest palju rohkem inimesi kui eeldatavad 1–3 miljonit; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et avatud fondi GEEREFi peamine eesmärk peaks esimeste tegutsemisaastate jooksul olema hea tava arendamine, mis võib kaasa tuua rohkem rahastajaid, suurendades arengumaades ja üleminekujärgus majandusega riikides investeeringuid taastuvenergiasse ja energiatõhususse ning päästes energiapuudusest palju rohkem inimesi kui eeldatavad 1–3 miljonit;

| 20. | rõhutab, et GEEREFi prioriteediks peab olema vähimarenenud maade erivajaduste rahuldamine ja sekkumistegevus, mis on näidanud tugevaid seoseid vaesuse vähendamisega; märgib, et GEEREFi eesmärk on toetada piirkondlikke allfonde Sahara-taguses Aafrikas, Kariibi mere ja Vaikse ookeani saareriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides (sealhulgas Põhja-Aafrika ja ELi mittekuuluvad Ida-Euroopa riigid), Ladina-Ameerikas ja Aasias; nõuab siiski, et erilist tähelepanu pöörataks AKV riikide vajaduste rahuldamisele; kutsub komisjoni üles tagama, et assigneeringute jaotamisel ei eraldataks toetust mitte ainult ühele või kahele allfondile; soovitab tungivalt, et mistahes allfondid Hiina ja Venemaa jaoks, kui neid kavatsetakse rahastada, ei neelaks kõiki olemasolevaid ressursse ning et neid käsitletaks kui erilist huvi pakkuvaid katseprojekte; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et GEEREFi prioriteediks peab olema vähimarenenud maade erivajaduste rahuldamine ja sekkumistegevus, mis on näidanud tugevaid seoseid vaesuse vähendamisega; märgib, et GEEREFi eesmärk on toetada piirkondlikke allfonde Sahara-taguses Aafrikas, Kariibi mere ja Vaikse ookeani saareriikides, Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikides (sealhulgas Põhja-Aafrika ja ELi mittekuuluvad Ida-Euroopa riigid), Ladina-Ameerikas ja Aasias; nõuab siiski, et erilist tähelepanu pöörataks AKV riikide vajaduste rahuldamisele; kutsub komisjoni üles tagama, et assigneeringute jaotamisel ei eraldataks toetust mitte ainult ühele või kahele allfondile; soovitab tungivalt, et mistahes allfondid Hiina ja Venemaa jaoks, kui neid kavatsetakse rahastada, ei neelaks kõiki olemasolevaid ressursse ning et neid käsitletaks kui erilist huvi pakkuvaid katseprojekte;

| 21. | tunnistab siiski, et praegusel kujul võib GEEREFil tekkida raskusi ametlikku arenguabi käsitlevate OECD arenguabikomitee kriteeriumide järgimisega, sest investeeringute suunamisel on oluline pigem rahaline tasuvus kui arenguvajadused; tunnistab ohtu, et GEEREFi konkreetse eesmärgina nimetatud vaesuse vähendamine võib osutuda fondi jaoks teisejärguliseks; rõhutab seetõttu, et komisjon peab lisaks selgete arengukriteeriumide väljatöötamisele GEEREFi vahenditest abikõlblike projektide sõelumiseks suurendama oluliselt toetustel põhinevat arenguabi, et pakkuda kõige vaesematele säästlikke energiateenuseid; |
| --- | --- |

21.

tunnistab siiski, et praegusel kujul võib GEEREFil tekkida raskusi ametlikku arenguabi käsitlevate OECD arenguabikomitee kriteeriumide järgimisega, sest investeeringute suunamisel on oluline pigem rahaline tasuvus kui arenguvajadused; tunnistab ohtu, et GEEREFi konkreetse eesmärgina nimetatud vaesuse vähendamine võib osutuda fondi jaoks teisejärguliseks; rõhutab seetõttu, et komisjon peab lisaks selgete arengukriteeriumide väljatöötamisele GEEREFi vahenditest abikõlblike projektide sõelumiseks suurendama oluliselt toetustel põhinevat arenguabi, et pakkuda kõige vaesematele säästlikke energiateenuseid;

| 22. | palub komisjonil esitada korrapäraselt aruandeid fondi rakendamise käigu ja rahastatavate projektide kohta ning eelkõige esitada iga-aastane eduaruanne Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil esitada korrapäraselt aruandeid fondi rakendamise käigu ja rahastatavate projektide kohta ning eelkõige esitada iga-aastane eduaruanne Euroopa Parlamendile;

| 23. | kutsub komisjoni üles pakkuma välja võimalusi tiheda suhtlemise ja kogemuste vahetamise soodustamiseks seoses erinevate projektidega, nende konkreetsete tulemustega ning nende panusega säästvasse arengusse; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles pakkuma välja võimalusi tiheda suhtlemise ja kogemuste vahetamise soodustamiseks seoses erinevate projektidega, nende konkreetsete tulemustega ning nende panusega säästvasse arengusse;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0406.

(2)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 273.

(3)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 890.

(4)  ELT C 227 E, 21.9.2006, lk 599.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/38

---

ELi arengukoostöö poliitika väljakutsed uutele liikmesriikidele

P6_TA(2008)0097

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon ELi arengukoostöö poliitika väljakutsete kohta uutele liikmesriikidele (2007/2140(INI))

(2009/C 66 E/07)

Euroopa Parlament,

Arengukoostöö alased õigusaktid

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 177 kuni 181; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 177 kuni 181;

| — | võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1), mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal allkirjastatud lepinguga, millega muudetakse koostöölepingut (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1), mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005. aastal allkirjastatud lepinguga, millega muudetakse koostöölepingut (2);

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt 2000. aastal kinnitatud aastatuhande deklaratsiooni, ÜRO 2005. aasta aruannet „Investeerimine arengusse” ning aastatuhande arengueesmärke; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt 2000. aastal kinnitatud aastatuhande deklaratsiooni, ÜRO 2005. aasta aruannet „Investeerimine arengusse” ning aastatuhande arengueesmärke;

| — | võttes arvesse 2. märtsil 2005. aastal vastu võetud Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsil 2005. aastal vastu võetud Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta;

| — | võttes arvesse 2002. aasta Monterrey konsensust arengu rahastamise suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta Monterrey konsensust arengu rahastamise suhtes;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (Euroopa konsensus arengu küsimuses) (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (Euroopa konsensus arengu küsimuses) (3);

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust: „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas” (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust: „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas” (4);

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 15. mai 2007. aasta järeldusi, mis puudutavad ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 15. mai 2007. aasta järeldusi, mis puudutavad ELi tegevusjuhendit vastastikuse täiendavuse ja tööjaotuse kohta arengupoliitikas;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga — Aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” (KOM(2005)0134); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga — Aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine” (KOM(2005)0134);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Millenniumi arengueesmärkide saavutamise kiirendamine — arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus” (KOM(2005)0133); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Millenniumi arengueesmärkide saavutamise kiirendamine — arengu rahastamine ja abi tulemuslikkus” (KOM(2005)0133);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi abi: rohkem, paremini ja kiiremini” (KOM(2006)0087) ning sellel põhinevaid üldasjade ja välissuhete nõukogu 11. aprilli 2006. aasta järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi abi: rohkem, paremini ja kiiremini” (KOM(2006)0087) ning sellel põhinevaid üldasjade ja välissuhete nõukogu 11. aprilli 2006. aasta järeldusi;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „2006. aasta aruanne Euroopa Ühenduse arengupoliitika ja välisabi rakendamise kohta 2005. aastal” (KOM(2006)0326); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „2006. aasta aruanne Euroopa Ühenduse arengupoliitika ja välisabi rakendamise kohta 2005. aastal” (KOM(2006)0326);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (5);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa arengukonsensuse juhtimine — Teel ühtsele lähenemisviisile Euroopa Liidus” (KOM(2006)0421); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa arengukonsensuse juhtimine — Teel ühtsele lähenemisviisile Euroopa Liidus” (KOM(2006)0421);

| — | võttes arvesse Tšehhi Vabariigi rahvusvahelise arengukoostöö poliitikat, sealhulgas 2007. aasta kahepoolse arengukoostöö kava ning Angolat ja Sambiat käsitlevaid riiklikke strateegiadokumente; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi rahvusvahelise arengukoostöö poliitikat, sealhulgas 2007. aasta kahepoolse arengukoostöö kava ning Angolat ja Sambiat käsitlevaid riiklikke strateegiadokumente;

| — | võttes arvesse Ungari rahvusvahelise arengukoostöö poliitikat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ungari rahvusvahelise arengukoostöö poliitikat;

| — | võttes arvesse Läti arengukoostöö poliitika kava ajavahemikuks 2006–2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Läti arengukoostöö poliitika kava ajavahemikuks 2006–2010;

| — | võttes arvesse Leedu arengukoostöö poliitikat ajavahemikuks 2006–2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Leedu arengukoostöö poliitikat ajavahemikuks 2006–2010;

| — | võttes arvesse Eesti arengukoostöö ja humanitaarabi strateegiat ajavahemikuks 2006–2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eesti arengukoostöö ja humanitaarabi strateegiat ajavahemikuks 2006–2010;

| — | võttes arvesse 2003. aastal esitatud Poola arengukoostöö strateegiat ning Poola 2007. aasta abiprogrammi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal esitatud Poola arengukoostöö strateegiat ning Poola 2007. aasta abiprogrammi;

| — | võttes arvesse Rumeenia rahvusvahelise arengukoostöö riiklikku strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rumeenia rahvusvahelise arengukoostöö riiklikku strateegiat;

| — | võttes arvesse Slovakkia ametliku arenguabi keskmise tähtajaga strateegiat ajavahemikuks 2003–2008 ning Slovakkia 2006. aasta ametliku arenguabi riiklikku programmi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Slovakkia ametliku arenguabi keskmise tähtajaga strateegiat ajavahemikuks 2003–2008 ning Slovakkia 2006. aasta ametliku arenguabi riiklikku programmi;

| — | võttes arvesse Sloveenia arengukoostööd ajavahemikul 2002–2004; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sloveenia arengukoostööd ajavahemikul 2002–2004;

| — | võttes arvesse valitsusvälise organisatsiooni Aid Watch 2007. aasta aruannet „Viivitage aplausiga! ELi valitsused võivad abilubadused täitmata jätta”, mille avaldas Euroopa toetuse ja arenguga seotud valitsusväliste organisatsioonide konföderatsioon (CONCORD) ja mis sisaldab valitsusväliste organisatsioonide hinnangut iga liikmesriigi ametliku arenguabi andmise tulemuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsusvälise organisatsiooni Aid Watch 2007. aasta aruannet „Viivitage aplausiga! ELi valitsused võivad abilubadused täitmata jätta”, mille avaldas Euroopa toetuse ja arenguga seotud valitsusväliste organisatsioonide konföderatsioon (CONCORD) ja mis sisaldab valitsusväliste organisatsioonide hinnangut iga liikmesriigi ametliku arenguabi andmise tulemuslikkuse kohta;

| — | võttes arvesse ELi Kesk-Aasiat käsitlevat strateegiat (uue partnerluse strateegia) ajavahemikuks 2007–2013; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Kesk-Aasiat käsitlevat strateegiat (uue partnerluse strateegia) ajavahemikuks 2007–2013;

| — | võttes arvesse dokumenti „Euroopa konsensus arenguküsimuses: arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise panus” — raamstrateegiat, mille on koostanud ELi institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade esindajad ning mida esitleti Euroopa arengupäevadel Lissabonis 2007. aasta novembris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Euroopa konsensus arenguküsimuses: arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise panus” — raamstrateegiat, mille on koostanud ELi institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade esindajad ning mida esitleti Euroopa arengupäevadel Lissabonis 2007. aasta novembris;

| — | võttes arvesse 7.–9. novembril 2006. aastal toimunud „Euroopa konsensust valitsusväliste organisatsioonide suhtluse valdkonnas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–9. novembril 2006. aastal toimunud „Euroopa konsensust valitsusväliste organisatsioonide suhtluse valdkonnas”;

| — | võttes arvesse nõukogu (arenguministrite) 8. novembri 2001. aasta resolutsiooni arenguhariduse ja Euroopa avalikkuse teadlikkuse tõstmise kohta arengukoostöö osas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu (arenguministrite) 8. novembri 2001. aasta resolutsiooni arenguhariduse ja Euroopa avalikkuse teadlikkuse tõstmise kohta arengukoostöö osas;

| — | võttes arvesse 15.–17. novembril 2002. aastal toimunud üleeuroopalise üldise hariduse alase kongressi (mis esindab Euroopa Nõukogu liikmesriikide parlamendiliikmeid, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ning kodanikuühiskonna organisatsioone) Maastrichti deklaratsiooni, mis käsitleb Euroopa raamstrateegiat üldise hariduse taseme parandamiseks ja tõstmiseks Euroopas aastani 2015; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15.–17. novembril 2002. aastal toimunud üleeuroopalise üldise hariduse alase kongressi (mis esindab Euroopa Nõukogu liikmesriikide parlamendiliikmeid, kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ning kodanikuühiskonna organisatsioone) Maastrichti deklaratsiooni, mis käsitleb Euroopa raamstrateegiat üldise hariduse taseme parandamiseks ja tõstmiseks Euroopas aastani 2015;

| — | võttes arvesse 2003. aasta Palermo protsessi, mis algatati eesmärgiga luua mitteametlik foorum, mille raames osalised saaksid arutada Euroopa arenguabi peamisi arenguid ja küsimusi, et mitteametlikult täiendada komisjoni ametlikke nõuandemenetlusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aasta Palermo protsessi, mis algatati eesmärgiga luua mitteametlik foorum, mille raames osalised saaksid arutada Euroopa arenguabi peamisi arenguid ja küsimusi, et mitteametlikult täiendada komisjoni ametlikke nõuandemenetlusi;

| — | võttes arvesse 19.–20. mail 2005. aastal Brüsselis toimunud Euroopa konverentsi teadlikkuse suurendamise ja arenguhariduse kohta põhja-lõuna solidaarsuse edendamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. mail 2005. aastal Brüsselis toimunud Euroopa konverentsi teadlikkuse suurendamise ja arenguhariduse kohta põhja-lõuna solidaarsuse edendamiseks;

| — | võttes arvesse 3.–4. juulil 2006. aastal toimunud Helsingi konverentsi Euroopa arenguhariduse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3.–4. juulil 2006. aastal toimunud Helsingi konverentsi Euroopa arenguhariduse kohta;

| — | võttes arvesse eesistujariikide Saksamaa, Portugali ja Sloveenia 18kuulist arengupoliitika programmi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariikide Saksamaa, Portugali ja Sloveenia 18kuulist arengupoliitika programmi;

| — | võttes arvesse ELi lepingu artiklit 49; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artiklit 49;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Laiem Euroopa — naabruskond: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega” (KOM(2003)0104) ning Euroopa Parlamendi 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni „Laiem Euroopa — naabruskond: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega” (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Laiem Euroopa — naabruskond: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega” (KOM(2003)0104) ning Euroopa Parlamendi 20. novembri 2003. aasta resolutsiooni „Laiem Euroopa — naabruskond: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega” (6);

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt Brüsselis vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal Euroopa Ülemkogu poolt Brüsselis vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa naabruspoliitika — strateegiadokument” (KOM(2004)0373); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa naabruspoliitika — strateegiadokument” (KOM(2004)0373);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika tegevuskavu käsitlevate komisjoni ettepanekute kohta (KOM(2004)0795); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa naabruspoliitika tegevuskavu käsitlevate komisjoni ettepanekute kohta (KOM(2004)0795);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa naabruspoliitika — Soovitused Armeeniale, Aserbaidžaanile ja Gruusiale ning Egiptusele ja Liibanonile” (KOM(2005)0072); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa naabruspoliitika — Soovitused Armeeniale, Aserbaidžaanile ja Gruusiale ning Egiptusele ja Liibanonile” (KOM(2005)0072);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (KOM(2006)0726);

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 14. novembril 2006. aastal vastu võetud Lõuna-Kaukaasia (Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia) tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 14. novembril 2006. aastal vastu võetud Lõuna-Kaukaasia (Armeenia, Aserbaidžaan, Gruusia) tegevuskava;

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni ülalmainitud teatisele Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (SEK(2006)1504); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti, mis on lisatud komisjoni ülalmainitud teatisele Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (SEK(2006)1504);

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti (SEK (2007)0840), mis on lisatud komisjoni teatisele „2007. aasta aruanne Euroopa Ühenduse arengupoliitika ja välisabi rakendamise kohta 2006. aastal” (KOM(2007)0349); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti (SEK (2007)0840), mis on lisatud komisjoni teatisele „2007. aasta aruanne Euroopa Ühenduse arengupoliitika ja välisabi rakendamise kohta 2006. aastal” (KOM(2007)0349);

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika eduaruandeid Ukraina (SEK(2006)1505) ja Moldova kohta (SEK(2006)1506); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika eduaruandeid Ukraina (SEK(2006)1505) ja Moldova kohta (SEK(2006)1506);

| — | võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2005. aasta väljaannet „Euroopa naabruspoliitika: tulemuste aasta” (IP/05/1467); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2005. aasta väljaannet „Euroopa naabruspoliitika: tulemuste aasta” (IP/05/1467);

| — | võttes arvesse volinik Ferrero-Waldneri teatist kolleegiumile „Euroopa naabruspoliitika rakendamine ja edendamine” (SEK(2005)1521); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse volinik Ferrero-Waldneri teatist kolleegiumile „Euroopa naabruspoliitika rakendamine ja edendamine” (SEK(2005)1521);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta (7);

| — | võttes arvesse nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta otsust 2006/62/EÜ, millega võimaldatakse Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidel, samuti Venemaal, saada abi tehnilise abi ja teabevahetuse programmi (TAIEX) raames (8); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta otsust 2006/62/EÜ, millega võimaldatakse Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidel, samuti Venemaal, saada abi tehnilise abi ja teabevahetuse programmi (TAIEX) raames (8);

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsust 2005/47/EÜ, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsust 2005/47/EÜ, millega muudetakse otsust 2000/24/EÜ, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist ja Euroopa naabruspoliitikat (9);

| — | võttes arvesse aruannet „Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument — Valgevene/Moldova/Ukraina/Armeenia/Aserbaidžaan/Gruusia (eraldi): riigi strateegiadokument 2007–2013 ja riiklik näidisprogramm 2007–2010”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument — Valgevene/Moldova/Ukraina/Armeenia/Aserbaidžaan/Gruusia (eraldi): riigi strateegiadokument 2007–2013 ja riiklik näidisprogramm 2007–2010”;

| — | võttes arvesse EÜ Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi idapiirkonna strateegiadokumenti 2007–2013, mis täiendab komisjoni poolt vastu võetud riikide strateegiadokumente; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi idapiirkonna strateegiadokumenti 2007–2013, mis täiendab komisjoni poolt vastu võetud riikide strateegiadokumente;

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi idapiirkonna näidisprogrammi 2007–2010, milles määratletakse täpsemalt sekkumise sihtpunkt uue Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi idapiirkonna assigneeringute raamistikus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi idapiirkonna näidisprogrammi 2007–2010, milles määratletakse täpsemalt sekkumise sihtpunkt uue Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi idapiirkonna assigneeringute raamistikus;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Musta mere sünergia — Uus piirkondlik koostööalgatus” (KOM(2007)0160); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Musta mere sünergia — Uus piirkondlik koostööalgatus” (KOM(2007)0160);

| — | võttes arvesse komisjoni teatist, milles käsitletakse üldist lähenemisviisi Euroopa naabruspoliitika partnerriikide ühenduse ametite tegevuses ja ühenduse programmides osalemise võimaldamisele (KOM(2006)0724); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist, milles käsitletakse üldist lähenemisviisi Euroopa naabruspoliitika partnerriikide ühenduse ametite tegevuses ja ühenduse programmides osalemise võimaldamisele (KOM(2006)0724);

| — | võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi mitteperioodiliste väljaannete sarja 2006. aasta juuni väljaannet „Euroopa naabruspoliitika: Euroopa naabruspoliitika riikide majanduse ülevaade”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi mitteperioodiliste väljaannete sarja 2006. aasta juuni väljaannet „Euroopa naabruspoliitika: Euroopa naabruspoliitika riikide majanduse ülevaade”;

| — | võttes arvesse komisjoni 2007. aasta juulis algatatud suutlikkuse suurendamise II kava uute liikmesriikide ja kandidaatriikide toetamiseks arengukoostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2007. aasta juulis algatatud suutlikkuse suurendamise II kava uute liikmesriikide ja kandidaatriikide toetamiseks arengukoostöö valdkonnas;

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (10);

| — | võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepinguid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepinguid;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0036/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A6-0036/2008),

Üldised märkused

| A. | arvestades, et 2006. aastal andis EL ametlikku arenguabi 47 524 miljoni euro väärtuses, mis moodustab 57 % ülemaailmsest ametlikust arenguabist — arv, mis 2010. aastaks peaks tõusma 78 626 miljoni euroni; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2006. aastal andis EL ametlikku arenguabi 47 524 miljoni euro väärtuses, mis moodustab 57 % ülemaailmsest ametlikust arenguabist — arv, mis 2010. aastaks peaks tõusma 78 626 miljoni euroni;

| B. | arvestades, et uued liikmesriigid on võtnud kohustuse saavutada ametliku arenguabi eesmärk 0,17 % rahvamajanduse kogutoodangust (RKT) aastaks 2010 ning 0,33 % RKTst aastaks 2015, koos tulevaste maksetega, et tugevdada ELi rolli rahvusvahelises arengukoostöös; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et uued liikmesriigid on võtnud kohustuse saavutada ametliku arenguabi eesmärk 0,17 % rahvamajanduse kogutoodangust (RKT) aastaks 2010 ning 0,33 % RKTst aastaks 2015, koos tulevaste maksetega, et tugevdada ELi rolli rahvusvahelises arengukoostöös;

| C. | arvestades, et uute liikmesriikide arenguabi on seotud nii Euroopa arengukoostöö poliitika kui ka Euroopa naabruspoliitikaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et uute liikmesriikide arenguabi on seotud nii Euroopa arengukoostöö poliitika kui ka Euroopa naabruspoliitikaga;

| D. | arvestades, et uute liikmesriikide arengukoostöö prioriteetsed sihtriigid on Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) riigid, Lääne-Balkani riigid ning mõned Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma (AKV) riigid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et uute liikmesriikide arengukoostöö prioriteetsed sihtriigid on Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) riigid, Lääne-Balkani riigid ning mõned Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma (AKV) riigid;

| E. | arvestades, et institutsiooniline raamistik jääb üheks tõhusa arengukoostöö tähtsaimatest väljakutsetest uute liikmesriikide jaoks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et institutsiooniline raamistik jääb üheks tõhusa arengukoostöö tähtsaimatest väljakutsetest uute liikmesriikide jaoks;

| F. | arvestades, et üks peamistest uute liikmesriikide ees seisvatest väljakutsetest on vajadus luua erakondadevaheline poliitiline ning üldsuse toetus arengukoostööle, sealhulgas maailma vähimarenenud riikide toetamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üks peamistest uute liikmesriikide ees seisvatest väljakutsetest on vajadus luua erakondadevaheline poliitiline ning üldsuse toetus arengukoostööle, sealhulgas maailma vähimarenenud riikide toetamisele;

| G. | arvestades, et teadlikkus arengukoostöö küsimuste osas vajab enamikus liikmesriikides veelgi parandamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teadlikkus arengukoostöö küsimuste osas vajab enamikus liikmesriikides veelgi parandamist;

| H. | arvestades, et liikmesriikide õigus järgida arengustrateegiaid, mille on kujundanud nende riiklikult kindlaksmääratud prioriteedid, on nende suveräänsuse täiesti õiguspärane väljendus ja seda tuleks sellisena alati tunnustada ja austada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikmesriikide õigus järgida arengustrateegiaid, mille on kujundanud nende riiklikult kindlaksmääratud prioriteedid, on nende suveräänsuse täiesti õiguspärane väljendus ja seda tuleks sellisena alati tunnustada ja austada;

Prioriteetsed riigid uute liikmesriikide jaoks

| I. | arvestades, et suurem osa Eesti ja Läti kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud SRÜ riikidele, eelkõige Gruusiale, Moldovale ja Ukrainale, ning Afganistanile; arvestades, et Eesti kulutused ametlikule arenguabile moodustasid 2005. aastal 0,08 % ja Läti kulutused ametlikule arenguabile moodustasid 2005. aastal 0,07 %; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et suurem osa Eesti ja Läti kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud SRÜ riikidele, eelkõige Gruusiale, Moldovale ja Ukrainale, ning Afganistanile; arvestades, et Eesti kulutused ametlikule arenguabile moodustasid 2005. aastal 0,08 % ja Läti kulutused ametlikule arenguabile moodustasid 2005. aastal 0,07 %;

| J. | arvestades, et suurem osa Leedu kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Valgevenele, Ukrainale, Moldovale, Lõuna-Kaukaasia riikidele, Afganistanile (Ghori provints) ja Iraagile, ning üksnes ühele AKV riigile — Mauritaaniale, ning et 2005. aastal kulutas Leedu ametlikule arenguabile 0,06% ; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suurem osa Leedu kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Valgevenele, Ukrainale, Moldovale, Lõuna-Kaukaasia riikidele, Afganistanile (Ghori provints) ja Iraagile, ning üksnes ühele AKV riigile — Mauritaaniale, ning et 2005. aastal kulutas Leedu ametlikule arenguabile 0,06% ;

| K. | arvestades, et suurem osa Poola kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Valgevenele, Ukrainale, Moldovale ja Gruusiale, ning et 2005. aastal moodustas Poola ametlik arenguabi 0,07 %; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et suurem osa Poola kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Valgevenele, Ukrainale, Moldovale ja Gruusiale, ning et 2005. aastal moodustas Poola ametlik arenguabi 0,07 %;

| L. | arvestades, et suurem osa Ungari kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Lääne-Balkanile (Montenegro, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina), ning et 2005. aastal moodustasid Ungari kulutused ametlikule arenguabile 0,11 %; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suurem osa Ungari kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Lääne-Balkanile (Montenegro, Serbia, Bosnia ja Hertsegoviina), ning et 2005. aastal moodustasid Ungari kulutused ametlikule arenguabile 0,11 %;

| M. | arvestades, et suurem osa Rumeenia kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Moldovale, Serbiale ja Gruusiale, ning et 2006. aastal moodustas Rumeenia ametlik arenguabi 0,04 %; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et suurem osa Rumeenia kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Moldovale, Serbiale ja Gruusiale, ning et 2006. aastal moodustas Rumeenia ametlik arenguabi 0,04 %;

| N. | arvestades, et suurem osa Sloveenia kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Lääne-Balkanile (Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Albaania) ja Moldovale, ning et 2005. aastal kulutas Sloveenia ametlikule arenguabile 0,11 %; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suurem osa Sloveenia kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Lääne-Balkanile (Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Albaania) ja Moldovale, ning et 2005. aastal kulutas Sloveenia ametlikule arenguabile 0,11 %;

| O. | arvestades, et suurem osa Slovakkia kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Serbiale, Montenegrole, Kõrgõzstanile, Kasahstanile, Ukrainale ja Valgevenele, ning et 2005. aastal moodustasid Slovakkia kulutused ametlikule arenguabile 0,12 %; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et suurem osa Slovakkia kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Serbiale, Montenegrole, Kõrgõzstanile, Kasahstanile, Ukrainale ja Valgevenele, ning et 2005. aastal moodustasid Slovakkia kulutused ametlikule arenguabile 0,12 %;

| P. | arvestades, et suurem osa Tšehhi Vabariigi kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Bosniale ja Hertsegoviinale, Moldovale, Mongooliale, Serbiale, Montenegrole ning Vietnamile, ning et 2005. aastal kulutas Tšehhi Vabariik ametlikule arenguabile 0,11 %; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et suurem osa Tšehhi Vabariigi kahepoolsest ametlikust arenguabist on suunatud Bosniale ja Hertsegoviinale, Moldovale, Mongooliale, Serbiale, Montenegrole ning Vietnamile, ning et 2005. aastal kulutas Tšehhi Vabariik ametlikule arenguabile 0,11 %;

| Q. | arvestades, et Bulgaaria võttis arengukoostöö riikliku strateegia vastu alles 2007. aasta lõpus ja et tema prioriteetide hulka kuuluvad Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, Ukraina ning Moldova, ja et Bulgaaria kulutusi ametlikule arenguabile 2005. aastal hinnati umbes 0,04 %-le, mis võrdub riigi panusega mitmepoolsetesse institutsioonidesse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Bulgaaria võttis arengukoostöö riikliku strateegia vastu alles 2007. aasta lõpus ja et tema prioriteetide hulka kuuluvad Albaania, endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, Ukraina ning Moldova, ja et Bulgaaria kulutusi ametlikule arenguabile 2005. aastal hinnati umbes 0,04 %-le, mis võrdub riigi panusega mitmepoolsetesse institutsioonidesse;

Uute liikmesriikide ja AKV riikide vahelised suhted

| R. | arvestades, et Eesti, Läti ja Rumeenia sihtrühma Euroopa arengukoostöö poliitika all ei kuulu ühtegi AKV riiki, kuigi Eesti ei ole välistanud, et tulevikus rajab ta kahepoolse koostöö ühe vähim arenenud Sahara-taguse Aafrika riigiga; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Eesti, Läti ja Rumeenia sihtrühma Euroopa arengukoostöö poliitika all ei kuulu ühtegi AKV riiki, kuigi Eesti ei ole välistanud, et tulevikus rajab ta kahepoolse koostöö ühe vähim arenenud Sahara-taguse Aafrika riigiga;

| S. | arvestades, et Bulgaaria kavatseb oma arenguabi suunata nendele Aafrika riikidele, kellega tal enne 1989. aastat olid kahepoolsed lepingud, nagu näiteks Ghana; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Bulgaaria kavatseb oma arenguabi suunata nendele Aafrika riikidele, kellega tal enne 1989. aastat olid kahepoolsed lepingud, nagu näiteks Ghana;

| T. | arvestades, et Tšehhi Vabariigi sihtriikide hulka kuuluvad Angola ja Sambia, kes saavad vastavalt 8 % (2007. aastal 956 000eurot) ja 4 % (2007. aastal 775 000eurot) eraldatud vahenditest; arvestades, et Angolas rahastab Tšehhi Vabariik programme põllumajanduse ja maaelu arengu ning haridussektoris ja valdkondadevahelisi programme seoses lõhkekehade kõrvaldamise, valitsussektori suutlikkuse tõstmise, kodanikuühiskonna ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise ning keskkonnaga; arvestades, et Sambias rahastab Tšehhi Vabariik programme tervishoiusektoris, eesmärgiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid, nagu laste suremuse vähendamine, emade tervise parandamine ning võitlus HIV/AIDSi ja teiste haiguste vastu, suunates oma tegevuse eriti vaenuliku looduskeskkonnaga Lääneprovintsile; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Tšehhi Vabariigi sihtriikide hulka kuuluvad Angola ja Sambia, kes saavad vastavalt 8 % (2007. aastal 956 000eurot) ja 4 % (2007. aastal 775 000eurot) eraldatud vahenditest; arvestades, et Angolas rahastab Tšehhi Vabariik programme põllumajanduse ja maaelu arengu ning haridussektoris ja valdkondadevahelisi programme seoses lõhkekehade kõrvaldamise, valitsussektori suutlikkuse tõstmise, kodanikuühiskonna ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise ning keskkonnaga; arvestades, et Sambias rahastab Tšehhi Vabariik programme tervishoiusektoris, eesmärgiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid, nagu laste suremuse vähendamine, emade tervise parandamine ning võitlus HIV/AIDSi ja teiste haiguste vastu, suunates oma tegevuse eriti vaenuliku looduskeskkonnaga Lääneprovintsile;

| U. | arvestades, et Ungari on arenguabi suunanud Etioopiale ja Poola on arenguabi suunanud peamiselt Angolale ja Tansaaniale; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Ungari on arenguabi suunanud Etioopiale ja Poola on arenguabi suunanud peamiselt Angolale ja Tansaaniale;

| V. | arvestades, et Slovakkia on arenguabi suunanud Kenyale, Sudaanile ja Mosambiigile, toetades Kenyas ettevõtlus- ja tervishoiusektorit ning taastuvate ressursside kasutamist; arvestades, et arengukoostöö Sudaaniga hõlmab võla vähendamist ja on suunatud tehnilisele infrastruktuurile, näiteks veemajandusele, ja sotsiaalsektorile, eelkõige alghariduse ja esimese etapi arstiabi edendamisele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Slovakkia on arenguabi suunanud Kenyale, Sudaanile ja Mosambiigile, toetades Kenyas ettevõtlus- ja tervishoiusektorit ning taastuvate ressursside kasutamist; arvestades, et arengukoostöö Sudaaniga hõlmab võla vähendamist ja on suunatud tehnilisele infrastruktuurile, näiteks veemajandusele, ja sotsiaalsektorile, eelkõige alghariduse ja esimese etapi arstiabi edendamisele;

| W. | arvestades, et Sloveenia kavatseb suunata oma arenguabi riigi valitsusväliste arenguorganisatsioonide kaudu Madagaskarile, Nigerile, Malile, Burkina Fasole, Ugandale ja Malawile, ning abistada kohalikke kogukondi sellistes sektorites nagu infrastruktuur, haridus, veemajandus, hügieen ja säästev energiaga varustamine; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Sloveenia kavatseb suunata oma arenguabi riigi valitsusväliste arenguorganisatsioonide kaudu Madagaskarile, Nigerile, Malile, Burkina Fasole, Ugandale ja Malawile, ning abistada kohalikke kogukondi sellistes sektorites nagu infrastruktuur, haridus, veemajandus, hügieen ja säästev energiaga varustamine;

| X. | arvestades, et 2006. aastal algatas Leedu oma esimese kahepoolse projekti Mauritaanias (loodusvarade arengu toetamine); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2006. aastal algatas Leedu oma esimese kahepoolse projekti Mauritaanias (loodusvarade arengu toetamine);

| Y. | arvestades, et kõikides uutes liikmesriikides on märkimisväärne osa arenguabist suunatud mitmepoolsete kanalite, sealhulgas ELi kaudu, ja nii annavad kõik need riigid kaudse panuse AKV riikide arengusse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kõikides uutes liikmesriikides on märkimisväärne osa arenguabist suunatud mitmepoolsete kanalite, sealhulgas ELi kaudu, ja nii annavad kõik need riigid kaudse panuse AKV riikide arengusse;

Uute liikmesriikide suhted oma naaberriikidega

| Z. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitika on üks ELi välissuhete peamisi prioriteete, mille eesmärk on edendada head valitsemistava ja majandusarengut liidu lähiümbruses ning vähendada selle kaudu poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi liikmesriikide ja nende naabrite vahel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitika on üks ELi välissuhete peamisi prioriteete, mille eesmärk on edendada head valitsemistava ja majandusarengut liidu lähiümbruses ning vähendada selle kaudu poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi liikmesriikide ja nende naabrite vahel;

| AA. | arvestades, et 14. novembril 2006. aastal esitati Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad kolme Lõuna-Kaukaasia riigi (Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan) jaoks — vaatamata asjaolule, et Lõuna-Kaukaasia riikide osalemine Euroopa naabruspoliitikas välistati algselt komisjoni eespoolmainitud teatise (laiema Euroopa kohta) joonealuses märkuses; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 14. novembril 2006. aastal esitati Euroopa naabruspoliitika tegevuskavad kolme Lõuna-Kaukaasia riigi (Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaan) jaoks — vaatamata asjaolule, et Lõuna-Kaukaasia riikide osalemine Euroopa naabruspoliitikas välistati algselt komisjoni eespoolmainitud teatise (laiema Euroopa kohta) joonealuses märkuses;

| AB. | arvestades, et tegevuskavad peaksid põhinema iga riigi konkreetsel olukorral; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et tegevuskavad peaksid põhinema iga riigi konkreetsel olukorral;

| AC. | arvestades, et EL pooldab välissuhetes traditsiooniliselt piirkondlikku lähenemist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et EL pooldab välissuhetes traditsiooniliselt piirkondlikku lähenemist;

| AD. | arvestades, et Gruusia valitsus väljendab lootust, et Gruusia arvatakse koos Ukraina ja Moldovaga Musta mere piirkonda ning mitte Lõuna-Kaukaasia piirkonda, mida on tegevuskavas samuti tunnustatud; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Gruusia valitsus väljendab lootust, et Gruusia arvatakse koos Ukraina ja Moldovaga Musta mere piirkonda ning mitte Lõuna-Kaukaasia piirkonda, mida on tegevuskavas samuti tunnustatud;

| AE. | arvestades, et ELi-Gruusia tegevuskava näitab, et EL on valmis pakkuma Gruusiale suuremat poliitilist toetust konfliktide lahendamise valdkonnas, millest viimane on seni keeldunud; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ELi-Gruusia tegevuskava näitab, et EL on valmis pakkuma Gruusiale suuremat poliitilist toetust konfliktide lahendamise valdkonnas, millest viimane on seni keeldunud;

| AF. | arvestades, et uued liikmesriigid osalesid Euroopa naabruspoliitika väljatöötamisel juba enne ELi liikmeks saamist; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et uued liikmesriigid osalesid Euroopa naabruspoliitika väljatöötamisel juba enne ELi liikmeks saamist;

| AG. | arvestades, et uutel liikmesriikidel ei olnud võimalik tegevuskavasid mõjutada ning enne liikmeks astumist ei kaasatud neid ei otsustamisse ega menetlusse; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et uutel liikmesriikidel ei olnud võimalik tegevuskavasid mõjutada ning enne liikmeks astumist ei kaasatud neid ei otsustamisse ega menetlusse;

| AH. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitikaga liitumiseks peab naaberriikidel olema kehtiv lepinguline suhe, näiteks partnerlus- ja koostööleping või assotsiatsioonileping; arvestades, et Valgevene, Liibüa ja Süüria on Euroopa naabruspoliitikast välja jäetud, sest neil puudub kehtiv lepinguline suhe; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitikaga liitumiseks peab naaberriikidel olema kehtiv lepinguline suhe, näiteks partnerlus- ja koostööleping või assotsiatsioonileping; arvestades, et Valgevene, Liibüa ja Süüria on Euroopa naabruspoliitikast välja jäetud, sest neil puudub kehtiv lepinguline suhe;

| AI. | arvestades, et ELi eesmärk on saavutada tasakaalustatud kahepoolne ja piirkondlik lähenemisviis Kesk-Aasiale; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et ELi eesmärk on saavutada tasakaalustatud kahepoolne ja piirkondlik lähenemisviis Kesk-Aasiale;

| AJ. | arvestades, et Kasahstani, Kõrgõzstani, Vene Föderatsiooni, Tadžikistani, Türkmenistani, Usbekistani ja ELi suhe põhineb partnerlus- ja koostöölepingutel ja koostööraamistikel, nagu BAKU algatus, ning samuti mitmetel ühise välis- ja julgeolekupoliitika vahenditel; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et Kasahstani, Kõrgõzstani, Vene Föderatsiooni, Tadžikistani, Türkmenistani, Usbekistani ja ELi suhe põhineb partnerlus- ja koostöölepingutel ja koostööraamistikel, nagu BAKU algatus, ning samuti mitmetel ühise välis- ja julgeolekupoliitika vahenditel;

| AK. | arvestades, et kõikidel ELi naabritel, olenemata võimaliku liikmesuse küsimusest, on võrdne võimalus luua ELiga privilegeeritud suhted, mille aluseks on ühised huvid ja ühised väärtused, vastavalt nende endi püüdlustele; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et kõikidel ELi naabritel, olenemata võimaliku liikmesuse küsimusest, on võrdne võimalus luua ELiga privilegeeritud suhted, mille aluseks on ühised huvid ja ühised väärtused, vastavalt nende endi püüdlustele;

| AL. | arvestades, et tegevuskavade peamiseks eeliseks on aidata kõnealusel riigil määratleda prioriteete ja suunata ELi toetust tema jõupingutustele; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et tegevuskavade peamiseks eeliseks on aidata kõnealusel riigil määratleda prioriteete ja suunata ELi toetust tema jõupingutustele;

| AM. | arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia on juba kaasatud piiriülesesse koostöösse Euroopa naabruspoliitika asjaomaste partneritega; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia on juba kaasatud piiriülesesse koostöösse Euroopa naabruspoliitika asjaomaste partneritega;

| AN. | arvestades, et uute liikmesriikide osa üleminekukogemuse jagamisel võetakse kasutusele ja see annab TAIEXi ja mestimisprogrammide kaudu panuse vanade liikmesriikide kogemustesse; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et uute liikmesriikide osa üleminekukogemuse jagamisel võetakse kasutusele ja see annab TAIEXi ja mestimisprogrammide kaudu panuse vanade liikmesriikide kogemustesse;

Üldsuse teadlikkuse suurendamine

| AO. | arvestades, et enamikus Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) riikides on kulutuste praegune tase üldsuse teadlikkuse suurendamiseks arenguküsimustes kokku umbes 190 miljonit eurot ehk 0,25 % kogu ametlikust arenguabist; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et enamikus Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) riikides on kulutuste praegune tase üldsuse teadlikkuse suurendamiseks arenguküsimustes kokku umbes 190 miljonit eurot ehk 0,25 % kogu ametlikust arenguabist;

| AP. | arvestades, et kõik uued liikmesriigid, v.a Poola ja Malta, näevad arenguhariduses prioriteeti oma valitsusväliste arenguorganisatsioonide riiklike tegevuskavade jaoks; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et kõik uued liikmesriigid, v.a Poola ja Malta, näevad arenguhariduses prioriteeti oma valitsusväliste arenguorganisatsioonide riiklike tegevuskavade jaoks;

| AQ. | arvestades, et ühelgi uuel liikmesriigil ei ole praeguseks veel arenguhariduse alast riiklikku strateegiat; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et ühelgi uuel liikmesriigil ei ole praeguseks veel arenguhariduse alast riiklikku strateegiat;

| AR. | arvestades, et vaid 12 % OECD riikide kodanikest on tegelikult kuulnud aastatuhande arengueesmärkidest, 62 % nendest, kes on aastatuhande arengueesmärkidest kuulnud, ei tea, mida need tähendavad, 17 % euroopa kodanikest ei ole kindlad — arvestades korruptsiooni ja arusaama, et vaesed ei saa abist kasu — kas abi andmine midagi muudab (Portugalis on see number 34 %, Itaalias 24 %, Iirimaal 23 % ja Hispaanias 22 %); |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et vaid 12 % OECD riikide kodanikest on tegelikult kuulnud aastatuhande arengueesmärkidest, 62 % nendest, kes on aastatuhande arengueesmärkidest kuulnud, ei tea, mida need tähendavad, 17 % euroopa kodanikest ei ole kindlad — arvestades korruptsiooni ja arusaama, et vaesed ei saa abist kasu — kas abi andmine midagi muudab (Portugalis on see number 34 %, Itaalias 24 %, Iirimaal 23 % ja Hispaanias 22 %);

| AS. | arvestades, et vaid 29 % euroopa kodanikest usub, et äärmise vaesuse ja nälja vähendamise eesmärk saavutatakse aastaks 2015, nimetades takistustena kõige sagedamini raha või vahendite puudumist (18 %), tahte puudumist (18 %) ning võetud ülesande ulatust (14 %); |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et vaid 29 % euroopa kodanikest usub, et äärmise vaesuse ja nälja vähendamise eesmärk saavutatakse aastaks 2015, nimetades takistustena kõige sagedamini raha või vahendite puudumist (18 %), tahte puudumist (18 %) ning võetud ülesande ulatust (14 %);

| AT. | arvestades, et ÜRO arenguprogrammi aruandes tehti ettepanek, et komisjon ja ELi liikmesriigid liiguksid ametliku arenguabi näitaja poole 3 % või üle selle, mis on üldsuse teadlikkuse suurendamise ja arenguhariduse kulutuste miinimumeesmärk, |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et ÜRO arenguprogrammi aruandes tehti ettepanek, et komisjon ja ELi liikmesriigid liiguksid ametliku arenguabi näitaja poole 3 % või üle selle, mis on üldsuse teadlikkuse suurendamise ja arenguhariduse kulutuste miinimumeesmärk,

| 1. | rõhutab, et arengupoliitika on ühenduse õigustiku terviklik osa, ning tuletab meelde uute liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi kõnealuses valdkonnas; rõhutab, et Euroopa Liit peab aitama uutel liikmesriikidel ühenduse õigustikku integreerida; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et arengupoliitika on ühenduse õigustiku terviklik osa, ning tuletab meelde uute liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi kõnealuses valdkonnas; rõhutab, et Euroopa Liit peab aitama uutel liikmesriikidel ühenduse õigustikku integreerida;

| 2. | on seisukohal, et 10 uut liikmesriiki liitusid Euroopa konsensusega arengu küsimuses nende liitumise aastal, nõustudes rakendama ambitsioonikat arengu paradigmat ja tegema tööd selleks, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid kindlaksmääratud aja jooksul; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et 10 uut liikmesriiki liitusid Euroopa konsensusega arengu küsimuses nende liitumise aastal, nõustudes rakendama ambitsioonikat arengu paradigmat ja tegema tööd selleks, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid kindlaksmääratud aja jooksul;

| 3. | väljendab oma muret seoses sellega, et paljud uued liikmesriigid ei ole piisavalt edasi liikunud eesmärgi suunas viia kulutused ametlikule arenguabile 2010. aastaks 0,17 %-ni RKTst, kuid mõnedes riikides võib ametlik arenguabi langeda üleüldise eelarve kärpimise alla, mis on tingitud vajadusest vähendada valitsemissektori võlga; |
| --- | --- |

3.

väljendab oma muret seoses sellega, et paljud uued liikmesriigid ei ole piisavalt edasi liikunud eesmärgi suunas viia kulutused ametlikule arenguabile 2010. aastaks 0,17 %-ni RKTst, kuid mõnedes riikides võib ametlik arenguabi langeda üleüldise eelarve kärpimise alla, mis on tingitud vajadusest vähendada valitsemissektori võlga;

| 4. | rõhutab uute liikmesriikide kogemusi, eriti üleminekuprotsessi käigus, ja on arvamusel, et hea juhtimine ja demokraatia edendamine peavad olema ELi jaoks arengukoostöö küsimustes prioriteetideks; kutsub ELi institutsioone üles kasutama ära uute liikmesriikide poolt kõnealuses valdkonnas saadud kogemusi, et rikastada oma arengupoliitikat; |
| --- | --- |

4.

rõhutab uute liikmesriikide kogemusi, eriti üleminekuprotsessi käigus, ja on arvamusel, et hea juhtimine ja demokraatia edendamine peavad olema ELi jaoks arengukoostöö küsimustes prioriteetideks; kutsub ELi institutsioone üles kasutama ära uute liikmesriikide poolt kõnealuses valdkonnas saadud kogemusi, et rikastada oma arengupoliitikat;

| 5. | on seisukohal, et aktiivse koostööpoliitika tõttu aitavad uued liikmesriigid kaasa põhiõiguste austamise ja uute põlvkondadega solidaarsuse edendamisele Euroopa naabruspoliitikasse kaasatud kolmandates riikides; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et aktiivse koostööpoliitika tõttu aitavad uued liikmesriigid kaasa põhiõiguste austamise ja uute põlvkondadega solidaarsuse edendamisele Euroopa naabruspoliitikasse kaasatud kolmandates riikides;

| 6. | rõhutab arengukoostöö poliitikas osalemise konkreetset kasu uutele liikmesriikidele, eelkõige majandusarengu ja kaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab arengukoostöö poliitikas osalemise konkreetset kasu uutele liikmesriikidele, eelkõige majandusarengu ja kaubanduse valdkonnas;

| 7. | tervitab komisjoni uut lähenemisviisi väljuda tavapärase arengupoliitika raamidest ja luua arengumaadega uusi partnerlussuhteid; |
| --- | --- |

7.

tervitab komisjoni uut lähenemisviisi väljuda tavapärase arengupoliitika raamidest ja luua arengumaadega uusi partnerlussuhteid;

| 8. | väljendab heameelt asjaolu üle, et rahvusvaheline üldsus on edasilükkamatute humanitaarkriiside puhul valmis omaks võtma ühise vastutuse põhimõtte; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt asjaolu üle, et rahvusvaheline üldsus on edasilükkamatute humanitaarkriiside puhul valmis omaks võtma ühise vastutuse põhimõtte;

| 9. | soovitab, et uued ja vanad liikmesriigid peaksid tegema ELi piires ennetavamalt koostööd, tagamaks, et olukorda Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud konkreetsetes riikides jälgitakse õigeaegsemalt, nii et EL saaks reageerida nende riikidega seotud poliitikas suurema paindlikkusega; |
| --- | --- |

9.

soovitab, et uued ja vanad liikmesriigid peaksid tegema ELi piires ennetavamalt koostööd, tagamaks, et olukorda Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud konkreetsetes riikides jälgitakse õigeaegsemalt, nii et EL saaks reageerida nende riikidega seotud poliitikas suurema paindlikkusega;

| 10. | rõhutab arengu ja rände vahelist seost, mis on suur väljakutse enamikule uutest liikmesriikidest, mis asuvad ELi välispiiril; |
| --- | --- |

10.

rõhutab arengu ja rände vahelist seost, mis on suur väljakutse enamikule uutest liikmesriikidest, mis asuvad ELi välispiiril;

| 11. | tunnistab uute liikmesriikide tehtud edusamme nende arenemisel abisaajariikidest doonorriikideks, ning tunnustab eesseisvaid väljakutseid; |
| --- | --- |

11.

tunnistab uute liikmesriikide tehtud edusamme nende arenemisel abisaajariikidest doonorriikideks, ning tunnustab eesseisvaid väljakutseid;

| 12. | märgib, et pärast üleminekuperioodi määravad uute liikmesriikide prioriteedid kindlaks nende ajaloolised suhted ja et need on seotud nende naaberriikidega, ning et suurem osa uute liikmesriikide arengukoostöö eelarvest on suunatud nende lähinaabritele ja SRÜ riikidele; kutsub ELi üles kasutama uute riikide ühinemist ära liidu strateegilise kohalolu tugevdamiseks Ida-Euroopas, Kesk-Aasias ja Kaukaasias — maailma piirkondades, mida Euroopa abi on siiani vähem puudutanud, kuid mis arengu mõttes seisavad siiski silmitsi arvukate väljakutsetega; |
| --- | --- |

12.

märgib, et pärast üleminekuperioodi määravad uute liikmesriikide prioriteedid kindlaks nende ajaloolised suhted ja et need on seotud nende naaberriikidega, ning et suurem osa uute liikmesriikide arengukoostöö eelarvest on suunatud nende lähinaabritele ja SRÜ riikidele; kutsub ELi üles kasutama uute riikide ühinemist ära liidu strateegilise kohalolu tugevdamiseks Ida-Euroopas, Kesk-Aasias ja Kaukaasias — maailma piirkondades, mida Euroopa abi on siiani vähem puudutanud, kuid mis arengu mõttes seisavad siiski silmitsi arvukate väljakutsetega;

| 13. | rõhutab, et tõhus tegevus demokraatia edendamise ja õigusriigi valdkonnas — uute liikmesriikide eelistatud sekkumisvaldkondades — võib pikas perspektiivis olla samuti vahend vaesuse vähendamiseks, mis on ELi arengupoliitika prioriteetne eesmärk, nagu on kindlaks määratud arengukoostöö rahastamisvahendiga; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et tõhus tegevus demokraatia edendamise ja õigusriigi valdkonnas — uute liikmesriikide eelistatud sekkumisvaldkondades — võib pikas perspektiivis olla samuti vahend vaesuse vähendamiseks, mis on ELi arengupoliitika prioriteetne eesmärk, nagu on kindlaks määratud arengukoostöö rahastamisvahendiga;

| 14. | tuletab meelde ELi välissuhete idamõõdet ning on seisukohal, et uus ELi ja tema naaberriikide vaheline koostöövorm (sarnaselt AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, Euroopa — Vahemere piirkonna partnerlusele (Euromed) ja Euroopa — Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele (Eurolat)) võiks toetuda ajaloolisele kogemusele, suurendada uute liikmesriikide panust ELi poliitikasse ning aidata koos kujundada Euroopa naabruspoliitikat ja muuta naaberriigid uutest poliitikavaldkondadest teadlikuks; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde ELi välissuhete idamõõdet ning on seisukohal, et uus ELi ja tema naaberriikide vaheline koostöövorm (sarnaselt AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele, Euroopa — Vahemere piirkonna partnerlusele (Euromed) ja Euroopa — Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele (Eurolat)) võiks toetuda ajaloolisele kogemusele, suurendada uute liikmesriikide panust ELi poliitikasse ning aidata koos kujundada Euroopa naabruspoliitikat ja muuta naaberriigid uutest poliitikavaldkondadest teadlikuks;

| 15. | tunnistab, et enamikul liikmesriikidest on nende välisministeeriumides konkreetselt arengukoostööga tegelevad osakonnad, kuid soovitab siiski, et need tugevdaksid kooskõlastatust nii oma ministeeriumide piires ja omavahel kui ka teiste liikmesriikidega ulatuses, mille riikide parlamendid ning kohalikud ametiasutused on otsustamisprotsessi käigus heaks kiitnud; |
| --- | --- |

15.

tunnistab, et enamikul liikmesriikidest on nende välisministeeriumides konkreetselt arengukoostööga tegelevad osakonnad, kuid soovitab siiski, et need tugevdaksid kooskõlastatust nii oma ministeeriumide piires ja omavahel kui ka teiste liikmesriikidega ulatuses, mille riikide parlamendid ning kohalikud ametiasutused on otsustamisprotsessi käigus heaks kiitnud;

| 16. | tunnistab, et asjaomaste institutsioonide ülesehitamine ja poliitika rakendamine on aeganõudev protsess; |
| --- | --- |

16.

tunnistab, et asjaomaste institutsioonide ülesehitamine ja poliitika rakendamine on aeganõudev protsess;

| 17. | tunnistab, et järgmiste aastate suurimad väljakutsed uutele liikmesriikidele on eelarve suurendamine ja teadlikkuse suurendamise alane tegevus; |
| --- | --- |

17.

tunnistab, et järgmiste aastate suurimad väljakutsed uutele liikmesriikidele on eelarve suurendamine ja teadlikkuse suurendamise alane tegevus;

| 18. | tervitab eespoolmainitud raamstrateegiat „Euroopa konsensus arenguküsimuses: arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise panus” ning rõhutab, et Euroopa Parlamendil on täita oluline roll arenguhariduse ja teadlikkuse praeguse ja potentsiaalse rolli rõhutamisel uute liikmesriikide nii ametlikus kui vabahariduses; |
| --- | --- |

18.

tervitab eespoolmainitud raamstrateegiat „Euroopa konsensus arenguküsimuses: arenguhariduse ja teadlikkuse suurendamise panus” ning rõhutab, et Euroopa Parlamendil on täita oluline roll arenguhariduse ja teadlikkuse praeguse ja potentsiaalse rolli rõhutamisel uute liikmesriikide nii ametlikus kui vabahariduses;

| 19. | on seisukohal, et pikaajalised projektid, mis on suunatud partneritele ja valdkondadele, kus uutel liikmesriikidel on võrreldav eelis ja nad saavad edasi anda kogemusi, toovad optimaalset kasu ülemaailmsele vaesuse kaotamise protsessile; |
| --- | --- |

19.

on seisukohal, et pikaajalised projektid, mis on suunatud partneritele ja valdkondadele, kus uutel liikmesriikidel on võrreldav eelis ja nad saavad edasi anda kogemusi, toovad optimaalset kasu ülemaailmsele vaesuse kaotamise protsessile;

| 20. | nõuab liikmesriikidevahelist tööjaotust, mis võtab arvesse iga osalise panuse lisandväärtust ning mille eesmärk on teha tulemuslikku koostööd; |
| --- | --- |

20.

nõuab liikmesriikidevahelist tööjaotust, mis võtab arvesse iga osalise panuse lisandväärtust ning mille eesmärk on teha tulemuslikku koostööd;

| 21. | usub, et valdav enamik uutest liikmesriikidest võiks pöörata suuremat tähelepanu oma arengupoliitikale ning tagada lisaks sisemiselt rohkem kooskõlastatud lähenemise strateegia planeerimisele (v.a Leedu, kus välisministeerium on ametliku arenguabi planeerimise ja haldamise juhtiv ministeerium); |
| --- | --- |

21.

usub, et valdav enamik uutest liikmesriikidest võiks pöörata suuremat tähelepanu oma arengupoliitikale ning tagada lisaks sisemiselt rohkem kooskõlastatud lähenemise strateegia planeerimisele (v.a Leedu, kus välisministeerium on ametliku arenguabi planeerimise ja haldamise juhtiv ministeerium);

| 22. | väidab, et ELi eesmärk uute liikmesriikide suhtes ei ole üksnes ära kasutada nende kogemusi, vaid ka aidata neil tugevdada oma rolli uute abiandjatena; julgustab seega vanu ja uusi liikmesriike kehtestama ühiselt realistlikku ajakava ELi arenguabi eesmärkide ülevõtmiseks uute liikmesriikide poolt, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse vanade ja uute liikmesriikide vahelise partnerluse võimalusi ning piire; |
| --- | --- |

22.

väidab, et ELi eesmärk uute liikmesriikide suhtes ei ole üksnes ära kasutada nende kogemusi, vaid ka aidata neil tugevdada oma rolli uute abiandjatena; julgustab seega vanu ja uusi liikmesriike kehtestama ühiselt realistlikku ajakava ELi arenguabi eesmärkide ülevõtmiseks uute liikmesriikide poolt, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse vanade ja uute liikmesriikide vahelise partnerluse võimalusi ning piire;

| 23. | rõhutab, et uued liikmesriigid tuleb täielikult kaasata kogemuste vahetamisse ja erikoolitusse arengukoostöö poliitika programmide koostamise, rakendamise ja hindamisega seotud valdkondades; tuletab meelde suutlikkuse arendamise kava (CBS) erinevaid kogemusi ja nõuab täiendavaid parandusi, et teha lõpp näiteks avalike teenistujate voolavusele; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et uued liikmesriigid tuleb täielikult kaasata kogemuste vahetamisse ja erikoolitusse arengukoostöö poliitika programmide koostamise, rakendamise ja hindamisega seotud valdkondades; tuletab meelde suutlikkuse arendamise kava (CBS) erinevaid kogemusi ja nõuab täiendavaid parandusi, et teha lõpp näiteks avalike teenistujate voolavusele;

| 24. | tuletab meelde pideva dialoogi tähtsust uute liikmesriikide ning ühineja- või kandidaatriikide vastutavate ametiisikutega; rõhutab EuropeAidi tehnilise abi tähtsust koolituste, seminaride, konverentside korraldamisel ja tehnilise eriabi tähtsust, et vastata vajadustele, mida kõnealused riigid on väljendanud; rõhutab sellega seoses komisjoni arengu peadirektoraadi rahastatud tegevuste tähtsust; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde pideva dialoogi tähtsust uute liikmesriikide ning ühineja- või kandidaatriikide vastutavate ametiisikutega; rõhutab EuropeAidi tehnilise abi tähtsust koolituste, seminaride, konverentside korraldamisel ja tehnilise eriabi tähtsust, et vastata vajadustele, mida kõnealused riigid on väljendanud; rõhutab sellega seoses komisjoni arengu peadirektoraadi rahastatud tegevuste tähtsust;

| 25. | avaldab kahetsust, et uute liikmesriikide suutlikkuse suurendamise alane spetsiaalne töörühm 2007. aastal enam kokku ei tulnud, kuigi uutel liikmesriikidel on tungiv vajadus suurendada oma suutlikkust arengukoostöö valdkonnas ja ELi laienemisprotsess ei ole veel lõppenud; |
| --- | --- |

25.

avaldab kahetsust, et uute liikmesriikide suutlikkuse suurendamise alane spetsiaalne töörühm 2007. aastal enam kokku ei tulnud, kuigi uutel liikmesriikidel on tungiv vajadus suurendada oma suutlikkust arengukoostöö valdkonnas ja ELi laienemisprotsess ei ole veel lõppenud;

| 26. | nõuab nimetatud töörühma taasaktiveerimist ning selle tagamist, et töörühma tegevusse kaasataks ka Euroopa Parlamendi arengukomisjoni (või selle sekretariaadi) ja TRIALOGi (projekt, mis käivitati tihedas koostöös Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega) esindajad, ning et töörühma töövaldkonda laiendataks nii, et see hõlmaks uute liikmesriikide spetsiifilisi probleeme arengukoostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

nõuab nimetatud töörühma taasaktiveerimist ning selle tagamist, et töörühma tegevusse kaasataks ka Euroopa Parlamendi arengukomisjoni (või selle sekretariaadi) ja TRIALOGi (projekt, mis käivitati tihedas koostöös Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega) esindajad, ning et töörühma töövaldkonda laiendataks nii, et see hõlmaks uute liikmesriikide spetsiifilisi probleeme arengukoostöö valdkonnas;

| 27. | rõhutab mestimise ja kergmestimise projektide tähtsust uute liikmesriikide personali koolitamisel kvaliteetse tehnilise abi kaudu -vahendite kaudu, mida on taotlenud ainult Ungari ja Slovakkia; |
| --- | --- |

27.

rõhutab mestimise ja kergmestimise projektide tähtsust uute liikmesriikide personali koolitamisel kvaliteetse tehnilise abi kaudu -vahendite kaudu, mida on taotlenud ainult Ungari ja Slovakkia;

| 28. | nõuab kaks korda aastas toimuvate arengu ja koostöö küsimustele pühendatud parlamentidevaheliste kohtumiste korraldamist Euroopa Parlamendi ja uute liikmesriikide parlamentide vahel ning sellealase konkreetse võrgustiku loomist; |
| --- | --- |

28.

nõuab kaks korda aastas toimuvate arengu ja koostöö küsimustele pühendatud parlamentidevaheliste kohtumiste korraldamist Euroopa Parlamendi ja uute liikmesriikide parlamentide vahel ning sellealase konkreetse võrgustiku loomist;

| 29. | usub, et uute liikmesriikide osalemine Euroopa Arengufondi komitees tooks aruteludesse täiendava mõõtme ning aitaks täiendavalt üles ehitada nende tehnilist suutlikkust; |
| --- | --- |

29.

usub, et uute liikmesriikide osalemine Euroopa Arengufondi komitees tooks aruteludesse täiendava mõõtme ning aitaks täiendavalt üles ehitada nende tehnilist suutlikkust;

| 30. | võtab teadmiseks avaliku tunnustuse puudumise arengukoostöö prioriteetidele mõnes uues liikmesriigis ning nõuab üldise suhtlus- ja haridusstrateegia väljatöötamist selle puuduse kõrvaldamiseks; rõhutab arengu küsimustes teadlikkuse suurendamise olulisust koolide õppekavades, samuti meedia rolli üldsuse teadlikkuse tõstmisel ning rahvusvahelise vabatahtliku teenistuse traditsiooni väljakujundamisel; |
| --- | --- |

30.

võtab teadmiseks avaliku tunnustuse puudumise arengukoostöö prioriteetidele mõnes uues liikmesriigis ning nõuab üldise suhtlus- ja haridusstrateegia väljatöötamist selle puuduse kõrvaldamiseks; rõhutab arengu küsimustes teadlikkuse suurendamise olulisust koolide õppekavades, samuti meedia rolli üldsuse teadlikkuse tõstmisel ning rahvusvahelise vabatahtliku teenistuse traditsiooni väljakujundamisel;

| 31. | peab oluliseks raporti koostamist arenguhariduse osas teadlikkuse suurendamise ning selle rolli kohta „Euroopa konsensuse arengu küsimuses” rakendamisel, rõhutades arenguhariduse ja teadlikkuse tõstmise praegust ja potentsiaalset rolli Euroopa ametlikus ja vabahariduses, eelkõige uutes liikmesriikides; |
| --- | --- |

31.

peab oluliseks raporti koostamist arenguhariduse osas teadlikkuse suurendamise ning selle rolli kohta „Euroopa konsensuse arengu küsimuses” rakendamisel, rõhutades arenguhariduse ja teadlikkuse tõstmise praegust ja potentsiaalset rolli Euroopa ametlikus ja vabahariduses, eelkõige uutes liikmesriikides;

| 32. | on seisukohal, et uute liikmesriikide üldsus on juba teadlik humanitaarabi küsimustes, nagu seda tõestas laiaulatuslik mobiliseerimine 2004. aasta tsunami ajal — lähtepunkt, et suurendada üldsuse teadlikkust vajadusest konkreetsete ja pikaajaliste kohustuste võtmise järele tõhusa arengupoliitika raames; |
| --- | --- |

32.

on seisukohal, et uute liikmesriikide üldsus on juba teadlik humanitaarabi küsimustes, nagu seda tõestas laiaulatuslik mobiliseerimine 2004. aasta tsunami ajal — lähtepunkt, et suurendada üldsuse teadlikkust vajadusest konkreetsete ja pikaajaliste kohustuste võtmise järele tõhusa arengupoliitika raames;

| 33. | kutsub komisjoni üles käivitama konkreetseid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis keskenduksid uute liikmesriikide võrreldavatele eelistele ning lisandväärtusele koostöö ja arengu küsimustes; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles käivitama konkreetseid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis keskenduksid uute liikmesriikide võrreldavatele eelistele ning lisandväärtusele koostöö ja arengu küsimustes;

| 34. | nõuab suuremat koordineeritust asjaomaste riiklike sidusrühmade seas ning valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste piisavat osalemist riikliku poliitika väljatöötamise protsessides; |
| --- | --- |

34.

nõuab suuremat koordineeritust asjaomaste riiklike sidusrühmade seas ning valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste piisavat osalemist riikliku poliitika väljatöötamise protsessides;

| 35. | palub komisjonil kaasata uued liikmesriigid aktiivselt tegevuskavade ettevalmistamisse ja nende alastesse läbirääkimistesse ning nende rakendamise järelevalvesse; |
| --- | --- |

35.

palub komisjonil kaasata uued liikmesriigid aktiivselt tegevuskavade ettevalmistamisse ja nende alastesse läbirääkimistesse ning nende rakendamise järelevalvesse;

| 36. | märgib, et muutes oma arenguabi täielikult mitteseotuks, võiksid uued liikmesriigid olla positiivseks näiteks kõigi liikmesriikide jaoks; |
| --- | --- |

36.

märgib, et muutes oma arenguabi täielikult mitteseotuks, võiksid uued liikmesriigid olla positiivseks näiteks kõigi liikmesriikide jaoks;

| 37. | märgib, et kõik liikmesriigid peaksid kehtestama tähtajad oma arenguabi mitteseotuks muutmiseks, kuna pikas perspektiivis ei toeta seotud arenguabi ei head valitsemistava ega vahendite tõhusat jaotamist ega aita kaasa arengukoostöö eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

37.

märgib, et kõik liikmesriigid peaksid kehtestama tähtajad oma arenguabi mitteseotuks muutmiseks, kuna pikas perspektiivis ei toeta seotud arenguabi ei head valitsemistava ega vahendite tõhusat jaotamist ega aita kaasa arengukoostöö eesmärkide saavutamisele;

| 38. | märgib, et sidemed erasektori ja arengukoostöö vahel kujutavad endast paljulubavat uut võimalust uute liikmesriikide jaoks, ning et nimetatud liikmesriikide eraettevõtjate aktiivsem osalemine arengukoostööprojektide avalikes hangetes ELi tasandil võiks suurendada teadlikkust arengukoostöö osas;
  *
  ** |
| --- | --- |

38.

märgib, et sidemed erasektori ja arengukoostöö vahel kujutavad endast paljulubavat uut võimalust uute liikmesriikide jaoks, ning et nimetatud liikmesriikide eraettevõtjate aktiivsem osalemine arengukoostööprojektide avalikes hangetes ELi tasandil võiks suurendada teadlikkust arengukoostöö osas;

*

**

| 39. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

39.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on viimati muudetud AKV-EÜ ministrite nõukogu otsusega nr 1/2006 (ELT L 247, 9.9.2006, lk 22).

(2)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

(3)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(4)  Ühisavaldus Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi valdkonnas kiideti heaks nõukogus 19. novembril ja Euroopa Parlamendis 29. novembril ning komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi presidendid allkirjastasid selle 18. detsembril 2007.

(5)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(6)  ELT C 87 E, 7.4.2004, lk 506.

(7)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

(8)  ELT L 32, 4.2.2006, lk 80.

(9)  ELT L 21, 25.1.2005, lk 9.

(10)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 312.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/48

---

Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhend

P6_TA(2008)0101

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi kohta — Nõukogu suutmatus võtta vastu ühist seisukohta ja muuta toimimisjuhend siduvaks õigusaktiks

(2009/C 66 E/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2008. aastal tähistatakse Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi („toimimisjuhend”) kümnendat aastapäeva; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2008. aastal tähistatakse Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi („toimimisjuhend”) kümnendat aastapäeva;

| B. | arvestades, et rohkem kui kaks aastat tagasi, 30. juunil 2005. aastal, kiitis COREPER tehnilisel tasandil heaks ühise seisukoha teksti pärast toimimisjuhendi teksti põhjalikku läbivaatamisprotsessi, mille eesmärk oli muuta toimimisjuhend tõhusaks vahendiks ELi territooriumilt lähtuva ja ELi äriühingute relvaekspordi kontrollimiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rohkem kui kaks aastat tagasi, 30. juunil 2005. aastal, kiitis COREPER tehnilisel tasandil heaks ühise seisukoha teksti pärast toimimisjuhendi teksti põhjalikku läbivaatamisprotsessi, mille eesmärk oli muuta toimimisjuhend tõhusaks vahendiks ELi territooriumilt lähtuva ja ELi äriühingute relvaekspordi kontrollimiseks;

| C. | arvestades, et nimetatud ühise seisukoha vastuvõtmine muudab toimimisjuhendi kõikidele liikmesriikidele õiguslikult siduvaks dokumendiks relvaekspordi kontrollimiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nimetatud ühise seisukoha vastuvõtmine muudab toimimisjuhendi kõikidele liikmesriikidele õiguslikult siduvaks dokumendiks relvaekspordi kontrollimiseks;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on paljudel juhtudel väljendanud sügavat rahulolu nimetatud ühise seisukoha üle, muu hulgas oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohase nõukogu seitsmenda ja kaheksanda aastaaruande kohta (1); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on paljudel juhtudel väljendanud sügavat rahulolu nimetatud ühise seisukoha üle, muu hulgas oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohase nõukogu seitsmenda ja kaheksanda aastaaruande kohta (1);

| E. | arvestades, et sellele vaatamata ei ole nõukogu alates 2005. aastast suutnud nimetatud ühist seisukohta poliitilisel tasandil vastu võtta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sellele vaatamata ei ole nõukogu alates 2005. aastast suutnud nimetatud ühist seisukohta poliitilisel tasandil vastu võtta;

| F. | arvestades, et selle põhjusi ei ole kunagi ametlikult selgitatud, kuid need on ilmselt seotud mõne liikmesriigi sooviga tühistada ELi praegune Hiina Rahvavabariigile kehtestatud relvaekspordi embargo; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et selle põhjusi ei ole kunagi ametlikult selgitatud, kuid need on ilmselt seotud mõne liikmesriigi sooviga tühistada ELi praegune Hiina Rahvavabariigile kehtestatud relvaekspordi embargo;

| G. | arvestades, et see küsimus on uuesti muutunud kiireloomuliseks järgmiste arengute tõttu:






  i) | Lissaboni lepingu allkirjastamine, mis kohustab ELi tegutsema globaalse vastutustundega osalejana; |
| --- | --- | --- |

G.

arvestades, et see küsimus on uuesti muutunud kiireloomuliseks järgmiste arengute tõttu:

i)

Lissaboni lepingu allkirjastamine, mis kohustab ELi tegutsema globaalse vastutustundega osalejana;

| ii) | Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika praegune areng, mille puhul järjest rohkem sõjalisi ja tsiviilmissioone saadetakse väljapoole ELi piire, kus ELi töötajaid võidakse ohustada relvadega, mis on eelnevalt tarnitud liikmesriikidest; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika praegune areng, mille puhul järjest rohkem sõjalisi ja tsiviilmissioone saadetakse väljapoole ELi piire, kus ELi töötajaid võidakse ohustada relvadega, mis on eelnevalt tarnitud liikmesriikidest;

| iii) | liikmesriikide hiljutised avaldused, milles väljendatakse tahet suurendada relvaeksporti kui majandushuvide edendamise vahendit; |
| --- | --- |

iii)

liikmesriikide hiljutised avaldused, milles väljendatakse tahet suurendada relvaeksporti kui majandushuvide edendamise vahendit;

| iv) | mitmed algatused riikliku relvahankepoliitika ning ühendusesiseste relvatarnete ja -müügi ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

iv)

mitmed algatused riikliku relvahankepoliitika ning ühendusesiseste relvatarnete ja -müügi ühtlustamiseks;

| H. | arvestades, et COARMi (nõukogu tavarelvastuse ekspertide töörühm) positiivset tegevust toimimisjuhendi edasisel täiustamisel ja kohaldamisel kahjustab relvaeksport liikmesriikidest sellistesse riikidesse, kus valitseb konfliktiolukord, ebastabiilsus või kus ei austata inimõigusi ning mida peetakse toimimisjuhendi kohaselt nn vastutustundetuteks sihtkohtadeks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COARMi (nõukogu tavarelvastuse ekspertide töörühm) positiivset tegevust toimimisjuhendi edasisel täiustamisel ja kohaldamisel kahjustab relvaeksport liikmesriikidest sellistesse riikidesse, kus valitseb konfliktiolukord, ebastabiilsus või kus ei austata inimõigusi ning mida peetakse toimimisjuhendi kohaselt nn vastutustundetuteks sihtkohtadeks;

| I. | arvestades, et puuduv poliitiline tahe muuta toimimisjuhend ühiseks seisukohaks on vastuolus Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide juhtiva rolliga õigusaktide propageerimisel rahvusvahelise riikliku ja erarelvaekspordi kontrollimiseks, eeskätt pidades silmas relvakaubanduse lepingut, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et puuduv poliitiline tahe muuta toimimisjuhend ühiseks seisukohaks on vastuolus Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide juhtiva rolliga õigusaktide propageerimisel rahvusvahelise riikliku ja erarelvaekspordi kontrollimiseks, eeskätt pidades silmas relvakaubanduse lepingut,

| 1. | mõistab toimimisjuhendi kümnenda aastapäeva valguses hukka praeguse poliitilise ummikseisu ühise seisukoha vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

1.

mõistab toimimisjuhendi kümnenda aastapäeva valguses hukka praeguse poliitilise ummikseisu ühise seisukoha vastuvõtmisel;

| 2. | palub, et eesistujariik Sloveenia lülitaks ühise seisukoha vastuvõtmise alalise küsimusena üldasjade nõukogu iga istungi päevakorda, kuni see küsimus on lahendatud; |
| --- | --- |

2.

palub, et eesistujariik Sloveenia lülitaks ühise seisukoha vastuvõtmise alalise küsimusena üldasjade nõukogu iga istungi päevakorda, kuni see küsimus on lahendatud;

| 3. | palub tungivalt nendel liikmesriikidel, kes on õiguslikult siduva toimimisjuhendi vastu, oma seisukoht uuesti läbi vaadata; |
| --- | --- |

3.

palub tungivalt nendel liikmesriikidel, kes on õiguslikult siduva toimimisjuhendi vastu, oma seisukoht uuesti läbi vaadata;

| 4. | usub, et ELi panus rahvusvaheliselt siduvasse relvakaubanduse lepingusse muutub palju usaldusväärsemaks niipea, kui ELi enda relvakontrolli süsteem muutub õiguslikult siduvaks; |
| --- | --- |

4.

usub, et ELi panus rahvusvaheliselt siduvasse relvakaubanduse lepingusse muutub palju usaldusväärsemaks niipea, kui ELi enda relvakontrolli süsteem muutub õiguslikult siduvaks;

| 5. | on samuti veendunud, et paralleelselt ühise seisukoha vastuvõtmisega tuleks võtta meetmeid selleks, et muu hulgas:






  a) | takistada vastutustundetuid relvatarneid toimimisjuhendi tingimuste range kohaldamisega nii äriettevõtete kui ka riikide relvajõudude suhtes; |
| --- | --- | --- |

5.

on samuti veendunud, et paralleelselt ühise seisukoha vastuvõtmisega tuleks võtta meetmeid selleks, et muu hulgas:

a)

takistada vastutustundetuid relvatarneid toimimisjuhendi tingimuste range kohaldamisega nii äriettevõtete kui ka riikide relvajõudude suhtes;

| b) | parandada ja rakendada vahenduskontrolli ning takistada relvade ebaseaduslikku õhu- ja merevedu; |
| --- | --- |

b)

parandada ja rakendada vahenduskontrolli ning takistada relvade ebaseaduslikku õhu- ja merevedu;

| c) | tagada hiljutiste relvaembargo rikkumiste väidete kiire uurimine; |
| --- | --- |

c)

tagada hiljutiste relvaembargo rikkumiste väidete kiire uurimine;

| d) | takistada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning julgeolekusektori reformide ja muude ELi algatuste käigus kogutud relvade eravahendajatele müümist ning nende edasimüümist; |
| --- | --- |

d)

takistada Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ning julgeolekusektori reformide ja muude ELi algatuste käigus kogutud relvade eravahendajatele müümist ning nende edasimüümist;

| e) | parandada liikmesriikide poolt toimimisjuhendi iga-aastase aruande alusel esitatud andmete läbipaistvust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

e)

parandada liikmesriikide poolt toimimisjuhendi iga-aastase aruande alusel esitatud andmete läbipaistvust ja kvaliteeti;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ning parlamentidele.

---

(1)  ELT C 244 E, 18.10.2007, lk 210.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/49

---

Naiste eriolukord vanglas ning vanemate vangistuse mõju sotsiaalsele ja perekonnaelule

P6_TA(2008)0102

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon vangis olevate naiste eriolukorra ning vanemate vangistuse mõju kohta sotsiaalsele ja perekonnaelule (2007/2116(INI))

(2009/C 66 E/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi lepingu artikleid 6 ja 7 ning uue, 12. detsembril 2007. aastal alla kirjutatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1) artiklit 4, mis käsitlevad inimõiguste kaitset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi lepingu artikleid 6 ja 7 ning uue, 12. detsembril 2007. aastal alla kirjutatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (1) artiklit 4, mis käsitlevad inimõiguste kaitset;

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 5, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artiklit 7, 1987. aasta piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni (edaspidi: piinamise tõkestamise Euroopa konventsioon) ja selle fakultatiivset protokolli, millega nähakse ette sõltumatute rahvusvaheliste ja siseriiklike asutuste korrapärased külastused kinnipidamiskohtadesse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 5, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, eriti selle artiklit 7, 1987. aasta piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni (edaspidi: piinamise tõkestamise Euroopa konventsioon) ja selle fakultatiivset protokolli, millega nähakse ette sõltumatute rahvusvaheliste ja siseriiklike asutuste korrapärased külastused kinnipidamiskohtadesse;

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 3, selle protokolle ning Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 3, selle protokolle ning Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat;

| — | võttes arvesse piinamise tõkestamise Euroopa konventsiooni, millega loodi Euroopa Nõukogu Piinamise ja Ebainimliku või Alandava Kohtlemise või Karistamise Tõkestamise Euroopa Komitee, ning kõnesoleva komitee aruandeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise tõkestamise Euroopa konventsiooni, millega loodi Euroopa Nõukogu Piinamise ja Ebainimliku või Alandava Kohtlemise või Karistamise Tõkestamise Euroopa Komitee, ning kõnesoleva komitee aruandeid;

| — | võttes arvesse ÜRO 1957. aasta kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõudeid ning ÜRO Peaassambleel vastu võetud asjaomaseid deklaratsioone ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1957. aasta kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõudeid ning ÜRO Peaassambleel vastu võetud asjaomaseid deklaratsioone ja põhimõtteid;

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee resolutsioone ja soovitusi, eelkõige resolutsiooni (73)5 kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõuete kohta, soovitust R(87)3 Euroopa vanglaeeskirjade kohta ja soovitust R(2006)2 Euroopa vanglaeeskirjade kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee resolutsioone ja soovitusi, eelkõige resolutsiooni (73)5 kinnipeetavate kohtlemise miinimumnõuete kohta, soovitust R(87)3 Euroopa vanglaeeskirjade kohta ja soovitust R(2006)2 Euroopa vanglaeeskirjade kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee vastuvõetud soovitusi, eriti soovitust R(2006)1747 Euroopa vanglaharta kehtestamise kohta ning soovitust R(2000)1469 vanglas viibivate emade ja väikelaste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee vastuvõetud soovitusi, eriti soovitust R(2006)1747 Euroopa vanglaharta kehtestamise kohta ning soovitust R(2000)1469 vanglas viibivate emade ja väikelaste kohta;

| — | võttes arvesse oma 26. mai 1989. aasta resolutsiooni naiste ja laste kohta vanglates (2), 18. jaanuari 1996. aasta resolutsiooni halbade kinnipidamistingimuste kohta Euroopa Liidu vanglates (3), 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni vanglatingimuste kohta Euroopa Liidus: ümberkorraldused ja alternatiivsed karistused (4) ning 9. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule kinnipeetavate õiguste kohta Euroopa Liidus (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 1989. aasta resolutsiooni naiste ja laste kohta vanglates (2), 18. jaanuari 1996. aasta resolutsiooni halbade kinnipidamistingimuste kohta Euroopa Liidu vanglates (3), 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni vanglatingimuste kohta Euroopa Liidus: ümberkorraldused ja alternatiivsed karistused (4) ning 9. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule kinnipeetavate õiguste kohta Euroopa Liidus (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0033/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0033/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa ja rahvusvahelistest konventsioonidest (6) tulenevalt tuleb kõiki vangistatud isikuid kohelda nende inimõigusi järgides ning kinnipidamistingimused peavad vastama inimväärsuse, diskrimineerimise lubamatuse ning era- ja perekonnaelu puutumatuse põhimõtetele ning sõltumatud asutused hindavad seda korrapäraselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa ja rahvusvahelistest konventsioonidest (6) tulenevalt tuleb kõiki vangistatud isikuid kohelda nende inimõigusi järgides ning kinnipidamistingimused peavad vastama inimväärsuse, diskrimineerimise lubamatuse ning era- ja perekonnaelu puutumatuse põhimõtetele ning sõltumatud asutused hindavad seda korrapäraselt;

| B. | arvestades, et kohtuotsuste tegemisel, karistusõiguses ning liikmesriikide kinnipidamisasutustes tuleb arvesse võtta vangis viibivate naiste erivajadusi ja -olukorda; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kohtuotsuste tegemisel, karistusõiguses ning liikmesriikide kinnipidamisasutustes tuleb arvesse võtta vangis viibivate naiste erivajadusi ja -olukorda;

| C. | arvestades, et tuleb võtta konkreetseid ja naiste erivajadustega kohandatud meetmeid, eelkõige tuleb kohaldada alternatiivseid karistusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tuleb võtta konkreetseid ja naiste erivajadustega kohandatud meetmeid, eelkõige tuleb kohaldada alternatiivseid karistusi;

| D. | arvestades, et vanglas viibivad rasedad peavad saama abi, teavet ning muud raseduse normaalseks kuluks ja emaduseks valmistumiseks vajalikku, eelkõige on vaja tasakaalustatud toitu, nõuetekohaseid sanitaartingimusi, värsket õhku, kehalist tegevust ning sünnituseelset ja -järgset hooldust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vanglas viibivad rasedad peavad saama abi, teavet ning muud raseduse normaalseks kuluks ja emaduseks valmistumiseks vajalikku, eelkõige on vaja tasakaalustatud toitu, nõuetekohaseid sanitaartingimusi, värsket õhku, kehalist tegevust ning sünnituseelset ja -järgset hooldust;

| E. | arvestades, et kõigil mees- ja naiskinnipeetavatel peab olema võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele, kuid kinnipidamispoliitika peab pöörama erilist tähelepanu naistele omaste füüsilise ja vaimse tervise probleemide ennetusele, profülaktilisele kontrollile ja ravile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõigil mees- ja naiskinnipeetavatel peab olema võrdne juurdepääs tervishoiuteenustele, kuid kinnipidamispoliitika peab pöörama erilist tähelepanu naistele omaste füüsilise ja vaimse tervise probleemide ennetusele, profülaktilisele kontrollile ja ravile;

| F. | arvestades, et ema vaimsest ja füüsilisest tervisest sõltub lapse tervis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ema vaimsest ja füüsilisest tervisest sõltub lapse tervis;

| G. | arvestades, et suur hulk kinnipeetavaid naisi on praegu või on varem olnud uimasti- või muude ainete sõltlased ja see võib olla vaimsete või käitumishäirete põhjuseks, mille puhul on vanglate üldise tervishoiupoliitika raames vaja tagada nii arstiabi kui ka sotsiaalne ja psühholoogiline tugi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et suur hulk kinnipeetavaid naisi on praegu või on varem olnud uimasti- või muude ainete sõltlased ja see võib olla vaimsete või käitumishäirete põhjuseks, mille puhul on vanglate üldise tervishoiupoliitika raames vaja tagada nii arstiabi kui ka sotsiaalne ja psühholoogiline tugi;

| H. | arvestades, et tänapäeval on teatavasti suur osa kinnipeetavatest naistest olnud perekonnas või paarisuhtes vägivalla, seksuaalse kuritarvitamise või väärkohtlemise ohvrid ning suures majanduslikus või psühholoogilises sõltuvuses; arvestades, et kõik nimetatud asjaolud on otseselt seotud nende kuritegeliku mineviku ning füüsiliste ja psühholoogiliste tagajärgedega, nagu traumajärgne stress; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tänapäeval on teatavasti suur osa kinnipeetavatest naistest olnud perekonnas või paarisuhtes vägivalla, seksuaalse kuritarvitamise või väärkohtlemise ohvrid ning suures majanduslikus või psühholoogilises sõltuvuses; arvestades, et kõik nimetatud asjaolud on otseselt seotud nende kuritegeliku mineviku ning füüsiliste ja psühholoogiliste tagajärgedega, nagu traumajärgne stress;

| I. | arvestades, et vanglapersonal peab olema piisavalt koolitatud ja teadlik, et võtta arvesse meeste ja naiste soolise võrdõiguslikkuse aspekti ning vangis olevate naiste erivajadusi ja -olukorda; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata neist kõige kaitsetumatele, st alaealistele ja puudega naistele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vanglapersonal peab olema piisavalt koolitatud ja teadlik, et võtta arvesse meeste ja naiste soolise võrdõiguslikkuse aspekti ning vangis olevate naiste erivajadusi ja -olukorda; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata neist kõige kaitsetumatele, st alaealistele ja puudega naistele;

| J. | arvestades, et perekonnasidemete säilitamine on oluline vahend korduvkuritegude ärahoidmisel ja ühiskonnaellu taaslülitumisel ning kõigi kinnipeetavate, nende laste ja teiste perekonnaliikmete õigus, kusjuures naistel on selle õiguse kasutamine sageli eriti keeruline naiste kinnipidamisasutuste vähesuse ja sellest tulenevalt asukoha kauguse tõttu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et perekonnasidemete säilitamine on oluline vahend korduvkuritegude ärahoidmisel ja ühiskonnaellu taaslülitumisel ning kõigi kinnipeetavate, nende laste ja teiste perekonnaliikmete õigus, kusjuures naistel on selle õiguse kasutamine sageli eriti keeruline naiste kinnipidamisasutuste vähesuse ja sellest tulenevalt asukoha kauguse tõttu;

| K. | arvestades, et lapse parimaid huve tuleb alati arvesse võtta, kui otsustatakse lapse vangistatud vanemast lahutamise või temaga kokkujätmise küsimust, võttes arvesse, et igal juhul tuleb tagada, et teine vanem võiks kasutada oma vanemaõigusi, ning kehtestada nõuetekohased võimalused pereliikmetega (vennad ja õed, vanavanemad ja teised pereliikmed) lähedaste suhete säilitamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lapse parimaid huve tuleb alati arvesse võtta, kui otsustatakse lapse vangistatud vanemast lahutamise või temaga kokkujätmise küsimust, võttes arvesse, et igal juhul tuleb tagada, et teine vanem võiks kasutada oma vanemaõigusi, ning kehtestada nõuetekohased võimalused pereliikmetega (vennad ja õed, vanavanemad ja teised pereliikmed) lähedaste suhete säilitamiseks;

| L. | arvestades, et olles alla kirjutanud eespool nimetatud lapse õiguste konventsioonile (samuti teistele rahvusvahelise õiguse aktidele), on osalisriikidel kohustus tagada kõigile lastele igasuguse diskrimineerimiseta ja sõltumata nende vanema õiguslikust seisundist kõik kõnesoleva konventsiooniga ettenähtud õigused, eelkõige õigus saada nõuetekohaseid tervishoiuteenuseid, harrastada vaba aja tegevusi ja omandada haridust, ning seda kohustust tuleb täita samuti laste puhul, kes on koos oma vangistatud vanemaga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et olles alla kirjutanud eespool nimetatud lapse õiguste konventsioonile (samuti teistele rahvusvahelise õiguse aktidele), on osalisriikidel kohustus tagada kõigile lastele igasuguse diskrimineerimiseta ja sõltumata nende vanema õiguslikust seisundist kõik kõnesoleva konventsiooniga ettenähtud õigused, eelkõige õigus saada nõuetekohaseid tervishoiuteenuseid, harrastada vaba aja tegevusi ja omandada haridust, ning seda kohustust tuleb täita samuti laste puhul, kes on koos oma vangistatud vanemaga;

| M. | arvestades, et lisaks seadusevastaste tegude eest karistamisele peaks kinnipidamisasutuse eesmärk olema ka ühiskonna- ja tööellu taaslülitamine, võttes sealjuures arvesse, et suure hulga mees- ja naiskinnipeetavate minevikus esines sageli sotsiaalset tõrjutust ja vaesust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lisaks seadusevastaste tegude eest karistamisele peaks kinnipidamisasutuse eesmärk olema ka ühiskonna- ja tööellu taaslülitamine, võttes sealjuures arvesse, et suure hulga mees- ja naiskinnipeetavate minevikus esines sageli sotsiaalset tõrjutust ja vaesust;

| N. | arvestades, et suur osa kinnipeetavatest naistest on vangistamise ajal seotud pooleliolevate kohtumenetlustega (alaealistest lastest loobumise, nende ajutise hooldamise või lapsendamise menetlus, abielulahutus või lahuselu, elukohast väljatõstmine jne), mis teeb nad haavatavaks ning asetab pidevasse ebakindluse ja stressi seisundisse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et suur osa kinnipeetavatest naistest on vangistamise ajal seotud pooleliolevate kohtumenetlustega (alaealistest lastest loobumise, nende ajutise hooldamise või lapsendamise menetlus, abielulahutus või lahuselu, elukohast väljatõstmine jne), mis teeb nad haavatavaks ning asetab pidevasse ebakindluse ja stressi seisundisse;

| O. | arvestades, et kinnipeetavad isikud ei ole sageli teadlikud olemasolevatest sotsiaalabi võimalustest ning paljudel juhtudel on kõigile liikmesriikide kodanikele antud õiguste tegelikul kasutamisel takistuseks asjaolu, et neil ei ole asjakohaseid haldusdokumente (ID-kaart, sotsiaalkindlustuskaart, perekonnaseisutõend jne), dokumendid on kaotsi läinud või aegunud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kinnipeetavad isikud ei ole sageli teadlikud olemasolevatest sotsiaalabi võimalustest ning paljudel juhtudel on kõigile liikmesriikide kodanikele antud õiguste tegelikul kasutamisel takistuseks asjaolu, et neil ei ole asjakohaseid haldusdokumente (ID-kaart, sotsiaalkindlustuskaart, perekonnaseisutõend jne), dokumendid on kaotsi läinud või aegunud;

| P. | arvestades, et mees- ja naiskinnipeetavate võrdne juurdepääs tööhõivele, kutseõppele ja vaba aja tegevusele kogu kinnipidamisaja vältel on olulise tähtsusega psühholoogilise tasakaalu säilitamise ning ühiskonna- ja tööellu taaslülitamise seisukohast; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mees- ja naiskinnipeetavate võrdne juurdepääs tööhõivele, kutseõppele ja vaba aja tegevusele kogu kinnipidamisaja vältel on olulise tähtsusega psühholoogilise tasakaalu säilitamise ning ühiskonna- ja tööellu taaslülitamise seisukohast;

| Q. | arvestades, et hoolimata pakkumiste mitmekesisusest ei piisa sellest, kui mees- ja naiskinnipeetavatele võimaldatakse juurdepääs pakkumistele hariduse, koolituse, tööhõive, vaba aja tegevuse ja enesearendamise valdkonnas, vaid on vaja koostada kaasnevad programmid, mis lihtsustavad nende kaasamist töö- ja ühiskonnaellu taaslülitumise ettevalmistamisse ja selle käiku; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et hoolimata pakkumiste mitmekesisusest ei piisa sellest, kui mees- ja naiskinnipeetavatele võimaldatakse juurdepääs pakkumistele hariduse, koolituse, tööhõive, vaba aja tegevuse ja enesearendamise valdkonnas, vaid on vaja koostada kaasnevad programmid, mis lihtsustavad nende kaasamist töö- ja ühiskonnaellu taaslülitumise ettevalmistamisse ja selle käiku;

| R. | arvestades, et vanglas viibivad naised peavad saama igasuguse diskrimineerimiseta teha tööd või tegelda vabatahtliku tegevusega ning omandada mitmekülgset, pärast karistusaja lõppu nende tavaellu taaslülitumist soodustavat ja tööturuvajadustele vastavat kutse- ja kodanikuharidust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vanglas viibivad naised peavad saama igasuguse diskrimineerimiseta teha tööd või tegelda vabatahtliku tegevusega ning omandada mitmekülgset, pärast karistusaja lõppu nende tavaellu taaslülitumist soodustavat ja tööturuvajadustele vastavat kutse- ja kodanikuharidust;

| S. | arvestades, et mees- ja naiskinnipeetavate ühiskonnaellu taaslülitamise ning korduvkuritegude ennetamise edukus sõltub kinnipidamise ajal saadava õppe kvaliteedist, eriti ettevõtjate ning sotsiaalabiasutuste ja -organisatsioonidega loodud koostööst, samuti karistuse kandmisele järgnevatest järelmeetmetest ning sotsiaalsetest ja tööalastest tugiteenustest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mees- ja naiskinnipeetavate ühiskonnaellu taaslülitamise ning korduvkuritegude ennetamise edukus sõltub kinnipidamise ajal saadava õppe kvaliteedist, eriti ettevõtjate ning sotsiaalabiasutuste ja -organisatsioonidega loodud koostööst, samuti karistuse kandmisele järgnevatest järelmeetmetest ning sotsiaalsetest ja tööalastest tugiteenustest;

| T. | arvestades, et on suur vajadus soopõhiste üldiste, selgete ja ajakohastatud andmete ning statistika järele, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on suur vajadus soopõhiste üldiste, selgete ja ajakohastatud andmete ning statistika järele,

Kinnipidamistingimused

| 1. | ergutab liikmesriike investeerima piisavaid vahendeid kinnipidamisasutuste infrastruktuuri kaasajastamisse ja kohandamisse, samuti rakendama Euroopa Nõukogu eespool nimetatud soovitust R(2006)2, et tagada inimväärsed ja põhilisi inimõigusi tagavad kinnipidamistingimused, eriti majutuse, tervise, hügieeni, toitlustamise, ventilatsiooni ja valgustuse osas; |
| --- | --- |

1.

ergutab liikmesriike investeerima piisavaid vahendeid kinnipidamisasutuste infrastruktuuri kaasajastamisse ja kohandamisse, samuti rakendama Euroopa Nõukogu eespool nimetatud soovitust R(2006)2, et tagada inimväärsed ja põhilisi inimõigusi tagavad kinnipidamistingimused, eriti majutuse, tervise, hügieeni, toitlustamise, ventilatsiooni ja valgustuse osas;

| 2. | kordab taas oma nõudmist komisjonile ja nõukogule võtta ELi lepingu artikli 6 alusel vastu raamotsus kinnipeetavate õiguste kaitse miinimumnõuete kohta (mida soovitab ka Euroopa Nõukogu eespool nimetatud soovituses R(2006)2) ning palub nõukogul levitada Euroopa Nõukogu vanglaeeskirju ja edendada nende rakendamist, et ühtlustada suuremas ulatuses kinnipidamistingimusi Euroopas, võttes eriti arvesse naiste erivajadusi ning tuues selgelt välja mees- ja naiskinnipeetavate õigused ja kohustused; |
| --- | --- |

2.

kordab taas oma nõudmist komisjonile ja nõukogule võtta ELi lepingu artikli 6 alusel vastu raamotsus kinnipeetavate õiguste kaitse miinimumnõuete kohta (mida soovitab ka Euroopa Nõukogu eespool nimetatud soovituses R(2006)2) ning palub nõukogul levitada Euroopa Nõukogu vanglaeeskirju ja edendada nende rakendamist, et ühtlustada suuremas ulatuses kinnipidamistingimusi Euroopas, võttes eriti arvesse naiste erivajadusi ning tuues selgelt välja mees- ja naiskinnipeetavate õigused ja kohustused;

| 3. | palub komisjonil lisada oma iga-aastasesse inimõiguste aruandesse hinnangu mees- ja naiskinnipeetavate põhiõiguste järgimisele ja naiste kinnipidamise eritingimuste täitmisele; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil lisada oma iga-aastasesse inimõiguste aruandesse hinnangu mees- ja naiskinnipeetavate põhiõiguste järgimisele ja naiste kinnipidamise eritingimuste täitmisele;

| 4. | ergutab liikmesriike ja kandidaatriike ratifitseerima piinamise tõkestamise Euroopa konventsiooni fakultatiivset protokolli, millega kehtestatakse sõltumatu kontrolli süsteem kinnipidamisasutustes, ning palub nõukogul ja komisjonil toetada kõnesoleva konventsiooni ja selle protokolli ratifitseerimist Euroopa Liidu välispoliitika raames; |
| --- | --- |

4.

ergutab liikmesriike ja kandidaatriike ratifitseerima piinamise tõkestamise Euroopa konventsiooni fakultatiivset protokolli, millega kehtestatakse sõltumatu kontrolli süsteem kinnipidamisasutustes, ning palub nõukogul ja komisjonil toetada kõnesoleva konventsiooni ja selle protokolli ratifitseerimist Euroopa Liidu välispoliitika raames;

| 5. | tuletab meelde, et kinnipidamisasutuste juhtimise vastavus siseriiklikele ja rahvusvahelistele õigusnormidele tuleks tagada pädevate asutuste korrapärase kontrolliga; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et kinnipidamisasutuste juhtimise vastavus siseriiklikele ja rahvusvahelistele õigusnormidele tuleks tagada pädevate asutuste korrapärase kontrolliga;

| 6. | kutsub liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et tagada kinnipidamisasutustes kord ning personali ja kinnipeetavate turvalisus, lõpetades vägivalla- ja kuritarvitamise olukorrad, mille suhtes on eriti haavatavad naised ja etniliste või sotsiaalsete vähemuste esindajad; |
| --- | --- |

6.

kutsub liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et tagada kinnipidamisasutustes kord ning personali ja kinnipeetavate turvalisus, lõpetades vägivalla- ja kuritarvitamise olukorrad, mille suhtes on eriti haavatavad naised ja etniliste või sotsiaalsete vähemuste esindajad;

| 7. | kutsub kõiki liikmesriike üles lihtsustama naiskinnipeetavate juurdepääsu elanikkonna hulgas korraldatavatele ennetuskampaaniatele, näiteks rinna- ja emakakaelavähi varajane avastamine, ning tagama neile võrdselt teiste naistega juurdepääs riiklikele programmidele, mis käsitlevad pereplaneerimist; |
| --- | --- |

7.

kutsub kõiki liikmesriike üles lihtsustama naiskinnipeetavate juurdepääsu elanikkonna hulgas korraldatavatele ennetuskampaaniatele, näiteks rinna- ja emakakaelavähi varajane avastamine, ning tagama neile võrdselt teiste naistega juurdepääs riiklikele programmidele, mis käsitlevad pereplaneerimist;

| 8. | tuletab meelde naistevanglate eripära ning nõuab tungivalt naistele mõeldud turvalisuse ja tavaellu taaslülitamise struktuuride loomist; tuletab lisaks meelde, et naiste puhul, keda on kuritarvitatud, ekspluateeritud ja tõrjutud, on tähtis luua võimalused ümberasumiseks toetavasse ümbruskonda, mis võtab arvesse nende individuaalseid vajadusi; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde naistevanglate eripära ning nõuab tungivalt naistele mõeldud turvalisuse ja tavaellu taaslülitamise struktuuride loomist; tuletab lisaks meelde, et naiste puhul, keda on kuritarvitatud, ekspluateeritud ja tõrjutud, on tähtis luua võimalused ümberasumiseks toetavasse ümbruskonda, mis võtab arvesse nende individuaalseid vajadusi;

| 9. | palub liikmesriikidel võtta kinnipidamispoliitikas ja kinnipidamisasutustes arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse aspekti, samuti võtta rohkem arvesse naiste soolisi iseärasusi ja kinnipeetavate naiste sageli traumaatilist minevikku, tehes seda eelkõige meditsiini- ja vanglatöötajate asjakohase koolituse ja teavitamise ning naistele mõeldud põhiväärtustealase ümberõppe abil:






  a) | võttes andmete kogumisel arvesse soolist mõõdet kõigis valdkondades, kus see on võimalik, et tuvastada naiste probleemid ja vajadused; |
| --- | --- | --- |

9.

palub liikmesriikidel võtta kinnipidamispoliitikas ja kinnipidamisasutustes arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse aspekti, samuti võtta rohkem arvesse naiste soolisi iseärasusi ja kinnipeetavate naiste sageli traumaatilist minevikku, tehes seda eelkõige meditsiini- ja vanglatöötajate asjakohase koolituse ja teavitamise ning naistele mõeldud põhiväärtustealase ümberõppe abil:

a)

võttes andmete kogumisel arvesse soolist mõõdet kõigis valdkondades, kus see on võimalik, et tuvastada naiste probleemid ja vajadused;

| b) | luues igas riigis uurimiskomisjoni ja alalise vahenduse süsteemid kinnipidamistingimuste tõhusaks järelevalveks, et tuvastada ja kõrvaldada vanglasüsteemis endiselt naisi mõjutavad diskrimineerivad tegurid; |
| --- | --- |

b)

luues igas riigis uurimiskomisjoni ja alalise vahenduse süsteemid kinnipidamistingimuste tõhusaks järelevalveks, et tuvastada ja kõrvaldada vanglasüsteemis endiselt naisi mõjutavad diskrimineerivad tegurid;

| c) | tõstatades kinnipeetavate naiste küsimuse kohalikes, piirkondlikes ja üleriigilistes aruteludes, et toetada sotsiaalseid ressursse, elamistingimusi, koolitust jms käsitlevate positiivsete meetmete võtmist; |
| --- | --- |

c)

tõstatades kinnipeetavate naiste küsimuse kohalikes, piirkondlikes ja üleriigilistes aruteludes, et toetada sotsiaalseid ressursse, elamistingimusi, koolitust jms käsitlevate positiivsete meetmete võtmist;

| d) | hoolitsedes selle eest, et naiste kinnipidamisasutustes moodustaksid enamuse personalist ja meditsiinitöötajatest naised; |
| --- | --- |

d)

hoolitsedes selle eest, et naiste kinnipidamisasutustes moodustaksid enamuse personalist ja meditsiinitöötajatest naised;

| 10. | kutsub liikmesriike tagama naistele võrdse ja igasuguse diskrimineerimiseta juurdepääsu erinevatele tervishoiuteenustele, mille kvaliteet peab olema võrdväärne ülejäänud elanikkonnale osutatavate teenuste kvaliteediga, et hoida ära ja tõhusalt ravida naistele spetsiifilisi haigusi; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike tagama naistele võrdse ja igasuguse diskrimineerimiseta juurdepääsu erinevatele tervishoiuteenustele, mille kvaliteet peab olema võrdväärne ülejäänud elanikkonnale osutatavate teenuste kvaliteediga, et hoida ära ja tõhusalt ravida naistele spetsiifilisi haigusi;

| 11. | tuletab meelde, et naiskinnipeetavate hügieenivajaduste paremaks arvessevõtmiseks on vaja võtta meetmeid kinnipidamisasutuste infrastruktuuri ja vajaliku hügieenivarustuse osas; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et naiskinnipeetavate hügieenivajaduste paremaks arvessevõtmiseks on vaja võtta meetmeid kinnipidamisasutuste infrastruktuuri ja vajaliku hügieenivarustuse osas;

| 12. | kutsub liikmesriike võtma vastu üldise vanglatervishoiu poliitika, mille kohaselt tehakse vangistuse alguses kindlaks füüsilised ja vaimsed häired ja samuti osutatakse kõigile sõltuvuse all kannatavatele mees- ja naiskinnipeetavatele meditsiinilist ja psühholoogilist abi, võttes sealjuures arvesse naiste iseärasusi; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike võtma vastu üldise vanglatervishoiu poliitika, mille kohaselt tehakse vangistuse alguses kindlaks füüsilised ja vaimsed häired ja samuti osutatakse kõigile sõltuvuse all kannatavatele mees- ja naiskinnipeetavatele meditsiinilist ja psühholoogilist abi, võttes sealjuures arvesse naiste iseärasusi;

| 13. | kutsub liikmesriike võtma kõiki vajalikke meetmeid, et anda kõigile naiskinnipeetavatele, eriti vägivalla ja väärkohtlemise all kannatanutele, üksikemadele ja naissoost alaealistele õigusrikkujatele, psühholoogilist tuge eesmärgiga tagada neile parem kaitse ja võimaldada neil seega säilitada ja parandada pere- ja sotsiaalseid suhteid ning suurendada tavaellu taaslülitumise väljavaateid; soovitab koolitada vanglatöötajaid ja suurendada nende teadlikkust selliste kinnipeetavate erilisest haavatavusest; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike võtma kõiki vajalikke meetmeid, et anda kõigile naiskinnipeetavatele, eriti vägivalla ja väärkohtlemise all kannatanutele, üksikemadele ja naissoost alaealistele õigusrikkujatele, psühholoogilist tuge eesmärgiga tagada neile parem kaitse ja võimaldada neil seega säilitada ja parandada pere- ja sotsiaalseid suhteid ning suurendada tavaellu taaslülitumise väljavaateid; soovitab koolitada vanglatöötajaid ja suurendada nende teadlikkust selliste kinnipeetavate erilisest haavatavusest;

| 14. | soovitab, et rasedate ja väikelaste emade vangistamist kasutataks vaid viimase abinõuna ja sel äärmuslikul juhul saaksid nad avarama, võimaluse korral üksikkongi ning neile tuleb pöörata erilist tähelepanu, eriti toitlustamise ja hügieeni osas; leiab muu hulgas, et rasedad peavad saama sünnituseelset ja -järgset abi ning nad peavad saama osaleda vanematele mõeldud kursustel, mille kvaliteet on võrdväärne väljaspool kinnipidamisasutust korraldatavatega; |
| --- | --- |

14.

soovitab, et rasedate ja väikelaste emade vangistamist kasutataks vaid viimase abinõuna ja sel äärmuslikul juhul saaksid nad avarama, võimaluse korral üksikkongi ning neile tuleb pöörata erilist tähelepanu, eriti toitlustamise ja hügieeni osas; leiab muu hulgas, et rasedad peavad saama sünnituseelset ja -järgset abi ning nad peavad saama osaleda vanematele mõeldud kursustel, mille kvaliteet on võrdväärne väljaspool kinnipidamisasutust korraldatavatega;

| 15. | juhib tähelepanu asjaolule, et normaalse kuluga sünnituse korral vanglas lahutatakse laps emast sunniviisiliselt tavaliselt 24 või 72 tunni möödumisel sünnist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriikide nägema ette muid lahendusi; |
| --- | --- |

15.

juhib tähelepanu asjaolule, et normaalse kuluga sünnituse korral vanglas lahutatakse laps emast sunniviisiliselt tavaliselt 24 või 72 tunni möödumisel sünnist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriikide nägema ette muid lahendusi;

| 16. | rõhutab, et õigussüsteem peab jälgima ema kinnipidamisega seotud küsimuste käsitlemisel lapse õiguste tagamist; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et õigussüsteem peab jälgima ema kinnipidamisega seotud küsimuste käsitlemisel lapse õiguste tagamist;

| 17. | kutsub liikmesriike üles täielikult austadm seksuaalse sättumuse kujunemist ja pereelu erinevaid vorme, juhul kui need ei ole vastuolus õigusega; |
| --- | --- |

17.

kutsub liikmesriike üles täielikult austadm seksuaalse sättumuse kujunemist ja pereelu erinevaid vorme, juhul kui need ei ole vastuolus õigusega;

| 18. | rõhutab vajadust lõpetada 18-aastaste ja nooremate tüdrukute ja poiste kinnipidamine täiskasvanute vanglates; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust lõpetada 18-aastaste ja nooremate tüdrukute ja poiste kinnipidamine täiskasvanute vanglates;

Peresidemete ja sotsiaalsete suhete säilitamine

| 19. | soovitab senisest rohkem eelistada vangistusele ühiskonnas tavapäraseid alternatiivseid karistusi, eriti emade puhul juhul, kui karistuse kandmise aeg on lühike ja oht avalikule korrale väike ning vangistus võib põhjustada tõsiseid häireid perekonnaelus, eriti kui tegemist on üksikvanemaga või väikeste lastega perekonnaga või isikuga, kellel on ülalpeetavaid või kes hooldab puudega isikut; tuletab meelde, et kohtuasutused peaksid võtma karistuse määramisel neid asjaolusid arvesse, eriti kohtualuse lapse parimaid huve silmas pidades; soovitab näha meeskinnipeetavate jaoks, kes hooldavad alaealisi või kellel on muud perekondlikud kohustused, ette võimalus kasutada samalaadseid meetmeid, mis on ette nähtud emadele; |
| --- | --- |

19.

soovitab senisest rohkem eelistada vangistusele ühiskonnas tavapäraseid alternatiivseid karistusi, eriti emade puhul juhul, kui karistuse kandmise aeg on lühike ja oht avalikule korrale väike ning vangistus võib põhjustada tõsiseid häireid perekonnaelus, eriti kui tegemist on üksikvanemaga või väikeste lastega perekonnaga või isikuga, kellel on ülalpeetavaid või kes hooldab puudega isikut; tuletab meelde, et kohtuasutused peaksid võtma karistuse määramisel neid asjaolusid arvesse, eriti kohtualuse lapse parimaid huve silmas pidades; soovitab näha meeskinnipeetavate jaoks, kes hooldavad alaealisi või kellel on muud perekondlikud kohustused, ette võimalus kasutada samalaadseid meetmeid, mis on ette nähtud emadele;

| 20. | rõhutab, et isoleerituse ja ängistuse mõjul rasedate kinnipeetavate tervisele võib olla omakorda lapse jaoks kahjulikke ja isegi ohtlikke tagajärgi, mida tuleb kinnipidamise otsuse tegemisel väga tõsiselt arvesse võtta; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et isoleerituse ja ängistuse mõjul rasedate kinnipeetavate tervisele võib olla omakorda lapse jaoks kahjulikke ja isegi ohtlikke tagajärgi, mida tuleb kinnipidamise otsuse tegemisel väga tõsiselt arvesse võtta;

| 21. | rõhutab muu hulgas vajadust, et kohtunikud päriksid enne eelvangistuse otsuse tegemist või karistuse määramise ajal laste olemasolu kohta ning veenduksid, et on võetud meetmeid nende kõigi õiguste kaitseks; |
| --- | --- |

21.

rõhutab muu hulgas vajadust, et kohtunikud päriksid enne eelvangistuse otsuse tegemist või karistuse määramise ajal laste olemasolu kohta ning veenduksid, et on võetud meetmeid nende kõigi õiguste kaitseks;

| 22. | palub liikmesriike suurendada naistevanglate hulka ja jaotada neid ühtlasemalt kogu riigi territooriumil, et hõlbustada naiskinnipeetavate pere- ja lähisidemete säilitamist ning anda neile võimalus osaleda religioossetel üritustel; |
| --- | --- |

22.

palub liikmesriike suurendada naistevanglate hulka ja jaotada neid ühtlasemalt kogu riigi territooriumil, et hõlbustada naiskinnipeetavate pere- ja lähisidemete säilitamist ning anda neile võimalus osaleda religioossetel üritustel;

| 23. | soovitab liikmesriikidel ergutada kinnipidamisasutusi võtma vastu paindlikke eeskirju külaskäikude korralduse, sageduse, kestuse ja külastusaja osas, mis peaksid võimaldama pereliikmete, sõprade ja muude isikute külaskäike; |
| --- | --- |

23.

soovitab liikmesriikidel ergutada kinnipidamisasutusi võtma vastu paindlikke eeskirju külaskäikude korralduse, sageduse, kestuse ja külastusaja osas, mis peaksid võimaldama pereliikmete, sõprade ja muude isikute külaskäike;

| 24. | palub liikmesriikidel hõlbustada perede kokkujäämist, eriti vangis viibivate vanemate suhteid lastega tingimusel, et see ei ole vastuolus lapse huvidega, luues selleks vanglaõhkkonnast erinevad külastustingimused, mis võimaldavad ühistegevust ja vajaliku emotsionaalse kontakti saavutamist; |
| --- | --- |

24.

palub liikmesriikidel hõlbustada perede kokkujäämist, eriti vangis viibivate vanemate suhteid lastega tingimusel, et see ei ole vastuolus lapse huvidega, luues selleks vanglaõhkkonnast erinevad külastustingimused, mis võimaldavad ühistegevust ja vajaliku emotsionaalse kontakti saavutamist;

| 25. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi, tagades vanematega koos vanglas elavatele lastele võrdsed õigused ja võrdse kohtlemise, luues nende vajadustele vastavad elamistingimused täiesti eraldi asuvates üksustes, mille õhkkond on võimalikult erinev tavalisest vanglakeskkonnast, võimaldades neil kasutada lastehoiuteenuseid või käia tavakoolis ning nähes ette ulatusliku ja paindliku pereliikmete või lastekaitseliitude töötajatega väljas käimise korra, mis loovad eeldused nende heaks kehaliseks, vaimseks, kõlbeliseks ja sotsiaalseks arenguks ning millel on kohased infrastruktuurid ja kvalifitseeritud personal, kes aitab kinnipeetavatel emadel lapsi kasvatada ja hooldada; soovitab vanglas elavate alaealiste puhul samuti lihtsustada teise vanema vanemaõiguste kasutamist; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma rahvusvahelisi kohustusi, tagades vanematega koos vanglas elavatele lastele võrdsed õigused ja võrdse kohtlemise, luues nende vajadustele vastavad elamistingimused täiesti eraldi asuvates üksustes, mille õhkkond on võimalikult erinev tavalisest vanglakeskkonnast, võimaldades neil kasutada lastehoiuteenuseid või käia tavakoolis ning nähes ette ulatusliku ja paindliku pereliikmete või lastekaitseliitude töötajatega väljas käimise korra, mis loovad eeldused nende heaks kehaliseks, vaimseks, kõlbeliseks ja sotsiaalseks arenguks ning millel on kohased infrastruktuurid ja kvalifitseeritud personal, kes aitab kinnipeetavatel emadel lapsi kasvatada ja hooldada; soovitab vanglas elavate alaealiste puhul samuti lihtsustada teise vanema vanemaõiguste kasutamist;

| 26. | märgib kahetsusega, et paljud kinnipeetavad naised on üksikemad ning nad kaotavad kontakti oma lastega, mõnikord igaveseks; nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt alternatiivsete võimaluste väljatöötamist ning nende rakendamist täieliku lahutamise vältimiseks; |
| --- | --- |

26.

märgib kahetsusega, et paljud kinnipeetavad naised on üksikemad ning nad kaotavad kontakti oma lastega, mõnikord igaveseks; nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt alternatiivsete võimaluste väljatöötamist ning nende rakendamist täieliku lahutamise vältimiseks;

| 27. | kutsub liikmesriike viivitamata andma kõigile kinnipeetavatele seoses vanglaküsimustega tasuta õigusabi, mis naiskinnipeetavate puhul oleks keskendunud perekonnaõigusele, et lahendada hooldusõiguse, lapsendamise, lahutamise, soopõhise vägivalla ja muid küsimusi; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike viivitamata andma kõigile kinnipeetavatele seoses vanglaküsimustega tasuta õigusabi, mis naiskinnipeetavate puhul oleks keskendunud perekonnaõigusele, et lahendada hooldusõiguse, lapsendamise, lahutamise, soopõhise vägivalla ja muid küsimusi;

| 28. | soovitab korraldada teabe- ja nõustamiskampaaniaid, mis käsitlevad ühiskonna poolt pakutavaid sotsiaalteenuseid ning isikliku, perekondliku ja sotsiaalse seisundiga seotud haldusdokumentide uuendamise korda, et kinnipeetavad naised saaksid oma kodanikuõigusi täielikult kasutada; |
| --- | --- |

28.

soovitab korraldada teabe- ja nõustamiskampaaniaid, mis käsitlevad ühiskonna poolt pakutavaid sotsiaalteenuseid ning isikliku, perekondliku ja sotsiaalse seisundiga seotud haldusdokumentide uuendamise korda, et kinnipeetavad naised saaksid oma kodanikuõigusi täielikult kasutada;

| 29. | kutsub liikmesriike töötama välja psühhosotsiaalsed kaasnevad meetmed, et võimalikult paremini valmistada ette lapse lahutamist kinnipeetavast emast ja vähendada selle negatiivset mõju; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike töötama välja psühhosotsiaalsed kaasnevad meetmed, et võimalikult paremini valmistada ette lapse lahutamist kinnipeetavast emast ja vähendada selle negatiivset mõju;

Ühiskonna- ja tööellu taaslülitumine

| 30. | soovitab liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid, et pakkuda kõigile mees- ja naiskinnipeetavatele eneseteostust võimaldavaid, nõuetekohaselt tasustatud ja mitmekesiseid töötamisvõimalusi igasuguse soolise vahetegemiseta ja diskrimineerimiseta ning luua selleks partnerlussuhted ettevõtjatega; |
| --- | --- |

30.

soovitab liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid, et pakkuda kõigile mees- ja naiskinnipeetavatele eneseteostust võimaldavaid, nõuetekohaselt tasustatud ja mitmekesiseid töötamisvõimalusi igasuguse soolise vahetegemiseta ja diskrimineerimiseta ning luua selleks partnerlussuhted ettevõtjatega;

| 31. | palub liikmesriikidel investeerida rohkem vahendeid, kasutades sealjuures tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust toetavaid ühenduse rahastamisvahendeid, nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Progress, et töötada vanglate jaoks välja kirjaoskuse, elukestva õppe ja kutseõppe programmid, mis vastavad tööturu vajadustele ja mille puhul õpingute lõpus saadakse diplom; |
| --- | --- |

31.

palub liikmesriikidel investeerida rohkem vahendeid, kasutades sealjuures tööhõivet ja sotsiaalset kaasatust toetavaid ühenduse rahastamisvahendeid, nagu Euroopa Sotsiaalfond ja Progress, et töötada vanglate jaoks välja kirjaoskuse, elukestva õppe ja kutseõppe programmid, mis vastavad tööturu vajadustele ja mille puhul õpingute lõpus saadakse diplom;

| 32. | rõhutab, et programmid peaksid sisaldama keelekursusi, sealhulgas (vähemalt ühe) riigikeele õpet välismaalastest mees- ja naiskinnipeetavate jaoks, arvutiõpet ning sotsiaalse ja tööalase käitumise õpet; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et programmid peaksid sisaldama keelekursusi, sealhulgas (vähemalt ühe) riigikeele õpet välismaalastest mees- ja naiskinnipeetavate jaoks, arvutiõpet ning sotsiaalse ja tööalase käitumise õpet;

| 33. | rõhutab valitsusväliste organisatsioonide olulist rolli kinnipeetavate, eelkõige naiste ühiskonna- ja tööellu taaslülitamise valdkonnas ning kutsub seetõttu liikmesriike toetama kõnealuste organisatsioonide tegevuse arendamist vanglakeskkonnas, suurendades eelkõige neile eraldatud vahendeid, lihtsustades organisatsioonide liikmete kinnipidamisasutustele juurdepääsu tingimusi ning tõstes vanglatöötajate teadlikkust vajadusest teha nendega tihedat koostööd; |
| --- | --- |

33.

rõhutab valitsusväliste organisatsioonide olulist rolli kinnipeetavate, eelkõige naiste ühiskonna- ja tööellu taaslülitamise valdkonnas ning kutsub seetõttu liikmesriike toetama kõnealuste organisatsioonide tegevuse arendamist vanglakeskkonnas, suurendades eelkõige neile eraldatud vahendeid, lihtsustades organisatsioonide liikmete kinnipidamisasutustele juurdepääsu tingimusi ning tõstes vanglatöötajate teadlikkust vajadusest teha nendega tihedat koostööd;

| 34. | on seisukohal, et, kui see ei kujuta tõsist ohtu avalikule korrale ega ole tegemist raske kuriteoga, tuleks rohkem kasutada poolkinnist vanglarežiimi, mis võimaldab mees- ja naiskinnipeetavatel töötada või omandada kutseharidust väljaspool kinnipidamisasutust ja võiks hõlbustada nende taaslülitumist ühiskonna- ja tööellu; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et, kui see ei kujuta tõsist ohtu avalikule korrale ega ole tegemist raske kuriteoga, tuleks rohkem kasutada poolkinnist vanglarežiimi, mis võimaldab mees- ja naiskinnipeetavatel töötada või omandada kutseharidust väljaspool kinnipidamisasutust ja võiks hõlbustada nende taaslülitumist ühiskonna- ja tööellu;

| 35. | rõhutab, et mees- ja naiskinnipeetavate, eriti rasedate või äsja sünnitanud naiste töötingimused peavad olema vastavuses siseriiklike ja ühenduse õigusaktidega ning pädevad asutused peavad seda korrapäraselt kontrollima; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et mees- ja naiskinnipeetavate, eriti rasedate või äsja sünnitanud naiste töötingimused peavad olema vastavuses siseriiklike ja ühenduse õigusaktidega ning pädevad asutused peavad seda korrapäraselt kontrollima;

| 36. | rõhutab vajadust soodustada mees- ja naiskinnipeetavate töö- ja ühiskonnaellu taaslülitumisele suunatud jõupingutusi, tehes eelkõige kokkuvõtte nende isiklikust olukorrast ja tagades tehtu iga-aastase hindamise; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vajadust soodustada mees- ja naiskinnipeetavate töö- ja ühiskonnaellu taaslülitumisele suunatud jõupingutusi, tehes eelkõige kokkuvõtte nende isiklikust olukorrast ja tagades tehtu iga-aastase hindamise;

| 37. | peab prioriteediks igas kinnipidamisasutuses kaasprogrammide ja individuaalsete toetuskavade loomist, mis oleksid soovi korral kättesaadavad kõigile mees- ja naiskinnipeetavatele, et määratleda, rakendada ja muuta tulemuslikuks nende isikliku arengu ja ühiskonda lülitumise kavad, mis peavad jätkuma pärast nende vanglast vabanemist; |
| --- | --- |

37.

peab prioriteediks igas kinnipidamisasutuses kaasprogrammide ja individuaalsete toetuskavade loomist, mis oleksid soovi korral kättesaadavad kõigile mees- ja naiskinnipeetavatele, et määratleda, rakendada ja muuta tulemuslikuks nende isikliku arengu ja ühiskonda lülitumise kavad, mis peavad jätkuma pärast nende vanglast vabanemist;

| 38. | tuletab meelde vajadust võtta vangistuse ajal ja pärast seda sotsiaalabi meetmeid, mille eesmärk on valmistada kinnipeetavaid ette tavaellu tagasipöördumiseks ja abistada neid selle juures, eriti elu- ja töökoha leidmisel, et ennetada sotsiaalset tõrjutust ja korduvkuritegusid; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde vajadust võtta vangistuse ajal ja pärast seda sotsiaalabi meetmeid, mille eesmärk on valmistada kinnipeetavaid ette tavaellu tagasipöördumiseks ja abistada neid selle juures, eriti elu- ja töökoha leidmisel, et ennetada sotsiaalset tõrjutust ja korduvkuritegusid;

| 39. | rõhutab, et on oluline säilitada ja edendada mees- ja naiskinnipeetavate kontakte välismaailmaga, eriti kirjutavale ajakirjandusele ja meediale juurdepääsu ning suhtluse kaudu sotsiaalabiasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja kultuuri-, kunsti- või muude ühingutega, mille kinnipidamisasutused on heaks kiitnud; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et on oluline säilitada ja edendada mees- ja naiskinnipeetavate kontakte välismaailmaga, eriti kirjutavale ajakirjandusele ja meediale juurdepääsu ning suhtluse kaudu sotsiaalabiasutuste, valitsusväliste organisatsioonide ja kultuuri-, kunsti- või muude ühingutega, mille kinnipidamisasutused on heaks kiitnud;

| 40. | tuletab meelde, et kõigi kinnipeetavate korrapärane juurdepääs spordile ja vaba aja tegevusele ning kunsti- või kultuurihariduse võimalustele on oluline nende psühholoogilise tasakaalu säilitamiseks ning suurendab nende ühiskonnaellu tagasipöördumise väljavaateid; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et kõigi kinnipeetavate korrapärane juurdepääs spordile ja vaba aja tegevusele ning kunsti- või kultuurihariduse võimalustele on oluline nende psühholoogilise tasakaalu säilitamiseks ning suurendab nende ühiskonnaellu tagasipöördumise väljavaateid;

| 41. | kutsub komisjoni pöörama oma sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise tegevusprogrammi raames vangidele erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni pöörama oma sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise tegevusprogrammi raames vangidele erilist tähelepanu;

| 42. | soovitab liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu välismaalastest mees- ja naiskinnipeetavatele, võttes eelkõige arvesse keele- ja kultuurierinevusi, ning hõlbustada kontaktide säilitamist lähedastega, võimaldada neil võtta ühendust oma riigi konsulaadiga ning teha neile kättesaadavaks vangla vahendid ja programmid ning neile arusaadav teave; soovitab liikmesriikidel võtta vanglate tegevuse kavandamisel samuti arvesse välismaalastest naiste olukorra eripära, koolitada ametnikke töötama mitmekultuurilises keskkonnas nii vanglas kui ka väljaspool ning seadma sisse vahendusteenistuste osutamise vanglates ja väljaspool neid; |
| --- | --- |

42.

soovitab liikmesriikidel pöörata erilist tähelepanu välismaalastest mees- ja naiskinnipeetavatele, võttes eelkõige arvesse keele- ja kultuurierinevusi, ning hõlbustada kontaktide säilitamist lähedastega, võimaldada neil võtta ühendust oma riigi konsulaadiga ning teha neile kättesaadavaks vangla vahendid ja programmid ning neile arusaadav teave; soovitab liikmesriikidel võtta vanglate tegevuse kavandamisel samuti arvesse välismaalastest naiste olukorra eripära, koolitada ametnikke töötama mitmekultuurilises keskkonnas nii vanglas kui ka väljaspool ning seadma sisse vahendusteenistuste osutamise vanglates ja väljaspool neid;

| 43. | kutsub liikmesriike võtma ühiskonna- ja tööellu taaslülitumise lihtsustamise raames kõiki vajalikke meetmeid, et lisada oma siseriiklikesse õigusaktidesse vanglast vabanenute tööle võtmist soodustavad õigusnormid, eelkõige üksikemade ja naissoost alaealiste õigusrikkujate puhul, pidades silmas nii avaliku kui ka erasektori töökohti; |
| --- | --- |

43.

kutsub liikmesriike võtma ühiskonna- ja tööellu taaslülitumise lihtsustamise raames kõiki vajalikke meetmeid, et lisada oma siseriiklikesse õigusaktidesse vanglast vabanenute tööle võtmist soodustavad õigusnormid, eelkõige üksikemade ja naissoost alaealiste õigusrikkujate puhul, pidades silmas nii avaliku kui ka erasektori töökohti;

| 44. | ergutab liikmesriike vahetama teavet ja häid tavasid eeskätt naiste kinnipidamistingimuste kohta ning kutsehariduse ja ühiskonnaellu taaslülitamise tõhusate meetmete kohta; peab seepärast oluliseks julgustada ning rahastada otseste osalejate ja asutuste osalemist uuenduslike programmide ja heade tavade väljatöötamisel ning siseriiklikel ja rahvusvahelistel kongressidel ja aruteludel, mis motiveerib ja annab positiivset energiat; |
| --- | --- |

44.

ergutab liikmesriike vahetama teavet ja häid tavasid eeskätt naiste kinnipidamistingimuste kohta ning kutsehariduse ja ühiskonnaellu taaslülitamise tõhusate meetmete kohta; peab seepärast oluliseks julgustada ning rahastada otseste osalejate ja asutuste osalemist uuenduslike programmide ja heade tavade väljatöötamisel ning siseriiklikel ja rahvusvahelistel kongressidel ja aruteludel, mis motiveerib ja annab positiivset energiat;

| 45. | palub komisjonil koostöös liikmesriikidega toetada soolisest vaatenurgast lähtuvate vanglakeskkonda käsitlevate teadusuuringute läbiviimist ning rahastada uuringuid, mis käsitlevad kuritegevuse põhjuseid, õigusrikkumise kontekstija karistussüsteemide tõhusust, et parandada mees- ja naiskinnipeetavate osalemist ühiskonna-, pere- ja tööelus;
  *
  ** |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil koostöös liikmesriikidega toetada soolisest vaatenurgast lähtuvate vanglakeskkonda käsitlevate teadusuuringute läbiviimist ning rahastada uuringuid, mis käsitlevad kuritegevuse põhjuseid, õigusrikkumise kontekstija karistussüsteemide tõhusust, et parandada mees- ja naiskinnipeetavate osalemist ühiskonna-, pere- ja tööelus;

*

**

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, kandidaatriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide, kandidaatriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

(2)  EÜT C 158, 26.6.1989, lk 511.

(3)  EÜT C 32, 5.2.1996, lk 102.

(4)  EÜT C 98, 9.4.1999, lk 299.

(5)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 154.

(6)  Inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklid 1, 3, 5 ja 12 ning ÜRO Peaassambleel 14. detsembril 1990. aastal vastu võetud resolutsiooni 45/111 lisas esimene põhimõte 1, milles käsitletakse kinnipeetavate kohtlemise põhimõtteid.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/57

---

Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös

P6_TA(2008)0103

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2007/2182(INI))

(2009/C 66 E/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2007. aasta teatist „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös” (KOM(2007)0100); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2007. aasta teatist „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös” (KOM(2007)0100);

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. mail 2007 vastu võetud järeldusi teemal „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. mail 2007 vastu võetud järeldusi teemal „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine arengukoostöös”;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 806/2004 soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta arengukoostöös (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 806/2004 soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta arengukoostöös (1);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ning artikleid 137 ja 141; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2 ning artikleid 137 ja 141;

| — | võttes arvesse 2000. aastal välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (2) ja eriti selle artiklit 23; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aastal välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (2) ja eriti selle artiklit 23;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 18. detsembril 1979; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu 18. detsembril 1979;

| — | võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning järgnevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal ja 11. märtsil 2005. aastal toimunud järgnevatel ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking + 5 ja Peking + 10, mis käsitlesid Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamise edasisi meetmeid ja algatusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning järgnevaid lõppdokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal ja 11. märtsil 2005. aastal toimunud järgnevatel ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking + 5 ja Peking + 10, mis käsitlesid Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamise edasisi meetmeid ja algatusi;

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande tippkohtumisel 2000. aasta septembris vastu võetud aastatuhande arengueesmärke ning eelkõige aastatuhande arengueesmärke soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise osas, mis on nälja, vaesuse ja haiguste kõrvaldamise, kõikidel haridustasanditel ja igas elukutsevaldkonnas võrdsuse saavutamise, ressursside üle võrdse kontrolli saavutamise ning ühiskondlikus ja poliitilises elus võrdse esindatuse eeltingimus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande tippkohtumisel 2000. aasta septembris vastu võetud aastatuhande arengueesmärke ning eelkõige aastatuhande arengueesmärke soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise osas, mis on nälja, vaesuse ja haiguste kõrvaldamise, kõikidel haridustasanditel ja igas elukutsevaldkonnas võrdsuse saavutamise, ressursside üle võrdse kontrolli saavutamise ning ühiskondlikus ja poliitilises elus võrdse esindatuse eeltingimus;

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Aastatuhande arengueesmärgid 2000–2004” (SEK(2004)1379); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Aastatuhande arengueesmärgid 2000–2004” (SEK(2004)1379);

| — | võttes arvesse 16.–17. detsembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi, milles kinnitatakse Euroopa Liidu täielikku pühendumist aastatuhande arengueesmärkidele ja poliitika ühtsusele; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16.–17. detsembri 2004. aasta Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi, milles kinnitatakse Euroopa Liidu täielikku pühendumist aastatuhande arengueesmärkidele ja poliitika ühtsusele;

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (3) ja 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta — vahekokkuvõte (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu rolli kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel (3) ja 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni aastatuhande arengueesmärkide kohta — vahekokkuvõte (4);

| — | võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (5) ning 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika vaheliste suhete olukorra kohta (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni Aafrika arengustrateegia kohta (5) ning 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika vaheliste suhete olukorra kohta (6);

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni Aafrika põllumajanduse edendamise kohta (7);

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 31. oktoobril 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta (UNSCR 1325 (2000)), eriti selle lõiget 1, milles nõutakse tungivalt, et liikmesriigid tagaksid riiklikes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes institutsioonides naiste suurema esindatuse kõikidel otsuste tegemise tasanditel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 31. oktoobril 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste, rahu ja julgeoleku kohta (UNSCR 1325 (2000)), eriti selle lõiget 1, milles nõutakse tungivalt, et liikmesriigid tagaksid riiklikes, piirkondlikes ja rahvusvahelistes institutsioonides naiste suurema esindatuse kõikidel otsuste tegemise tasanditel;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (Euroopa konsensus arenguküsimustes) (8), millele kirjutati alla 20. detsembril 2005. aastal, ja 2007. aasta detsembris saavutatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust Euroopa Liidu arengupoliitika küsimuses: „Euroopa konsensus” (Euroopa konsensus arenguküsimustes) (8), millele kirjutati alla 20. detsembril 2005. aastal, ja 2007. aasta detsembris saavutatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas (9);

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (10), mida on muudetud lepinguga, millega muudeti koostöölepingut ja millele kirjutati alla 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (10), mida on muudetud lepinguga, millega muudeti koostöölepingut ja millele kirjutati alla 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis (11);

| — | võttes arvesse Rooma deklaratsiooni ühtlustamise kohta, mis võeti vastu 25. veebruaril 2003. aastal pärast ühtlustamist käsitleva kõrgetasemelise foorumi läbiviimist, ja Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta, mis kiideti heaks 2. märtsil 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rooma deklaratsiooni ühtlustamise kohta, mis võeti vastu 25. veebruaril 2003. aastal pärast ühtlustamist käsitleva kõrgetasemelise foorumi läbiviimist, ja Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta, mis kiideti heaks 2. märtsil 2005. aastal;

| — | võttes arvesse 2002. aasta märtsis toimunud Monterrey rahvusvahelise arengu rahastamise konverentsi ja 2002. aasta septembris toimunud Johannesburgi ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta märtsis toimunud Monterrey rahvusvahelise arengu rahastamise konverentsi ja 2002. aasta septembris toimunud Johannesburgi ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise tulemusi;

| — | võttes arvesse lõplikku aruannet, mille võttis ÜRO Peaassamblee naiste olukoda käsitlev komisjon vastu 2005. aasta märtsis toimunud 49. istungjärgul; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lõplikku aruannet, mille võttis ÜRO Peaassamblee naiste olukoda käsitlev komisjon vastu 2005. aasta märtsis toimunud 49. istungjärgul;

| — | võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi 2006. aasta aruannet „Teel võrdõiguslikkuse suunas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arenguprogrammi 2006. aasta aruannet „Teel võrdõiguslikkuse suunas”;

| — | võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi 2005. ja 2006. aasta aruannet maailma rahvastiku olukorra kohta, vastavalt pealkirjadega „Paljutõotav võrdõiguslikkus: sugude tasakaal, reproduktiivtervis ja aastatuhande arengueesmärgid” ning „Lootuse täitumise suunas: naised ja rahvusvaheline ränne”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi 2005. ja 2006. aasta aruannet maailma rahvastiku olukorra kohta, vastavalt pealkirjadega „Paljutõotav võrdõiguslikkus: sugude tasakaal, reproduktiivtervis ja aastatuhande arengueesmärgid” ning „Lootuse täitumise suunas: naised ja rahvusvaheline ränne”;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (12); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (12);

| — | võttes arvesse 2007. aasta juunis avaldatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee liikmete aruandel, milles käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse poliitika näitajaid ajavahemikus 2004–2005, põhinevaid statistilisi andmeid ja OECD 2006. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse ja abi osutamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta juunis avaldatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitee liikmete aruandel, milles käsitletakse soolise võrdõiguslikkuse poliitika näitajaid ajavahemikus 2004–2005, põhinevaid statistilisi andmeid ja OECD 2006. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse ja abi osutamise kohta;

| — | võttes arvesse 2000. aasta märtsikuu majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevat Lissaboni strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2000. aasta märtsikuu majanduskasvu ja tööhõivet käsitlevat Lissaboni strateegiat;

| — | võttes arvesse Aafrika naiste õigusi käsitlevat protokolli (tuntud ka Maputo protokollina), mis jõustus 26. oktoobril 2005. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika naiste õigusi käsitlevat protokolli (tuntud ka Maputo protokollina), mis jõustus 26. oktoobril 2005. aastal;

| — | võttes arvesse nõukogu 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldusi ülevaate kohta, mis käsitleb liikmesriikide ja EL institutsioonide saavutusi Pekingi tegevusplatvormi elluviimisel, ja eriti ülevaate juurde kuuluvat eesistujariigi Portugali koostatud naiste olukorda ja vaesust iseloomustavaid näitajaid sisaldavat aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldusi ülevaate kohta, mis käsitleb liikmesriikide ja EL institutsioonide saavutusi Pekingi tegevusplatvormi elluviimisel, ja eriti ülevaate juurde kuuluvat eesistujariigi Portugali koostatud naiste olukorda ja vaesust iseloomustavaid näitajaid sisaldavat aruannet;

| — | võttes arvesse 1994. aasta septembris Kairos toimunud ÜRO rahvusvahelist rahvastiku ja arengu konverentsi, Kairos vastu võetud tegevuskava, samuti sellest tulenevaid dokumente edasiste meetmete kohta tegevuskava rakendamiseks, mis kiideti heaks 1999. aastal ÜRO Kairo + 5 eriistungil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1994. aasta septembris Kairos toimunud ÜRO rahvusvahelist rahvastiku ja arengu konverentsi, Kairos vastu võetud tegevuskava, samuti sellest tulenevaid dokumente edasiste meetmete kohta tegevuskava rakendamiseks, mis kiideti heaks 1999. aastal ÜRO Kairo + 5 eriistungil;

| — | võttes arvesse Brüsseli üleskutset tegeleda konflikti ajal ja konfliktijärgselt ilmnenud seksuaalse vägivalla probleemidega (juuni 2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsseli üleskutset tegeleda konflikti ajal ja konfliktijärgselt ilmnenud seksuaalse vägivalla probleemidega (juuni 2006);

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu eriistungil 2006. aasta septembris vastu võetud Maputo tegevuskava kontinentaalse poliitilise raamistiku käivitamiseks seksuaalse ja reproduktiivtervise ning -õiguste kohta aastateks 2007–2010; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu eriistungil 2006. aasta septembris vastu võetud Maputo tegevuskava kontinentaalse poliitilise raamistiku käivitamiseks seksuaalse ja reproduktiivtervise ning -õiguste kohta aastateks 2007–2010;

| — | võttes arvesse Brüsseli tegevusraamistikku ja soovitusi jätkusuutliku arenguks vajaliku tervishoiu kohta, mis võeti vastu Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma (AKV) tervishoiuministrite kohtumisel Brüsselis 2007. aasta oktoobris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsseli tegevusraamistikku ja soovitusi jätkusuutliku arenguks vajaliku tervishoiu kohta, mis võeti vastu Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma (AKV) tervishoiuministrite kohtumisel Brüsselis 2007. aasta oktoobris;

| — | võttes arvesse deklaratsiooni „Sooline võrdõiguslikkus: keskne küsimus muutuvas ühiskonnas” ja sellele vastavat tegevusprogrammi, mis võeti vastu Euroopa ministrite viiendal konverentsil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni „Sooline võrdõiguslikkus: keskne küsimus muutuvas ühiskonnas” ja sellele vastavat tegevusprogrammi, mis võeti vastu Euroopa ministrite viiendal konverentsil;

| — | võttes arvesse ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 4. veebruaril 2005. aastal Luxembourgis toimunud soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate ministrite konverentsil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 4. veebruaril 2005. aastal Luxembourgis toimunud soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate ministrite konverentsil;

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) otsust 14/04 OSCE 2004. aasta tegevuskava kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks, mis võeti vastu 7. detsembril 2004. aastal Sofias; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) otsust 14/04 OSCE 2004. aasta tegevuskava kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks, mis võeti vastu 7. detsembril 2004. aastal Sofias;

| — | võttes arvesse Rahvaste Ühenduse tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ajavahemikus 2005–2015; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvaste Ühenduse tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ajavahemikus 2005–2015;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 45; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0035/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0035/2008),

| A. | arvestades, et ÜRO inimõiguste maailmakonverentsil 25. juunil 1993. aastal vastu võetud Viini deklaratsioonis sätestatakse, et naiste ja tütarlaste inimõigused on üldiste inimõiguste võõrandamatu, lahutamatu ja jagamatu osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO inimõiguste maailmakonverentsil 25. juunil 1993. aastal vastu võetud Viini deklaratsioonis sätestatakse, et naiste ja tütarlaste inimõigused on üldiste inimõiguste võõrandamatu, lahutamatu ja jagamatu osa;

| B. | arvestades, et arengu küsimust käsitlevas Euroopa konsensuses määratletakse sooline võrdõiguslikkus ühise põhimõttena, sätestades, et EL pöörab oma suhteid arengumaadega puudutavas poliitikas ja praktikas olulist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele (I osa artikkel 19), ning Cotonou lepingus rõhutatakse selgelt soolise võrdõiguslikkuse väärtust, kinnitades, et koostöö aitab parandada naiste juurdepääsu kõikidele vahenditele, mis võimaldavad neil oma põhiõigusi täielikult kasutada (artikkel 31); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et arengu küsimust käsitlevas Euroopa konsensuses määratletakse sooline võrdõiguslikkus ühise põhimõttena, sätestades, et EL pöörab oma suhteid arengumaadega puudutavas poliitikas ja praktikas olulist tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele (I osa artikkel 19), ning Cotonou lepingus rõhutatakse selgelt soolise võrdõiguslikkuse väärtust, kinnitades, et koostöö aitab parandada naiste juurdepääsu kõikidele vahenditele, mis võimaldavad neil oma põhiõigusi täielikult kasutada (artikkel 31);

| C. | arvestades, et ÜRO Peaassamblee on võtnud üldise juurdepääsu reproduktiivtervishoiule 2015. aastaks oma aastatuhande arengueesmärkide loetelu üheks eesmärgiks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO Peaassamblee on võtnud üldise juurdepääsu reproduktiivtervishoiule 2015. aastaks oma aastatuhande arengueesmärkide loetelu üheks eesmärgiks;

| D. | arvestades, et Pekingi tegevuskavas toetati soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist kui tõhusat strateegiat soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja sätestati, et valitsused ja teised osalised peaksid aktiivse ja nähtava süvalaiendamise poliitika raames toetama soolist aspekti kõikides poliitikavaldkondades ja programmides, nii et otsuste tegemisele eelneks nende mõju analüüs eraldi naistele ja meestele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Pekingi tegevuskavas toetati soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist kui tõhusat strateegiat soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja sätestati, et valitsused ja teised osalised peaksid aktiivse ja nähtava süvalaiendamise poliitika raames toetama soolist aspekti kõikides poliitikavaldkondades ja programmides, nii et otsuste tegemisele eelneks nende mõju analüüs eraldi naistele ja meestele;

| E. | arvestades, et naiste töö osakaal moodustab ligikaudu kaks kolmandikku kogu maailmas tehtavast tööst, kuid samas saavad naised vaid 5 % sissetulekust; arvestades, et naiste töö abil toodetakse pool maailma toidust ja peaaegu 74 % mittetöötavatest naistest tegelevad majapidamistööde ja pere eest hoolitsemisega, samal ajal kui töötutest meestest teevad seda üksnes 27 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste töö osakaal moodustab ligikaudu kaks kolmandikku kogu maailmas tehtavast tööst, kuid samas saavad naised vaid 5 % sissetulekust; arvestades, et naiste töö abil toodetakse pool maailma toidust ja peaaegu 74 % mittetöötavatest naistest tegelevad majapidamistööde ja pere eest hoolitsemisega, samal ajal kui töötutest meestest teevad seda üksnes 27 %;

| F. | arvestades, et 1,3 miljardist absoluutses vaesuses elavast inimesest moodustavad 70 % naised ja vaesuse puhul ei ole tegemist mitte üksnes sümptomi, vaid ka sissetuleku, omandi, ressursside, turujõu ja omandi käsutusõiguse ebavõrdse jaotumise põhjusega; arvestades, et EL toetab soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi arengukoostöös kahesuunalise lähenemise kaudu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ja erimeetmetega, mille eesmärk on naiste õiguste toetamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 1,3 miljardist absoluutses vaesuses elavast inimesest moodustavad 70 % naised ja vaesuse puhul ei ole tegemist mitte üksnes sümptomi, vaid ka sissetuleku, omandi, ressursside, turujõu ja omandi käsutusõiguse ebavõrdse jaotumise põhjusega; arvestades, et EL toetab soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi arengukoostöös kahesuunalise lähenemise kaudu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ja erimeetmetega, mille eesmärk on naiste õiguste toetamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine;

| G. | arvestades, et majanduskasv on vajalik, kuid mitte piisav eeldus vaesuse vastu võitlemiseks, sest ei loo piisavalt elatus- ja tööhõivevõimalusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et majanduskasv on vajalik, kuid mitte piisav eeldus vaesuse vastu võitlemiseks, sest ei loo piisavalt elatus- ja tööhõivevõimalusi;

| H. | arvestades, et sugupoolte ebavõrdsus põhjustab sageli uut ebavõrdsust ning sel on negatiivne mõju naiste heaolule, nende perekondadele ja kogukondadele ning nende isiksuslikule arengule; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sugupoolte ebavõrdsus põhjustab sageli uut ebavõrdsust ning sel on negatiivne mõju naiste heaolule, nende perekondadele ja kogukondadele ning nende isiksuslikule arengule;

| I. | arvestades, et enamikus riikides ei peeta sugupoolte võrdõiguslikkusega seotud meetmeid eriti oluliseks, vaid käsitletakse neid teisejärgulise küsimusena ning kultuuri-, usu- ja sotsiaalmajanduslikke tavasid kasutatakse ettekäändena edusammude takistamiseks sugupoolte võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et enamikus riikides ei peeta sugupoolte võrdõiguslikkusega seotud meetmeid eriti oluliseks, vaid käsitletakse neid teisejärgulise küsimusena ning kultuuri-, usu- ja sotsiaalmajanduslikke tavasid kasutatakse ettekäändena edusammude takistamiseks sugupoolte võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste valdkonnas;

| J. | arvestades, et on tõestatud, et naiste mõjuvõimu suurendamine kiirendab kõikide aastatuhande arengueesmärkide saavutamist vaesuse vähendamise ning demograafiliste, sotsiaalsete ja majanduslike näitajate parandamise kaudu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on tõestatud, et naiste mõjuvõimu suurendamine kiirendab kõikide aastatuhande arengueesmärkide saavutamist vaesuse vähendamise ning demograafiliste, sotsiaalsete ja majanduslike näitajate parandamise kaudu;

| K. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine võib aidata ühiskondadel muutuda õiglasemaks ja demokraatlikumaks, kus peetakse naisi ja mehi kõikides eluvaldkondades võrdseteks, kuid see ei saa asendada võrdõiguslikkuse edendamist konkreetsetes poliitikavaldkondades ega positiivset tegevust osana kahesuunalisest lähenemisviisist soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine võib aidata ühiskondadel muutuda õiglasemaks ja demokraatlikumaks, kus peetakse naisi ja mehi kõikides eluvaldkondades võrdseteks, kuid see ei saa asendada võrdõiguslikkuse edendamist konkreetsetes poliitikavaldkondades ega positiivset tegevust osana kahesuunalisest lähenemisviisist soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi saavutamiseks;

| L. | arvestades, et tüdrukutele ja naistele hariduse andmisel ja nende koolitamisel varases eas (sealhulgas üldine seksuaalharidus) on oluline tähtsus võitlemisel vaesuse ja haiguste leviku vastu, sest sellega tagatakse naiste teadmiste, oskuste ja enesekindluse suurenemine, mis võimaldab neil täiel määral ühiskondlikus ja poliitilises elus osaleda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tüdrukutele ja naistele hariduse andmisel ja nende koolitamisel varases eas (sealhulgas üldine seksuaalharidus) on oluline tähtsus võitlemisel vaesuse ja haiguste leviku vastu, sest sellega tagatakse naiste teadmiste, oskuste ja enesekindluse suurenemine, mis võimaldab neil täiel määral ühiskondlikus ja poliitilises elus osaleda;

| M. | arvestades, et naistele nende seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste täielik tagamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eeltingimus, samuti on naiste kontroll oma viljakuse üle naiste mõjuvõimu suurendamise aluseks, sest naised, kellel on võimalik oma peret planeerida, planeerivad üldjuhul ka oma elu, kuna terved naised on tootlikumad ja reproduktiivõiguste kaitse — nagu näiteks pereplaneerimine sündide ajastamise ja vaheaja mõttes ning laste muretsemise üle otsustamine ilma diskrimineerimise, sunni ja vägivallata — tagab vabaduse osaleda ühiskondlikus elus suuremas ulatuses ja võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et naistele nende seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste täielik tagamine on soolise võrdõiguslikkuse saavutamise eeltingimus, samuti on naiste kontroll oma viljakuse üle naiste mõjuvõimu suurendamise aluseks, sest naised, kellel on võimalik oma peret planeerida, planeerivad üldjuhul ka oma elu, kuna terved naised on tootlikumad ja reproduktiivõiguste kaitse — nagu näiteks pereplaneerimine sündide ajastamise ja vaheaja mõttes ning laste muretsemise üle otsustamine ilma diskrimineerimise, sunni ja vägivallata — tagab vabaduse osaleda ühiskondlikus elus suuremas ulatuses ja võrdsetel alustel;

| N. | arvestades, kui oluline on anda rahalist ja tehnilist abi naiste organisatsioonidele, et toetada rahvastiku kõige haavatavamatele liikmetele ette nähtud programme, sealhulgas naissoost ümberasujatele, riigi sees ümberasustatutele ja pagulastele, eriti seadmete ja asjakohaste tehnoloogiatega varustamise teel toiduainete töötlemiseks ja töökoormuse vähendamiseks, naiste juurdepääsu kergendamiseks maale, tüdrukute juurdepääsu haridusele ja nende koolis käimise toetamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, kui oluline on anda rahalist ja tehnilist abi naiste organisatsioonidele, et toetada rahvastiku kõige haavatavamatele liikmetele ette nähtud programme, sealhulgas naissoost ümberasujatele, riigi sees ümberasustatutele ja pagulastele, eriti seadmete ja asjakohaste tehnoloogiatega varustamise teel toiduainete töötlemiseks ja töökoormuse vähendamiseks, naiste juurdepääsu kergendamiseks maale, tüdrukute juurdepääsu haridusele ja nende koolis käimise toetamiseks;

| O. | arvestades, et naised võivad kannatada diskrimineerimise all seoses abieluga, samuti seoses juurdepääsuga kinnisvarale ja maaomandile, ressurssidele ja nende käsutamisele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et naised võivad kannatada diskrimineerimise all seoses abieluga, samuti seoses juurdepääsuga kinnisvarale ja maaomandile, ressurssidele ja nende käsutamisele;

| P. | arvestades, et paljudel naistel puudub juurdepääs põhilistele tervishoiuteenustele, kõikide tasandite haridusele, majanduslikule sõltumatusele, võimalusele karjääri teha ja võimalusele osaleda otsustusprotsessides; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et paljudel naistel puudub juurdepääs põhilistele tervishoiuteenustele, kõikide tasandite haridusele, majanduslikule sõltumatusele, võimalusele karjääri teha ja võimalusele osaleda otsustusprotsessides;

| Q. | arvestades, et teatud kultuurides eksisteerivad veel praegugi traditsioonidel ja religioonil põhinevad eelarvamused, mis piiravad ning diskrimineerivad tüdrukute ja noorte naiste juurdepääsu haridusele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et teatud kultuurides eksisteerivad veel praegugi traditsioonidel ja religioonil põhinevad eelarvamused, mis piiravad ning diskrimineerivad tüdrukute ja noorte naiste juurdepääsu haridusele;

| R. | arvestades, et vähemalt 130 miljonile naisele on suguelundite moonutamine või mõni muu vägivaldne traditsiooniline tava väevõimuga peale surutud ja igal aastal ohustavad need rängad rikkumised lisaks veel kahe miljoni naise füüsilist puutumatust või inimõigusi; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vähemalt 130 miljonile naisele on suguelundite moonutamine või mõni muu vägivaldne traditsiooniline tava väevõimuga peale surutud ja igal aastal ohustavad need rängad rikkumised lisaks veel kahe miljoni naise füüsilist puutumatust või inimõigusi;

| S. | arvestades, et naissoost ümberasujaid ohustab sunniviisiline tööalane ja seksuaalne ärakasutamine sagedamini kui meessoost ümberasujaid ning suurema tõenäosusega lepivad naised ka ohtlike töötingimustega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et naissoost ümberasujaid ohustab sunniviisiline tööalane ja seksuaalne ärakasutamine sagedamini kui meessoost ümberasujaid ning suurema tõenäosusega lepivad naised ka ohtlike töötingimustega;

| T. | arvestades, et konfliktidest toibuvates riikides on käimasolev ülesehitamis- ja taasintegreerimisprotsess, institutsioonilised mehhanismid ja soolise võrdõiguslikkuse toetamise kohustus esimesed mõjusad sammud naiste õiguste kaitsmise ja edendamise suunas; arvestades, et kõikide asjakohaste osaliste kaasamine, nagu näiteks valitsuste ja poliitiliste esindajate, valitsusväliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna gruppide ja akadeemiliste ringkondade, aga ka naiste organisatsioonide ja võrgustike otsene osalemine on oluline eeltingimus ühise ja säästva arengu saavutamiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et konfliktidest toibuvates riikides on käimasolev ülesehitamis- ja taasintegreerimisprotsess, institutsioonilised mehhanismid ja soolise võrdõiguslikkuse toetamise kohustus esimesed mõjusad sammud naiste õiguste kaitsmise ja edendamise suunas; arvestades, et kõikide asjakohaste osaliste kaasamine, nagu näiteks valitsuste ja poliitiliste esindajate, valitsusväliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna gruppide ja akadeemiliste ringkondade, aga ka naiste organisatsioonide ja võrgustike otsene osalemine on oluline eeltingimus ühise ja säästva arengu saavutamiseks;

| U. | arvestades, et Sahara-taguse Aafrika riikides on 57 % täiskasvanud HIV/AIDSi nakatunutest naised ja 15- kuni 24-aastaste naiste puhul on nakatumise tõenäosus kolm korda suurem kui samavanuste meeste hulgas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Sahara-taguse Aafrika riikides on 57 % täiskasvanud HIV/AIDSi nakatunutest naised ja 15- kuni 24-aastaste naiste puhul on nakatumise tõenäosus kolm korda suurem kui samavanuste meeste hulgas;

| V. | arvestades, et HIV/AIDSi nakatumise viiside ja ennetusmeetmete osas on informeerituse tase meeste ja naiste puhul väga erinev, mida süvendab veelgi diskrimineeriv keskkond ja sooline vägivald; arvestades, et selgitustöö seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes ning teavitamine ja juurdepääsu kindlustamine reproduktiivtervishoiuteenustele on parimad tagatised HIV/AIDSi ja muude sugulisel teel levivate haiguste ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et HIV/AIDSi nakatumise viiside ja ennetusmeetmete osas on informeerituse tase meeste ja naiste puhul väga erinev, mida süvendab veelgi diskrimineeriv keskkond ja sooline vägivald; arvestades, et selgitustöö seksuaal- ja reproduktiivtervise küsimustes ning teavitamine ja juurdepääsu kindlustamine reproduktiivtervishoiuteenustele on parimad tagatised HIV/AIDSi ja muude sugulisel teel levivate haiguste ärahoidmiseks;

| W. | arvestades, et igal aastal sureb sünnituse tagajärjel ikka veel 536 000 ema (nendest 95 % Aafrikas ja Aasias) ja iga surnud naise kohta ilmnevad 20 või enamal naisel tõsised tüsistused — kroonilistest nakkustest kuni invaliidsusega lõppevate vigastusteni (näiteks sünnitusejärgne fistul) — mida oleks kerge ära hoida üldise juurdepääsuga esmasele ja vältimatule sünnitusabile ning reproduktiivtervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et igal aastal sureb sünnituse tagajärjel ikka veel 536 000 ema (nendest 95 % Aafrikas ja Aasias) ja iga surnud naise kohta ilmnevad 20 või enamal naisel tõsised tüsistused — kroonilistest nakkustest kuni invaliidsusega lõppevate vigastusteni (näiteks sünnitusejärgne fistul) — mida oleks kerge ära hoida üldise juurdepääsuga esmasele ja vältimatule sünnitusabile ning reproduktiivtervishoiuteenustele;

| X. | arvestades, et rahvusvahelise toidupoliitika uurimisinstituudi uurimuse abil tehti kindlaks tugev seos laste toitumuse ja naise otsustusõiguse vahel majapidamises, mille kohaselt madala staatusega ja kaasarääkimisõiguseta naised on sageli ka ise alatoidetud; arvestades, et parema toitumise tagajärjel oleks võimalik vältida enamikku laste surmajuhtumitest ning jõuda lähemale laste suremuse alandamise aastatuhande arengueesmärgile; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et rahvusvahelise toidupoliitika uurimisinstituudi uurimuse abil tehti kindlaks tugev seos laste toitumuse ja naise otsustusõiguse vahel majapidamises, mille kohaselt madala staatusega ja kaasarääkimisõiguseta naised on sageli ka ise alatoidetud; arvestades, et parema toitumise tagajärjel oleks võimalik vältida enamikku laste surmajuhtumitest ning jõuda lähemale laste suremuse alandamise aastatuhande arengueesmärgile;

| Y. | arvestades, et mõnede seni elluviidud projektide tõhusust on vähendanud eri riikide konkreetsed puudused: nõrgad kohaliku ja riikliku tasandi haldusasutused, korrumpeerunud valitsus ning kogemuste ja koolitatud töötajate puudus naiste mõjuvõimu ja sugupoolte võrdõiguslikkusega seotud probleemide käsitlemisel; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mõnede seni elluviidud projektide tõhusust on vähendanud eri riikide konkreetsed puudused: nõrgad kohaliku ja riikliku tasandi haldusasutused, korrumpeerunud valitsus ning kogemuste ja koolitatud töötajate puudus naiste mõjuvõimu ja sugupoolte võrdõiguslikkusega seotud probleemide käsitlemisel;

| Z. | arvestades, et loodusõnnetuste suurenenud oht ja kohalikul või piirkondliku tasandil põhjustatud ressursside degradeerumise protsess puudutab halvemas olukorras olevaid rahvastikurühmi ebaproportsionaalselt, |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et loodusõnnetuste suurenenud oht ja kohalikul või piirkondliku tasandil põhjustatud ressursside degradeerumise protsess puudutab halvemas olukorras olevaid rahvastikurühmi ebaproportsionaalselt,

| 1. | kiidab heaks eespool nimetatud komisjoni teatise soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös jätkuna soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tegevusprogrammile ühenduse arengukoostöös (2001–2006); |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks eespool nimetatud komisjoni teatise soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös jätkuna soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tegevusprogrammile ühenduse arengukoostöös (2001–2006);

| 2. | tunneb kahetsust, et pärast seda, kui nõukogu oma 20. detsembri 1995. aasta resolutsioonis esimest korda sooliste aspektide arvesse võtmise arengukoostöös ühenduse ja liikmesriikide arengupoliitika üheks peamiseks põhimõtteks kuulutas, ei ole vahepealses ajavahemikus reaalselt eriti palju toimunud; |
| --- | --- |

2.

tunneb kahetsust, et pärast seda, kui nõukogu oma 20. detsembri 1995. aasta resolutsioonis esimest korda sooliste aspektide arvesse võtmise arengukoostöös ühenduse ja liikmesriikide arengupoliitika üheks peamiseks põhimõtteks kuulutas, ei ole vahepealses ajavahemikus reaalselt eriti palju toimunud;

| 3. | viitab asjaolule, et meie arusaam naiste rollist sõjajärgses ühiskonnas ja nende panusest sõjajärgsesse ülesehitamisprotsessi peab ulatuma kaugemale kui üksnes universaalne kirjeldus „naiste kogemustest sõjas” ning samuti tuleb tunnustada naiste kogemuste erilist olemust ja mitmekesisust; |
| --- | --- |

3.

viitab asjaolule, et meie arusaam naiste rollist sõjajärgses ühiskonnas ja nende panusest sõjajärgsesse ülesehitamisprotsessi peab ulatuma kaugemale kui üksnes universaalne kirjeldus „naiste kogemustest sõjas” ning samuti tuleb tunnustada naiste kogemuste erilist olemust ja mitmekesisust;

| 4. | mõistab hukka asjaolu, et enamikus arengukoostöö rahastamisvahendi riiklikes strateegiadokumentides osutatakse sooküsimusele kui valdkondadevahelisele teemale, toomata välja ühtegi konkreetset sooga seotud sihteesmärki või tegevust; nõuab tungivalt sooga seotud sihteesmärkide või tegevuste kaasamist tulevastesse strateegiatesse; |
| --- | --- |

4.

mõistab hukka asjaolu, et enamikus arengukoostöö rahastamisvahendi riiklikes strateegiadokumentides osutatakse sooküsimusele kui valdkondadevahelisele teemale, toomata välja ühtegi konkreetset sooga seotud sihteesmärki või tegevust; nõuab tungivalt sooga seotud sihteesmärkide või tegevuste kaasamist tulevastesse strateegiatesse;

| 5. | kiidab heaks komisjoni nõudmise, et EL toetaks kolmandaid riike selliste rahvusvaheliste kohustuste nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, Kairo tegevuskava, Pekingi tegevusplatvorm ning aastatuhande deklaratsioon järgimisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks komisjoni nõudmise, et EL toetaks kolmandaid riike selliste rahvusvaheliste kohustuste nagu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, Kairo tegevuskava, Pekingi tegevusplatvorm ning aastatuhande deklaratsioon järgimisel ja rakendamisel;

| 6. | rõhutab komisjoni arvamust, et rahalised vahendid, mis eraldati soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arengukoostöösse integreerimise toetamiseks, on olnud muudele horisontaalsetele küsimustele eraldatud vahenditega võrreldes tühised; avaldab kahetsust, et arengukoostöö rahastamisvahendi fondidest teemaprogrammiks „Investeerimine inimestesse” (2007–2013) eraldatud vahenditest on ainult 5 % ette nähtud soolise võrdõiguslikkuse valdkonna jaoks ning piirkondlikud ja riiklikud strateegiadokumendid ei anna ülevaadet eelarve eraldistest soolise võrdõiguslikkuse loomiseks, sest sooküsimusi on mainitud vaid valdkondadevahelise teemana ja seetõttu ei ole esitatud ka rahaliste vahendite kohta üksikasju; |
| --- | --- |

6.

rõhutab komisjoni arvamust, et rahalised vahendid, mis eraldati soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arengukoostöösse integreerimise toetamiseks, on olnud muudele horisontaalsetele küsimustele eraldatud vahenditega võrreldes tühised; avaldab kahetsust, et arengukoostöö rahastamisvahendi fondidest teemaprogrammiks „Investeerimine inimestesse” (2007–2013) eraldatud vahenditest on ainult 5 % ette nähtud soolise võrdõiguslikkuse valdkonna jaoks ning piirkondlikud ja riiklikud strateegiadokumendid ei anna ülevaadet eelarve eraldistest soolise võrdõiguslikkuse loomiseks, sest sooküsimusi on mainitud vaid valdkondadevahelise teemana ja seetõttu ei ole esitatud ka rahaliste vahendite kohta üksikasju;

| 7. | väljendab muret seoses komisjoni uue abistruktuuriga, mis annab eelistuse eelarvest eraldatud toetusele, sest see võib soolise võrdõiguslikkuse edendamise saavutuste hindamise veelgi raskemaks muuta; |
| --- | --- |

7.

väljendab muret seoses komisjoni uue abistruktuuriga, mis annab eelistuse eelarvest eraldatud toetusele, sest see võib soolise võrdõiguslikkuse edendamise saavutuste hindamise veelgi raskemaks muuta;

| 8. | toetab komisjoni üldist lähenemisviisi, kui head alust, millele EL ja liikmesriigid võivad võrdõiguslikkuse küsimuste kaasamisel arengukoostööprogrammidesse tugineda, et saavutada sugupoolte võrdõiguslikkus ja suurendada naiste mõjuvõimu, mis on peamine inimõiguste edendamise ja vaesuse vastase võitluse vahend, kuid märgib, et arenguruumi on piisavalt, eelkõige andmete analüüsimisel, et vältida selliseid meetmeid, mis võivad naiste positsiooni halvendada; |
| --- | --- |

8.

toetab komisjoni üldist lähenemisviisi, kui head alust, millele EL ja liikmesriigid võivad võrdõiguslikkuse küsimuste kaasamisel arengukoostööprogrammidesse tugineda, et saavutada sugupoolte võrdõiguslikkus ja suurendada naiste mõjuvõimu, mis on peamine inimõiguste edendamise ja vaesuse vastase võitluse vahend, kuid märgib, et arenguruumi on piisavalt, eelkõige andmete analüüsimisel, et vältida selliseid meetmeid, mis võivad naiste positsiooni halvendada;

| 9. | on veendunud, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tõhusus sõltub arengukoostööpoliitikas sellest, kui tõsiselt asjassepuutuvad liikmesriigid ja ELi institutsioonid sooküsimustesse suhtuvad; on arvamusel, et komisjoni teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” (KOM(2006)0092) püstitatud eesmärkide saavutamine ELis on tähtis eeltingimus tõhusaks võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks arengukoostöös; |
| --- | --- |

9.

on veendunud, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise tõhusus sõltub arengukoostööpoliitikas sellest, kui tõsiselt asjassepuutuvad liikmesriigid ja ELi institutsioonid sooküsimustesse suhtuvad; on arvamusel, et komisjoni teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” (KOM(2006)0092) püstitatud eesmärkide saavutamine ELis on tähtis eeltingimus tõhusaks võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks arengukoostöös;

| 10. | rõhutab vajadust keskenduda mitte üksnes naistele, vaid ka sugudevahelistele suhetele, eriti meeste ja naiste vahelistele sotsiaalsetele suhetele, mis tekitavad ja põlistavad soolist ebavõrdsust; on arvamusel, et seetõttu peaksid projektid olema suunatud nii naistele kui ka meestele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust keskenduda mitte üksnes naistele, vaid ka sugudevahelistele suhetele, eriti meeste ja naiste vahelistele sotsiaalsetele suhetele, mis tekitavad ja põlistavad soolist ebavõrdsust; on arvamusel, et seetõttu peaksid projektid olema suunatud nii naistele kui ka meestele;

| 11. | rõhutab, et globaliseerumisprotsessid peaksid vaestele riikidele pakkuma uusi võimalusi ja nende raames tuleks võtta arvesse naiste spetsiifilisi vajadusi, sest naised kujutavad endast sageli väljaõppeta tööjõudu ja on seetõttu halvemas sotsiaalses olukorras; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et globaliseerumisprotsessid peaksid vaestele riikidele pakkuma uusi võimalusi ja nende raames tuleks võtta arvesse naiste spetsiifilisi vajadusi, sest naised kujutavad endast sageli väljaõppeta tööjõudu ja on seetõttu halvemas sotsiaalses olukorras;

| 12. | palub komisjonil esitada konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas üha enam globaliseeruvas maailmas saaks luua tööhõivevõimalusi ja konkreetseid elatusvõimalusi suurele hulgale väljaõppeta naistele arengumaades; |
| --- | --- |

12.

palub komisjonil esitada konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas üha enam globaliseeruvas maailmas saaks luua tööhõivevõimalusi ja konkreetseid elatusvõimalusi suurele hulgale väljaõppeta naistele arengumaades;

| 13. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arengukoostöös selliseid meetmeid, millel on konkreetne ja mõõdetav mõju sugudevahelistele suhetele (seaduste, institutsioonide ja praeguste patriarhaalsete mudelite muutmine, eelarvevahendite suurendamine ning naiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste parandamine); |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arengukoostöös selliseid meetmeid, millel on konkreetne ja mõõdetav mõju sugudevahelistele suhetele (seaduste, institutsioonide ja praeguste patriarhaalsete mudelite muutmine, eelarvevahendite suurendamine ning naiste sotsiaalsete ja majanduslike tingimuste parandamine);

| 14. | kutsub liikmesriike ja komisjoni kui arengumaades tegutsevaid tööandjaid üles eelkõige töötasude suurendamise abil rakendama inimväärse töö põhimõtet vastavalt ILO 22. juuni 1970. aasta soovitusele nr 135 miinimumpalkade kehtestamise kohta, arvestades eriti arengumaadega; |
| --- | --- |

14.

kutsub liikmesriike ja komisjoni kui arengumaades tegutsevaid tööandjaid üles eelkõige töötasude suurendamise abil rakendama inimväärse töö põhimõtet vastavalt ILO 22. juuni 1970. aasta soovitusele nr 135 miinimumpalkade kehtestamise kohta, arvestades eriti arengumaadega;

| 15. | kiidab heaks ettepanekud toetada juhutööliste töö- ja kodanikuõiguste kaitsmist ja naiste osalemist ametiühingute tegevuses, et lihtsustada naistel töökohal tekkivate probleemide lahendamist; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks ettepanekud toetada juhutööliste töö- ja kodanikuõiguste kaitsmist ja naiste osalemist ametiühingute tegevuses, et lihtsustada naistel töökohal tekkivate probleemide lahendamist;

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon toetaks arengukoostööpoliitikat kujundades naiste õiguslikku seisundit tugevdavaid meetmeid, edendaks senisest enam võrdseid võimalusi saada inimväärset tööd ning põhilisi inim- ja sotsiaalseid õigusi ning pööraks erilist tähelepanu sisserännanud naiste hulga suurenemisele ja nende kaitsetusele, et vältida olukorda, kus naistest saab uus ärakasutatud ühiskonnaklass; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon toetaks arengukoostööpoliitikat kujundades naiste õiguslikku seisundit tugevdavaid meetmeid, edendaks senisest enam võrdseid võimalusi saada inimväärset tööd ning põhilisi inim- ja sotsiaalseid õigusi ning pööraks erilist tähelepanu sisserännanud naiste hulga suurenemisele ja nende kaitsetusele, et vältida olukorda, kus naistest saab uus ärakasutatud ühiskonnaklass;

| 17. | palub komisjonil hinnata majanduskoostöölepingute potentsiaalset mõju soolisest mõõtmest lähtuvalt; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil hinnata majanduskoostöölepingute potentsiaalset mõju soolisest mõõtmest lähtuvalt;

| 18. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada arengukoostööpoliitika ja teiste ühenduse poliitikavaldkondade (nt kaubandus- ja põllumajanduspoliitika) sidusus, et vältida negatiivset vastastikust mõju, eriti selliste meetmete puhul, mille eesmärk on suurendada naiste mõjuvõimu; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada arengukoostööpoliitika ja teiste ühenduse poliitikavaldkondade (nt kaubandus- ja põllumajanduspoliitika) sidusus, et vältida negatiivset vastastikust mõju, eriti selliste meetmete puhul, mille eesmärk on suurendada naiste mõjuvõimu;

| 19. | viitab asjaolule, et naiste mõju iseenda elu planeerimisele sõltub nende kooliharidusest; rõhutab nii naistele kui ka meestele suunatud sootundlike haridusprogrammide tähtsust; |
| --- | --- |

19.

viitab asjaolule, et naiste mõju iseenda elu planeerimisele sõltub nende kooliharidusest; rõhutab nii naistele kui ka meestele suunatud sootundlike haridusprogrammide tähtsust;

| 20. | palub komisjonil viia läbi soolise võrdõiguslikkuse analüüsi poliitika kujundamise, rakendamise ja hindamise kõikides etappides, et tagada mis tahes vormis soolise diskrimineerimise kaotamine ning naiste inimõiguste kaitsmine ja edendamine; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil viia läbi soolise võrdõiguslikkuse analüüsi poliitika kujundamise, rakendamise ja hindamise kõikides etappides, et tagada mis tahes vormis soolise diskrimineerimise kaotamine ning naiste inimõiguste kaitsmine ja edendamine;

| 21. | palub komisjonil hinnata, kuidas uued abistamisviisid on naiste olukorda mõjutanud, võttes arvesse asjaolu, et naistele ja sugupoolte võrdõiguslikkusele keskendumine on vähenenud, osalt just selle uue arengusuuna tulemusena; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil hinnata, kuidas uued abistamisviisid on naiste olukorda mõjutanud, võttes arvesse asjaolu, et naistele ja sugupoolte võrdõiguslikkusele keskendumine on vähenenud, osalt just selle uue arengusuuna tulemusena;

| 22. | tervitab komisjoni nõudmist töötada välja sootundlikud tulemuslikkuse näitajad ja nõuab nimetatud näitajate lülitamist kõikidesse arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi riiklikesse strateegiadokumentidesse, samuti nende kasutamist strateegiate vahekokkuvõtete ja lõplike aruannete tulemuste hindamisel; palub komisjonil töötada välja vähekulukad, läbipaistvad ja hindamist võimaldavad parameetrid kvantitatiivselt mõõdetavate ja eelkõige kvalitatiivsete näitajate kujul, et oleks võimalik soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ja naiste mõjuvõimu suurendamisel tehtud edusamme korrapäraselt ja tõhusalt hinnata; palub komisjonil kolmandate riikidega dialooge pidades tõsta nende teadlikkust soopõhise ja võrreldava teabe tähtsuse osas; toetab eespool nimetatud komisjoni teatise soolise võrdõiguslikkuse ja maiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (SEK(2007)0332) VII osas esitatud soolisi erinevusi kajastavaid näitajaid kui sobivat alust tulemuste mõõtmise üldiste vahendite väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

22.

tervitab komisjoni nõudmist töötada välja sootundlikud tulemuslikkuse näitajad ja nõuab nimetatud näitajate lülitamist kõikidesse arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Arengufondi riiklikesse strateegiadokumentidesse, samuti nende kasutamist strateegiate vahekokkuvõtete ja lõplike aruannete tulemuste hindamisel; palub komisjonil töötada välja vähekulukad, läbipaistvad ja hindamist võimaldavad parameetrid kvantitatiivselt mõõdetavate ja eelkõige kvalitatiivsete näitajate kujul, et oleks võimalik soolise võrdõiguslikkuse saavutamisel ja naiste mõjuvõimu suurendamisel tehtud edusamme korrapäraselt ja tõhusalt hinnata; palub komisjonil kolmandate riikidega dialooge pidades tõsta nende teadlikkust soopõhise ja võrreldava teabe tähtsuse osas; toetab eespool nimetatud komisjoni teatise soolise võrdõiguslikkuse ja maiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (SEK(2007)0332) VII osas esitatud soolisi erinevusi kajastavaid näitajaid kui sobivat alust tulemuste mõõtmise üldiste vahendite väljatöötamiseks;

| 23. | tervitab asjaolu, et komisjoni strateegia võtab arvesse soopõhise vägivalla probleemi; |
| --- | --- |

23.

tervitab asjaolu, et komisjoni strateegia võtab arvesse soopõhise vägivalla probleemi;

| 24. | rõhutab, et naiste vastu suunatud vägivald ei ole ainult naiste teema ning see eeldab nii naistele kui meestele keskenduvat lähenemisviisi; toetab naissoost ohvritega tegelevaid programme, kuid nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid välja ka meessoost väärkohtlejate probleemi käsitlevad programmid, et tegeletaks ka selle nähtuse põhjustega, mitte üksnes tagajärgedega; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et naiste vastu suunatud vägivald ei ole ainult naiste teema ning see eeldab nii naistele kui meestele keskenduvat lähenemisviisi; toetab naissoost ohvritega tegelevaid programme, kuid nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid töötaksid välja ka meessoost väärkohtlejate probleemi käsitlevad programmid, et tegeletaks ka selle nähtuse põhjustega, mitte üksnes tagajärgedega;

| 25. | tervitab komisjoni algatust tõsta teadlikkust naiste vastu suunatud vägivallast, suurendades selle teema kajastamist meedias ning koolitades sõjaväelasi, õiguskaitse- ja kohtutöötajaid; nõuab siiski tungivalt, et pöörataks rohkem tähelepanu inimkaubanduse, piinamise ja kahjulike traditsioonide (eelkõige naiste suguelundite moonutamine, aukuriteod ning varajased ja sundabielud) vastu suunatud meetmetele, ning nõuab naistöötajate hulga suurendamist nendes institutsioonides, mis otseselt tegelevad ohvrite abistamisega; |
| --- | --- |

25.

tervitab komisjoni algatust tõsta teadlikkust naiste vastu suunatud vägivallast, suurendades selle teema kajastamist meedias ning koolitades sõjaväelasi, õiguskaitse- ja kohtutöötajaid; nõuab siiski tungivalt, et pöörataks rohkem tähelepanu inimkaubanduse, piinamise ja kahjulike traditsioonide (eelkõige naiste suguelundite moonutamine, aukuriteod ning varajased ja sundabielud) vastu suunatud meetmetele, ning nõuab naistöötajate hulga suurendamist nendes institutsioonides, mis otseselt tegelevad ohvrite abistamisega;

| 26. | kiidab heaks asjaolu, et eespool nimetatud komisjoni teatises soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös rõhutatakse HIV/AIDSi nakatanute arvu suurenemisele naiste hulgas; on arvamusel, et oleks tulnud kutsuda ELi liikmesriike üles selles valdkonnas võetud rahalisi kohustusi täitma; |
| --- | --- |

26.

kiidab heaks asjaolu, et eespool nimetatud komisjoni teatises soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös rõhutatakse HIV/AIDSi nakatanute arvu suurenemisele naiste hulgas; on arvamusel, et oleks tulnud kutsuda ELi liikmesriike üles selles valdkonnas võetud rahalisi kohustusi täitma;

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike kavandama konkreetseid, tähtajalisi ja mõõdetavaid kohustusi — ja tagama piisavate vahendite eraldamine — et saavutada 2010. aastaks üldise juurdepääsu HIVi/AIDSi ennetamisele, ravile ja hooldusele ning toetuse kõikidele naistele ja tüdrukutele; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike kavandama konkreetseid, tähtajalisi ja mõõdetavaid kohustusi — ja tagama piisavate vahendite eraldamine — et saavutada 2010. aastaks üldise juurdepääsu HIVi/AIDSi ennetamisele, ravile ja hooldusele ning toetuse kõikidele naistele ja tüdrukutele;

| 28. | tervitab selget viidet seose kohta HIVi/AIDSi vastase poliitika ja programmide ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste poliitika ja teenuste vahel eespool nimetatud komisjoni teatises soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös; |
| --- | --- |

28.

tervitab selget viidet seose kohta HIVi/AIDSi vastase poliitika ja programmide ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste poliitika ja teenuste vahel eespool nimetatud komisjoni teatises soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös;

| 29. | kutsub komisjoni üles tugevdama oma poliitilist juhtrolli seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste osas ja suurendama seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste rahastamist, et toetada riike aastatuhande arengueesmärkide täitmisel, eriti juurdepääsule reproduktiivtervishoiule aastatuhande viienda arengueesmärgi (rasedusaegse tervise parandamine) raames, ja tegeleda järjepidevalt hooletusse jäetud naiste seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste probleemidega, nagu näiteks sünnitus- ja traumajärgsed fistulid; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles tugevdama oma poliitilist juhtrolli seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste osas ja suurendama seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste rahastamist, et toetada riike aastatuhande arengueesmärkide täitmisel, eriti juurdepääsule reproduktiivtervishoiule aastatuhande viienda arengueesmärgi (rasedusaegse tervise parandamine) raames, ja tegeleda järjepidevalt hooletusse jäetud naiste seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning -õiguste probleemidega, nagu näiteks sünnitus- ja traumajärgsed fistulid;

| 30. | viitab asjaolule, et tüdrukute ja naiste diskrimineerimine on üks nende HIVi/AIDSi nakatumise kõrgendatud ohu põhjustest, sest tüdrukute ja naiste madala sotsiaalse staatuse tõttu on neil seksuaalküsimustes raske ise otsuseid teha; |
| --- | --- |

30.

viitab asjaolule, et tüdrukute ja naiste diskrimineerimine on üks nende HIVi/AIDSi nakatumise kõrgendatud ohu põhjustest, sest tüdrukute ja naiste madala sotsiaalse staatuse tõttu on neil seksuaalküsimustes raske ise otsuseid teha;

| 31. | mõistab kõige karmimalt hukka šariaadiseadusel põhineva orjastava suhtumise, mis praktiliselt samastab naise vallasvaraga, ja käsitab sellist allasurumist täieliku vastandina kõikidele põhimõtetele, mida Euroopa Parlament peab ülimalt tähtsaks; |
| --- | --- |

31.

mõistab kõige karmimalt hukka šariaadiseadusel põhineva orjastava suhtumise, mis praktiliselt samastab naise vallasvaraga, ja käsitab sellist allasurumist täieliku vastandina kõikidele põhimõtetele, mida Euroopa Parlament peab ülimalt tähtsaks;

| 32. | tervitab asjaolu, et eespool nimetatud komisjoni teatises soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös lisas tunnustatakse mikroobivastaste ainete ja vaktsiinide teadusliku uurimise toetamise tähtsust (need on naiste jaoks kõige suuremate väljavaadetega tehnoloogiad), ja kutsub ELi üles ka edaspidi tagama HIVi/AIDSi vaktsiinide ja mikroobivastaste ainete uurimise ning väljaarendamise kaasamise arengu ja soolise võrdõiguslikkuse laiendatud tegevuskavadesse; |
| --- | --- |

32.

tervitab asjaolu, et eespool nimetatud komisjoni teatises soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös lisas tunnustatakse mikroobivastaste ainete ja vaktsiinide teadusliku uurimise toetamise tähtsust (need on naiste jaoks kõige suuremate väljavaadetega tehnoloogiad), ja kutsub ELi üles ka edaspidi tagama HIVi/AIDSi vaktsiinide ja mikroobivastaste ainete uurimise ning väljaarendamise kaasamise arengu ja soolise võrdõiguslikkuse laiendatud tegevuskavadesse;

| 33. | on seisukohal, et naiste mõjuvõimu suurendamine seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuga seotud teabe, teenuste ja toodete kättesaadavuse tagamise kaudu annab naistele parema võimaluse nõuda turvaseksi ning kaitsta ennast sugulisel teel levivate haiguste, sh HIVi/AIDSi eest; toetab komisjoni esitatud meetmeid, eriti rahalist toetust selliste mikrobitsiidide ja vaktsiinide arendamiseks, mis kaitsevad naisi sugulisel teel levivate haiguste eest, ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoidu ning -õigusi käsitlevaid meetmeid; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et naiste mõjuvõimu suurendamine seksuaal- ja reproduktiivtervishoiuga seotud teabe, teenuste ja toodete kättesaadavuse tagamise kaudu annab naistele parema võimaluse nõuda turvaseksi ning kaitsta ennast sugulisel teel levivate haiguste, sh HIVi/AIDSi eest; toetab komisjoni esitatud meetmeid, eriti rahalist toetust selliste mikrobitsiidide ja vaktsiinide arendamiseks, mis kaitsevad naisi sugulisel teel levivate haiguste eest, ning seksuaal- ja reproduktiivtervishoidu ning -õigusi käsitlevaid meetmeid;

| 34. | ergutab liikmesriike aitama kaasa viiruse emalt lapsele ülekandumise ennetamise teema lisamist HIVi/AIDSi vastu võitlemise terviklike lähenemisviiside kogumi hulka; |
| --- | --- |

34.

ergutab liikmesriike aitama kaasa viiruse emalt lapsele ülekandumise ennetamise teema lisamist HIVi/AIDSi vastu võitlemise terviklike lähenemisviiside kogumi hulka;

| 35. | rõhutab, kui oluline on tõsta naised niisuguste küsimuste nagu veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieenipoliitika puhul tähelepanu keskpunkti, ja rõhutab seetõttu, kui tähtis on laiendada juurdepääsu puhtale joogiveele, nõuetekohasele kanalisatsioonile ja majandustegevuseks kasutatavale veele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, kui oluline on tõsta naised niisuguste küsimuste nagu veevarustuse, kanalisatsiooni ja hügieenipoliitika puhul tähelepanu keskpunkti, ja rõhutab seetõttu, kui tähtis on laiendada juurdepääsu puhtale joogiveele, nõuetekohasele kanalisatsioonile ja majandustegevuseks kasutatavale veele;

| 36. | kritiseerib teravalt asjaolu, et traditsioonidest tuleneva naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemine ei ole osa komisjoni strateegia meetmetest; mõistab hukka mis tahes õiguslikud, kultuurilised ja religioossed naisi diskrimineerivad tavad, mis jätavad nad ilma võimalusest osaleda poliitikas ja avalikus elus ning tõrjuvad kõrvale igapäevaelus, samuti need, mis lubavad vägistamist, koduvägivalda, sunniviisilist abielu, võrdsete õiguste puudumist lahutamisprotsessides, aumõrvu, naistele pealesunnitud kohustust täita erilisi riietumisnõudeid, ahistamist sooga seotud normide või reeglite mittetäitmise pärast; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võitleksid kõnealuste tavade vastu arengukoostööpoliitikate raames; kutsub komisjoni üles tegema tõsiseid jõupingutusi, et toetada üldsuse teadlikkust tõstvaid ja avaliku arvamuse õhkkonda muutvaid teabe- ja nõustamisprogramme riiklike tegevuskavade raames, ning käsitama meetmeid, mida võetakse võitluseks naiste vastu suunatud vägivalla kõikide vormide vastu, kaasa arvatud traditsioonidel põhinevad ohtlikud tavad, partnerriigi hea valitsemistava kriteeriumidena; |
| --- | --- |

36.

kritiseerib teravalt asjaolu, et traditsioonidest tuleneva naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemine ei ole osa komisjoni strateegia meetmetest; mõistab hukka mis tahes õiguslikud, kultuurilised ja religioossed naisi diskrimineerivad tavad, mis jätavad nad ilma võimalusest osaleda poliitikas ja avalikus elus ning tõrjuvad kõrvale igapäevaelus, samuti need, mis lubavad vägistamist, koduvägivalda, sunniviisilist abielu, võrdsete õiguste puudumist lahutamisprotsessides, aumõrvu, naistele pealesunnitud kohustust täita erilisi riietumisnõudeid, ahistamist sooga seotud normide või reeglite mittetäitmise pärast; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võitleksid kõnealuste tavade vastu arengukoostööpoliitikate raames; kutsub komisjoni üles tegema tõsiseid jõupingutusi, et toetada üldsuse teadlikkust tõstvaid ja avaliku arvamuse õhkkonda muutvaid teabe- ja nõustamisprogramme riiklike tegevuskavade raames, ning käsitama meetmeid, mida võetakse võitluseks naiste vastu suunatud vägivalla kõikide vormide vastu, kaasa arvatud traditsioonidel põhinevad ohtlikud tavad, partnerriigi hea valitsemistava kriteeriumidena;

| 37. | viitab häiritult ÜRO Rahvastikufondi eelmise aasta maailma rahvastiku aruandes esitatud andmetele, mille kohaselt on praegu kogu maailmas sündimata 60 000 000 naist, ja et nende sündimata jäänud naiste sugu tuvastati enne sündi, rasedus katkestati abordiga ja looted tapeti enne sündimist; |
| --- | --- |

37.

viitab häiritult ÜRO Rahvastikufondi eelmise aasta maailma rahvastiku aruandes esitatud andmetele, mille kohaselt on praegu kogu maailmas sündimata 60 000 000 naist, ja et nende sündimata jäänud naiste sugu tuvastati enne sündi, rasedus katkestati abordiga ja looted tapeti enne sündimist;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima ellu Brüsseli üleskutset tegeleda konflikti ajal ja konfliktijärgselt ilmnenud seksuaalse vägivalla probleemidega; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima ellu Brüsseli üleskutset tegeleda konflikti ajal ja konfliktijärgselt ilmnenud seksuaalse vägivalla probleemidega;

| 39. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ja -õigustega seotud probleemid, sealhulgas võitlus seksuaalse vägivalla vastu kriisi- ja konfliktipiirkondades, esikohale nii humanitaarabi andmise etapis kui ka sõjajärgses ülesehitustöös; |
| --- | --- |

39.

nõuab tungivalt, et komisjon seaks seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ja -õigustega seotud probleemid, sealhulgas võitlus seksuaalse vägivalla vastu kriisi- ja konfliktipiirkondades, esikohale nii humanitaarabi andmise etapis kui ka sõjajärgses ülesehitustöös;

| 40. | rõhutab, et naisi ei tule vaadelda mitte ainult haavatavate ohvritena, vaid ka kui teravalt eristuvat sotsiaalsete osalejate rühma, kelles peitub väärtuslikke ressursse ja võimeid ning kellel on oma eesmärgid; viitab asjaolule, et naised mõjutavad sündmuste kulgu ja peavad oma töö ja tegevuse kaudu arenguprotsessi kujundama; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et naisi ei tule vaadelda mitte ainult haavatavate ohvritena, vaid ka kui teravalt eristuvat sotsiaalsete osalejate rühma, kelles peitub väärtuslikke ressursse ja võimeid ning kellel on oma eesmärgid; viitab asjaolule, et naised mõjutavad sündmuste kulgu ja peavad oma töö ja tegevuse kaudu arenguprotsessi kujundama;

| 41. | on seisukohal, et naiste osalemine kõikide tasandite otsustusprotsessides on hea valitsemistava eeldus ning tervitab kõiki seda toetavaid meetmeid, nagu stiimulid kvootide täitmiseks, naisliikumiste toetamine, naiste õiguste aktiivne edendamine riikide strateegiadokumentides jne; rõhutab taas vajadust suurendada naiste rolli poliitiliste otsuste langetamises ja tagada naiste osalus rahu edendamise ja konfliktide lahendamisega seotud jõupingutustes ning toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325(2000) soovitusi; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et naiste osalemine kõikide tasandite otsustusprotsessides on hea valitsemistava eeldus ning tervitab kõiki seda toetavaid meetmeid, nagu stiimulid kvootide täitmiseks, naisliikumiste toetamine, naiste õiguste aktiivne edendamine riikide strateegiadokumentides jne; rõhutab taas vajadust suurendada naiste rolli poliitiliste otsuste langetamises ja tagada naiste osalus rahu edendamise ja konfliktide lahendamisega seotud jõupingutustes ning toetab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325(2000) soovitusi;

| 42. | palub ELil suurendada jõupingutusi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325(2000) rakendamiseks, millega nõutakse naiste osaluse suurendamist konfliktide lahendamises ja rahuprotsessides kõikidel otsustamistasanditel; |
| --- | --- |

42.

palub ELil suurendada jõupingutusi ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1325(2000) rakendamiseks, millega nõutakse naiste osaluse suurendamist konfliktide lahendamises ja rahuprotsessides kõikidel otsustamistasanditel;

| 43. | rõhutab, et vägistamist on kasutatud sõjas relvana ja et selle probleemiga tegelemiseks on vaja toetusprogramme ohvrite jaoks; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et vägistamist on kasutatud sõjas relvana ja et selle probleemiga tegelemiseks on vaja toetusprogramme ohvrite jaoks;

| 44. | palub komisjonil teha olulisi jõupingutusi, et võtta riiklike programmide koostamisel täies ulatuses arvesse soolise võrdõiguslikkuse aspekti; rõhutab, et jätkuvalt tuleb teha olulisi jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ELi arengukoostöös; kutsub komisjoni üles püüdlema soolise tasakaalu poole komisjoni delegatsioonides, nimetades ametisse, sealhulgas kõrgeimatele positsioonidele (näiteks delegatsiooni juht), rohkem naisi; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil teha olulisi jõupingutusi, et võtta riiklike programmide koostamisel täies ulatuses arvesse soolise võrdõiguslikkuse aspekti; rõhutab, et jätkuvalt tuleb teha olulisi jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ELi arengukoostöös; kutsub komisjoni üles püüdlema soolise tasakaalu poole komisjoni delegatsioonides, nimetades ametisse, sealhulgas kõrgeimatele positsioonidele (näiteks delegatsiooni juht), rohkem naisi;

| 45. | rõhutab mikrokrediidi kui vahendi potentsiaali, mida arengukoostöö poliitika saaks kasutada kohalike kogukondade edendamiseks ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks; |
| --- | --- |

45.

rõhutab mikrokrediidi kui vahendi potentsiaali, mida arengukoostöö poliitika saaks kasutada kohalike kogukondade edendamiseks ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks;

| 46. | palub komisjonil välja arendada poliitika, mis ergutab naisi moodustama eneseabirühmi ning iseseisvuma, ning laiendada koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega (nagu Finance PlaNet) väikerahastamise võrgustikku, et suuremal hulgal naistel oleks võimalik oma majandusliku olukorra parandamiseks laenu võtta; |
| --- | --- |

46.

palub komisjonil välja arendada poliitika, mis ergutab naisi moodustama eneseabirühmi ning iseseisvuma, ning laiendada koostöös rahvusvaheliste organisatsioonidega (nagu Finance PlaNet) väikerahastamise võrgustikku, et suuremal hulgal naistel oleks võimalik oma majandusliku olukorra parandamiseks laenu võtta;

| 47. | kutsub komisjoni üles hoolitsema selge teabe esitamise eest kättesaadavate mehhanismide kohta, mis sobivad strateegia täitmise seireks ja hindamiseks, kaasa arvatud tõhusa rakendamise tagamiseks eraldatud rahaliste vahendite ning inimressursside kasutamine; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni üles hoolitsema selge teabe esitamise eest kättesaadavate mehhanismide kohta, mis sobivad strateegia täitmise seireks ja hindamiseks, kaasa arvatud tõhusa rakendamise tagamiseks eraldatud rahaliste vahendite ning inimressursside kasutamine;

| 48. | juhib tähelepanu asjaolule, et riiklikul tasandil on soolise võrdõiguslikkuse saavutamise tõenäosus suurem piisavate rahaliste vahendite ja ametialase ettevalmistuse saanud soolise võrdõiguslikkuse spetsialistide, eriti kohalike spetsialistide olemasolu korral projektimeeskondade koosseisus; |
| --- | --- |

48.

juhib tähelepanu asjaolule, et riiklikul tasandil on soolise võrdõiguslikkuse saavutamise tõenäosus suurem piisavate rahaliste vahendite ja ametialase ettevalmistuse saanud soolise võrdõiguslikkuse spetsialistide, eriti kohalike spetsialistide olemasolu korral projektimeeskondade koosseisus;

| 49. | nõuab tungivalt, et komisjon hoolitseks oma arengumaades tegutsevatele töötajatele sooküsimuste alase koolituse andmise eest; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et komisjon hoolitseks oma arengumaades tegutsevatele töötajatele sooküsimuste alase koolituse andmise eest;

| 50. | tervitab meetmeid, mida komisjon on välja pakkunud hariduse valdkonnas, arvestades, et naiste mõjuvõimu suurendamine kõrgema haridustaseme kaudu parandab nii naiste kui ka nende laste olukorda; |
| --- | --- |

50.

tervitab meetmeid, mida komisjon on välja pakkunud hariduse valdkonnas, arvestades, et naiste mõjuvõimu suurendamine kõrgema haridustaseme kaudu parandab nii naiste kui ka nende laste olukorda;

| 51. | rõhutab vajadust jätkuvalt edendada tütarlaste võimalusi saada kõikide tasandite haridust ja kutseõpet, vältida varajast koolist väljalangemist ning toetada õiglast ja kõrgetasemelist hariduspoliitikat, viies läbi õpetajate koolitust sooküsimustes ja toetades õppeprogrammide ümberkorraldust, lisades neisse sugupoolte võrdõiguslikkusega, seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning naiste mõjuvõimu suurendamisega seotud teemad, sest suuremas osas arenguriikides diskrimineeritakse tüdrukuid jätkuvalt hariduse omandamise võimaluste osas; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust jätkuvalt edendada tütarlaste võimalusi saada kõikide tasandite haridust ja kutseõpet, vältida varajast koolist väljalangemist ning toetada õiglast ja kõrgetasemelist hariduspoliitikat, viies läbi õpetajate koolitust sooküsimustes ja toetades õppeprogrammide ümberkorraldust, lisades neisse sugupoolte võrdõiguslikkusega, seksuaal- ja reproduktiivtervishoiu ning naiste mõjuvõimu suurendamisega seotud teemad, sest suuremas osas arenguriikides diskrimineeritakse tüdrukuid jätkuvalt hariduse omandamise võimaluste osas;

| 52. | viitab sellele, et kahetsusväärsel viisil ei sõnastata strateegia valdkonnas „ELi tegevus rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil” ELi seisukohta soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks läbiviidud ÜRO reformi kohta; |
| --- | --- |

52.

viitab sellele, et kahetsusväärsel viisil ei sõnastata strateegia valdkonnas „ELi tegevus rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil” ELi seisukohta soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks läbiviidud ÜRO reformi kohta;

| 53. | tervitab EÜ ja ÜRO partnerlust soolise võrdõiguslikkuse edendamise valdkonnas arengu ja rahu saavutamiseks (13); rõhutab oma huvi teabe saamise ja kõnealuse partnerluse raames töös osalemise vastu; |
| --- | --- |

53.

tervitab EÜ ja ÜRO partnerlust soolise võrdõiguslikkuse edendamise valdkonnas arengu ja rahu saavutamiseks (13); rõhutab oma huvi teabe saamise ja kõnealuse partnerluse raames töös osalemise vastu;

| 54. | rõhutab, kui tähtis on ergutada rahastajate koordineerimist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks, dialoogi ja teabevahetuse parandamiseks, et saavutada ühine arusaam sooga seotud kontseptsioonide ja asjakohase meetodi osas; |
| --- | --- |

54.

rõhutab, kui tähtis on ergutada rahastajate koordineerimist soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks, dialoogi ja teabevahetuse parandamiseks, et saavutada ühine arusaam sooga seotud kontseptsioonide ja asjakohase meetodi osas;

| 55. | kutsub nõukogu üles nimetama ametisse Euroopa naiste õiguste saadikut, kes tugevdaks ELi panust naiste mõjuvõimu suurendamisel välis- ja arengupoliitikas ja edendaks aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, keskendudes meeste ja naiste võrdõiguslikkusele kogu maailmas, sünnitusega seotud surmajuhtumite vähendamisele ja võitlusele vaesusega; |
| --- | --- |

55.

kutsub nõukogu üles nimetama ametisse Euroopa naiste õiguste saadikut, kes tugevdaks ELi panust naiste mõjuvõimu suurendamisel välis- ja arengupoliitikas ja edendaks aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, keskendudes meeste ja naiste võrdõiguslikkusele kogu maailmas, sünnitusega seotud surmajuhtumite vähendamisele ja võitlusele vaesusega;

| 56. | tervitab komisjoni kavatsust siduda eelarvest toetuste väljamaksmine kriteeriumidega, mida hinnatakse sooliselt eristatud tulemusnäitajate põhjal; rõhutab siiski, et ebapädevate ametiasutuste karistamise otsuseid tuleb langetada ettevaatlikult, et mitte kahjustada lõplikke abisaajaid, st naisi; |
| --- | --- |

56.

tervitab komisjoni kavatsust siduda eelarvest toetuste väljamaksmine kriteeriumidega, mida hinnatakse sooliselt eristatud tulemusnäitajate põhjal; rõhutab siiski, et ebapädevate ametiasutuste karistamise otsuseid tuleb langetada ettevaatlikult, et mitte kahjustada lõplikke abisaajaid, st naisi;

| 57. | rõhutab, et ainuüksi mõjuvõimu suurendamine ei aita naiste ebavõrdsust vähendada, vaid selleks on vajalikud eesmärgistatult ja asjatundlikult tehtud jõupingutused rohujuuretasandil naiste osalemist takistavate tegurite kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et ainuüksi mõjuvõimu suurendamine ei aita naiste ebavõrdsust vähendada, vaid selleks on vajalikud eesmärgistatult ja asjatundlikult tehtud jõupingutused rohujuuretasandil naiste osalemist takistavate tegurite kõrvaldamiseks;

| 58. | juhib tähelepanu, et hea valitsemistava hõlmab austust põhivabaduste ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kui põhiõiguste vastu ja see on keskse tähtsusega aastatuhande arengueesmärkide ja teiste arengueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

58.

juhib tähelepanu, et hea valitsemistava hõlmab austust põhivabaduste ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kui põhiõiguste vastu ja see on keskse tähtsusega aastatuhande arengueesmärkide ja teiste arengueesmärkide saavutamiseks;

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

59.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 40.

(2)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(3)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 311.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0274.

(5)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 475.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0483.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0577.

(8)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(9)  Ühisavaldus Euroopa konsensuse kohta humanitaarabi valdkonnas kiideti heaks nõukogus 19. novembril ja Euroopa Parlamendis 29. novembril ning komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi presidendid allkirjastasid selle 18. detsembril 2007.

(10)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(11)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

(12)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(13)  EÜ ja ÜRO partnerlus soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas arengu ja rahu tagamiseks on algatus, kuhu on kaasatud komisjon, ÜRO naiste arengu fond (UNIFEM) ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni koolituskeskus (ITCILO). See on jätk esimesele konverentsile „Arendamine peremehetundega. Soolise võrdõiguslikkuse edendamine uute abi- ja koostöövormide tingimustes”, mille korraldasid ühiselt komisjon ja UNIFEM 2005. aasta novembris.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/67

---

Armeenia

P6_TA(2008)0104

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Armeenia kohta

(2009/C 66 E/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Armeenia ja Lõuna-Kaukaasia kohta, eriti 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta: lubadustest tegudeni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Armeenia ja Lõuna-Kaukaasia kohta, eriti 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni ELi tulemuslikuma Lõuna-Kaukaasia poliitika kohta: lubadustest tegudeni (1);

| — | võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Musta mere regionaalpoliitilise lähenemisviisi kohta (2);

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta (3);

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut (4), mis jõustus 1. juulil 1999. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut (4), mis jõustus 1. juulil 1999. aastal;

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, mille ELi-Armeenia koostöönõukogu 14. novembril 2006. aastal heaks kiitis ning mis võimaldab rakendada ELi abiga terve reformipaketi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, mille ELi-Armeenia koostöönõukogu 14. novembril 2006. aastal heaks kiitis ning mis võimaldab rakendada ELi abiga terve reformipaketi;

| — | võttes arvesse rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni 20. veebruari 2008. aasta avaldust missiooni esialgsete tulemuste ja järelduste kohta, samuti 3. märtsi 2008. aasta valimisjärgset vahearuannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni 20. veebruari 2008. aasta avaldust missiooni esialgsete tulemuste ja järelduste kohta, samuti 3. märtsi 2008. aasta valimisjärgset vahearuannet;

| — | võttes arvesse eesistujariigi poolt 5. märtsil 2008. aastal ELi nimel tehtud avaldust olukorra kohta Armeenias 1. märtsil 2008. aastal pärast toimunud presidendivalimisi, samuti eesistuja poolt 25. veebruaril 2008. aastal ELi nimel tehtud avaldust Armeenia 19. veebruari 2008. aasta presidendivalimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi poolt 5. märtsil 2008. aastal ELi nimel tehtud avaldust olukorra kohta Armeenias 1. märtsil 2008. aastal pärast toimunud presidendivalimisi, samuti eesistuja poolt 25. veebruaril 2008. aastal ELi nimel tehtud avaldust Armeenia 19. veebruari 2008. aasta presidendivalimiste kohta;

| — | võttes arvesse ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana 2. märtsi 2008. aasta avaldust ja volinik Ferrero-Waldneri 21. veebruari 2008. aasta ja 4. märtsi 2008. aasta avaldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana 2. märtsi 2008. aasta avaldust ja volinik Ferrero-Waldneri 21. veebruari 2008. aasta ja 4. märtsi 2008. aasta avaldusi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit pühendub ka tulevikus ELi ja Armeenia suhete edasisele arendamisele ning selle riigi toetamisele vajalike poliitiliste ja majanduslike reformide läbiviimisel, samuti meetmete võtmisel tugevate ja tõhusate demokraatlike institutsioonide loomiseks ja korruptsiooniprobleemide lahendamiseks; arvestades, et Euroopa naabruspoliitika tegevuskava annab Armeeniale võimaluse ELile läheneda ning ELi alusväärtused omaks võtta ja neid jagada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit pühendub ka tulevikus ELi ja Armeenia suhete edasisele arendamisele ning selle riigi toetamisele vajalike poliitiliste ja majanduslike reformide läbiviimisel, samuti meetmete võtmisel tugevate ja tõhusate demokraatlike institutsioonide loomiseks ja korruptsiooniprobleemide lahendamiseks; arvestades, et Euroopa naabruspoliitika tegevuskava annab Armeeniale võimaluse ELile läheneda ning ELi alusväärtused omaks võtta ja neid jagada;

| B. | arvestades, et eespool nimetatud rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni sõnul toimusid 19. veebruari 2008. aasta presidendivalimised suurel määral kooskõlas OSCE ja Euroopa Nõukogu seatud kohustuste ja standarditega, kuid missioon leidis ka mitmeid probleeme, eelkõige seoses meedia kohustusega anda erapooletut teavet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eespool nimetatud rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni sõnul toimusid 19. veebruari 2008. aasta presidendivalimised suurel määral kooskõlas OSCE ja Euroopa Nõukogu seatud kohustuste ja standarditega, kuid missioon leidis ka mitmeid probleeme, eelkõige seoses meedia kohustusega anda erapooletut teavet;

| C. | arvestades, et võib pidada vajalikuks täiendavaid nõudeid, et tegeleda lahendamata probleemidega (nagu selge vahe puudumine riigi ja partei funktsioonide vahel, kandidaatide võrdse kohtlemise tagamine valimistel ja häältelugemise läbiviimine) ning avalikkuse usalduse taastamiseks valimiste suhtes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et võib pidada vajalikuks täiendavaid nõudeid, et tegeleda lahendamata probleemidega (nagu selge vahe puudumine riigi ja partei funktsioonide vahel, kandidaatide võrdse kohtlemise tagamine valimistel ja häältelugemise läbiviimine) ning avalikkuse usalduse taastamiseks valimiste suhtes;

| D. | arvestades, et Armeenia 19. veebruari 2008. aasta presidendivalimiste ametlike tulemuste kohaselt võitis valimised esimeses voorus peaminister Serž Sarkisjan, kuid üks opositsiooniliidritest, Levon Ter-Petrosjan, väitis, et tegemist on valimispettusega; arvestades, et konstitutsioonikohus uuris opositsiooni esitatud taotlusi ja jõudis otsusele, et ehkki valimiseeskirjade rikkumist esines, ei olnud piisavalt alust vaidlustada valimistulemusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Armeenia 19. veebruari 2008. aasta presidendivalimiste ametlike tulemuste kohaselt võitis valimised esimeses voorus peaminister Serž Sarkisjan, kuid üks opositsiooniliidritest, Levon Ter-Petrosjan, väitis, et tegemist on valimispettusega; arvestades, et konstitutsioonikohus uuris opositsiooni esitatud taotlusi ja jõudis otsusele, et ehkki valimiseeskirjade rikkumist esines, ei olnud piisavalt alust vaidlustada valimistulemusi;

| E. | arvestades, et opositsiooni toetajad alustasid 20. veebruaril 2008. aastal Jerevanis rahumeelseid meeleavaldusi, protesteerides valimistulemuste vastu ja nõudes uusi valimisi; arvestades, et 1. märtsi 2008. aasta õhtul, kui opositsiooni toetajate protestimeeleavaldused olid kestnud üksteist päeva, puhkes vägivald, kui politsei tuli Jerevani Vabaduse väljakule telkivaid meeleavaldajaid laiali ajama, mille tulemusena hukkus kaheksa inimest, sealhulgas üks politseinik, ning kümned inimesed said vigastada; arvestades, et 1. märtsil 2008. aastal kuulutati välja erakorraline seisukord, mille raames seati piiranguid meediavabadusele, kogunemisvabadusele ja poliitilistele parteidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et opositsiooni toetajad alustasid 20. veebruaril 2008. aastal Jerevanis rahumeelseid meeleavaldusi, protesteerides valimistulemuste vastu ja nõudes uusi valimisi; arvestades, et 1. märtsi 2008. aasta õhtul, kui opositsiooni toetajate protestimeeleavaldused olid kestnud üksteist päeva, puhkes vägivald, kui politsei tuli Jerevani Vabaduse väljakule telkivaid meeleavaldajaid laiali ajama, mille tulemusena hukkus kaheksa inimest, sealhulgas üks politseinik, ning kümned inimesed said vigastada; arvestades, et 1. märtsil 2008. aastal kuulutati välja erakorraline seisukord, mille raames seati piiranguid meediavabadusele, kogunemisvabadusele ja poliitilistele parteidele;

| F. | arvestades, et valitsuse kontrollitud telejaamad on meeleavaldusi praktiliselt ignoreerinud; arvestades, et erakorralise seisukorra tõttu on ajakirjanikel keelatud levitada mis tahes teavet, mis pärineb mujalt kui valitsuse allikatest; arvestades, et selle tulemusena on seitse juhtivat ajalehte — mõned sõltumatud ja mõned opositsiooniga seotud — keeldunud niisugustes piiratud tingimustes tegutsemast ja peatanud ilmumise; arvestades, et mõnede sõltumatute ajalehtede Interneti- ja satelliidiühendus on blokeeritud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et valitsuse kontrollitud telejaamad on meeleavaldusi praktiliselt ignoreerinud; arvestades, et erakorralise seisukorra tõttu on ajakirjanikel keelatud levitada mis tahes teavet, mis pärineb mujalt kui valitsuse allikatest; arvestades, et selle tulemusena on seitse juhtivat ajalehte — mõned sõltumatud ja mõned opositsiooniga seotud — keeldunud niisugustes piiratud tingimustes tegutsemast ja peatanud ilmumise; arvestades, et mõnede sõltumatute ajalehtede Interneti- ja satelliidiühendus on blokeeritud;

| G. | arvestades, et vahistatud on paljusid inimesi ja nii mõnelegi neist on esitatud süüdistus massilisele korratusele õhutamises ja selles osalemises ning katses haarata jõuga võimu; arvestades, et 4. märtsil 2008. aastal võttis Armeenia parlament oma neljalt liikmelt ära puutumatuse seoses neile esitatud kriminaalsüüdistustega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vahistatud on paljusid inimesi ja nii mõnelegi neist on esitatud süüdistus massilisele korratusele õhutamises ja selles osalemises ning katses haarata jõuga võimu; arvestades, et 4. märtsil 2008. aastal võttis Armeenia parlament oma neljalt liikmelt ära puutumatuse seoses neile esitatud kriminaalsüüdistustega;

| H. | arvestades, et Armeenia majandust ja piirkonna stabiilsust kahjustab jätkuvalt suletud piir Türgiga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Armeenia majandust ja piirkonna stabiilsust kahjustab jätkuvalt suletud piir Türgiga;

| I. | arvestades, et Armeenia Vabariigil on käsil lahendamata konflikt Aserbaidžaani Vabariigiga Mägi-Karabahhi staatuse küsimuses, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Armeenia Vabariigil on käsil lahendamata konflikt Aserbaidžaani Vabariigiga Mägi-Karabahhi staatuse küsimuses,

| 1. | väljendab muret Armeenias toimunud hiljutiste sündmuste pärast, mille käigus surus politsei vägivallaga maha opositsiooni meeleavaldused, mistõttu sai kaheksa kodanikku surma, sealhulgas üks politseinik, ja üle saja inimese haavata, ning kutsub kõiki osapooli üles avatusele ja vaoshoitusele, hoiduma teravatest avaldustest ning alustama konstruktiivset ja viljakat dialoogi, mille eesmärk on toetada ja kindlustada riigi demokraatlikke institutsioone; |
| --- | --- |

1.

väljendab muret Armeenias toimunud hiljutiste sündmuste pärast, mille käigus surus politsei vägivallaga maha opositsiooni meeleavaldused, mistõttu sai kaheksa kodanikku surma, sealhulgas üks politseinik, ja üle saja inimese haavata, ning kutsub kõiki osapooli üles avatusele ja vaoshoitusele, hoiduma teravatest avaldustest ning alustama konstruktiivset ja viljakat dialoogi, mille eesmärk on toetada ja kindlustada riigi demokraatlikke institutsioone;

| 2. | nõuab 1. märtsi 2008. aasta sündmuste kiiret, põhjalikku, läbipaistvat, sõltumatut ja erapooletut uurimist, kaasa arvatud meeleavalduste laialiajamise vältel toimunud politsei jõukasutuse sõltumatut uurimist ning kõigi üleastujate ja vägivallakuritegude toimepanijate vastutusele võtmist ja karistamist; kutsub nõukogu ja komisjoni üles pakkuma kõnealuses uurimises Armeenia ametivõimudele ELi abi; |
| --- | --- |

2.

nõuab 1. märtsi 2008. aasta sündmuste kiiret, põhjalikku, läbipaistvat, sõltumatut ja erapooletut uurimist, kaasa arvatud meeleavalduste laialiajamise vältel toimunud politsei jõukasutuse sõltumatut uurimist ning kõigi üleastujate ja vägivallakuritegude toimepanijate vastutusele võtmist ja karistamist; kutsub nõukogu ja komisjoni üles pakkuma kõnealuses uurimises Armeenia ametivõimudele ELi abi;

| 3. | kutsub Armeenia ametivõime üles lõpetama erakorralise seisukorra, mis kehtestati presidendi dekreediga 10. märtsil 2008, taastama ajakirjandusvabaduse ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada normaalse olukorra taastumine; nõuab lisaks tungivalt, et nad arvestaksid Armeenia Vabariigi ombudsmani ametlikus aruandes osutatud puudujääkidega ning kõrvaldaksid need; |
| --- | --- |

3.

kutsub Armeenia ametivõime üles lõpetama erakorralise seisukorra, mis kehtestati presidendi dekreediga 10. märtsil 2008, taastama ajakirjandusvabaduse ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada normaalse olukorra taastumine; nõuab lisaks tungivalt, et nad arvestaksid Armeenia Vabariigi ombudsmani ametlikus aruandes osutatud puudujääkidega ning kõrvaldaksid need;

| 4. | kutsub Armeenia ametivõime üles vabastama rahumeelse kogunemise õiguse kasutamise eest vahistatud kodanikke; |
| --- | --- |

4.

kutsub Armeenia ametivõime üles vabastama rahumeelse kogunemise õiguse kasutamise eest vahistatud kodanikke;

| 5. | toonitab, et ELi naabruspoliitika tegevuskava eelisala 1 käsitleb demokraatlike struktuuride ja õigusriigi tugevdamist; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon keskendaks Armeeniale antava abi kohtusüsteemi sõltumatusele ning politsei- ja julgeolekujõudude väljaõppele ning kutsub Armeenia ametivõime üles rakendama kiiresti kõiki ülejäänud rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

5.

toonitab, et ELi naabruspoliitika tegevuskava eelisala 1 käsitleb demokraatlike struktuuride ja õigusriigi tugevdamist; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon keskendaks Armeeniale antava abi kohtusüsteemi sõltumatusele ning politsei- ja julgeolekujõudude väljaõppele ning kutsub Armeenia ametivõime üles rakendama kiiresti kõiki ülejäänud rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni esitatud soovitusi;

| 6. | toetab ELi Lõuna-Kaukaasia eriesindajat Peter Semnebyt tema ülesandes hõlbustada dialoogi poliitiliste rühmade vahel ja uurida võimalusi Armeenia poliitilise kriisi lahendamiseks, ning väljendab rahuolu OSCE eriesindaja, suursaadik Heikki Talvitie vahendustegevuse üle, kel on suur kogemus Lõuna-Kaukaasia piirkonnas, ning nõuab tungivalt, et Armeenia ametivõimud teeksid rahvusvahelise üldsusega täieulatuslikku koostööd kokkulepitud lahenduse leidmisel; |
| --- | --- |

6.

toetab ELi Lõuna-Kaukaasia eriesindajat Peter Semnebyt tema ülesandes hõlbustada dialoogi poliitiliste rühmade vahel ja uurida võimalusi Armeenia poliitilise kriisi lahendamiseks, ning väljendab rahuolu OSCE eriesindaja, suursaadik Heikki Talvitie vahendustegevuse üle, kel on suur kogemus Lõuna-Kaukaasia piirkonnas, ning nõuab tungivalt, et Armeenia ametivõimud teeksid rahvusvahelise üldsusega täieulatuslikku koostööd kokkulepitud lahenduse leidmisel;

| 7. | avaldab kahetsust inimohvrite pärast nn kontrolljoonel toimunud Armeenia ja Aserbaidžaani relvajõudude hiljutises kokkupõrkes; kutsub mõlemaid osapooli üles hoiduma edasisest vägivallast ja naasma läbirääkimiste juurde; |
| --- | --- |

7.

avaldab kahetsust inimohvrite pärast nn kontrolljoonel toimunud Armeenia ja Aserbaidžaani relvajõudude hiljutises kokkupõrkes; kutsub mõlemaid osapooli üles hoiduma edasisest vägivallast ja naasma läbirääkimiste juurde;

| 8. | kordab uuesti ELi selget kohustust luua tihedamaid sidemeid Armeenia ja Lõuna-Kaukaasia riikidega, eelkõige Euroopa naabruspoliitika täiustamise ja tugevdamise abil; rõhutab siiski, et tihedam koostöö ELiga peab rajanema tõelisel ja käegakatsutaval edul ja reformidel ning täielikul pühendumisel demokraatiale ja õigusriigile; kutsub komisjoni üles toetama edaspidigi jõupingutusi, mille eesmärk on parandada Armeenia poliitilist kultuuri, tugevdades dialoogi ning alandades valitsevate erakondade ja opositsiooni vahelist kõrget pinget; |
| --- | --- |

8.

kordab uuesti ELi selget kohustust luua tihedamaid sidemeid Armeenia ja Lõuna-Kaukaasia riikidega, eelkõige Euroopa naabruspoliitika täiustamise ja tugevdamise abil; rõhutab siiski, et tihedam koostöö ELiga peab rajanema tõelisel ja käegakatsutaval edul ja reformidel ning täielikul pühendumisel demokraatiale ja õigusriigile; kutsub komisjoni üles toetama edaspidigi jõupingutusi, mille eesmärk on parandada Armeenia poliitilist kultuuri, tugevdades dialoogi ning alandades valitsevate erakondade ja opositsiooni vahelist kõrget pinget;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Armeenia presidendile ja parlamendile, OSCE-le ning Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Armeenia presidendile ja parlamendile, OSCE-le ning Euroopa Nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0016.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0017.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0538.

(4)  ELT L 239, 9.9.1999, lk 3.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/69

---

Venemaa

P6_TA(2008)0105

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Venemaa kohta

(2009/C 66 E/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse eesmärki tugevdada demokraatiat ja poliitilisi vabadusi Venemaa Föderatsioonis, nagu on sätestatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingus (1), mis jõustus 1997. aastal ja kaotas kehtivuse 2007. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesmärki tugevdada demokraatiat ja poliitilisi vabadusi Venemaa Föderatsioonis, nagu on sätestatud ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingus (1), mis jõustus 1997. aastal ja kaotas kehtivuse 2007. aastal;

| — | võttes arvesse ELi ja Venemaa vahelisi konsultatsioone inimõiguste küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Venemaa vahelisi konsultatsioone inimõiguste küsimuses;

| — | võttes arvesse 31. mail 2003. aastal Peterburis toimunud ELi ja Venemaa 11. tippkohtumise järel tehtud ühisavalduses püstitatud ELi ja Venemaa eesmärki luua ühine majandusruum, ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, ühine välisjulgeolekualase koostöö ruum ning ühine teadustegevuse ja hariduse ruum, mis hõlmab ka kultuuriküsimusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 31. mail 2003. aastal Peterburis toimunud ELi ja Venemaa 11. tippkohtumise järel tehtud ühisavalduses püstitatud ELi ja Venemaa eesmärki luua ühine majandusruum, ühine vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, ühine välisjulgeolekualase koostöö ruum ning ühine teadustegevuse ja hariduse ruum, mis hõlmab ka kultuuriküsimusi;

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige oma 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni (2) Anna Politkovskaja mõrva kohta, 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni (3), 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (4) ning 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni 24. novembril 2006. aastal Helsingis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venemaa kohta, eelkõige oma 25. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni (2) Anna Politkovskaja mõrva kohta, 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni (3), 14. novembri 2007. aasta resolutsiooni ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (4) ning 13. detsembri 2006. aasta resolutsiooni 24. novembril 2006. aastal Helsingis toimunud ELi ja Venemaa tippkohtumise kohta (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et ELi ja Venemaa tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted on kogu Euroopa stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu seisukohast väga suure tähtsusega; arvestades, et strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine ELi ja Venemaa Föderatsiooni vahel on kahe partneri vahelise koostöö edasise arendamise ja tõhustamise seisukohast endiselt ülimalt tähtis, eelkõige poliitilise, julgeoleku-, majandus- ja energiakoostöö seisukohast, aga ka seoses õigusriigi põhimõtete, demokraatia põhimõtete ja menetluste ning peamiste inimõiguste austamisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Venemaa tõhustatud koostöö ja heanaaberlikud suhted on kogu Euroopa stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu seisukohast väga suure tähtsusega; arvestades, et strateegilise partnerluse lepingu sõlmimine ELi ja Venemaa Föderatsiooni vahel on kahe partneri vahelise koostöö edasise arendamise ja tõhustamise seisukohast endiselt ülimalt tähtis, eelkõige poliitilise, julgeoleku-, majandus- ja energiakoostöö seisukohast, aga ka seoses õigusriigi põhimõtete, demokraatia põhimõtete ja menetluste ning peamiste inimõiguste austamisega;

| B. | arvestades, et lisaks ÜRO liikmelisusele on Venemaa Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) täisliige ning on seetõttu kohustunud järgima nimetatud organisatsioonide poolt sätestatud demokraatia ja demokraatlike valimiste korraldamise põhimõtteid ning austama sõna- ja kogunemisvabadust; arvestades, et sellised põhimõtted ja väärtused on ka Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise strateegilise partnerluse aluseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lisaks ÜRO liikmelisusele on Venemaa Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) täisliige ning on seetõttu kohustunud järgima nimetatud organisatsioonide poolt sätestatud demokraatia ja demokraatlike valimiste korraldamise põhimõtteid ning austama sõna- ja kogunemisvabadust; arvestades, et sellised põhimõtted ja väärtused on ka Euroopa Liidu ja Venemaa vahelise strateegilise partnerluse aluseks;

| C. | arvestades, et OSCE Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR), mis tegutseb rahvusvaheliste valimisstandardite järelevalvega, pidi ära jätma kavandatud vaatlusmissiooni Venemaale, kuna Venemaa valitsus kehtestas nimetatud organisatsiooni vaatlejate suhtes suuri piiranguid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et OSCE Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR), mis tegutseb rahvusvaheliste valimisstandardite järelevalvega, pidi ära jätma kavandatud vaatlusmissiooni Venemaale, kuna Venemaa valitsus kehtestas nimetatud organisatsiooni vaatlejate suhtes suuri piiranguid;

| D. | arvestades, et Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee vaatlejate juhi kinnituse kohaselt ei olnud mingit edasiminekut kõigi kandidaatide meediale juurdepääsu tagamisel, mis tekitab küsimuse valimiste aususe kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee vaatlejate juhi kinnituse kohaselt ei olnud mingit edasiminekut kõigi kandidaatide meediale juurdepääsu tagamisel, mis tekitab küsimuse valimiste aususe kohta;

| E. | arvestades, et endine peaminister ja Rahvademokraatliku Liidu praegune juht Mihhail Kasjanov registreeriti 14. detsembril 2007 kandidaadina, kuid kõrvaldati hiljem Venemaa keskvalimiskomisjoni poolt kandidaatide hulgast põhjendusega, et suur hulk kahest miljonist toetusallkirjast on võltsitud; arvestades, et Mihhail Kasjanov kaebas nimetatud otsuse edasi ülemkohtusse, kes lükkas tema kaebuse 6. veebruaril 2008 tagasi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et endine peaminister ja Rahvademokraatliku Liidu praegune juht Mihhail Kasjanov registreeriti 14. detsembril 2007 kandidaadina, kuid kõrvaldati hiljem Venemaa keskvalimiskomisjoni poolt kandidaatide hulgast põhjendusega, et suur hulk kahest miljonist toetusallkirjast on võltsitud; arvestades, et Mihhail Kasjanov kaebas nimetatud otsuse edasi ülemkohtusse, kes lükkas tema kaebuse 6. veebruaril 2008 tagasi;

| F. | arvestades, et juhtivate opositsioonijõudude kinnitusel suurendasid Venemaa võimud parlamendi- ja presidendivalimiste eel survet opositsioonirühmitustele ja valitsusvälistele organisatsioonidele, et hoida ära igasugune presidendi- ja valitsusvastane tegevus ning vältida sellise tegevuse kajastamist meedias; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et juhtivate opositsioonijõudude kinnitusel suurendasid Venemaa võimud parlamendi- ja presidendivalimiste eel survet opositsioonirühmitustele ja valitsusvälistele organisatsioonidele, et hoida ära igasugune presidendi- ja valitsusvastane tegevus ning vältida sellise tegevuse kajastamist meedias;

| G. | arvestades, et demokraatia on Venemaal nõrgenenud, millest annavad eelkõige tunnistust valitsuse kontroll kõigi peamiste tele- ja enamiku raadiojaamade üle, enesetsensuuri levik trükimeedias, uued piirangud avalike meeleavalduste korraldamisele ning valitsusväliste organisatsioonide olukorra halvenemine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et demokraatia on Venemaal nõrgenenud, millest annavad eelkõige tunnistust valitsuse kontroll kõigi peamiste tele- ja enamiku raadiojaamade üle, enesetsensuuri levik trükimeedias, uued piirangud avalike meeleavalduste korraldamisele ning valitsusväliste organisatsioonide olukorra halvenemine;

| H. | arvestades, et 3. märtsil 2008 korraldas opositsioonierakondade liit Teine Venemaa protestimarsi, et avaldada meelt 2. märtsil 2008. aastal Venemaal toimunud presidendivalimiste vastu; arvestades, et linnavõimud keeldusid meeleavaldusele luba andmast, väites, et Kremli-meelne noorterühmitus Noor Venemaa on juba planeerinud korraldada kogunemisi kõigis pealinna suuremates kogunemiskohtades; arvestades, et Teine Venemaa otsustas sellele vaatamata protestimarsi korraldada ja lubas linna otsuse edasi kaevata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 3. märtsil 2008 korraldas opositsioonierakondade liit Teine Venemaa protestimarsi, et avaldada meelt 2. märtsil 2008. aastal Venemaal toimunud presidendivalimiste vastu; arvestades, et linnavõimud keeldusid meeleavaldusele luba andmast, väites, et Kremli-meelne noorterühmitus Noor Venemaa on juba planeerinud korraldada kogunemisi kõigis pealinna suuremates kogunemiskohtades; arvestades, et Teine Venemaa otsustas sellele vaatamata protestimarsi korraldada ja lubas linna otsuse edasi kaevata;

| I. | arvestades, et kiivrite ja kilpidega varustatud politseinikud ja politsei eriüksuslased ajasid rahvakogunemise Turgenevi väljakul Moskva kesklinnas laiali ning vahistasid mitmeid opositsiooni meeleavaldajaid; arvestades, et kinnipeetute seas oli ka Paremjõudude Liidu juht Nikita Belõhh; arvestades, et arreteeriti ka Jabloko partei Peterburi liider Maksim Reznik, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kiivrite ja kilpidega varustatud politseinikud ja politsei eriüksuslased ajasid rahvakogunemise Turgenevi väljakul Moskva kesklinnas laiali ning vahistasid mitmeid opositsiooni meeleavaldajaid; arvestades, et kinnipeetute seas oli ka Paremjõudude Liidu juht Nikita Belõhh; arvestades, et arreteeriti ka Jabloko partei Peterburi liider Maksim Reznik,

| 1. | mõistab hukka meeleavaldajate vastu ebaproportsionaalse jõu kasutamise politsei ja politsei eriüksuste poolt 3. märtsil 2008 ning kutsub võime üles uurima aset leidnud vahejuhtumeid ning tooma vastutavad isikud kohtu ette; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka meeleavaldajate vastu ebaproportsionaalse jõu kasutamise politsei ja politsei eriüksuste poolt 3. märtsil 2008 ning kutsub võime üles uurima aset leidnud vahejuhtumeid ning tooma vastutavad isikud kohtu ette;

| 2. | nõuab kõigi vahistatud meeleavaldajate, keda ikka veel kinni peetakse, kohest vabastamist; |
| --- | --- |

2.

nõuab kõigi vahistatud meeleavaldajate, keda ikka veel kinni peetakse, kohest vabastamist;

| 3. | avaldab eriti kahetsust opositsioonikandidaatide ebaseadusliku kohtlemise üle presidendivalimistele eelnenud perioodil; avaldab kahetsust selle üle, et hiljutised valimised ei toonud kaasa demokraatia ja õigusriigi põhimõtete tugevdamist Venemaal; |
| --- | --- |

3.

avaldab eriti kahetsust opositsioonikandidaatide ebaseadusliku kohtlemise üle presidendivalimistele eelnenud perioodil; avaldab kahetsust selle üle, et hiljutised valimised ei toonud kaasa demokraatia ja õigusriigi põhimõtete tugevdamist Venemaal;

| 4. | avaldab kahetsust selle üle, et Venemaa võimud võtsid valimiste vaatlusmissiooni kavandamist OSCE/ODIHRi poolt sekkumisena oma siseasjadesse; avaldab kindlat toetust nimetatud missiooni tehtavale olulisele tööle ning tuletab Venemaale meelde tema kohustusi ja vastutust OSCE ja Euroopa Nõukogu liikmena, sealhulgas kohustust austada kogunemisvabadust ja inimeste õigust korraldada rahumeelseid meeleavaldusi; |
| --- | --- |

4.

avaldab kahetsust selle üle, et Venemaa võimud võtsid valimiste vaatlusmissiooni kavandamist OSCE/ODIHRi poolt sekkumisena oma siseasjadesse; avaldab kindlat toetust nimetatud missiooni tehtavale olulisele tööle ning tuletab Venemaale meelde tema kohustusi ja vastutust OSCE ja Euroopa Nõukogu liikmena, sealhulgas kohustust austada kogunemisvabadust ja inimeste õigust korraldada rahumeelseid meeleavaldusi;

| 5. | tervitab äsjavalitud presidendi lubadust tagada õigusriigi ja demokraatia põhimõtete austamine ning väljendab lootust, et ta peab suhete süvendamist Euroopa Liiduga oluliseks eesmärgiks; |
| --- | --- |

5.

tervitab äsjavalitud presidendi lubadust tagada õigusriigi ja demokraatia põhimõtete austamine ning väljendab lootust, et ta peab suhete süvendamist Euroopa Liiduga oluliseks eesmärgiks;

| 6. | kutsub Venemaa äsjavalitud presidenti üles vaatama läbi vangistatud avaliku elu tegelaste, teiste hulgas Mihhail Hodorkovski ja Platon Lebedevi kohtlemist, kuna paljude vaatlejate meelest on sellised vangistused määratud poliitilistel põhjustel; rõhutab, et see suurendaks Venemaa võimude usaldusväärsust ja teeks võimalikuks veelgi tihedama partnerluse Venemaa Föderatsiooni ja ELi vahel; |
| --- | --- |

6.

kutsub Venemaa äsjavalitud presidenti üles vaatama läbi vangistatud avaliku elu tegelaste, teiste hulgas Mihhail Hodorkovski ja Platon Lebedevi kohtlemist, kuna paljude vaatlejate meelest on sellised vangistused määratud poliitilistel põhjustel; rõhutab, et see suurendaks Venemaa võimude usaldusväärsust ja teeks võimalikuks veelgi tihedama partnerluse Venemaa Föderatsiooni ja ELi vahel;

| 7. | nõuab, et nõukogu ja liikmesriigid peaksid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täielikku täitmist Venemaa poolt esmatähtsaks teguriks Venemaaga peetava dialoogi kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et nõukogu ja liikmesriigid peaksid Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täielikku täitmist Venemaa poolt esmatähtsaks teguriks Venemaaga peetava dialoogi kõigil tasanditel;

| 8. | kutsub Venemaa presidenti ja valitsust üles looma koos Euroopa Liiduga vajalikke tingimusi läbirääkimiste kiireks alustamiseks ELi ja Venemaa vahelise uue partnerlus- ja koostöölepingu üle; rõhutab sellega seoses veelkord, et õigusriigi, demokraatia põhimõtete ning inimõiguste austamine peavad olema kõigi Venemaaga tulevikus sõlmitavate lepingute oluliseks osaks; |
| --- | --- |

8.

kutsub Venemaa presidenti ja valitsust üles looma koos Euroopa Liiduga vajalikke tingimusi läbirääkimiste kiireks alustamiseks ELi ja Venemaa vahelise uue partnerlus- ja koostöölepingu üle; rõhutab sellega seoses veelkord, et õigusriigi, demokraatia põhimõtete ning inimõiguste austamine peavad olema kõigi Venemaaga tulevikus sõlmitavate lepingute oluliseks osaks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja Venemaa Föderatsiooni valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni presidendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja Venemaa Föderatsiooni valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni presidendile, Euroopa Nõukogule ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile.

---

(1)  EÜT L 327, 28.11.1997, lk 1.

(2)  ELT C 313 E, 20.12.2006, lk 271.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0169.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0528.

(5)  ELT C 317 E, 23.12.2006, lk 474.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/71

---

Afgaani ajakirjaniku Perwiz Kambakhshi juhtum

P6_TA(2008)0106

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Afgaani ajakirjaniku Perwiz Kambakhshi juhtumi kohta

(2009/C 66 E/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Afganistani kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Afganistani kohta;

| — | võttes arvesse 2004. aastal vastu võetud Afgaani põhiseadust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aastal vastu võetud Afgaani põhiseadust;

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 18. detsembril 2007. aastal vastu võetud resolutsiooni, milles nõutakse surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamist kogu maailmas (A/RES/62/149); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 18. detsembril 2007. aastal vastu võetud resolutsiooni, milles nõutakse surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamist kogu maailmas (A/RES/62/149);

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Afgaani põhjaosas asuva Balkhi provintsi piirkonnakohus mõistis 22. jaanuaril 2008. aastal surma 23-aastase Afgaani ajakirjaniku Sayed Perwiz Kambakhshi naiste õigusi islamimaailmas käsitleva artikli levitamise eest, mille ta oli Internetist alla laadinud; arvestades, et kohus otsustas, et artikli puhul on tegemist pühaduseteotusega, ning mõistis hr Kambakhshi surma; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Afgaani põhjaosas asuva Balkhi provintsi piirkonnakohus mõistis 22. jaanuaril 2008. aastal surma 23-aastase Afgaani ajakirjaniku Sayed Perwiz Kambakhshi naiste õigusi islamimaailmas käsitleva artikli levitamise eest, mille ta oli Internetist alla laadinud; arvestades, et kohus otsustas, et artikli puhul on tegemist pühaduseteotusega, ning mõistis hr Kambakhshi surma;

| B. | arvestades, et hr Kambakhshile ei võimaldatud õigusabi ning ta mõisteti süüdi nõuetekohase kohtumõistmiseta; arvestades, et väidetavalt peksti ajakirjanikku ning ähvardati ta hukata, kuni ta kirjutas süütunnistusele alla; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hr Kambakhshile ei võimaldatud õigusabi ning ta mõisteti süüdi nõuetekohase kohtumõistmiseta; arvestades, et väidetavalt peksti ajakirjanikku ning ähvardati ta hukata, kuni ta kirjutas süütunnistusele alla;

| C. | arvestades, et 6. veebruaril 2008. aastal kohtus Afgaani Sõltumatute Ajakirjanike Liidu (AIJA) delegatsioon Kabulis Afgaani president Hamid Karzaiga, kellele tutvustati juhtumi üksikasju ning kellelt paluti sekkumist hr Kambakhshi kaitseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 6. veebruaril 2008. aastal kohtus Afgaani Sõltumatute Ajakirjanike Liidu (AIJA) delegatsioon Kabulis Afgaani president Hamid Karzaiga, kellele tutvustati juhtumi üksikasju ning kellelt paluti sekkumist hr Kambakhshi kaitseks;

| D. | arvestades, et Afgaani põhiseaduse artikkel 34 kaitseb selgelt sõnavabadust kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooniga ning selles on toodud, et „sõnavabadus on puutumatu; igal afgaanil on õigus väljendada oma mõtteid sõnas, kirjas, pildis ja mis tahes muul viisil kooskõlas käesoleva põhiseadusega”; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Afgaani põhiseaduse artikkel 34 kaitseb selgelt sõnavabadust kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooniga ning selles on toodud, et „sõnavabadus on puutumatu; igal afgaanil on õigus väljendada oma mõtteid sõnas, kirjas, pildis ja mis tahes muul viisil kooskõlas käesoleva põhiseadusega”;

| E. | arvestades, et Afganistanis hirmutatakse üha sagedamini ajakirjanikke, eriti naisi, ähvardatakse neid piinamise, surma, röövimise ja vägivallaga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Afganistanis hirmutatakse üha sagedamini ajakirjanikke, eriti naisi, ähvardatakse neid piinamise, surma, röövimise ja vägivallaga;

| F. | arvestades, et hr Kambakhshi surmaotsus langetati vaatamata ÜRO Peaassambleel vastu võetud eelnimetatud resolutsioonile, milles nõutakse moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse kasutamisele kogu maailmas, ning ajal, kui 135 riiki on kaotanud surmanuhtluse oma seadustes või ei kasuta seda, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hr Kambakhshi surmaotsus langetati vaatamata ÜRO Peaassambleel vastu võetud eelnimetatud resolutsioonile, milles nõutakse moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse kasutamisele kogu maailmas, ning ajal, kui 135 riiki on kaotanud surmanuhtluse oma seadustes või ei kasuta seda,

| 1. | väljendab tingimusteta vastuseisu surmanuhtlusele ning pühendumist õigusriigi põhimõtetele; |
| --- | --- |

1.

väljendab tingimusteta vastuseisu surmanuhtlusele ning pühendumist õigusriigi põhimõtetele;

| 2. | mõistab hukka hr Kambakhshi vahistamise ning Balkhi provintsi esimese astme kohtu surmamõistva otsuse pühaduseteotuse eest; nõuab hr Kambakhshi vabastamist; |
| --- | --- |

2.

mõistab hukka hr Kambakhshi vahistamise ning Balkhi provintsi esimese astme kohtu surmamõistva otsuse pühaduseteotuse eest; nõuab hr Kambakhshi vabastamist;

| 3. | kutsub tungivalt Afgaani ametivõime täitma inimõiguste ja demokraatlike õiguste järgimise kohustust, tehes kõik endast oleneva, et takistada ajakirjaniku hukkamist ning tagada tema juhtumi läbivaatamine; kutsub president Hamid Karzaid kasutama armuandmise õigust, kui apellatsioonikohus jääb surmaotsuse juurde; |
| --- | --- |

3.

kutsub tungivalt Afgaani ametivõime täitma inimõiguste ja demokraatlike õiguste järgimise kohustust, tehes kõik endast oleneva, et takistada ajakirjaniku hukkamist ning tagada tema juhtumi läbivaatamine; kutsub president Hamid Karzaid kasutama armuandmise õigust, kui apellatsioonikohus jääb surmaotsuse juurde;

| 4. | tuletab meelde, et president Karzai kinnitas Afgaani Sõltumatute Ajakirjanike Liidu delegatsioonile 6. veebruaril 2008. aastal, et hr Kambakhsh viibib väljaspool ohtu; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et president Karzai kinnitas Afgaani Sõltumatute Ajakirjanike Liidu delegatsioonile 6. veebruaril 2008. aastal, et hr Kambakhsh viibib väljaspool ohtu;

| 5. | väljendab solidaarsust kõigi sõltumatu ajakirjanduse eest võitlejatega Afganistanis; |
| --- | --- |

5.

väljendab solidaarsust kõigi sõltumatu ajakirjanduse eest võitlejatega Afganistanis;

| 6. | kutsub Afganistani presidenti ja parlamenti võtma kõiki asjakohaseid meetmeid, et kiirendada toimiva karistus- ja kohtusüsteemi loomist, mis põhineb rahvusvahelistel normidel ja parimatel tavadel; väljendab rahulolu seoses välissuhete voliniku 2007. aasta juulis Roomas toimunud konverentsil „Õigusriigi põhimõte Afganistanis” esitatud teatega anda viivitamatult rahalist toetust, et aidata Afganistanis õigusriiki tugevdada ja kohtusüsteemi reformida; |
| --- | --- |

6.

kutsub Afganistani presidenti ja parlamenti võtma kõiki asjakohaseid meetmeid, et kiirendada toimiva karistus- ja kohtusüsteemi loomist, mis põhineb rahvusvahelistel normidel ja parimatel tavadel; väljendab rahulolu seoses välissuhete voliniku 2007. aasta juulis Roomas toimunud konverentsil „Õigusriigi põhimõte Afganistanis” esitatud teatega anda viivitamatult rahalist toetust, et aidata Afganistanis õigusriiki tugevdada ja kohtusüsteemi reformida;

| 7. | kutsub Afganistani valitsust järgima täpselt ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ning tagama kõigile Afganistani kodanikele sõnavabaduse kasutamise ja kaitse; |
| --- | --- |

7.

kutsub Afganistani valitsust järgima täpselt ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ning tagama kõigile Afganistani kodanikele sõnavabaduse kasutamise ja kaitse;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/73

---

Iraani kodaniku Seyed Mehdi Kazemi juhtum

P6_TA(2008)0107

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioon Iraani kodaniku Seyed Mehdi Kazemi juhtumi kohta

(2009/C 66 E/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja eelkõige selle artiklit 3, milles on sätestatud, et kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda kindlalt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja eelkõige selle artiklit 3, milles on sätestatud, et kedagi ei tohi tagasi saata, välja saata või välja anda riiki, kus teda kindlalt ohustab surmanuhtlus, piinamine või muu ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eelkõige selle artikleid 18 ja 19 vastavalt varjupaigaõiguse ja kaitse kohta tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eelkõige selle artikleid 18 ja 19 vastavalt varjupaigaõiguse ja kaitse kohta tagasisaatmise, väljasaatmise või väljaandmise korral;

| — | võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli pagulasseisundi kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 31. jaanuari 1967. aasta protokolli pagulasseisundi kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (1) („kvalifitseerumise direktiiv”), ja nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (2) (Dublini määrus), ning teisi ELi õigusakte varjupaigaõiguse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (1) („kvalifitseerumise direktiiv”), ja nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (2) (Dublini määrus), ning teisi ELi õigusakte varjupaigaõiguse kohta;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 10. septembri 2007. aasta kirja Ühendkuningriigi peaministrile Iraani lesbi Pegah Emambakhshi kohta, keda ohustas Iraani tagasisaatmine pärast seda, kui tema varjupaigataotlust ei rahuldatud; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 10. septembri 2007. aasta kirja Ühendkuningriigi peaministrile Iraani lesbi Pegah Emambakhshi kohta, keda ohustas Iraani tagasisaatmine pärast seda, kui tema varjupaigataotlust ei rahuldatud;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 19-aastane homoseksuaalne Iraani kodanik Seyed Mehdi Kazemi taotles Ühendkuningriigilt varjupaika, kuid tema taotlust ei rahuldatud; arvestades, et väljasaatmise hirmus põgenes ta Madalmaadesse, kus ta taotles varjupaika; arvestades, et Madalmaade asutused otsustasid pärast tema taotluse läbivaatamist saata ta Ühendkuningriiki tagasi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 19-aastane homoseksuaalne Iraani kodanik Seyed Mehdi Kazemi taotles Ühendkuningriigilt varjupaika, kuid tema taotlust ei rahuldatud; arvestades, et väljasaatmise hirmus põgenes ta Madalmaadesse, kus ta taotles varjupaika; arvestades, et Madalmaade asutused otsustasid pärast tema taotluse läbivaatamist saata ta Ühendkuningriiki tagasi;

| B. | arvestades, et Ühendkuningriigi asutused peavad nüüd tegema lõpliku otsuse tema varjupaigataotluse ja võimaliku väljasaatmise kohta Iraani; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ühendkuningriigi asutused peavad nüüd tegema lõpliku otsuse tema varjupaigataotluse ja võimaliku väljasaatmise kohta Iraani;

| C. | arvestades, et Iraani ametivõimud peavad rutiinselt homoseksuaale kinni, piinavad ja hukkavad neid; arvestades, et hr Kazemi endine partner on juba hukatud ja tema isa on ähvardanud teda surmaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Iraani ametivõimud peavad rutiinselt homoseksuaale kinni, piinavad ja hukkavad neid; arvestades, et hr Kazemi endine partner on juba hukatud ja tema isa on ähvardanud teda surmaga;

| D. | arvestades, et sarnase Pegah Emambakhshi juhtumi puhul otsustasid Ühendkuningriigi asutused pärast rahvusvahelise surve avaldamist teda Iraani mitte tagasi saata, kuid ei ole ikka veel selge, milliseks tema saatus kujuneb; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sarnase Pegah Emambakhshi juhtumi puhul otsustasid Ühendkuningriigi asutused pärast rahvusvahelise surve avaldamist teda Iraani mitte tagasi saata, kuid ei ole ikka veel selge, milliseks tema saatus kujuneb;

| E. | arvestades, et Ühendkuningriigi peaministri pressiesindaja, kuigi ta ei kommenteerinud Seyed Mehdi Kazemi juhtumit, on kinnitanud üldiselt, et Ühendkuningriigi varjupaigamenetlused on kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, viidates võimalusele kaevata varjupaigataotlust käsitlev otsus edasi sõltumatule kohtule ja kinnitades, et ametiasutused ei saada tagasi kedagi, kellele tagasipöördumine oleks ohtlik; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ühendkuningriigi peaministri pressiesindaja, kuigi ta ei kommenteerinud Seyed Mehdi Kazemi juhtumit, on kinnitanud üldiselt, et Ühendkuningriigi varjupaigamenetlused on kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, viidates võimalusele kaevata varjupaigataotlust käsitlev otsus edasi sõltumatule kohtule ja kinnitades, et ametiasutused ei saada tagasi kedagi, kellele tagasipöördumine oleks ohtlik;

| F. | arvestades, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata ELi varjupaigaõiguse nõuetekohasele kohaldamisele liikmesriikides seksuaalse sättumusega seotud juhtumites, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata ELi varjupaigaõiguse nõuetekohasele kohaldamisele liikmesriikides seksuaalse sättumusega seotud juhtumites,

| 1. | väljendab sügavat muret Seyed Mehdi Kazemi saatuse pärast; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Seyed Mehdi Kazemi saatuse pärast;

| 2. | palub nõuetekohaselt ja täielikult rakendada kvalifitseerumise direktiivi, milles tunnistatakse, et tagakiusamine seksuaalse sättumuse alusel on varjupaiga andmise alus, ja nähakse ette, et liikmesriigid vaatavad läbi iga üksikjuhtumi ja uurivad olukorda päritoluriigis, sealhulgas seadusi ja nende kohaldamise viise; |
| --- | --- |

2.

palub nõuetekohaselt ja täielikult rakendada kvalifitseerumise direktiivi, milles tunnistatakse, et tagakiusamine seksuaalse sättumuse alusel on varjupaiga andmise alus, ja nähakse ette, et liikmesriigid vaatavad läbi iga üksikjuhtumi ja uurivad olukorda päritoluriigis, sealhulgas seadusi ja nende kohaldamise viise;

| 3. | usub, et EL ja selle liikmesriigid ei saa kohaldada ELi ja siseriiklikke õigusakte viisil, mille tulemusena saadetakse inimesed välja kolmandasse riiki, kus neid ähvardab tagakiusamine, piinamine ja surm, kuna see kujutaks endast tegelikult inimõigustega seotud Euroopa ja rahvusvaheliste kohustuste rikkumist; |
| --- | --- |

3.

usub, et EL ja selle liikmesriigid ei saa kohaldada ELi ja siseriiklikke õigusakte viisil, mille tulemusena saadetakse inimesed välja kolmandasse riiki, kus neid ähvardab tagakiusamine, piinamine ja surm, kuna see kujutaks endast tegelikult inimõigustega seotud Euroopa ja rahvusvaheliste kohustuste rikkumist;

| 4. | pöördub asjaomaste liikmesriikide poole palvega leida ühine lahendus, millega tagatakse, et Seyed Mehdi Kazemile antakse varjupaik või kaitse ELi pinnal ja teda ei saadeta tagasi Iraani, kus ta kindlasti hukatakse, tagades sellega Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 3 täieliku täitmise kõikide Euroopa ametiasutuste poolt, käesoleval juhul Ühendkuningriigi poolt; palub komisjonil ja nõukogul teha selle juhtumi puhul liikmesriikidega täielikku koostööd; |
| --- | --- |

4.

pöördub asjaomaste liikmesriikide poole palvega leida ühine lahendus, millega tagatakse, et Seyed Mehdi Kazemile antakse varjupaik või kaitse ELi pinnal ja teda ei saadeta tagasi Iraani, kus ta kindlasti hukatakse, tagades sellega Euroopa inimõiguste konventsiooni artikli 3 täieliku täitmise kõikide Euroopa ametiasutuste poolt, käesoleval juhul Ühendkuningriigi poolt; palub komisjonil ja nõukogul teha selle juhtumi puhul liikmesriikidega täielikku koostööd;

| 5. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles võtma meetmeid sarnaste juhtumite vältimiseks tulevikus ja leida sarnastele juhtumitele lahendus koostöö ja ELi suuniste kohaldamise abil; palub komisjonil kontrollida ja hinnata ELi varjupaigaõiguse kohaldamist liikmesriikides, eelkõige seksuaalse sättumusega seotud juhtumite puhul,ja anda selle kohta aru Euroopa Parlamendile; rõhutab asjaolu, et komisjon on teatanud 2008. aastal Dublini määrusesse ja kvalifitseerumise direktiivi tehtavatest muudatustest, milles võetakse arvesse käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimusi; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles võtma meetmeid sarnaste juhtumite vältimiseks tulevikus ja leida sarnastele juhtumitele lahendus koostöö ja ELi suuniste kohaldamise abil; palub komisjonil kontrollida ja hinnata ELi varjupaigaõiguse kohaldamist liikmesriikides, eelkõige seksuaalse sättumusega seotud juhtumite puhul,ja anda selle kohta aru Euroopa Parlamendile; rõhutab asjaolu, et komisjon on teatanud 2008. aastal Dublini määrusesse ja kvalifitseerumise direktiivi tehtavatest muudatustest, milles võetakse arvesse käesolevas resolutsioonis tõstatatud küsimusi;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni pagulaste ülemkomissarile ja Seyed Mehdi Kazemile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni pagulaste ülemkomissarile ja Seyed Mehdi Kazemile.

---

(1)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

(2)  ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.

---

SOOVITUSED

Neljapäev, 13. märts 2008

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/75

---

Euroopa Liidu roll Iraagis

P6_TA(2008)0100

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta soovitus nõukogule Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (2007/2181(INI))

(2009/C 66 E/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitas Ana Maria Gomes PSE fraktsiooni nimel Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (B6-0328/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitas Ana Maria Gomes PSE fraktsiooni nimel Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (B6-0328/2007);

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, viimasena neist 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraagi kohta, viimasena neist 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni (1);

| — | võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Iraagi pagulaste humanitaarolukorra kohta (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Iraagi pagulaste humanitaarolukorra kohta (2);

| — | võttes arvesse 15. novembri ja 6. detsembri 2007. aasta esimeeste konverentsi otsuseid Iraagiga suhtlemise ad hoc delegatsiooni koosseisu ja volituste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. novembri ja 6. detsembri 2007. aasta esimeeste konverentsi otsuseid Iraagiga suhtlemise ad hoc delegatsiooni koosseisu ja volituste kohta;

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 23.–24. aprilli, 15.–16. oktoobri ja 19.–20. novembri 2007. aasta järeldusi ELi osaluse kohta Iraagis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 23.–24. aprilli, 15.–16. oktoobri ja 19.–20. novembri 2007. aasta järeldusi ELi osaluse kohta Iraagis;

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2006. aasta teatist „Soovitused Euroopa Liidu uuendatud suhete arendamiseks Iraagiga” (KOM(2006)0283); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2006. aasta teatist „Soovitused Euroopa Liidu uuendatud suhete arendamiseks Iraagiga” (KOM(2006)0283);

| — | võttes arvesse 3. mail 2007. aastal Egiptuses Sharm el Sheikh'is Iraagiga sõlmitud rahvusvahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mail 2007. aastal Egiptuses Sharm el Sheikh'is Iraagiga sõlmitud rahvusvahelist kokkulepet;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 8. juuni 2004. aasta resolutsiooni 1546 (2004), 10. augusti 2007. aasta resolutsiooni 1770 (2007) ning 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 1790 (2007), eriti selle I ja II lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 8. juuni 2004. aasta resolutsiooni 1546 (2004), 10. augusti 2007. aasta resolutsiooni 1770 (2007) ning 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 1790 (2007), eriti selle I ja II lisa;

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2005. aasta ühismeedet 2005/190/ÜVJP Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX kohta Iraagis (3), mis kehtestati Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, ning seda muutvaid ja missiooni volitusi pikendavaid järgnevaid ühismeetmeid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2005. aasta ühismeedet 2005/190/ÜVJP Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX kohta Iraagis (3), mis kehtestati Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, ning seda muutvaid ja missiooni volitusi pikendavaid järgnevaid ühismeetmeid;

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”;

| — | võttes arvesse 22. novembril 2005. aastal vastu võetud Euroopa konsensust arengupoliitika küsimuses; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. novembril 2005. aastal vastu võetud Euroopa konsensust arengupoliitika küsimuses;

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (4);

| — | võttes arvesse 12. augusti 1949. aasta Genfi IV konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta ning selle 1. ja 2. lisaprotokolli ning tundes sügavat muret vägivalla üle, mille ohvriteks langevad humanitaar-, tervishoiu- ja usuliste ühenduste töötajad oma tööülesannete täitmise käigus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. augusti 1949. aasta Genfi IV konventsiooni tsiviilisikute sõjaaegse kaitse kohta ning selle 1. ja 2. lisaprotokolli ning tundes sügavat muret vägivalla üle, mille ohvriteks langevad humanitaar-, tervishoiu- ja usuliste ühenduste töötajad oma tööülesannete täitmise käigus;

| — | võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta arengumaades (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta arengumaades (5);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (A6-0052/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit Euroopa Liidu rolli kohta Iraagis (A6-0052/2008),

| A. | arvestades, et alates 2005. aastast on Iraagi Vabariik läbi viinud kaks mitmeparteilist valimist, võtnud rahvahääletusel vastu põhiseaduse, loonud föderaalriigi aluse ja alustanud demokraatlike institutsioonide rajamise rasket protsessi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates 2005. aastast on Iraagi Vabariik läbi viinud kaks mitmeparteilist valimist, võtnud rahvahääletusel vastu põhiseaduse, loonud föderaalriigi aluse ja alustanud demokraatlike institutsioonide rajamise rasket protsessi;

| B. | arvestades, et nii Iraagi ühiskond kui ka selle poliitiline juhtkond on lõhestunud ja arvestades, et julgeolekuolukord selle riigi teatud osades on endiselt äärmiselt ohtlik; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nii Iraagi ühiskond kui ka selle poliitiline juhtkond on lõhestunud ja arvestades, et julgeolekuolukord selle riigi teatud osades on endiselt äärmiselt ohtlik;

| C. | arvestades, et Iraak kannatab usulahkude konflikti ja mässuliikumise tõttu ning riiki mõjutab ka üldine õigusriigi põhimõtete mittejärgimine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Iraak kannatab usulahkude konflikti ja mässuliikumise tõttu ning riiki mõjutab ka üldine õigusriigi põhimõtete mittejärgimine;

| D. | arvestades, et Iraagi Vabariigi julgeolekuolukord on paranenud, kuid Iraagi relvajõudude ees seisab ülesanne seda paranemist rahvusvahelise abiga hoida ja kindlustada, ning et tõsised pingutused taastamise ja jätkusuutliku arengu tagamiseks, samuti ELi võimalused Iraagi rahvast aidata sõltuvad poliitilise ja julgeolekuolukorra jätkuvast paranemisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Iraagi Vabariigi julgeolekuolukord on paranenud, kuid Iraagi relvajõudude ees seisab ülesanne seda paranemist rahvusvahelise abiga hoida ja kindlustada, ning et tõsised pingutused taastamise ja jätkusuutliku arengu tagamiseks, samuti ELi võimalused Iraagi rahvast aidata sõltuvad poliitilise ja julgeolekuolukorra jätkuvast paranemisest;

| E. | arvestades, et mitukümmend aastat kehtinud diktaatorlik režiim suunas Iraagi ametiasutusi pigem elanikkonda kontrollima kui avalikke huvisid teenima, ning arvestades, et Ba'athi partei rangelt tsentraliseeritud valitsemise aastad viisid selleni, et iraaklaste oskustes hallata eelarvet ning kasutada nõuetekohaselt rahalisi ressursse on tõsiseid puudujääke, mille tagajärjel on praegune avalik sektor habras ja nõrgestatud, ilma väljakujunenud teeninduskultuurita, mis seaks esikohale avalike teenuste osutamise Iraagi rahvale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitukümmend aastat kehtinud diktaatorlik režiim suunas Iraagi ametiasutusi pigem elanikkonda kontrollima kui avalikke huvisid teenima, ning arvestades, et Ba'athi partei rangelt tsentraliseeritud valitsemise aastad viisid selleni, et iraaklaste oskustes hallata eelarvet ning kasutada nõuetekohaselt rahalisi ressursse on tõsiseid puudujääke, mille tagajärjel on praegune avalik sektor habras ja nõrgestatud, ilma väljakujunenud teeninduskultuurita, mis seaks esikohale avalike teenuste osutamise Iraagi rahvale;

| F. | arvestades, et naaberriigid peavad hoiduma mis tahes sekkumisest Iraagi siseasjadesse ning austama tema sõltumatust, suveräänsust ja territoriaalset jagamatust ning Iraagi rahva soovi ehitada riigi põhiseaduslik ja poliitiline süsteem üles omal jõul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naaberriigid peavad hoiduma mis tahes sekkumisest Iraagi siseasjadesse ning austama tema sõltumatust, suveräänsust ja territoriaalset jagamatust ning Iraagi rahva soovi ehitada riigi põhiseaduslik ja poliitiline süsteem üles omal jõul;

| G. | arvestades, et siiani on see konflikt põhjustanud 2,4 miljoni isiku ümberasumise Iraagi piirides ja 2,28 miljoni põgeniku suundumise naaberriikidesse, peamiselt Süüriasse ja Jordaaniasse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et siiani on see konflikt põhjustanud 2,4 miljoni isiku ümberasumise Iraagi piirides ja 2,28 miljoni põgeniku suundumise naaberriikidesse, peamiselt Süüriasse ja Jordaaniasse;

| H. | arvestades, et Kurdistani piirkond on Iraagis piirkond, kus on teataval määral tagatud rahu ja stabiilsus ning kus rahvusvaheline arengukoostöö ja erainvesteeringud suurenevad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Kurdistani piirkond on Iraagis piirkond, kus on teataval määral tagatud rahu ja stabiilsus ning kus rahvusvaheline arengukoostöö ja erainvesteeringud suurenevad;

| I. | arvestades, et EL kui ülemaailmsel tasandil osaleja peaks tunnistama oma kohustusi uue, demokraatliku Iraagi ülesehitamisel ning arvestades, et ELi poliitikat Iraagi suhtes tuleks vaadelda ELi ja Vahemere ning Lähis-Ida strateegilise partnerluse laiemas kontekstis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL kui ülemaailmsel tasandil osaleja peaks tunnistama oma kohustusi uue, demokraatliku Iraagi ülesehitamisel ning arvestades, et ELi poliitikat Iraagi suhtes tuleks vaadelda ELi ja Vahemere ning Lähis-Ida strateegilise partnerluse laiemas kontekstis;

| J. | arvestades, et ELi toetus Iraagile viimase kujunemisel demokraatlikuks föderaalriigiks peaks olema strateegilisemat laadi; arvestades, et EL tunnistab, et edukaks abistamiseks on vajalik kindel partnerlus Iraagi rahvaga, Iraagi valitsuse jätkuv otsustavus julgeoleku ja leppimise tagamisel, soov teha koostööd, pingutused suutlikkuse ja demokraatia arendamiseks, võitlus korruptsiooni vastu ning läbipaistvuse ja tõhususe tagamine, mis on põhilised eeltingimused ELi suuremaks rolliks Iraagis; arvestades, et ülesehituse peamised väljakutsed — nimelt institutsioonide ja haldusorganite suutlikkuse tõstmine, õigusriigi tugevdamine, õiguskaitse ja inimõiguste austamine — on institutsioonilist ja sotsiaalset laadi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi toetus Iraagile viimase kujunemisel demokraatlikuks föderaalriigiks peaks olema strateegilisemat laadi; arvestades, et EL tunnistab, et edukaks abistamiseks on vajalik kindel partnerlus Iraagi rahvaga, Iraagi valitsuse jätkuv otsustavus julgeoleku ja leppimise tagamisel, soov teha koostööd, pingutused suutlikkuse ja demokraatia arendamiseks, võitlus korruptsiooni vastu ning läbipaistvuse ja tõhususe tagamine, mis on põhilised eeltingimused ELi suuremaks rolliks Iraagis; arvestades, et ülesehituse peamised väljakutsed — nimelt institutsioonide ja haldusorganite suutlikkuse tõstmine, õigusriigi tugevdamine, õiguskaitse ja inimõiguste austamine — on institutsioonilist ja sotsiaalset laadi;

| K. | arvestades, et EL on mõistnud, et antava abi tulemuslikkuse suurendamiseks on vaja mitmeaastast tegevuskava, mis oleks ulatuslikum kui praegune, erimeetmetel põhinev aastane planeerimine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on mõistnud, et antava abi tulemuslikkuse suurendamiseks on vaja mitmeaastast tegevuskava, mis oleks ulatuslikum kui praegune, erimeetmetel põhinev aastane planeerimine;

| L. | arvestades, et EL peab oma ressursside kasutamist kohandama vastavalt Iraagi ees seisvatele konkreetsetele riigisisestele, piirkondlikele ja humanitaarprobleemidele; arvestades, et ELi rolli tugevdamisel Iraagis on peamised eeltingimused tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL peab oma ressursside kasutamist kohandama vastavalt Iraagi ees seisvatele konkreetsetele riigisisestele, piirkondlikele ja humanitaarprobleemidele; arvestades, et ELi rolli tugevdamisel Iraagis on peamised eeltingimused tõhusus, läbipaistvus ja nähtavus;

| M. | arvestades, et 1970. aastatel oli Iraak keskmiselt jõukas riik, kuid on sellest alates taandarenenud, ja arvestades, et EL peab oma ressursside kasutamist vastavalt sellele kohandama; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 1970. aastatel oli Iraak keskmiselt jõukas riik, kuid on sellest alates taandarenenud, ja arvestades, et EL peab oma ressursside kasutamist vastavalt sellele kohandama;

| N. | arvestades, et komisjonil on olnud alates 2005. aasta detsembrist Bagdadis väikesearvuline delegatsioon, mille tööosakond asub Ammanis, ning et teatud piirkondades, eriti Bagdadis, on sõjalise korralduse ja julgeolekuolukorra tõttu väga raske tegutseda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjonil on olnud alates 2005. aasta detsembrist Bagdadis väikesearvuline delegatsioon, mille tööosakond asub Ammanis, ning et teatud piirkondades, eriti Bagdadis, on sõjalise korralduse ja julgeolekuolukorra tõttu väga raske tegutseda;

| O. | arvestades, et komisjon on alates 2003. aastast eraldanud Iraagi abistamiseks üle 800 miljoni euro (peamiselt Iraagi ülesehituse rahvusvahelise fondi (IRFFI) kaudu), ja arvestades, et EL on otseselt osalenud õigusriigi edendamises Iraagis alates 2005. aastast Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika EUJUST LEX missiooni kaudu; arvestades, et EUJUST LEXi mandaati pikendati viimast korda; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on alates 2003. aastast eraldanud Iraagi abistamiseks üle 800 miljoni euro (peamiselt Iraagi ülesehituse rahvusvahelise fondi (IRFFI) kaudu), ja arvestades, et EL on otseselt osalenud õigusriigi edendamises Iraagis alates 2005. aastast Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika EUJUST LEX missiooni kaudu; arvestades, et EUJUST LEXi mandaati pikendati viimast korda;

| P. | arvestades, et Iraagi valitsus leppis Maailmapanga ja ÜROga kokku, et 2007. aasta 3. mail Iraagiga sõlmitud rahvusvaheline kokkulepe on Iraagi valitsuse visioon järgmiseks viieks aastaks ja peamine suunis rahvusvahelise üldsuse kaasamiseks riigis, ning seda Euroopa Liidu kui ühe peamise rahastaja täielikul heakskiidul; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Iraagi valitsus leppis Maailmapanga ja ÜROga kokku, et 2007. aasta 3. mail Iraagiga sõlmitud rahvusvaheline kokkulepe on Iraagi valitsuse visioon järgmiseks viieks aastaks ja peamine suunis rahvusvahelise üldsuse kaasamiseks riigis, ning seda Euroopa Liidu kui ühe peamise rahastaja täielikul heakskiidul;

| Q. | arvestades, et eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1770 (2007) laiendati hiljuti ÜRO Iraagi missiooni volitusi märkimisväärselt; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eespool nimetatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1770 (2007) laiendati hiljuti ÜRO Iraagi missiooni volitusi märkimisväärselt;

| R. | arvestades, et aastaid kestnud Ba'athi režiimi ja aastakümnete pikkuse sõjategevuse tagajärjel on ühiskond sõjast, repressioonidest, etnilisest puhastusest (sealhulgas keemiarünnakud, näiteks Halabjas) ja rahvusvahelise üldsuse ükskõiksusest nende kuritegude suhtes traumeeritud; arvestades, et rahvusvahelisel üldsusel ning eriti neil riikidel, kes on sekkumist toetanud, lasub õiguslik ja moraalne kohustus, samuti julgeolekuhuvi toetada Iraagi rahvast, ning arvestades, et EL peab koostöös teiste rahvusvaheliste rahastajatega oma panuse andmiseks võtma kasutusele kiirelt ja leidlikult kõik oma käsutuses olevad asjakohased vahendid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et aastaid kestnud Ba'athi režiimi ja aastakümnete pikkuse sõjategevuse tagajärjel on ühiskond sõjast, repressioonidest, etnilisest puhastusest (sealhulgas keemiarünnakud, näiteks Halabjas) ja rahvusvahelise üldsuse ükskõiksusest nende kuritegude suhtes traumeeritud; arvestades, et rahvusvahelisel üldsusel ning eriti neil riikidel, kes on sekkumist toetanud, lasub õiguslik ja moraalne kohustus, samuti julgeolekuhuvi toetada Iraagi rahvast, ning arvestades, et EL peab koostöös teiste rahvusvaheliste rahastajatega oma panuse andmiseks võtma kasutusele kiirelt ja leidlikult kõik oma käsutuses olevad asjakohased vahendid;

| S. | arvestades, et Euroopa Parlamendil on kindel kavatsus jätkata suhete arendamist Iraagi esindajatekoguga, sealhulgas ametlike kanalite kaudu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Parlamendil on kindel kavatsus jätkata suhete arendamist Iraagi esindajatekoguga, sealhulgas ametlike kanalite kaudu;

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | võtta koostöös komisjoniga vastu uus strateegia, mis suurendab nii kvantitatiivselt kui ka — ja eriti — kvalitatiivselt ELi toetust ÜRO pingutustele turvalise, stabiilse, ühtse, jõuka, föderaalse ja demokraatliku Iraagi ülesehitamises, mis järgib inimõigusi, kaitseb oma vähemusi ja edendab etniliste gruppide vahelist sallivust, et sillutada teed piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku saavutamiseks; ning vastata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1770 (2007), millega tugevdatakse märkimisväärselt ÜRO rolli Iraagis; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

võtta koostöös komisjoniga vastu uus strateegia, mis suurendab nii kvantitatiivselt kui ka — ja eriti — kvalitatiivselt ELi toetust ÜRO pingutustele turvalise, stabiilse, ühtse, jõuka, föderaalse ja demokraatliku Iraagi ülesehitamises, mis järgib inimõigusi, kaitseb oma vähemusi ja edendab etniliste gruppide vahelist sallivust, et sillutada teed piirkondliku stabiilsuse ja julgeoleku saavutamiseks; ning vastata ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1770 (2007), millega tugevdatakse märkimisväärselt ÜRO rolli Iraagis;

| b) | suunata ELi toetus demokraatliku valitsemise kolmele peamisele eesmärgile: suurendada Iraagi valitsuse ja esindajatekogu koostööd õigusloomeprotsessi pärssivate tegurite minimeerimiseks; tagada kohaliku tasandi valimismenetluste tõhustamise kaudu, et provintsinõukogud esindaksid kõiki kohaliku elanikkonna rühmi; ja tugevdada kohalikku demokraatiat konsultatsioonimehhanismide abil, et kaasata kohalikud elanikud korrapäraselt ja sageli otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

b)

suunata ELi toetus demokraatliku valitsemise kolmele peamisele eesmärgile: suurendada Iraagi valitsuse ja esindajatekogu koostööd õigusloomeprotsessi pärssivate tegurite minimeerimiseks; tagada kohaliku tasandi valimismenetluste tõhustamise kaudu, et provintsinõukogud esindaksid kõiki kohaliku elanikkonna rühmi; ja tugevdada kohalikku demokraatiat konsultatsioonimehhanismide abil, et kaasata kohalikud elanikud korrapäraselt ja sageli otsustusprotsessi;

| c) | keskendada ELi abi Iraagis peamiselt asjakohasele tehnilisele abile ja suutlikkuse tugevdamisele õigusriigi põhimõtete, õigluse, inimõiguste, hea valitsemistava, finants- ja eelarvehalduse, soolise võrdõiguslikkuse, tervishoiu ja hariduse valdkonnas, samuti föderaalsete, piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste tugevdamisele; |
| --- | --- |

c)

keskendada ELi abi Iraagis peamiselt asjakohasele tehnilisele abile ja suutlikkuse tugevdamisele õigusriigi põhimõtete, õigluse, inimõiguste, hea valitsemistava, finants- ja eelarvehalduse, soolise võrdõiguslikkuse, tervishoiu ja hariduse valdkonnas, samuti föderaalsete, piirkondlike ja kohalike valitsusasutuste tugevdamisele;

| d) | nõuda tungivalt, et komisjon tagaks Iraagile antava ELi abi läbipaistvuse ja tõhususe:






  — | võttes järelmeetmeid nende küsimuste osas, mida tõsteti esile juba 2005. aastal Euroopa Parlamendi väliskomisjoni arvamuses 2006. aasta üldeelarve kohta, esitades täieliku, korrapärase ja läbipaistva teabe ELi abi väljamaksete ja rakendamise kohta, eriti IRFFI raames suunatud rahaliste vahendite osas; |
| --- | --- | --- |

d)

nõuda tungivalt, et komisjon tagaks Iraagile antava ELi abi läbipaistvuse ja tõhususe:

—

võttes järelmeetmeid nende küsimuste osas, mida tõsteti esile juba 2005. aastal Euroopa Parlamendi väliskomisjoni arvamuses 2006. aasta üldeelarve kohta, esitades täieliku, korrapärase ja läbipaistva teabe ELi abi väljamaksete ja rakendamise kohta, eriti IRFFI raames suunatud rahaliste vahendite osas;

| — | tegutsedes kohapeal, kui ja kus julgeolekuolukord seda lubab, nimelt lõunapool soiste madalike piirkonnas, kus elanikud on eriti unarusse jäetud, ning Kurdistani piirkonnas; |
| --- | --- |

—

tegutsedes kohapeal, kui ja kus julgeolekuolukord seda lubab, nimelt lõunapool soiste madalike piirkonnas, kus elanikud on eriti unarusse jäetud, ning Kurdistani piirkonnas;

| — | julgustades ÜRO asutusi ja teisi rahvusvahelisi organisatsioone tegutsema samamoodi; |
| --- | --- |

—

julgustades ÜRO asutusi ja teisi rahvusvahelisi organisatsioone tegutsema samamoodi;

| — | tagades kohalike osalejate täieliku toetuse — kaasa arvatud kodanikuühiskond ja valitsusasutused — projektide ja programmide kavandamisele, elluviimisele ja jätkamisele; |
| --- | --- |

—

tagades kohalike osalejate täieliku toetuse — kaasa arvatud kodanikuühiskond ja valitsusasutused — projektide ja programmide kavandamisele, elluviimisele ja jätkamisele;

| — | tagades, et ELi rahastatud projektid ei kattuks teiste rahvusvaheliste rahastajate tööga, vaid täiendaksid seda; |
| --- | --- |

—

tagades, et ELi rahastatud projektid ei kattuks teiste rahvusvaheliste rahastajate tööga, vaid täiendaksid seda;

| — | suurendades ELi rahastamise osakaalu kahepoolse tehnilise abi ja suutlikkuse tõstmise osas ning parandades ELi vahetut kontrolli rahastamise üle; |
| --- | --- |

—

suurendades ELi rahastamise osakaalu kahepoolse tehnilise abi ja suutlikkuse tõstmise osas ning parandades ELi vahetut kontrolli rahastamise üle;

| — | suunates ELi toetuse rõhuasetuse kahepoolsetele projektidele, mis keskenduvad tehnilisele abile ja suutlikkuse tõstmisele õigusriigi põhimõtete, finantsjuhtimise, demokraatliku valitsemise ja inimõiguste valdkondades; |
| --- | --- |

—

suunates ELi toetuse rõhuasetuse kahepoolsetele projektidele, mis keskenduvad tehnilisele abile ja suutlikkuse tõstmisele õigusriigi põhimõtete, finantsjuhtimise, demokraatliku valitsemise ja inimõiguste valdkondades;

| — | tagades, et oluline osa ELi abist suunatakse riigi finantsjuhtimise ja eelarvekontrolli parandamisse, et suurendada Iraagi valitsuse suutlikkust teha väljamakseid nüüd kättesaadavatest mahukatest ja suurenevatest avalikest fondidest; |
| --- | --- |

—

tagades, et oluline osa ELi abist suunatakse riigi finantsjuhtimise ja eelarvekontrolli parandamisse, et suurendada Iraagi valitsuse suutlikkust teha väljamakseid nüüd kättesaadavatest mahukatest ja suurenevatest avalikest fondidest;

| — | kasutades oma Euroopa naabruspoliitika partnerite abiprogrammidest saadud kogemusi selleks, et leida kõige tõhusamaid viise Iraagis tegutsemiseks; |
| --- | --- |

—

kasutades oma Euroopa naabruspoliitika partnerite abiprogrammidest saadud kogemusi selleks, et leida kõige tõhusamaid viise Iraagis tegutsemiseks;

| e) | kaaluda võimalust, et komisjon võtab Iraagi suhtes vastu uue mitmeaastase riikliku strateegiadokumendi; |
| --- | --- |

e)

kaaluda võimalust, et komisjon võtab Iraagi suhtes vastu uue mitmeaastase riikliku strateegiadokumendi;

| f) | soodustada liikmesriikide ja Iraagi vahel kahepoolsete poliitiliste, diplomaatiliste, kultuuri- ja majandussidemete uuendamist ja vahetust; |
| --- | --- |

f)

soodustada liikmesriikide ja Iraagi vahel kahepoolsete poliitiliste, diplomaatiliste, kultuuri- ja majandussidemete uuendamist ja vahetust;

| g) | hõlmata järgmised elemendid ELi ja tema liikmesriikide proaktiivse Iraagi tegevuse uude strateegiasse, mida tuleks rakendada siis, kui asjaolud — eelkõige julgeolekuolukord — seda lubavad, ning teha seda tihedas koostöös Iraagi ametivõimude ja teiste partneritega, nagu ÜRO asutused ja valitsusvälised organisatsioonid:






  — | suurendada komisjoni Bagdadi delegatsiooni liikmete arvu, nende ülesandeid ja ressursse, leida neile uued omad tööruumid ja tagada töötajatele ohutud elamis- ja töötingimused; julgustada ELi liikmesriike, kes ei ole Bagdadis esindatud, sinna naasma ning neid tööruume ja seonduvaid turvamiskulusid jagama; |
| --- | --- | --- |

g)

hõlmata järgmised elemendid ELi ja tema liikmesriikide proaktiivse Iraagi tegevuse uude strateegiasse, mida tuleks rakendada siis, kui asjaolud — eelkõige julgeolekuolukord — seda lubavad, ning teha seda tihedas koostöös Iraagi ametivõimude ja teiste partneritega, nagu ÜRO asutused ja valitsusvälised organisatsioonid:

—

suurendada komisjoni Bagdadi delegatsiooni liikmete arvu, nende ülesandeid ja ressursse, leida neile uued omad tööruumid ja tagada töötajatele ohutud elamis- ja töötingimused; julgustada ELi liikmesriike, kes ei ole Bagdadis esindatud, sinna naasma ning neid tööruume ja seonduvaid turvamiskulusid jagama;

| — | tagada ELi/EÜ nähtavus Erbilis, Nasiriyah's, Basras ja teistel Iraagi aladel, kus julgeolekuolukord seda võimaldab; |
| --- | --- |

—

tagada ELi/EÜ nähtavus Erbilis, Nasiriyah's, Basras ja teistel Iraagi aladel, kus julgeolekuolukord seda võimaldab;

| — | suurendada toetust õigusriigi ja õigluse põhimõtetele, keskendudes jätkuvalt eelkõige kohtusüsteemile ja valitsusvälistele organisatsioonidele järgmistes valdkondades: kohtunike koolitusinstituudi tugevdamine, raskete kuritegude uurimisasutuste loomise toetamine, kõrgema kohtunõukogu tugevdamine, Basras pilootkohtu asutamise toetamine, Iraagi advokatuuri tugevdamine ja õigusabikeskuste asutamise toetamine; |
| --- | --- |

—

suurendada toetust õigusriigi ja õigluse põhimõtetele, keskendudes jätkuvalt eelkõige kohtusüsteemile ja valitsusvälistele organisatsioonidele järgmistes valdkondades: kohtunike koolitusinstituudi tugevdamine, raskete kuritegude uurimisasutuste loomise toetamine, kõrgema kohtunõukogu tugevdamine, Basras pilootkohtu asutamise toetamine, Iraagi advokatuuri tugevdamine ja õigusabikeskuste asutamise toetamine;

| — | toetuda EUJUST LEXi positiivsetele kogemustele ja valmistada ette missiooni järelmeetmed, mis põhinevad saadud kogemustele ning välishindajate poolt missiooni mõjule (sealhulgas Iraagi sees) antud põhjalikule hinnangule, eesmärgiga tugevdada täiendavalt Iraagi politsei- ja kriminaalõigussüsteemi, kasutades selleks nii Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kui ka ühenduse vahendeid; |
| --- | --- |

—

toetuda EUJUST LEXi positiivsetele kogemustele ja valmistada ette missiooni järelmeetmed, mis põhinevad saadud kogemustele ning välishindajate poolt missiooni mõjule (sealhulgas Iraagi sees) antud põhjalikule hinnangule, eesmärgiga tugevdada täiendavalt Iraagi politsei- ja kriminaalõigussüsteemi, kasutades selleks nii Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kui ka ühenduse vahendeid;

| — | osutada toetust riigi rahanduse reformimisele ja aruandluskohustusele; |
| --- | --- |

—

osutada toetust riigi rahanduse reformimisele ja aruandluskohustusele;

| — | jätkata tehnilise abi andmist vabade ja võrdsete valimiste korraldamiseks; |
| --- | --- |

—

jätkata tehnilise abi andmist vabade ja võrdsete valimiste korraldamiseks;

| — | toetada lepitusprotsessi, eelkõige Kirkuki piirkonna ja riigisiseste vaidluste objektiks olevate territooriumide, sealhulgas Niineve tasandikena tuntud Assüüria alade osas, kus elavad kristlastest vähemused; toetada ÜRO piirkondliku dialoogi edendamise algatusi, eeskätt võimaluste ja vahendite leidmisega, et parandada tegevussuutlikkust, kaasa arvatud õhutransport; |
| --- | --- |

—

toetada lepitusprotsessi, eelkõige Kirkuki piirkonna ja riigisiseste vaidluste objektiks olevate territooriumide, sealhulgas Niineve tasandikena tuntud Assüüria alade osas, kus elavad kristlastest vähemused; toetada ÜRO piirkondliku dialoogi edendamise algatusi, eeskätt võimaluste ja vahendite leidmisega, et parandada tegevussuutlikkust, kaasa arvatud õhutransport;

| — | kasutada ära stabiliseerimisvahendi (6) eripära, et pakkuda sisulist abi, mis on äärmiselt tähtis arenguks valitsevas või tekkivas kriisiolukorras, mis on Iraagis valdav; toetada demokraatlike, ilmalike, pluralistlike, föderaalsete, piirkondlike ja kohalike institutsioonide arengut, pöörates erilist tähelepanu esindajatekogule ja selle suutlikkusele hallata õigusloomeprotsessi, kontrollida täidesaatvat võimu ja tugevdada naiste rolli Iraagi ühiskonnas; edendada inimõiguste ja põhivabaduste austamist, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, pöörates eritähelepanu naiste, vähemuste ja laste õigustele; toetada kodanikuühiskonna arengu ja korralduse ning poliitilistes protsessides osalemise tugevdamise meetmeid ning edendada sõltumatut, pluralistlikku ja professionaalset meediat; toetada demineerimistegevust; anda nõu ja toetust Kurdistani piirkonnale ja selle valitsusele nende pingutustes uimastikaubanduse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

—

kasutada ära stabiliseerimisvahendi (6) eripära, et pakkuda sisulist abi, mis on äärmiselt tähtis arenguks valitsevas või tekkivas kriisiolukorras, mis on Iraagis valdav; toetada demokraatlike, ilmalike, pluralistlike, föderaalsete, piirkondlike ja kohalike institutsioonide arengut, pöörates erilist tähelepanu esindajatekogule ja selle suutlikkusele hallata õigusloomeprotsessi, kontrollida täidesaatvat võimu ja tugevdada naiste rolli Iraagi ühiskonnas; edendada inimõiguste ja põhivabaduste austamist, demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid, pöörates eritähelepanu naiste, vähemuste ja laste õigustele; toetada kodanikuühiskonna arengu ja korralduse ning poliitilistes protsessides osalemise tugevdamise meetmeid ning edendada sõltumatut, pluralistlikku ja professionaalset meediat; toetada demineerimistegevust; anda nõu ja toetust Kurdistani piirkonnale ja selle valitsusele nende pingutustes uimastikaubanduse vastu võitlemisel;

| — | jätkata Iraaki suunatud arengukoostöö rahastamisvahendi (7) ressursside koondamist aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, et tagada kõrgeima prioriteedina üldine juurdepääs eluliselt olulistele avalikele tervishoiuteenustele, kus institutsioonide ja suutlikkuse loomine on äärmiselt vajalik, et kõrvaldada struktuuri tugevad puudujäägid; tegutseda esmajärjekorras selle nimel, et vältida haridussüsteemi jätkuvat halvenemist, kaasa arvatud praktiliste meetmete rakendamine, et tagada tüdrukutele täielik juurdepääs haridusele kõikidel tasanditel; ning toetada soiste madalike ökoloogilise ja sotsiaalse süsteemi taaselustamist ning seal elavate araablaste ainulaadse pärandi kaitsmist; kasutada arengukoostöö rahastamisvahendit tehnilise kompetentsuse ja suutlikkuse tagamiseks, et toetada Iraagi algatusi keskkonnakahjustuste ja kliimamuutuse mõju määratlemisel ning nende vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

—

jätkata Iraaki suunatud arengukoostöö rahastamisvahendi (7) ressursside koondamist aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, et tagada kõrgeima prioriteedina üldine juurdepääs eluliselt olulistele avalikele tervishoiuteenustele, kus institutsioonide ja suutlikkuse loomine on äärmiselt vajalik, et kõrvaldada struktuuri tugevad puudujäägid; tegutseda esmajärjekorras selle nimel, et vältida haridussüsteemi jätkuvat halvenemist, kaasa arvatud praktiliste meetmete rakendamine, et tagada tüdrukutele täielik juurdepääs haridusele kõikidel tasanditel; ning toetada soiste madalike ökoloogilise ja sotsiaalse süsteemi taaselustamist ning seal elavate araablaste ainulaadse pärandi kaitsmist; kasutada arengukoostöö rahastamisvahendit tehnilise kompetentsuse ja suutlikkuse tagamiseks, et toetada Iraagi algatusi keskkonnakahjustuste ja kliimamuutuse mõju määratlemisel ning nende vastu võitlemisel;

| — | julgustada Euroopa valitsusväliseid organisatsioone tegema koostööd Iraagi valitsusväliste organisatsioonidega — kes on juba eriti aktiivsed Kurdistani piirkonnas — ning kasutada igati ära demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit (8), pakkudes tehnilist ja rahalist abi kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et pöörata tähelepanu järgmistele küsimustele: naiste ja meeste võrdne osalemine poliitikas, majandus- ja ühiskondlikus elus; naiste vastu suunatud vägivald, eelkõige sundabielud, nn auroimad, naistega kaubitsemine ja suguelundite moonutamine; põlisrahvaste ning vähemustesse ja etnilistesse rühmadesse kuuluvate inimeste õigused, sealhulgas assüürlased (kaldealased, süürlased ja muud kristlikud kogukonnad), jeziidi usulahu esindajad ja turkmeenid; laste õigused, eelkõige võitlus lapstööjõu kasutamise, laste prostitutsiooni ja lastega kaubitsemise vastu; võitlus omavolilise kinnipidamise ja piinamise vastu; ning surmanuhtluse kaotamine; |
| --- | --- |

—

julgustada Euroopa valitsusväliseid organisatsioone tegema koostööd Iraagi valitsusväliste organisatsioonidega — kes on juba eriti aktiivsed Kurdistani piirkonnas — ning kasutada igati ära demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit (8), pakkudes tehnilist ja rahalist abi kodanikuühiskonna organisatsioonidele, et pöörata tähelepanu järgmistele küsimustele: naiste ja meeste võrdne osalemine poliitikas, majandus- ja ühiskondlikus elus; naiste vastu suunatud vägivald, eelkõige sundabielud, nn auroimad, naistega kaubitsemine ja suguelundite moonutamine; põlisrahvaste ning vähemustesse ja etnilistesse rühmadesse kuuluvate inimeste õigused, sealhulgas assüürlased (kaldealased, süürlased ja muud kristlikud kogukonnad), jeziidi usulahu esindajad ja turkmeenid; laste õigused, eelkõige võitlus lapstööjõu kasutamise, laste prostitutsiooni ja lastega kaubitsemise vastu; võitlus omavolilise kinnipidamise ja piinamise vastu; ning surmanuhtluse kaotamine;

| — | soovitada ja aidata Iraagi valitsusel välja töötada kriisiolukorras tegutsemist reguleerivad õigusaktid kui eriti kiiret lahendamist vajav küsimus, et tagada rahaline toetus rohkem kui ühele miljonile puudust kannatavale naisperekonnapeale ja nende ülalpeetavatele; |
| --- | --- |

—

soovitada ja aidata Iraagi valitsusel välja töötada kriisiolukorras tegutsemist reguleerivad õigusaktid kui eriti kiiret lahendamist vajav küsimus, et tagada rahaline toetus rohkem kui ühele miljonile puudust kannatavale naisperekonnapeale ja nende ülalpeetavatele;

| — | laiendada Iraagile Erasmus Munduse programmi finantspaketti; toetada käimasolevaid ja uusi tegevusi, mille eesmärk on võrgustike loomine Iraagi ja välisriikide akadeemiliste institutsioonide ja organisatsioonide, üksikute õpetlaste ja haritlaste ning üliõpilasorganisatsioonide vahel, et elustada akadeemilist keskkonda; |
| --- | --- |

—

laiendada Iraagile Erasmus Munduse programmi finantspaketti; toetada käimasolevaid ja uusi tegevusi, mille eesmärk on võrgustike loomine Iraagi ja välisriikide akadeemiliste institutsioonide ja organisatsioonide, üksikute õpetlaste ja haritlaste ning üliõpilasorganisatsioonide vahel, et elustada akadeemilist keskkonda;

| — | tugevdada Iraagi ametivõimude suutlikkust kontrollida kindlalt riigipiiri, mis muu hulgas peaks vähendama lahingu- ja käsirelvade levikut riiki; aidata takistada käsi- ja kergrelvade ebaseaduslikku levikut Iraaki, sealhulgas ELi relvaekspordi toimimisjuhendi õiguslikult siduvaks muutmisega, Euroopa Liidu vägede (EUFOR) Althea missiooni järelevalve parandamisega Bosnia-Hertsegoviina relvavarude üle, Balkani relvavarude hävitamise kiirendamisega ning Iraagi ametivõimude abistamisega liigsest käsi- ja kergrelvade varust vabanemisel laiaulatusliku relvitustamise, demobilisatsiooni ja taasintegreerimise programmi abil, kasutades selleks nii Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kui ka ühenduse vahendeid; |
| --- | --- |

—

tugevdada Iraagi ametivõimude suutlikkust kontrollida kindlalt riigipiiri, mis muu hulgas peaks vähendama lahingu- ja käsirelvade levikut riiki; aidata takistada käsi- ja kergrelvade ebaseaduslikku levikut Iraaki, sealhulgas ELi relvaekspordi toimimisjuhendi õiguslikult siduvaks muutmisega, Euroopa Liidu vägede (EUFOR) Althea missiooni järelevalve parandamisega Bosnia-Hertsegoviina relvavarude üle, Balkani relvavarude hävitamise kiirendamisega ning Iraagi ametivõimude abistamisega liigsest käsi- ja kergrelvade varust vabanemisel laiaulatusliku relvitustamise, demobilisatsiooni ja taasintegreerimise programmi abil, kasutades selleks nii Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika kui ka ühenduse vahendeid;

| — | jätkata teretulnud ja viljakaid uue kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu läbirääkimisi ELi ja Iraagi vahel, rõhutades samal ajal inimõiguste austamise olulisust kui tegurit, mis mõjutab ELi lepingulisi suhteid kõikide kolmandate riikidega, sealhulgas ka terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

—

jätkata teretulnud ja viljakaid uue kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu läbirääkimisi ELi ja Iraagi vahel, rõhutades samal ajal inimõiguste austamise olulisust kui tegurit, mis mõjutab ELi lepingulisi suhteid kõikide kolmandate riikidega, sealhulgas ka terrorismivastases võitluses;

| — | osutada haldus- ja tehnilist abi ning edendada suutlikkuse tõstmist kohalikul tasandil, et aidata Iraagi valitsusel rakendada hiljuti käivitatud mikrokrediidi programmi ja jagada häid tavasid positiivse rolli kohta, mida mikrokrediit võib täita naiste, eriti rohkem kui miljoni puudustkannatava lese mõjuvõimu suurendamiseks oma kogukonnas; |
| --- | --- |

—

osutada haldus- ja tehnilist abi ning edendada suutlikkuse tõstmist kohalikul tasandil, et aidata Iraagi valitsusel rakendada hiljuti käivitatud mikrokrediidi programmi ja jagada häid tavasid positiivse rolli kohta, mida mikrokrediit võib täita naiste, eriti rohkem kui miljoni puudustkannatava lese mõjuvõimu suurendamiseks oma kogukonnas;

| — | nõuda tungivalt, et komisjon leevendaks Iraagi pagulaste rasket olukorda Jordaanias ja Süürias ning piirkonna teistes riikides, millele avaldab mõju Iraagi põgenikekriis, ning suurendaks oluliselt nendes riikides Iraagi põgenikele antava ELi abi läbipaistvust ja tõhusust; |
| --- | --- |

—

nõuda tungivalt, et komisjon leevendaks Iraagi pagulaste rasket olukorda Jordaanias ja Süürias ning piirkonna teistes riikides, millele avaldab mõju Iraagi põgenikekriis, ning suurendaks oluliselt nendes riikides Iraagi põgenikele antava ELi abi läbipaistvust ja tõhusust;

| — | suurendada eriti komisjoni humanitaarabi peadirektoraadi (DG ECHO) kaudu ELi abi valitsusvälistele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele nende jõupingutustes leevendada Iraagi põgenike kannatusi naaberriikides ning ka Iraagi sees ümberasustatud isikute, sealhulgas 4000 peamiselt Niineve tasandikul varjupaika otsinud 4 000 assüürlasest perekonna kannatusi; nõuda Iraagi ametivõimudelt tungivalt, et nad täidaksid oma kohustust osutada rahalist ja muud abi pagulaste ja Iraagi sees ümberasustatud isikute taasintegreerimiseks ühiskonda; |
| --- | --- |

—

suurendada eriti komisjoni humanitaarabi peadirektoraadi (DG ECHO) kaudu ELi abi valitsusvälistele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele nende jõupingutustes leevendada Iraagi põgenike kannatusi naaberriikides ning ka Iraagi sees ümberasustatud isikute, sealhulgas 4000 peamiselt Niineve tasandikul varjupaika otsinud 4 000 assüürlasest perekonna kannatusi; nõuda Iraagi ametivõimudelt tungivalt, et nad täidaksid oma kohustust osutada rahalist ja muud abi pagulaste ja Iraagi sees ümberasustatud isikute taasintegreerimiseks ühiskonda;

| — | suurendada ÜRO pagulaste ülemvolinikuga kokku lepitud ümberasumisprogrammide (25 000 juhtumit) või individuaalsete varjupaigataotluste abil Iraagi põgenike võimalusi varjupaiga leidmiseks ELi liikmesriikides, kaotada praegused kaitse pakkumise meelevaldsed kriteeriumid ning vältida sunniviisilist tagasisaatmist Iraagi mistahes piirkonda; kiiremas korras tegelda Iraagi ja Süüria vahelisel piirialal peatuma jäänud Palestiina põgenike kannatuste leevendamisega; |
| --- | --- |

—

suurendada ÜRO pagulaste ülemvolinikuga kokku lepitud ümberasumisprogrammide (25 000 juhtumit) või individuaalsete varjupaigataotluste abil Iraagi põgenike võimalusi varjupaiga leidmiseks ELi liikmesriikides, kaotada praegused kaitse pakkumise meelevaldsed kriteeriumid ning vältida sunniviisilist tagasisaatmist Iraagi mistahes piirkonda; kiiremas korras tegelda Iraagi ja Süüria vahelisel piirialal peatuma jäänud Palestiina põgenike kannatuste leevendamisega;

| — | kutsuda Iraagi valitsust ja rahvusvahelisi organisatsioone üles tagastama antiikesemeid, mis viidi minema Iraagi rahvusmuuseumist Bagdadis ja mujalt Iraagist pärast 2003. aasta sekkumist, selleks et säilitada Iraagi ajalugu ja kultuur tulevastele põlvkondadele; |
| --- | --- |

—

kutsuda Iraagi valitsust ja rahvusvahelisi organisatsioone üles tagastama antiikesemeid, mis viidi minema Iraagi rahvusmuuseumist Bagdadis ja mujalt Iraagist pärast 2003. aasta sekkumist, selleks et säilitada Iraagi ajalugu ja kultuur tulevastele põlvkondadele;

| h) | toetuda väärtuslikele kogemustele, mida EL ja tema liikmesriigid kogusid piirkondlike ülesehitusrühmade (PRT) operatsioonide käigus Afganistanis, ja kaaluda osalemist piirkondlike ülesehitusrühmade tegevuses Iraagis, eelkõige põhiteenuste tagamisel ja infrastruktuuri rajamisel; |
| --- | --- |

h)

toetuda väärtuslikele kogemustele, mida EL ja tema liikmesriigid kogusid piirkondlike ülesehitusrühmade (PRT) operatsioonide käigus Afganistanis, ja kaaluda osalemist piirkondlike ülesehitusrühmade tegevuses Iraagis, eelkõige põhiteenuste tagamisel ja infrastruktuuri rajamisel;

| i) | julgustada Euroopa ettevõtteid investeerima Iraagi ülesehitamisse nii liikmesriikide valitsuste kui Iraagi valitsuse poolt rahastatavate riigihangete kontekstis ja/või nendevahelise tiheda koostöö alusel; |
| --- | --- |

i)

julgustada Euroopa ettevõtteid investeerima Iraagi ülesehitamisse nii liikmesriikide valitsuste kui Iraagi valitsuse poolt rahastatavate riigihangete kontekstis ja/või nendevahelise tiheda koostöö alusel;

| j) | julgustada ja aidata Euroopa ettevõtteid Iraagi ülesehitamise hankekonkurssidel osalemises, kohapealses esindatuses ning Iraagis nii sõjaeelsel kui ka ülesehitusperioodil saadud varasematele kogemustele toetumises; |
| --- | --- |

j)

julgustada ja aidata Euroopa ettevõtteid Iraagi ülesehitamise hankekonkurssidel osalemises, kohapealses esindatuses ning Iraagis nii sõjaeelsel kui ka ülesehitusperioodil saadud varasematele kogemustele toetumises;

| k) | tervitada Iraagi vaatlejastaatust Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) kui olulist sammu Iraagi taasintegreerimisel maailmamajandusega, mis aitab positiivselt kaasa ELi ja Iraagi vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sõlmimiseks peetavatele läbirääkimistele; ootab Iraagi saamist WTO täieõiguslikuks liikmeks sobival ajal tulevikus; |
| --- | --- |

k)

tervitada Iraagi vaatlejastaatust Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) kui olulist sammu Iraagi taasintegreerimisel maailmamajandusega, mis aitab positiivselt kaasa ELi ja Iraagi vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sõlmimiseks peetavatele läbirääkimistele; ootab Iraagi saamist WTO täieõiguslikuks liikmeks sobival ajal tulevikus;

| l) | pidada ELi ja Iraagi vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi viisil, mis toetab ja hõlbustab Iraagi sisereforme ning lähendab Iraagi kaubandusrežiimi mitmepoolsete süsteemide eeskirjadele ja korrale; teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt sellest, millisesse etappi on jõudnud ELi ja Iraagi vahelised läbirääkimised kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

l)

pidada ELi ja Iraagi vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sõlmimiseks peetavaid läbirääkimisi viisil, mis toetab ja hõlbustab Iraagi sisereforme ning lähendab Iraagi kaubandusrežiimi mitmepoolsete süsteemide eeskirjadele ja korrale; teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt sellest, millisesse etappi on jõudnud ELi ja Iraagi vahelised läbirääkimised kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sõlmimiseks;

| m) | soovitada Iraagi valitsusel tagada, et naftamüügist saadav tulu investeeritakse Iraaki ja et seda haldavad riigihankeid korraldavad organid Iraagi valitsuse järelevalve all; soovitada muuta selline lähenemisviis Iraagi majanduse ülesehituseks ja arendamiseks eraldatava ELi abi oluliseks eeltingimuseks; |
| --- | --- |

m)

soovitada Iraagi valitsusel tagada, et naftamüügist saadav tulu investeeritakse Iraaki ja et seda haldavad riigihankeid korraldavad organid Iraagi valitsuse järelevalve all; soovitada muuta selline lähenemisviis Iraagi majanduse ülesehituseks ja arendamiseks eraldatava ELi abi oluliseks eeltingimuseks;

| n) | paluda Iraagi koalitsioonijõududel (MNF-I) teha koostööd Iraagi valitsusega ja anda ülevaade rohkem kui 24 000 koalitsioonijõudude poolt vahi all peetava isiku olukorrast, et tagada neile õiglane kohtumenetlus ja nende põhiõiguste austamine; |
| --- | --- |

n)

paluda Iraagi koalitsioonijõududel (MNF-I) teha koostööd Iraagi valitsusega ja anda ülevaade rohkem kui 24 000 koalitsioonijõudude poolt vahi all peetava isiku olukorrast, et tagada neile õiglane kohtumenetlus ja nende põhiõiguste austamine;

| o) | alustada USAga dialoogi ja püüda muuta rahvusvahelise üldsuse roll Iraagis mitmepoolsemaks, kasutades selleks ÜRO raamistikku; toetada Iraagi jõupingutusi elavdada ja süvendada Iraagi tuleviku osas peetavat dialoogi Iraagi naabritega, eelkõige Iraani, Süüria, Saudi Araabia ja Türgiga, piiramata teiste probleemide käsitlemist; nõuda tungivalt, et Türgi austaks Iraagi territoriaalset terviklikkust ega reageeriks terrorismiaktidele sõjategevusega Iraagi territooriumil; nõuda tungivalt, et Iraagi võimud ei lubaks kasutada Iraagi territooriumi Türgi-vastaste terrorismiaktide baasina; |
| --- | --- |

o)

alustada USAga dialoogi ja püüda muuta rahvusvahelise üldsuse roll Iraagis mitmepoolsemaks, kasutades selleks ÜRO raamistikku; toetada Iraagi jõupingutusi elavdada ja süvendada Iraagi tuleviku osas peetavat dialoogi Iraagi naabritega, eelkõige Iraani, Süüria, Saudi Araabia ja Türgiga, piiramata teiste probleemide käsitlemist; nõuda tungivalt, et Türgi austaks Iraagi territoriaalset terviklikkust ega reageeriks terrorismiaktidele sõjategevusega Iraagi territooriumil; nõuda tungivalt, et Iraagi võimud ei lubaks kasutada Iraagi territooriumi Türgi-vastaste terrorismiaktide baasina;

| p) | avalikustada teave selle kohta, millised sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtted pakuvad Iraagis kaitset ELi personalile; töötada välja kontseptsioon sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete palkamiseks Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitika operatsioonide ajal ning kehtestada selged suunised sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete kasutamise kohta ELi institutsioonide poolt; |
| --- | --- |

p)

avalikustada teave selle kohta, millised sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtted pakuvad Iraagis kaitset ELi personalile; töötada välja kontseptsioon sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete palkamiseks Euroopa julgeoleku ja kaitsepoliitika operatsioonide ajal ning kehtestada selged suunised sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete kasutamise kohta ELi institutsioonide poolt;

| 2. | rõhutab Euroopa Parlamendi kohustust järgida parlamentaarse demokraatia põhimõtteid ja tavasid; tuletab seetõttu meelde 2008. aasta eelarves kavandatud Euroopa Parlamendi algatust toetada koos kolmandate riikide parlamentidega demokraatia ülesehitamist, parlamendi kohustust aktiivselt toetada Iraagi esindajatekogu, pakkudes neile abi suutlikkuse loomisel, ning oma ajutise Iraagi delegatsiooni tööd kahepoolsete suhete edendamisel; otsustab seetõttu toetada Iraagi esindajatekogu edasist arengut;






  a) | edendades algatusi, mis tugevdavad Iraagi valitud rahvaesindajate suutlikkust täita oma põhiseaduslikku rolli ühiskonnas heade parlamentaarsete tavade järgimise ning täidesaatva võimu ja valijaskonnaga tulemusliku suhtlemise abil; |
| --- | --- | --- |

2.

rõhutab Euroopa Parlamendi kohustust järgida parlamentaarse demokraatia põhimõtteid ja tavasid; tuletab seetõttu meelde 2008. aasta eelarves kavandatud Euroopa Parlamendi algatust toetada koos kolmandate riikide parlamentidega demokraatia ülesehitamist, parlamendi kohustust aktiivselt toetada Iraagi esindajatekogu, pakkudes neile abi suutlikkuse loomisel, ning oma ajutise Iraagi delegatsiooni tööd kahepoolsete suhete edendamisel; otsustab seetõttu toetada Iraagi esindajatekogu edasist arengut;

a)

edendades algatusi, mis tugevdavad Iraagi valitud rahvaesindajate suutlikkust täita oma põhiseaduslikku rolli ühiskonnas heade parlamentaarsete tavade järgimise ning täidesaatva võimu ja valijaskonnaga tulemusliku suhtlemise abil;

| b) | suurendades tõhusate halduskogemuste edasiandmist, oskusliku personali koolitamist, täielikult toimivate kollegiaalorganite ja üksikasjalike menetlusnormide väljaarendamist ning institutsioonide läbipaistvuse ja aruandekohustuse tagamist; |
| --- | --- |

b)

suurendades tõhusate halduskogemuste edasiandmist, oskusliku personali koolitamist, täielikult toimivate kollegiaalorganite ja üksikasjalike menetlusnormide väljaarendamist ning institutsioonide läbipaistvuse ja aruandekohustuse tagamist;

| c) | andes ekspertabi föderaalriikliku struktuuri tõhusaks rakendamiseks vajalike õigusaktide väljatöötamisel; |
| --- | --- |

c)

andes ekspertabi föderaalriikliku struktuuri tõhusaks rakendamiseks vajalike õigusaktide väljatöötamisel;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teadmiseks komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning samuti Iraagi Vabariigi valitsusele ja esindajatekogule. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teadmiseks komisjonile ja liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning samuti Iraagi Vabariigi valitsusele ja esindajatekogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0481.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0357.

(3)  ELT L 62, 9.3.2005, lk 37.

(4)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 287.

(5)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 171.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend (ELT L 327, 24.11.2006, lk 1).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (ELT L 378, 27.12.2006, lk 41).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend) (ELT L 386, 29.12.2006, lk. 1).

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Kolmapäev, 12. märts 2008

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/82

---

Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlus

P6_TA(2008)0089

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta otsus Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2007/2215(IMM))

(2009/C 66 E/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Austria Vabariigi alaline esindaja esitas 24. septembril 2007. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 27. septembri 2007. aasta täiskogu istungil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hans-Peter Martini puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Austria Vabariigi alaline esindaja esitas 24. septembril 2007. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 27. septembri 2007. aasta täiskogu istungil;

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Hans-Peter Martini ära kuulanud; |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Hans-Peter Martini ära kuulanud;

| — | võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

| — | võttes arvesse Austria föderaalpõhiseaduse (Bundes-Verfassungsgesetz) artiklit 57; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Austria föderaalpõhiseaduse (Bundes-Verfassungsgesetz) artiklit 57;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0071/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0071/2008),

| 1. | otsustab Hans-Peter Martini puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Hans-Peter Martini puutumatuse ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria Vabariigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Austria Vabariigi pädevale asutusele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, ning kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. märts 2008

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/83

---

ESTÜ varade ning söe ja terase teadusfondi varade haldamine *

P6_TA(2008)0073

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2003/77/EÜ, millega kehtestatakse likvideeritava ESTÜ varade ja pärast likvideerimise lõpetamist söe ja terase teadusfondi varade haldamise mitmeaastased finantssuunised (KOM(2007)0435 — C6-0276/2007 — 2007/0150(CNS))

(2009/C 66 E/17)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0435); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0435);

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 2 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0276/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse 2003/76/EÜ artikli 2 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0276/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0062/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0062/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/84

---

EÜ ja Araabia Ühendemiraatide vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

P6_TA(2008)0074

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Araabia Ühendemiraatide vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0134 — C6-0472/2007 — 2007/0052(CNS))

(2009/C 66 E/18)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2007)0134); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2007)0134);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0472/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0472/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0043/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0043/2008),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Araabia Ühendemiraatide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Araabia Ühendemiraatide valitsusele ja parlamendile.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/84

---

Põllumajandusturgude ühine korraldus (ühise turukorralduse ühtse määruse muutmine) *

P6_TA(2008)0075

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2007)0854 — C6-0033/2008 — 2007/0290(CNS))

(2009/C 66 E/19)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0854); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0854);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0033/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0033/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0044/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0044/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/85 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/85

---

Põllumajandusturgude ühine korraldus (ühise turukorralduse ühtne määrus) *

P6_TA(2008)0076

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (KOM(2008)0027 — C6-0061/2008 — 2008/0011(CNS))

(2009/C 66 E/20)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0027); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0027);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0061/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0061/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0045/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0045/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/86

---

EÜ majandustegevuse statistiline liigitus (kodifitseeritud versioon) ***I

P6_TA(2008)0077

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistilise liigituse kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0755 — C6-0437/2007 — 2007/0256(COD))

(2009/C 66 E/21)

(Kaasotsustamismenetlus — kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0755); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0755);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0437/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0437/2007);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0055/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0055/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/86

---

Sigade identifitseerimine ja registreerimine (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0078

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv sigade identifitseerimise ja registreerimise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0829 — C6-0037/2008 — 2007/0294(CNS))

(2009/C 66 E/22)

(Nõuandemenetlus — kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0829); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0829);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0037/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0037/2008);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0057/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0057/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/87

---

Köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamine (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2008)0079

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2007)0852 — C6-0038/2008 — 2007/0296(CNS))

(2009/C 66 E/23)

(Nõuandemenetlus — kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0852); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0852);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0038/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0038/2008);

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0056/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0056/2008),

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistustest koosneva konsultatiivse töörühma soovitustega kohandatud kujul;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/88

---

Tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad ***III

P6_TA(2008)0080

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon lepituskomitees heaks kiidetud ühise teksti kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008 — 2005/0191(COD))

(2009/C 66 E/24)

(Kaasotsustamismenetlus: kolmas lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning komisjoni sellekohaseid avaldusi (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees heaks kiidetud ühist teksti ning komisjoni sellekohaseid avaldusi (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0429) suhtes; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2005)0429) suhtes;

| — | võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta (2) nõukogu ühise seisukoha suhtes (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma teise lugemise seisukohta (2) nõukogu ühise seisukoha suhtes (3);

| — | võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt ühise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (KOM(2007)0475); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni arvamust Euroopa Parlamendi poolt ühise seisukoha suhtes esitatud muudatusettepanekute kohta (KOM(2007)0475);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 5; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 5;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 65; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 65;

| — | võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A6-0049/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lepituskomitees osaleva Euroopa Parlamendi delegatsiooni raportit (A6-0049/2008),

| 1. | kiidab ühise teksti heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise teksti heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks allkirjastada õigusakt koos nõukogu eesistujaga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 3. | teeb peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

teeb peasekretärile ülesandeks allkirjastada õigusakt pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev õigusloomega seotud resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev õigusloomega seotud resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 300 E, 9.12.2006, lk 463.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 25.4.2007, P6_TA(2007)0142.

(3)  ELT C 70 E, 27.3.2007, lk 21.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/89

---

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut ***II

P6_TA(2008)0081

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (15647/1/2007 — C6-0035/2008 — 2006/0197(COD))

(2009/C 66 E/25)

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15647/1/2007 — C6-0035/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (15647/1/2007 — C6-0035/2008);

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0604) kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0604) kohta;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0041/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0041/2008),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et õigusakt võetakse vastu kooskõlas ühise seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 254 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist õigusaktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 26.9.2007, P6_TA(2007)0409.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/89

---

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine

P6_TA(2008)0082

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, kohaldades eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 26 (KOM(2008)0014 — C6-0036/2008 — 2008/2019(ACI))

(2009/C 66 E/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0014); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0014);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0065/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0065/2008),

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS,

11. märts 2008

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, kohaldades eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 26

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 26,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta (2),

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on loonud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond”), et näidata üles solidaarsust katastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

| (2) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 1 miljard eurot aastas. |
| --- | --- |

(2)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 1 miljard eurot aastas.

| (3) | Määrus (EÜ) nr 2012/2002 sisaldab sätteid, mille alusel on võimalik fondi kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Määrus (EÜ) nr 2012/2002 sisaldab sätteid, mille alusel on võimalik fondi kasutada.

| (4) | Ühendkuningriik on esitanud taotluse fondi vahendite kasutamiseks seoses üleujutustest põhjustatud katastroofiga 2007. aasta juunis ja juulis, |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik on esitanud taotluse fondi vahendite kasutamiseks seoses üleujutustest põhjustatud katastroofiga 2007. aasta juunis ja juulis,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2008. aasta üldeelarvest võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames kasutusele 162 387 985eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 11. märts 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

1

(2)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

2

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/91

---

Paranduseelarve nr 1/2008

P6_TA(2008)0083

Muudatusettepanek Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 projekti kohta, III jagu — Komisjon (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD))

(2009/C 66 E/27)

Muutatusettepanek 1

4. köide (III jagu) — Komisjon

Punkt 06 01 04 12 Galileo programm — Halduskorralduskulud

Arvnäitajaid muudetakse järgmiselt:

| 06 01 04 12 | 2007. aasta eelarve | 2008. aasta eelarve esialgne projekt | 2008. aasta paranduseelarve projekt | Muudatusettepanek | Eelarveprojekt + muudatusettepanek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| Assigneeringud | | | | | 2 000 000 | 2 000 000 | –2 000 000 | –2 000 000 | p.m | p.m |
| Reservid | | | | | | | | | | |

06 01 04 12

2007. aasta eelarve

2008. aasta eelarve esialgne projekt

2008. aasta paranduseelarve projekt

Muudatusettepanek

Eelarveprojekt + muudatusettepanek

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Assigneeringud

2 000 000

2 000 000

–2 000 000

–2 000 000

p.m

p.m

Reservid

4. köide (III jagu) — Komisjon

Artikkel 06 02 10 Galileo programm

Arvnäitajaid muudetakse järgmiselt:

| 06 02 10 | 2007. aasta eelarve | 2008. aasta eelarve esialgne projekt | 2008. aasta paranduseelarve projekt | Muudatusettepanek | Eelarveprojekt + muudatusettepanek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed | Kulukohustused | Maksed |
| Assigneeringud | 100 000 000 | p.m | 151 000 000 | 100 000 000 | 888 000 000 | 198 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 890 000 000 | 200 000 000 |
| Reservid | | | | | | | | | | |

06 02 10

2007. aasta eelarve

2008. aasta eelarve esialgne projekt

2008. aasta paranduseelarve projekt

Muudatusettepanek

Eelarveprojekt + muudatusettepanek

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Kulukohustused

Maksed

Assigneeringud

100 000 000

p.m

151 000 000

100 000 000

888 000 000

198 000 000

2 000 000

2 000 000

890 000 000

200 000 000

Reservid

Õiguslik alus:

Alusaktid:

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/92

---

Paranduseelarve nr 1/2008

P6_TA(2008)0084

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 projekti kohta, III jagu — Komisjon (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD))

(2009/C 66 E/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artikleid 37 ja 38;

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 13. detsembril 2007 (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 13. detsembril 2007 (2);

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

| — | võttes arvesse komisjoni 18. jaanuaril 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 esialgset projekti (KOM(2008)0015); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. jaanuaril 2008. aastal esitatud Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 esialgset projekti (KOM(2008)0015);

| — | võttes arvesse nõukogu 4. märtsil 2008. aastal koostatud paranduseelarve nr 1/2008 projekti (7259/2008 — C6-0124/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. märtsil 2008. aastal koostatud paranduseelarve nr 1/2008 projekti (7259/2008 — C6-0124/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0058/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0058/2008),

| A. | arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 1 projekt hõlmab järgmisi punkte:






  — | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 162 387 985euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses 2007. aasta juunis ja juulis Ühendkuningriiki tabanud suure tormiga; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et 2008. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 1 projekt hõlmab järgmisi punkte:

—

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine 162 387 985euro ulatuses kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena seoses 2007. aasta juunis ja juulis Ühendkuningriiki tabanud suure tormiga;

| — | Teadusuuringute Rakendusameti ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti kajastamine eelarve ülesehituses; |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute Rakendusameti ja Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti kajastamine eelarve ülesehituses;

| — | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) ametikohtade loetelu muutmine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) ametikohtade loetelu muutmine;

| — | komisjoni muudetud ettepanekus KOM(2007)0535 ette nähtud eelarvepunkti 06 01 04 12 „Galileo programm — Halduskorralduskulud” loomine; |
| --- | --- |

—

komisjoni muudetud ettepanekus KOM(2007)0535 ette nähtud eelarvepunkti 06 01 04 12 „Galileo programm — Halduskorralduskulud” loomine;

| — | eelarveartikli 27 01 11 „Kriisiolukordade erakorralised kulud” loomine, mis võimaldaks katta väljakuulutatud kriisiolukorraga seotud erakorralised kulud. Nimetatud reale tehakse märge „p.m”. |
| --- | --- |

—

eelarveartikli 27 01 11 „Kriisiolukordade erakorralised kulud” loomine, mis võimaldaks katta väljakuulutatud kriisiolukorraga seotud erakorralised kulud. Nimetatud reale tehakse märge „p.m”.

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 1/2008 projekti eesmärk on kirjendada need eelarve korrigeerimised ametlikult 2008. aasta eelarvesse, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 1/2008 projekti eesmärk on kirjendada need eelarve korrigeerimised ametlikult 2008. aasta eelarvesse,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 1/2008 esialgse projekti; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 1/2008 esialgse projekti;

| 2. | tuletab meelde oma paranduseelarve nr 1/2008 projekti kohta esitatud muudatusettepanekut, mille eesmärk on luua eelarverida haldusjuhtimise kulude jaoks, taastades Galileo programmi tegevusassigneeringute eelarvereal algse summa; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde oma paranduseelarve nr 1/2008 projekti kohta esitatud muudatusettepanekut, mille eesmärk on luua eelarverida haldusjuhtimise kulude jaoks, taastades Galileo programmi tegevusassigneeringute eelarvereal algse summa;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1525/2007 (ELT L 343, 27.12.2007, lk 9).

(2)  ELT L 71, 14.3.2008.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1. Kokkulepet on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2008/29/EÜ (ELT L 6, 10.1.2008, lk 7).

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/93

---

EÜ ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping *

P6_TA(2008)0085

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0580 — C6-0391/2007 — 2007/0209(CNS))

(2009/C 66 E/29)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2007)0580); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2007)0580);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0391/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0391/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0053/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0053/2008),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus muudetud kujul ja kiidab heaks lepingu sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus muudetud kujul ja kiidab heaks lepingu sõlmimise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsustele ning parlamentidele.

| (2 a) | Oluline on parandada Euroopa Parlamendile antava teabe kvaliteeti. Sel eesmärgil peaks komisjon Euroopa Parlamendile edastama lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomitee kohtumiste järeldused. |
| --- | --- |

(2 a)

Oluline on parandada Euroopa Parlamendile antava teabe kvaliteeti. Sel eesmärgil peaks komisjon Euroopa Parlamendile edastama lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomitee kohtumiste järeldused.

Komisjon hindab igal aastal, kas liikmesriigid, kelle kalalaevad tegutsevad protokolli raames, on täitnud oma aruandluskohustusi. Kui kõnealused kohustused on täitmata, keeldub komisjon rahuldamast nende poolt järgmiseks aastaks esitatud püügilitsentside taotlusi.

Artikkel 3 a

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande protokolli artiklis 7 osutatud mitmeaastase kava tulemuste ja liikmesriikide aruandluskohustuste täitmise kohta.

Artikkel 3 b

Protokolli kehtivuse viimasel aastal ja enne selle pikendamiseks uue lepingu sõlmimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande lepingu täitmise ja täitmistingimuste kohta.

Artikkel 3 c

Artiklis 3 b osutatud aruande põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga annab nõukogu vajaduse korral komisjonile volituse pidada läbirääkimisi uue protokolli vastuvõtmiseks.

Artikkel 3 d

Komisjon edastab Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomitee kohtumiste järeldused.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/95

---

EÜ ja Côte d'Ivoire'i vaheline kalandusalane partnerlusleping *

P6_TA(2008)0086

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Côte d'Ivoire'i vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (KOM(2007)0648 — C6-0429/2007 — 2007/0226(CNS))

(2009/C 66 E/30)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2007)0648); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus (KOM(2007)0648);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ja artikli 300 lõiget 2;

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0429/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0429/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0054/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0054/2008),

| 1. | kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus muudetud kujul ja kiidab heaks lepingu sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus muudetud kujul ja kiidab heaks lepingu sõlmimise;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi valitsustele ning parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Côte d'Ivoire'i Vabariigi valitsustele ning parlamentidele.

| (2 a) | Oluline on parandada Euroopa Parlamendile antava teabe kvaliteeti. Sel eesmärgil peaks komisjon edastama lepingu artiklis 9 osutatud ühiskomitee kohtumiste järeldused. |
| --- | --- |

(2 a)

Oluline on parandada Euroopa Parlamendile antava teabe kvaliteeti. Sel eesmärgil peaks komisjon edastama lepingu artiklis 9 osutatud ühiskomitee kohtumiste järeldused.

Komisjon hindab igal aastal, kas liikmesriigid, kelle kalalaevad tegutsevad protokolli raames, on täitnud oma aruandluskohustusi. Kui kõnealused kohustused on täitmata, keeldub komisjon rahuldamast nende poolt järgmiseks aastaks esitatud püügilitsentside taotlusi.

Artikkel 3 a

Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande protokolli artiklis 7 osutatud mitmeaastase kava tulemuste ja liikmesriikide aruandluskohustuste täitmise kohta.

Artikkel 3 b

Protokolli kehtivuse viimasel aastal ja enne selle pikendamiseks uue lepingu sõlmimist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande lepingu täitmise ja täitmistingimuste kohta.

Artikkel 3 c

Artiklis 3 b osutatud aruande põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga annab nõukogu vajaduse korral komisjonile volituse pidada läbirääkimisi uue protokolli vastuvõtmiseks.

Artikkel 3 d

Komisjon edastab Euroopa Parlamendile lepingu artiklis 9 osutatud ühiskomitee kohtumiste järeldused.

---

Kolmapäev, 12. märts 2008

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/97

---

Energiastatistika ***I

P6_TA(2008)0090

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus energiastatistika kohta (KOM(2006)0850 — C6-0035/2007 — 2007/0002(COD))

(2009/C 66 E/31)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0850); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0850);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0035/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0035/2007);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 285 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 285 lõiget 1;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0487/2007), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0487/2007),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2007)0002

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008 energiastatistika kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, määrusele (EÜ) nr .../2008.)

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/98

---

Taimekaitsevahendite statistika ***I

P6_TA(2008)0091

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat (KOM(2006)0778 — C6-0457/2006 — 2006/0258(COD))

(2009/C 66 E/32)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0778); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2006)0778);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0457/2006); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 285 lõiget 1, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0457/2006);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0004/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0004/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2006)0258

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 12. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2008, mis käsitleb pestitsiidide statistikat

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

Image,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust

Image
   (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu



  22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega kehtestati kuues keskkonnaalane tegevuskava (4), tunnistati, et tuleb veelgi vähendada pestitsiidide, eelkõige põllumajanduses kasutatavate
  pestitsiidide
  mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Otsuses rõhutati vajadust saavutada säästvam pestitsiidide kasutamine ning kutsuti üles vähendama oluliselt ja igakülgselt ohte ja pestitsiidide kasutamist, tagades siiski vajaliku taimekaitse. |
| --- | --- |

(1)

Image

| (2) | Teatises nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia suunas”

  tunnistas komisjon vajadust koostada üksikasjalik, ühtlustatud ja ajakohane statistika pestitsiidide müügi ja kasutamise kohta ühenduse tasandil. Selline statistika on vajalik Euroopa Liidu säästava arengu poliitika hindamiseks ning pestitsiidide kasutamisega seotud tervise- ja keskkonnaohtude näitajate väljaarvutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Image

| (3) | Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kontekstis on pestitsiidide
  tootmise, impordi, ekspordi,
  müügi
  , turustamise
  ja kasutamisega seotud ühtlustatud ja võrreldaval ühenduse statistikal oluline osa ühenduse õigusaktide ja poliitikavaldkondade väljatöötamises ja järelevalves. |
| --- | --- |

(3)

Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kontekstis on pestitsiidide
  tootmise, impordi, ekspordi,
  müügi
  , turustamise
  ja kasutamisega seotud ühtlustatud ja võrreldaval ühenduse statistikal oluline osa ühenduse õigusaktide ja poliitikavaldkondade väljatöötamises ja järelevalves.

| (4) | Kuna suhteliselt uue



  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) (5) mõju ilmneb alles tükk aega pärast 2006. aastat, kui on lõpetatud biotsiidides kasutatavate toimeainete esmane hindamine, ei ole komisjonil ega enamikel liikmesriikidel praegu piisavalt teadmisi ega kogemusi, et teha ettepanekuid edasiste meetmete suhtes seoses biotsiididega. Seega
  peaks
  käesoleva määruse kohaldamisala
  piirduma pestitsiididega
  , mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr [...] taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (6) ning mille kohta andmete kogumisel on juba olemas suur kogemus. Vajaduse korral
  peaks komisjon siiski lisama käesoleva määruse III lisasse selliste biotsiidide kasutamise, mis sisaldavad määruses (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] käsitletavaid aineid. Pärast direktiivis 98/8/EÜ ette nähtud esimese aruande avaldamist, kui on saadud piisavalt kogemusi, peaks komisjon laiendama käesoleva määruse kohaldamisala nii, et see hõlmaks ka asjassepuutuvate biotsiidide kasutamist, ning lisama need ained III lisasse
  . |
| --- | --- |

(4)

Image

| (5) | Komisjoni mitmeaastane kogemus
  pestitsiidide
  müügi ja kasutamise andmete kogumisel on näidanud, et on vaja ühtlustatud metoodikat andmete kogumiseks ühenduse tasandil nii turustusahelast kui kasutajatelt. Lisaks, võttes arvesse pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia eesmärkides püstitatud sihti arvutada välja täpsed ohunäitajad, peab statistika olema üksikasjalik kuni toimeainete tasandini. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni mitmeaastane kogemus
  pestitsiidide
  müügi ja kasutamise andmete kogumisel on näidanud, et on vaja ühtlustatud metoodikat andmete kogumiseks ühenduse tasandil nii turustusahelast kui kasutajatelt. Lisaks, võttes arvesse pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia eesmärkides püstitatud sihti arvutada välja täpsed ohunäitajad, peab statistika olema üksikasjalik kuni toimeainete tasandini.

| (6) | Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia mõjuhinnangus loetletud erinevate andmekogumisvõimaluste hulgast soovitati parima võimalusena kohustuslikku andmekogumist, kuna see võimaldab kiiresti ja soodsalt saada täpseid ja usaldusväärseid andmeid
  pestitsiidide
  tootmise, turustamise ja kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia mõjuhinnangus loetletud erinevate andmekogumisvõimaluste hulgast soovitati parima võimalusena kohustuslikku andmekogumist, kuna see võimaldab kiiresti ja soodsalt saada täpseid ja usaldusväärseid andmeid
  pestitsiidide
  tootmise, turustamise ja kasutamise kohta.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud statistika koostamise meetmed on olulised ühenduse tegevuse seisukohalt. Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt




  raamistiku loomine ühenduse statistika koostamiseks
  pestitsiidide
  turustamise ja kasutamise kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(7)

Image

| (8) | Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (7) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Eelkõige nõutakse selles vastavust erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse,
  täpsuse,
  tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (7) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Eelkõige nõutakse selles vastavust erapooletuse, usaldatavuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse,
  täpsuse,
  tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele.

| (9) | Võttes nõuetekohaselt arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 25. juunil 1998. aasta konventsioonist („Århusi konventsioon”) tulenevaid kohustusi, tuleb
  statistika avaldamisel
  tagada
  kaubandusliku väärtusega konfidentsiaalsete andmete kaitse muude meetmete seas andmete asjakohase summeerimisega. |
| --- | --- |

(9)

Võttes nõuetekohaselt arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise 25. juunil 1998. aasta konventsioonist („Århusi konventsioon”) tulenevaid kohustusi, tuleb
  statistika avaldamisel
  tagada
  kaubandusliku väärtusega konfidentsiaalsete andmete kaitse muude meetmete seas andmete asjakohase summeerimisega.

| (10) | Võrreldavate andmete saamiseks tuleb
  pestitsiidide
  statistika koostada kindlate jaotiste kohaselt asjakohases vormis kindla ajavahemiku jooksul vaatlusaasta lõpust alates, nagu on määratletud käesoleva määruse lisades. |
| --- | --- |

(10)

Võrreldavate andmete saamiseks tuleb
  pestitsiidide
  statistika koostada kindlate jaotiste kohaselt asjakohases vormis kindla ajavahemiku jooksul vaatlusaasta lõpust alates, nagu on määratletud käesoleva määruse lisades.

| (11) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (8) |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (8)

| (12) | Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus kvaliteedi hindamise kriteeriumide määratlemiseks, konkreetsete määratluste vastu võtmiseks ja lisade kohandamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(12)

Eelkõige tuleks komisjonile anda volitus kvaliteedi hindamise kriteeriumide määratlemiseks, konkreetsete määratluste vastu võtmiseks ja lisade kohandamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (13) | Nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (9) asutatud statistikaprogrammi komiteega on nõu peetud, |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (9) asutatud statistikaprogrammi komiteega on nõu peetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu, reguleerimisala ja eesmärk

1.   Kõnealune määrus loob raamistiku
  pestitsiidide tootmist,
  turustamist ja kasutamist käsitleva ühenduse statistika koostamiseks.

2.   Statistika hõlmab:

| — | pestitsiidide toodetud ja
  turustatud kogust aastas, vastavalt I lisale; |
| --- | --- |

—

pestitsiidide toodetud ja
  turustatud kogust aastas, vastavalt I lisale;

| — | pestitsiidide
  kasutatud kogust aastas, vastavalt II lisale; |
| --- | --- |

—

pestitsiidide
  kasutatud kogust aastas, vastavalt II lisale;

| — | selliste biotsiidide kasutatud kogust aastas, mis kuuluvad tooteliikidesse 14–19, nagu need on määratletud direktiivi 98/8/EÜ V lisas. |
| --- | --- |

—

selliste biotsiidide kasutatud kogust aastas, mis kuuluvad tooteliikidesse 14–19, nagu need on määratletud direktiivi 98/8/EÜ V lisas.

3.
     
  Statistikat kasutatakse eelkõige:

| — | pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia elluviimiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

—

pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia elluviimiseks ja hindamiseks;

| — | ühtlustatud riiklike ja ühenduse tasandi ohunäitajate väljatöötamiseks, pestitsiidide kasutamise arengusuundade väljaselgitamiseks ning ka riiklike tegevuskavade tõhususe hindamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... aasta direktiivile (EÜ) nr .../..., millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks

   (10); |
| --- | --- |

—

ühtlustatud riiklike ja ühenduse tasandi ohunäitajate väljatöötamiseks, pestitsiidide kasutamise arengusuundade väljaselgitamiseks ning ka riiklike tegevuskavade tõhususe hindamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... aasta direktiivile (EÜ) nr .../..., millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks

   (10);

| — | ainevoogude registreerimiseks pestitsiidide tootmisel, nendega kauplemisel ning nende kasutamisel. |
| --- | --- |

—

ainevoogude registreerimiseks pestitsiidide tootmisel, nendega kauplemisel ning nende kasutamisel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „pestitsiid”:








  — | pestitsiidid

  määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli [2 lõikes 1] määratletud tähenduses; |
| --- | --- | --- |

a)

„pestitsiid”:

—

pestitsiidid

  määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli [2 lõikes 1] määratletud tähenduses;

| — | biotsiidid, nagu need on määratletud direktiivis 98/8/EÜ ja mis kuuluvad V lisas määratletud tooteliikidesse 14–19; |
| --- | --- |

—

biotsiidid, nagu need on määratletud direktiivis 98/8/EÜ ja mis kuuluvad V lisas määratletud tooteliikidesse 14–19;

| b) | „aine” — aine määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli [3 lõikes 2] määratletud tähenduses, kaasa arvatud toimeained, taimekaitseained ja sünergistid; |
| --- | --- |

b)

„aine” — aine määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli [3 lõikes 2] määratletud tähenduses, kaasa arvatud toimeained, taimekaitseained ja sünergistid;

| c) | „turuleviimine” — turuleviimine määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli [3 lõikes 13] määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

c)

„turuleviimine” — turuleviimine määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli [3 lõikes 13] määratletud tähenduses;

| d) | „tarnija” — füüsiline või juriidiline isik, kellele on antud luba
  pestitsiidide
  turule viimiseks määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli [3 lõikes 16] määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

d)

„tarnija” — füüsiline või juriidiline isik, kellele on antud luba
  pestitsiidide
  turule viimiseks määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli [3 lõikes 16] määratletud tähenduses;

| e) | „põllumajanduslik kasutamine” —
  pestitsiidi
  kasutamine enda või kolmanda poole huvides põllumajandusettevõtte majandustegevuses, mis on otseselt või kaudselt seotud taimsete saaduste tootmisega; |
| --- | --- |

e)

„põllumajanduslik kasutamine” —
  pestitsiidi
  kasutamine enda või kolmanda poole huvides põllumajandusettevõtte majandustegevuses, mis on otseselt või kaudselt seotud taimsete saaduste tootmisega;

| f) | „professionaalne kasutaja” — kutsetegevuse käigus pestitsiide kasutav füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas operaatorid, tehnikud, tööandjad, füüsilisest isikust ettevõtjad põllumajandusliku või mittepõllumajandusliku tootmise sektoris




  direktiivi .../.../EÜ [millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks] artikli [3] tähenduses; |
| --- | --- |

f)

Image

Image

| g) | „põllumajandusettevõte” — põllumajandusettevõte nõukogu 29. veebruari 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 571/88 (põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta aastatel 1988–1997) tähenduses (11). |
| --- | --- |

g)

„põllumajandusettevõte” — põllumajandusettevõte nõukogu 29. veebruari 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 571/88 (põllumajandusettevõtete struktuuri käsitlevate ühenduse uuringute korraldamise kohta aastatel 1988–1997) tähenduses (11).

Artikkel 3

Andmete kogumine, edastamine ja töötlemine

1.   Liikmesriigid hangivad I ja II lisas loetletud karakteristikute täpsustamiseks vajalikud andmed ühel järgmistest viisidest:

| — | andmed pestitsiidide tootjatelt, hulgimüüjatelt ja importijatelt, |
| --- | --- |

—

andmed pestitsiidide tootjatelt, hulgimüüjatelt ja importijatelt,

| — | tarnijate suhtes kohaldatav aruandekohustus seoses turule viidud
  pestitsiididega
  ; võib kasutada erinevaid lubasid professionaalsete ja mitteprofessionaalsete kasutusvaldkondade jaoks,
  eelkõige määruse (EÜ) nr

  .../...

  [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta], artikli [64 lõikest 2] tulenevad kohustused, |
| --- | --- |

—

tarnijate suhtes kohaldatav aruandekohustus seoses turule viidud
  pestitsiididega
  ; võib kasutada erinevaid lubasid professionaalsete ja mitteprofessionaalsete kasutusvaldkondade jaoks,
  eelkõige määruse (EÜ) nr

  .../...

  [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta], artikli [64 lõikest 2] tulenevad kohustused,

| — | professionaalsete kasutajate suhtes kohaldatav aruandekohustus, mis põhineb
  pestitsiidide
  kasutamise aruannetel,
  eelkõige määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta], artikli [64 lõikest 1] tulenevad kohustused, |
| --- | --- |

—

professionaalsete kasutajate suhtes kohaldatav aruandekohustus, mis põhineb
  pestitsiidide
  kasutamise aruannetel,
  eelkõige määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta], artikli [64 lõikest 1] tulenevad kohustused,

| — | uuringud, |
| --- | --- |

—

uuringud,

| — | haldusallikad või |
| --- | --- |

—

haldusallikad või

| — | nende vahendite kasutamine kombineeritult, sealhulgas eksperdiotsusel või näidisel põhinevad statistilised hindamismenetlused. |
| --- | --- |

—

nende vahendite kasutamine kombineeritult, sealhulgas eksperdiotsusel või näidisel põhinevad statistilised hindamismenetlused.

2.
     
  Liikmesriigid teatavad oma valitud lõikes 1 toodud andmete kogumise meetodi komisjonile, mis kinnitab selle vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pestitsiidide tootjad ning pestitsiidide turuleviimise või sisseveo eest vastutajad annavad pädevale asutusele iga-aastaselt aru:

| — | teatud toimeaine või teatud pestitsiidi tootmiskoguste kohta, |
| --- | --- |

—

teatud toimeaine või teatud pestitsiidi tootmiskoguste kohta,

| — | teatud toimeaine või teatud pestitsiidi koguste kohta, mis tarnitakse töötlevatele ettevõtetele või hulgimüügifirmadele Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

teatud toimeaine või teatud pestitsiidi koguste kohta, mis tarnitakse töötlevatele ettevõtetele või hulgimüügifirmadele Euroopa Liidus,

| — | teatud toimeaine või teatud pestitsiidi väljaveo koguste kohta. |
| --- | --- |

—

teatud toimeaine või teatud pestitsiidi väljaveo koguste kohta.

Pädevad asutused hindavad kõnealust teavet ja avaldavad selle, vajaduse korral pärast töötlemist, et tagada teatud teabe konfidentsiaalsus.

4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile statistilised tulemused, kaasa arvatud konfidentsiaalsed andmed, vastavalt I ja II lisas määratud ajakavale ja sagedusele. Andmed esitatakse vastavalt III lisas esitatud klassifikatsioonile.
  Liikmesriigid võivad konfidentsiaalsuse kaalutlustel andmeid summeerida.

5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kogutud andmeid kasutatakse asjakohaseks hindamiseks pädevate riiklike asutuste ja nende olemasolevate nõuandeorganite poolt, võttes arvesse direktiivis .../.../EÜ [millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks] osutatud vastavate riiklike tegevuskavade eesmärke. Hindamise tulemused avaldatakse Internetis, võttes nõuetekohaselt arvesse nii tundliku äriteabe konfidentsiaalsust kui ka privaatsusega seotud kohustusi.

6.   Liikmesriigid edastavad andmed elektrooniliselt asjakohase tehnilise vormingu kohaselt, mille komisjon võtab vastu vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

7.   Liikmesriigid peavad esitama aruanded statistika kvaliteedi kohta, nagu on märgitud I ja II lisas.

8.   Komisjon näeb vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt ette kvaliteedi hindamise kriteeriumid.

9.   Vajadusel summeerib komisjon konfidentsiaalsuse kaalutlustel andmed enne avaldamist vastavalt III lisas märgitud keemiliste ainete klassidele või tootekategooriatele
  , võttes nõuetekohaselt arvesse nii tundliku äriteabe konfidentsiaalsust kui ka privaatsusega seotud kohustusi
  .

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 322/97 võivad liikmesriikide ametiasutused ja ühenduse ametiasutus kasutada konfidentsiaalseid andmeid ainult käesoleva määruse kohaldamiseks.

Artikkel 4

Rakendusmeetmed

1.   Järgmised määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, sealhulgas need, milles võetakse arvesse majanduslikke ja tehnilisi arenguid, võetakse artikli 5 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetluse korras:

| a) | andmete edastamiseks asjakohase tehnilise vormingu vastuvõtmist (artikli 3 lõige 6); |
| --- | --- |

a)

andmete edastamiseks asjakohase tehnilise vormingu vastuvõtmist (artikli 3 lõige 6);

| b) | liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete formaati ja sisu (I lisa 7. jagu ja II lisa 6. jagu); |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide esitatavate kvaliteediaruannete formaati ja sisu (I lisa 7. jagu ja II lisa 6. jagu);

2.   Artikli 5 lõikes 3 nimetatud kontrolliga regulatiivkomitee menetluse kohaselt võetakse vastu järgmised meetmed:

| a) | kvaliteedi hindamise kriteeriumide kindlaksmääramist (artikli 3 lõige 8); |
| --- | --- |

a)

kvaliteedi hindamise kriteeriumide kindlaksmääramist (artikli 3 lõige 8);

| b) | II lisa 2. jaos viidatud mõiste „töödeldud ala” ja 4. jaos viidatud mõiste „viljelusperiood” määratlused; |
| --- | --- |

b)

II lisa 2. jaos viidatud mõiste „töödeldud ala” ja 4. jaos viidatud mõiste „viljelusperiood” määratlused;

| c) | I lisa 4. jaos ja II lisa 3. jaos loetletud spetsifikatsioonide kohandamist seoses aruandlusmeetmetega; |
| --- | --- |

c)

I lisa 4. jaos ja II lisa 3. jaos loetletud spetsifikatsioonide kohandamist seoses aruandlusmeetmetega;

| d) | muudatusi III lisas nimetatud hõlmatud ainete loetelus ja nende klassifitseerimises tootekategooriatesse ja keemiliste ainete klassidesse.
  Ainete loetelu kohandamine peab toimuma korrapäraselt ja toimeainete jätkuva järelevalvega arvestades. |
| --- | --- |

d)

muudatusi III lisas nimetatud hõlmatud ainete loetelus ja nende klassifitseerimises tootekategooriatesse ja keemiliste ainete klassidesse.
  Ainete loetelu kohandamine peab toimuma korrapäraselt ja toimeainete jätkuva järelevalvega arvestades.

Artikkel 5

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7

Image, võttes arvesse

Image selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7

Image, võttes arvesse

Image selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 6

Aruanne

Iga viie aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande. Aruandes hinnatakse eelkõige edastatud andmete kvaliteeti
  ja võrreldavust
  , koormust
  põllumajandus- ja aiandusettevõtetele ning muudele
  ettevõtetele ja selle statistika kasulikkust pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kontekstis
  , pidades eelkõige silmas artiklis 1 sätestatud eesmärke
  .
  See sisaldab vajaduse korral ettepanekuid andmete kvaliteedi täiendavaks parandamiseks ning põllumajandusettevõtete ja muude ettevõtete koormuse vähendamiseks.

Esimene aruanne esitatakse hiljemalt ... (12) lõpuks.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Image,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  
  ELT C 256, 27.10.2007, lk 86.

1

ELT C 256, 27.10.2007, lk 86.

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud

Image direktiiviga 2008/31/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 57).

5

2008/31/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 57).

(6)  ELT L ...

6

ELT L ...

(7)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1
  . Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

7

lk 1

31.10.2003

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

8

2006, lk 11

(9)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

9

(10)  
  ELT L ...

10

ELT L ...

(11)  EÜT L 56, 2.3.1988, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1928/2006 (ELT L 406, 30.12.2006, lk 7).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu

1928/2006 (ELT L 406, 30.12.2006, lk 7)

(12)  Käesoleva määruse jõustumise aastale järgnev seitsmes kalendriaasta.

12

Käesoleva määruse jõustumise aastale järgnev seitsmes kalendriaasta.

I LISA

Pestitsiidide tootmise ja turule viimise statistika

1. JAGU

Ulatus

Antud statistika hõlmab kõiki III lisas nimetatud aineid, mis koosnevad toimeainetest, taimekaitseainetest või sünergistidest ning mis sisalduvad
  pestitsiidides
  , mida viiakse turule igas liikmesriigis. Tähelepanu tuleb pöörata kahekordse loendamise vältimisele toote uuendamisel või müügiloa üleandmisel teisele tarnijale.

2. JAGU

Muutujad

Iga turuleviidavates
  pestitsiidides ja biotsiidides
  sisalduva III lisas nimetatud aine kogus tuleb
  igas liikmesriigis
  kokku liita.

3. JAGU

Aruandekohustus

Pestitsiidide tootjad ning pestitsiidide turuleviimise või sisseveo eest vastutajad annavad pädevale asutusele iga-aastaselt aru:

| — | teatud toimeaine või teatud pestitsiidi tootmiskoguste kohta, |
| --- | --- |

—

teatud toimeaine või teatud pestitsiidi tootmiskoguste kohta,

| — | teatud toimeaine või teatud pestitsiidi koguste kohta, mis tarnitakse töötlevatele ettevõtetele või hulgimüügifirmadele Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

teatud toimeaine või teatud pestitsiidi koguste kohta, mis tarnitakse töötlevatele ettevõtetele või hulgimüügifirmadele Euroopa Liidus,

| — | teatud toimeaine või teatud pestitsiidi väljaveo koguste kohta. |
| --- | --- |

—

teatud toimeaine või teatud pestitsiidi väljaveo koguste kohta.

4. JAGU

Aruande mõõtühik

Andmed ainete kohta esitatakse kilogrammides.

5. JAGU

Arvestusperiood

Arvestusperiood on kalendriaasta.

6. JAGU

Esimene arvestusperiood, sagedus ja tulemuste edastamine

| 1. | Esimene arvestusperiood on ... (1). |
| --- | --- |

1.

Esimene arvestusperiood on ... (1).

| 2. | Liikmesriigid esitavad andmed esimesele arvestusperioodile järgneva iga kalendriaasta kohta
  ning avaldavad need
  —
  vajaduse korral summeeritud kujul
  —
  Internetis, võttes nõuetekohaselt arvesse nii tundliku äriteabe konfidentsiaalsust kui ka privaatsusega seotud kohustusi
  . |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid esitavad andmed esimesele arvestusperioodile järgneva iga kalendriaasta kohta
  ning avaldavad need
  —
  vajaduse korral summeeritud kujul
  —
  Internetis, võttes nõuetekohaselt arvesse nii tundliku äriteabe konfidentsiaalsust kui ka privaatsusega seotud kohustusi
  .

| 3. | Andmed edastatakse komisjonile 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu. |
| --- | --- |

3.

Andmed edastatakse komisjonile 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

7. JAGU

Kvaliteediaruanne

Liikmesriigid esitavad komisjonile kvaliteediaruande, milles on esitatud:

| — | andmekogumise metoodika; |
| --- | --- |

—

andmekogumise metoodika;

| — | kvaliteedi asjakohased aspektid vastavalt andmekogumise metoodikale; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi asjakohased aspektid vastavalt andmekogumise metoodikale;

| — | hinnangute, liitmiste ja väljaarvamiste meetodite kirjeldus. |
| --- | --- |

—

hinnangute, liitmiste ja väljaarvamiste meetodite kirjeldus.

Aruanne edastatakse komisjonile 15 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

Teise vaatlusaasta aruandes tuleb anda umbkaudne hinnang, kui suur on III lisa igas põhigrupis loetletud ainete osakaal põllumajanduslikuks või mittepõllumajanduslikuks kasutamiseks turule viidud
  pestitsiidide
  koguhulgast. Uued hinnangud antakse iga viie aasta järel.

---

(1)  Käesoleva määruse jõustumisele järgnev teine kalendriaasta.

II LISA

Taimekaitsevahendite põllumajandusliku kasutamise statistika

1. JAGU

Ulatus

| 1. | Statistika hõlmab
  pestitsiidide
  põllumajanduslikku
  , aianduslikku ja professionaalset mittepõllumajanduslikku
  kasutamist —
  nt kasutamist ühiskondlike haljasalade ning maanteede ja raudteede hooldamisel
  — kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.

Statistika hõlmab
  pestitsiidide
  põllumajanduslikku
  , aianduslikku ja professionaalset mittepõllumajanduslikku
  kasutamist —
  nt kasutamist ühiskondlike haljasalade ning maanteede ja raudteede hooldamisel
  — kõigis liikmesriikides.

| 2. | Iga liikmesriik valib kogumi


  määruse (EMÜ) nr 571/88 I lisas kindlaksmääratud näitajate kategooriates D, F, G ja I loetletud kultuuridest ning koostab statistika valitud kultuuride kohta. Statistika peab katma vähemalt 75 % aasta jooksul põllumajanduslikuks kasutuseks turule viidud ainete üldkogusest vastavalt I lisa 7. jaos nimetatud teise vaatlusaasta aruandes antud hinnangule. |
| --- | --- |

2.

Image

| 3. | Statistika hõlmab kõiki III lisas nimetatud aineid, mis koosnevad toimeainetest, taimekaitseainetest või sünergistidest ning mis sisalduvad valitud kultuuride puhul arvestusperioodi vältel kasutatud
  pestitsiidides
  . |
| --- | --- |

3.

Statistika hõlmab kõiki III lisas nimetatud aineid, mis koosnevad toimeainetest, taimekaitseainetest või sünergistidest ning mis sisalduvad valitud kultuuride puhul arvestusperioodi vältel kasutatud
  pestitsiidides
  .

2. JAGU

Muutujad

| 1. | Iga III lisas loetletud aine kogus, mis sisaldus iga valitud kultuuri puhul kasutatud
  pestitsiidides
  , tuleb siduda kogu haritava alaga ja iga aine „töödeldud alaga”. |
| --- | --- |

1.

Iga III lisas loetletud aine kogus, mis sisaldus iga valitud kultuuri puhul kasutatud
  pestitsiidides
  , tuleb siduda kogu haritava alaga ja iga aine „töödeldud alaga”.

| 2. | „Töödeldud ala” määratlus kehtestatakse vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

2.

„Töödeldud ala” määratlus kehtestatakse vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3. JAGU

Aruande mõõtühikud

| 1. | Ainekogused esitatakse kilogrammides. |
| --- | --- |

1.

Ainekogused esitatakse kilogrammides.

| 2. | Haritud alad ja töödeldud alad esitatakse hektarites. |
| --- | --- |

2.

Haritud alad ja töödeldud alad esitatakse hektarites.

4. JAGU

Arvestusperiood

| 1. | Arvestusperiood on viljelusperiood, mis hõlmab asjaomase kultuuriga seotud viljelusviise ning kõiki otseselt või kaudselt selle kultuuriga seotud taimekaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

1.

Arvestusperiood on viljelusperiood, mis hõlmab asjaomase kultuuriga seotud viljelusviise ning kõiki otseselt või kaudselt selle kultuuriga seotud taimekaitsemeetmeid.

| 2. | Viljelusperiood on saagikoristuse aasta. |
| --- | --- |

2.

Viljelusperiood on saagikoristuse aasta.

| 3. | „Viljelusperioodi” määratlus kehtestatakse vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

3.

„Viljelusperioodi” määratlus kehtestatakse vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

5. JAGU

Esimene arvestusperiood, sagedus ja tulemuste edastamine

| 1. | Liikmesriigid koostavad iga viieaastase perioodi kohta
  pestitsiidide
  kasutamise statistika iga valitud kultuuri kohta 4. jaos määratletud arvestusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid koostavad iga viieaastase perioodi kohta
  pestitsiidide
  kasutamise statistika iga valitud kultuuri kohta 4. jaos määratletud arvestusperioodi jooksul.

| 2. | Liikmesriigid võivad arvestusperioodi valida igal ajal viieaastase perioodi vältel. Iga valitud kultuuri kohta võib valida eraldi perioodi. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad arvestusperioodi valida igal ajal viieaastase perioodi vältel. Iga valitud kultuuri kohta võib valida eraldi perioodi.

| 3. | Esimene viieaastane periood algab ... (1). |
| --- | --- |

3.

Esimene viieaastane periood algab ... (1).

| 4. | Liikmesriigid esitavad andmed iga viieaastase perioodi kohta. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid esitavad andmed iga viieaastase perioodi kohta.

| 5. | Andmed edastatakse komisjonile
  ning avaldatakse
  —
  vajaduse korral summeeritud kujul
  —
  Internetis
  12 kuu jooksul pärast viieaastase perioodi lõppu
  , võttes nõuetekohaselt arvesse nii tundliku äriteabe konfidentsiaalsust kui ka privaatsusega seotud kohustusi
  . |
| --- | --- |

5.

Andmed edastatakse komisjonile
  ning avaldatakse
  —
  vajaduse korral summeeritud kujul
  —
  Internetis
  12 kuu jooksul pärast viieaastase perioodi lõppu
  , võttes nõuetekohaselt arvesse nii tundliku äriteabe konfidentsiaalsust kui ka privaatsusega seotud kohustusi
  .

6. JAGU

Kvaliteediaruanne

Tulemusi edastades esitavad liikmesriigid esitavad komisjonile kvaliteediaruande, milles on esitatud:

| — | valimi koostamise metoodika; |
| --- | --- |

—

valimi koostamise metoodika;

| — | andmekogumise metoodika; |
| --- | --- |

—

andmekogumise metoodika;

| — | hõlmatud kultuuride suhtelise tähtsuse hinnang, arvestades kasutatud
  pestitsiidide
  üldkogust; |
| --- | --- |

—

hõlmatud kultuuride suhtelise tähtsuse hinnang, arvestades kasutatud
  pestitsiidide
  üldkogust;

| — | kvaliteedi asjakohased aspektid vastavalt andmekogumise metoodikale; |
| --- | --- |

—

kvaliteedi asjakohased aspektid vastavalt andmekogumise metoodikale;

| — | viieaastase perioodi jooksul kasutatud
  pestitsiidide
  ja sama perioodi jooksul turule viidud
  pestitsiidide
  võrdlusandmed. |
| --- | --- |

—

viieaastase perioodi jooksul kasutatud
  pestitsiidide
  ja sama perioodi jooksul turule viidud
  pestitsiidide
  võrdlusandmed.

---

(1)  Käesoleva määruse jõustumisele järgnev esimene kalendriaasta.

III LISA

Ainete ühtlustatud klassifitseerimine

Pestitsiidide
  andmete edastamisel peavad liikmesriigid kasutama alljärgnevat ainete loetelu (mis sisaldab toimeaineid, taimekaitsevahendeid ja sünergiste) ning kasutama toodete eri kategooriates järgmist keemilist klassifikatsiooni. Kui ainenimetuste ametlik tõlge puudub, kasutatakse ingliskeelseid üldnimetusi, mis on avaldatud Briti taimekasvatuse nõukogu (British Crop Production Council — BCPC) (1) poolt. Andmete avaldamisel peab komisjon kasutama sama klassifikatsiooni. Kui konfidentsiaalsete andmete kaitsmine seda nõuab, avaldatakse ainult keemiliste ainete klasside või tootekategooriate järgi summeeritud andmed.

Komisjon vaatab läbi ainete loetelu ning keemiliste ainete klassidesse ja tootekategooriatesse klassifitseerimise vastavalt artikli 5 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ning võtab arvesse määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta], arengut.

| PÕHIGRUPID | Kood | Keemiliste ainete klassid | ained üldnimetused | CAS RN (2) | CIPAC (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootekategooriad | | | Üldnomenklatuur | | |
| Fungitsiidid ja bakteritsiidid | F0 | | | | |
| Anorgaanilised fungitsiidid | F1 | | | | |
| | F1.1 | VASEÜHENDID | KÕIK VASEÜHENDID | | 44 |
| | F1.1 | | VASKHÜDROKSIID | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | VASKOKSÜKLORIID | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | VASKSULFAAT | 7758-98-7 | 44 |
| | F1.1 | | MUUD VASESOOLAD | | 44 |
| | F1.2 | ANORGAANILINE VÄÄVEL | VÄÄVEL | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | MUUD ANORGAANILISED FUNGITSIIDID | MUUD ANORGAANILISED FUNGITSIIDID | | |
| Fungitsiidid karbamaatide ja ditiokarbamaatide baasil | F2 | | | | |
| | F2.1 | KARBANILAATFUNGITSIIDID | DIETOFENKARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | KARBAMAATFUNGITSIIDID | PROPAMOKARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.2 | | IPROVALIKARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.3 | DITIOKARBAMAATFUNGITSIIDID | MANKOTSEEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | TIRAAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | TSIRAAM | 137-30-4 | 31 |
| Fungitsiidid bensimidasoolide baasil | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENSIMIDASOOLFUNGITSIIDID | KARBENDASIIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDASOOL | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | TIABENDASOOL | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | METÜÜLTIOFANAAT | 23564-05-8 | 262 |
| Fungitsiidid imidasoolide ja triasoolide baasil | F4 | | | | |
| | F4.1 | KONASOOLFUNGITSIIDID | BITERTANOOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUKONASOOL | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | TSÜPROKONASOOL | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOKONASOOL | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINIKONASOOL | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOKSIKONASOOL | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIASOOL | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUKONASOOL | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUKVIINKONASOOL | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILASOOL | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEKSAKONASOOL | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMASALIIL (ENILKONASOOL) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METKONASOOL | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MÜKLOBUTANIIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENKONASOOL | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPIKONASOOL | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | TEBUKONASOOL | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRAKONASOOL | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRITSÜKLASOOL | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMISOOL | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITIKONASOOL | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDASOOLFUNGITSIIDID | TSÜASOFAMIID | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDOON | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIASOKSIID | 72459-58-6 | 729 |
| Fungitsiidid morfoliinide baasil | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORFOLIINFUNGITSIIDID | DIMETOMORF | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORF | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORF | 67564-91-4 | 427 |
| Muud fungitsiidid | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIFAATILISED LÄMMASTIKFUNGITSIIDID | TSÜMOKSANIIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODIIN | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUASATIIN | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMIIDFUNGITSIIDID | BENALAKSÜÜL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSKALIID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAKSÜÜL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAKSÜÜL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROKLORAAS | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTIOFAAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLÜFLUANIID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | SOKSAMIID | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILIIDFUNGITSIIDID | KARBOKSIIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEKSAMIID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOOTILISED FUNGITSIIDBAKTERITSIIDID | KASUGAMÜTSIIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLÜOKSIINID | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMÜTSIIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMAATSED FUNGITSIIDID | KLOROTALONIIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DIKLORAAN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DIKARBOKSAMIIDFUNGITSIIDID | IPRODIOON | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROTSÜMIDOON | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILIINFUNGITSIIDID | FLUASINAAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROFENOOLFUNGITSIIDID | DINOKAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | FOSFORORGAANILISED FUNGITSIIDID | FOSETÜÜL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOKLOFOSSMETÜÜL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OKSASOOLFUNGITSIIDID | HÜMEKSASOOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOKSADOON | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINKLOSILIIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FENÜÜLPÜRROOLFUNGITSIIDID | FLUDIOKSONIIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FTALIMIIDFUNGITSIIDID | KAPTAAN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPEET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PÜRIMIDIINFUNGITSIIDID | BUPIRIMAAT | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | TSÜPRODINIIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPÜRIIM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PÜRIMETANIIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | KINOLIINFUNGITSIIDID | KINOKSÜFEEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HÜDROKSÜKINOLIINSULFAAT | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | KINOONFUNGITSIIDID | DITIANOON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURIINFUNGITSIIDID | ASOKSÜSTROBIIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOKSÜSTROBIIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | METÜÜLKRESOKSIIM | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PIKOKSÜSTROBIIN | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PÜRAKLOSTROBIIN | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOKSÜSTROBIIN | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | UUREAFUNGITSIIDID | PENKÜKUROON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | KLASSIFITSEERIMATA FUNGITSIIDID | ATSIBENSOLAAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENSOEHAPE | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DIKLOROFEEN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | 2-FENÜFENOOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROKSAMIIN | 118134-30-8 | 572 |
| | F6.18 | | MUUD FUNGITSIIDID | | |
| Herbitsiidid, kõrreliste umbrohtude tõrjevahendid ja samblatõrjevahendid | H0 | | | | |
| Herbitsiidid fenoksüfütohormoonide baasil | H1 | | | | |
| | H1.1 | FENOKSÜHERBITSIIDID | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DIKLOROPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MEKOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MEKOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Herbitsiidid triasiinide ja triasinoonide baasil | H2 | | | | |
| | H2.1 | METÜÜLTIOTRIASIINHERBITSIIDID | METOPROTRÜÜN | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIASIINHERBITSIIDID | SIMETRÜÜN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTÜÜLASIIN | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIASINOONHERBITSIIDID | METAMITROON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUTSIIN | 21087-64-9 | 283 |
| Herbitsiidid amiidide ja aniliidide baasil | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMIIDHERBITSIIDID | DIMETEENAMIID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOKSAAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOKSABEEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMIID | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PROPÜSAMIID | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILIIDHERBITSIIDID | DIFLUFENIKAAN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENATSEET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METASAKLOOR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | KLOROATSEETANILIIDHERBITSIIDID | ATSETOKLOOR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALAKLOOR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETAKLOOR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILAKLOOR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPAKLOOR | 1918-16-7 | 176 |
| Herbitsiidid karbamaatide ja biskarbamaatide baasil | H4 | | | | |
| | H4.1 | BISKARBAMAATHERBITSIIDID | KLOROPROFAAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIFAAM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | FENMEDIFAAM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | KARBAMAATHERBITSIIDID | ASULAAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | KARBETAMIID | 16118-49-3 | 95 |
| Herbitsiidid dinitroaniliini derivaatide baasil | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITRIOANILIINHERBITSIIDID | BENFLURALIIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETAALFLURALIIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORÜSALIIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETALIIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIIN | 2582-09-8 | 183 |
| Herbitsiidid uurea, uratsiili või sulfonüüluurea derivaatide baasil | H6 | | | | |
| | H6.1 | SULFONÜÜLUUREAHERBITSIIDID | AMIDOSULFUROON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | ASIIMSULFUROON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFUROON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | KLOROSULFUROON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | TSINOSULFUROON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETOKSÜSULFUROON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLASASULFUROON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPÜÜRSULFUROON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAAMSULFUROON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMASOSULFUROON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | JODOSULFUROON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFUROON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFUROON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NIKOSULFUROON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OKSASULFUROON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFUROON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFUROON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFUROON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFUROON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | TIOFEENSULFUROON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFUROON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENUROON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFUROON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFUROON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URATSIILHERBITSIIDID | LENATSIIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | UUREAHERBITSIIDID | KLOORTOLUROON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIUROON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETUROON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | ISOPROTUROON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINUROON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METABENSTIASUROON | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMUROON | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOKSUROON | 19937-59-8 | 219 |
| Muud herbitsiidid | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARÜÜLOKSÜFENOKSÜPROPIOONHERBITSIIDID | KLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | TSÜHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DIKLOFOP | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOKSAPROP-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUASIFOP-P-BUTÜÜL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOKSÜFOP | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOKSÜFOP-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAKVISAFOP | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | KVISALOFOP | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | KVISALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENSOFURAANHERBITSIIDID | ETOFUMESAAT | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | BENSOEHAPPEHERBITSIIDID | KLOROTAAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DIKAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPÜRIDÜÜLIUMHERBITSIIDID | DIKVAAT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAKVAAT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | TSÜKLOHEKSANEDIOONHERBITSIIDID | KLETODIIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | TSÜKLOKSÜDIIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOKSÜDIIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOKSÜDIIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIASIINHERBITSIIDID | PÜRIDAAT | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DIKARBOKSAMIIDHERBITSIIDID | ETÜÜLTSINIDOON | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOKSASIIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIFENÜÜLEETERHERBITSIIDID | AKLONIFEEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOKS | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OKSÜFLOROFEEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDASOLINOONHERBITSIIDID | IMASAMETABENS | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMASAMOKS | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMASETAPÜÜR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | ANORGAANILISED HERBITSIIDID | AMMOONIUMSULFAMAAT | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | KLORAADID | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | ISOKSASOOLHERBITSIIDID | ISOKSAFLUTOOL | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORFAKTIINHERBITSIIDID | FLURENOOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRIILHERBITSIIDID | BROMOKSÜNIIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DIKLOBENIIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOKSÜNIIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | FOSFORORGAANILISED HERBITSIIDID | GLUFOSINAAT | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLÜFOSAAT | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | FENÜÜLPÜRASOOLHERBITSIIDID | PÜRAFLUFEEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PÜRIDASOONHERBITSIIDID | KLORIDASOON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMOON | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PÜRIDIINKARBOKSAMIIDHERBITSIIDID | PIKOLINAFEEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | PÜRIDIINKARBOKSÜÜLHAPPEHERBITSIIDID | KLOPÜRALIID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PIKLORAAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | PÜRIDÜÜLOKSÜÄÄDIKHAPPEHERBITSIIDID | FLUROKSÜPÜÜR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRIKLOPÜÜR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | KINOLIINHERBITSIIDID | KVINKLORAAK | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | KVINMERAAK | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | TIADIASIINHERBITSIIDID | BENTASOON | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | TIOKARBAMAATHERBITSIIDID | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINAAT | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOKARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | TIOBENKARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRIALLAAT | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIASOOLHERBITSIIDID | AMITROOL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIASOLINOONHERBITSIIDID | KARFENTRASOON | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIASOLOONHERBITSIIDID | PROPOKSÜKARBASOON | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETOONHERBITSIIDID | MESOTRIOON | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULKOTRIOON | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | KLASSIFITSEERIMATA HERBITSIIDID | KLOMASOON | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLOROKLORIDOON | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | KVINOKLAMIIN | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METASOOL | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OKSADIARGÜÜL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OKSADIASOON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | | MUUD HERBITSIIDID KÕRRELISTE UMBROHTUDE TÕRJEVAHEND SAMBLATÕRJEVAHEND | | |
| Insektitsiidid ja akaritsiidid | I0 | | | | |
| Insektitsiidid püretroidide baasil | I1 | | | | |
| | I1.1 | PÜRETROIDINSEKTITSIIDID | AKRINATRIIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALFA-TSÜPERMETRIIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BEETA-TSÜFLUTRIIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BEETA-TSÜPERMETRIIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTRIIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | TSÜFLUTRIIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | TSÜPERMETRIIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETRIIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERAAT | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFEENPROKS | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMMA-TSÜHALOTRIIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-TSÜHALOTRIIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINAAT | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTRIIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | Z-TSÜPERMETRIIN | 52315-07-8 | 733 |
| Insektitsiidid kloreeritud süsivesinike baasil | I2 | | | | |
| | I2.1 | KLOORORGAANILISED INSEKTITSIIDID | DIKOFOOL | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 |
| Herbitsiidid karbamaatide ja oksiimkarbamaatide baasil | I3 | | | | |
| | I3.1 | OKSIIMKARBAMAATINSEKTITSIIDID | METOMÜÜL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OKSAMÜÜL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | KARBAMAATINSEKTITSIIDID | BENFURAKARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | KARBARÜÜL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | KARBOFURAAN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | KARBOSULFAAN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOKSÜKARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANAAT | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METIOKARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMIKARB | 23103-98-2 | 231 |
| Insektitsiidid fosfororgaaniliste ühendite baasil | I4 | | | | |
| | I4.1 | FOSFORORGAANILISED INSEKTITSIIDID | METÜÜLASIINFOSS | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | KADUSAFOSS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | KLOROPÜRIFOSS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | METÜÜLKLOROPÜRIFOSS | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | KUMAFOSS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIASINOON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DIKLOROFOSS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETOAAT | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETOPROFOSS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIFOSS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTIOON | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTIASAAT | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | ISOFEENFOSS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATIOON | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METAMIDOFOSS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALEED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | METÜÜLOKSÜDEMETOON | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | FOSALOON | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | FOSMEET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | FOKSIIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | METÜÜLPIRIMIFOSS | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRIKLOROFOON | 52-68-6 | 68 |
| Insektitsiidid bioloogiliste ja botaaniliste toodete baasil | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOOGILISED INSEKTITSIIDID | ASADIRAKTIIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTIIN | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PÜRETRIINID | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENOON | 83-79-4 | 671 |
| Muud insektitsiidid | I6 | | | | |
| | I6.1 | ANTIBIOOTILISED INSEKTITSIIDID | ABAMEKTIIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMEKTIIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSAAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | BENSOÜÜLUUREAINSEKTITSIIDID | DIFLUBENSUROON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOKSUROON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEKSAFLUMUROON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENUROON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALUROON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENSUROON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMUROON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | KARBASAATINSEKTITSIIDID | BIFENASAAT | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIASÜÜLHÜDRASIININSEKTITSIIDID | METOKSÜFENOSIID | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOSIID | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | PUTUKATE KASVUREGULAATORID | BUPROFESIIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | TSÜROMASIIN | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEKSÜTIASOKS | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | PUTUKATE FEROMOONID | (E,Z)-9 DODETSENÜÜLATSETAAT | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDIININSEKTITSIIDID | KLOTIANIDIIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | TIAMETOKSAAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | TINAORGAANILISED INSEKTITSIIDID | ASOTSÜKLOTIIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | TSÜHEKSATIIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATIINOKSIID | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OKSADIASIININSEKTITSIIDID | INDOKSAKARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENÜÜLEETER INSEKTITSIIDID | PÜRIPROKSÜFEEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PÜRASOOL(FENÜÜL-)INSEKTITSIIDID | FENPÜROKSIMAAT | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPÜRAAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PÜRIDIININSEKTITSIIDID | PÜMETROSIIN | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PÜRIDÜÜLMETÜÜLAMIININSEKTITSIIDID | ATSEETAMIPRIID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDAKLOPRIID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | TIAKLOPRIID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SULFITESTERINEKTITSIIDID | PROPARGIIT | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRASIININSEKTITSIIDID | KLOFENTESIIN | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | TETROONHAPPEINSEKTITSIIDID | SPIRODIKLOFEEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (KARBAMOÜÜL-) TRIASOOL INSEKTITSIIDID | TRIASAMAAT | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | UUREAINSEKTITSIIDID | DIAFENTIUROON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | KLASSIFITSEERIMATA INSEKTITSIIDID | ETOKSASOOL | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENASAKVIIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PÜRIDABEEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6.20 | | MUUD INSEKTITSIIDID JA AKARITSIIDID | | |
| Molluskitsiidid kokku: | M0 | | | | |
| Molluskitsiidid | M1 | | | | |
| | M1.1 | KARBAMAATMOLLUSKITSIIDID | TIODIKARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | MUUD MOLLUSKITSIIDID | RAUDFOSFAAT | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHÜÜD | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | MUUD MOLLUSKITSIIDID | | |
| Taimekasvuregulaatorid, kokku: | PGR0 | | | | |
| Füsioloogilised taimekasvuregulaatorid | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FÜSIOLOOGILISED TAIMEKASVUREGULAATORID | KLOROMEKVAAT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | TSÜKLANILIINID | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOSIID | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETIPIIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIFENÜÜLAMIIN | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETEFOON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETOKSÜKIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORKLORFENUROON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMASAKVIIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIINHAPPEHÜDRASIID | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIKVAAT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METÜÜL-TSÜKLOPROPEEN | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PAKLOBUTRASOOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHKESADIOONKALTSIUM | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | NAATRIUM-5-NITROGUAIAKOLAAT | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | NAATRIUM-O-NITROFENOLAAT | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | ETÜÜLTRINEKSAPAK | 95266-40-3 | 8349 |
| Idanemist takistavad vahendid | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | IDANEMIST TAKISTAVAD VAHENDID | KARVOON | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | KLOROPROFAAM | 101-21-3 | 43 |
| Muud taimekasvuregulaatorid | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | MUUD TAIMEKASVUREGULAATORID | MUUD TAIMEKASVUREGULAATORID | | |
| Muud pestitsiidid, kokku: | ZR0 | | | | |
| Mineraalõlid | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | MINERAALÕLI | NAFTAÕLID | 64742-55-8 | 29 |
| Taimeõlid | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | TAIMEÕLI | TÕRVAÕLI | | 30 |
| Mulla sterilandid (kaasa arvatud nematotsiidid) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METÜÜLBROMIID | METÜÜLBROMIID | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | MUUD MULLA STERILANDID | KLOROPIKRIIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DASOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DIKLOROPROPEEN | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAAM-NAATRIUM | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | MUUD MULLA STERILANDID | | |
| Rodentitsiidid | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTITSIIDID | BRODIFAAKUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLOON | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | KLORALOOS | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | KLOROFATSINOON | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | KUMATETRALÜÜL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENAAKUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETIALOON | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOKUMAFEEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | VARFARIIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | MUUD RODENTITSIIDID | | |
| Kõik muud
  pestitsiidid | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | DESINFEKTSIOONIVAHENDID | MUUD DESINFEKTSIOONIVAHENDID | | |
| | ZR5.2 | MUUD
  PESTITSIIDID | MUUD
  PESTITSIIDID | | |

PÕHIGRUPID

Kood

Keemiliste ainete klassid

ained üldnimetused

CAS RN (2)

CIPAC (3)

Tootekategooriad

Üldnomenklatuur

Fungitsiidid ja bakteritsiidid

F0

Anorgaanilised fungitsiidid

F1

F1.1

VASEÜHENDID

KÕIK VASEÜHENDID

44

F1.1

VASKHÜDROKSIID

20427-59-2

44

F1.1

VASKOKSÜKLORIID

1332-40-7

44

F1.1

VASKSULFAAT

7758-98-7

44

F1.1

MUUD VASESOOLAD

44

F1.2

ANORGAANILINE VÄÄVEL

VÄÄVEL

7704-34-9

18

F1.3

MUUD ANORGAANILISED FUNGITSIIDID

MUUD ANORGAANILISED FUNGITSIIDID

Fungitsiidid karbamaatide ja ditiokarbamaatide baasil

F2

F2.1

KARBANILAATFUNGITSIIDID

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F2.2

KARBAMAATFUNGITSIIDID

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F2.2

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F2.3

DITIOKARBAMAATFUNGITSIIDID

MANKOTSEEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEEB

12071-83-9

177

F2.3

TIRAAM

137-26-8

24

F2.3

TSIRAAM

137-30-4

31

Fungitsiidid bensimidasoolide baasil

F3

F3.1

BENSIMIDASOOLFUNGITSIIDID

KARBENDASIIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDASOOL

3878-19-1

525

F3.1

TIABENDASOOL

148-79-8

323

F3.1

METÜÜLTIOFANAAT

23564-05-8

262

Fungitsiidid imidasoolide ja triasoolide baasil

F4

F4.1

KONASOOLFUNGITSIIDID

BITERTANOOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUKONASOOL

116255-48-2

680

F4.1

TSÜPROKONASOOL

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOKONASOOL

119446-68-3

687

F4.1

DINIKONASOOL

83657-24-3

690

F4.1

EPOKSIKONASOOL

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIASOOL

2593-15-9

518

F4.1

FENBUKONASOOL

114369-43-6

694

F4.1

FLUKVIINKONASOOL

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILASOOL

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOOL

76674-21-0

436

F4.1

HEKSAKONASOOL

79983-71-4

465

F4.1

IMASALIIL (ENILKONASOOL)

58594-72-2

335

F4.1

METKONASOOL

125116-23-6

706

F4.1

MÜKLOBUTANIIL

88671-89-0

442

F4.1

PENKONASOOL

66246-88-6

446

F4.1

PROPIKONASOOL

60207-90-1

408

F4.1

TEBUKONASOOL

107534-96-3

494

F4.1

TETRAKONASOOL

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOOL

55219-65-3

398

F4.1

TRITSÜKLASOOL

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMISOOL

99387-89-0

730

F4.1

TRITIKONASOOL

131983-72-7

652

F4.2

IMIDASOOLFUNGITSIIDID

TSÜASOFAMIID

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDOON

161326-34-7

650

F4.2

TRIASOKSIID

72459-58-6

729

Fungitsiidid morfoliinide baasil

F5

F5.1

MORFOLIINFUNGITSIIDID

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORF

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

Muud fungitsiidid

F6

F6.1

ALIFAATILISED LÄMMASTIKFUNGITSIIDID

TSÜMOKSANIIL

57966-95-7

419

F6.1

DODIIN

2439-10-3

101

F6.1

GUASATIIN

108173-90-6

361

F6.2

AMIIDFUNGITSIIDID

BENALAKSÜÜL

71626-11-4

416

F6.2

BOSKALIID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAKSÜÜL

57837-19-1

365

F6.2

METALAKSÜÜL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROKLORAAS

67747-09-5

407

F6.2

SILTIOFAAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLÜFLUANIID

731-27-1

275

F6.2

SOKSAMIID

156052-68-5

640

F6.3

ANILIIDFUNGITSIIDID

KARBOKSIIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEKSAMIID

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOOTILISED FUNGITSIIDBAKTERITSIIDID

KASUGAMÜTSIIN

6980-18-3

703

F6.4

POLÜOKSIINID

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMÜTSIIN

57-92-1

312

F6.5

AROMAATSED FUNGITSIIDID

KLOROTALONIIL

1897-45-6

288

F6.5

DIKLORAAN

99-30-9

150

F6.6

DIKARBOKSAMIIDFUNGITSIIDID

IPRODIOON

36734-19-7

278

F6.6

PROTSÜMIDOON

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILIINFUNGITSIIDID

FLUASINAAM

79622-59-6

521

F6.8

DINITROFENOOLFUNGITSIIDID

DINOKAP

39300-45-3

98

F6.9

FOSFORORGAANILISED FUNGITSIIDID

FOSETÜÜL

15845-66-6

384

F6.9

TOKLOFOSSMETÜÜL

57018-04-9

479

F6.10

OKSASOOLFUNGITSIIDID

HÜMEKSASOOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOKSADOON

131807-57-3

594

F6.10

VINKLOSILIIN

50471-44-8

280

F6.11

FENÜÜLPÜRROOLFUNGITSIIDID

FLUDIOKSONIIL

131341-86-1

522

F6.12

FTALIMIIDFUNGITSIIDID

KAPTAAN

133-06-2

40

F6.12

FOLPEET

133-07-3

75

F6.13

PÜRIMIDIINFUNGITSIIDID

BUPIRIMAAT

41483-43-6

261

F6.13

TSÜPRODINIIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPÜRIIM

110235-47-7

611

F6.13

PÜRIMETANIIL

53112-28-0

714

F6.14

KINOLIINFUNGITSIIDID

KINOKSÜFEEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HÜDROKSÜKINOLIINSULFAAT

134-31-6

677

F6.15

KINOONFUNGITSIIDID

DITIANOON

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURIINFUNGITSIIDID

ASOKSÜSTROBIIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOKSÜSTROBIIN

149961-52-4

739

F6.16

METÜÜLKRESOKSIIM

143390-89-0

568

F6.16

PIKOKSÜSTROBIIN

117428-22-5

628

F6.16

PÜRAKLOSTROBIIN

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOKSÜSTROBIIN

141517-21-7

617

F6.17

UUREAFUNGITSIIDID

PENKÜKUROON

66063-05-6

402

F6.18

KLASSIFITSEERIMATA FUNGITSIIDID

ATSIBENSOLAAR

126448-41-7

597

F6.18

BENSOEHAPE

65-85-0

622

F6.18

DIKLOROFEEN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIIN

67306-00-7

520

F6.18

2-FENÜFENOOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROKSAMIIN

118134-30-8

572

F6.18

MUUD FUNGITSIIDID

Herbitsiidid, kõrreliste umbrohtude tõrjevahendid ja samblatõrjevahendid

H0

Herbitsiidid fenoksüfütohormoonide baasil

H1

H1.1

FENOKSÜHERBITSIIDID

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DIKLOROPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MEKOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

Herbitsiidid triasiinide ja triasinoonide baasil

H2

H2.1

METÜÜLTIOTRIASIINHERBITSIIDID

METOPROTRÜÜN

841-06-5

94

H2.2

TRIASIINHERBITSIIDID

SIMETRÜÜN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTÜÜLASIIN

5915-41-3

234

H2.3

TRIASINOONHERBITSIIDID

METAMITROON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUTSIIN

21087-64-9

283

Herbitsiidid amiidide ja aniliidide baasil

H3

H3.1

AMIIDHERBITSIIDID

DIMETEENAMIID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOKSAAM

119126-15-7

8158

H3.1

ISOKSABEEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMIID

15299-99-7

271

H3.1

PROPÜSAMIID

23950-58-5

315

H3.2

ANILIIDHERBITSIIDID

DIFLUFENIKAAN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENATSEET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAAM

139528-85-1

707

H3.2

METASAKLOOR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIIL

709-98-8

205

H3.3

KLOROATSEETANILIIDHERBITSIIDID

ATSETOKLOOR

34256-82-1

496

H3.3

ALAKLOOR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETAKLOOR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILAKLOOR

51218-49-6

711

H3.3

PROPAKLOOR

1918-16-7

176

Herbitsiidid karbamaatide ja biskarbamaatide baasil

H4

H4.1

BISKARBAMAATHERBITSIIDID

KLOROPROFAAM

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIFAAM

13684-56-5

477

H4.1

FENMEDIFAAM

13684-63-4

77

H4.2

KARBAMAATHERBITSIIDID

ASULAAM

3337-71-1

240

H4.2

KARBETAMIID

16118-49-3

95

Herbitsiidid dinitroaniliini derivaatide baasil

H5

H5.1

DINITRIOANILIINHERBITSIIDID

BENFLURALIIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIIN

33629-47-9

504

H5.1

ETAALFLURALIIN

55283-68-6

516

H5.1

ORÜSALIIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETALIIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIIN

2582-09-8

183

Herbitsiidid uurea, uratsiili või sulfonüüluurea derivaatide baasil

H6

H6.1

SULFONÜÜLUUREAHERBITSIIDID

AMIDOSULFUROON

120923-37-7

515

H6.1

ASIIMSULFUROON

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFUROON

99283-01-9

502

H6.1

KLOROSULFUROON

64902-72-3

391

H6.1

TSINOSULFUROON

94593-91-6

507

H6.1

ETOKSÜSULFUROON

126801-58-9

591

H6.1

FLASASULFUROON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPÜÜRSULFUROON

150315-10-9

577

H6.1

FORAAMSULFUROON

173159-57-4

659

H6.1

IMASOSULFUROON

122548-33-8

590

H6.1

JODOSULFUROON

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFUROON

400852-66-6

663

H6.1

METSULFUROON

74223-64-6

441

H6.1

NIKOSULFUROON

111991-09-4

709

H6.1

OKSASULFUROON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFUROON

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFUROON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFUROON

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFUROON

141776-32-1

601

H6.1

TIOFEENSULFUROON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFUROON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENUROON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFUROON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFUROON

142469-14-5

735

H6.2

URATSIILHERBITSIIDID

LENATSIIL

2164-08-1

163

H6.3

UUREAHERBITSIIDID

KLOORTOLUROON

15545-48-9

217

H6.3

DIUROON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETUROON

2164-17-2

159

H6.3

ISOPROTUROON

34123-59-6

336

H6.3

LINUROON

330-55-2

76

H6.3

METABENSTIASUROON

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMUROON

3060-89-7

168

H6.3

METOKSUROON

19937-59-8

219

Muud herbitsiidid

H7

H7.1

ARÜÜLOKSÜFENOKSÜPROPIOONHERBITSIIDID

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

TSÜHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DIKLOFOP

40843-25-2

358

H7.1

FENOKSAPROP-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUASIFOP-P-BUTÜÜL

79241-46-6

395

H7.1

HALOKSÜFOP

69806-34-4

438

H7.1

HALOKSÜFOP-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAKVISAFOP

111479-05-1

713

H7.1

KVISALOFOP

76578-12-6

429

H7.1

KVISALOFOP-P

94051-08-8

641

H7.2

BENSOFURAANHERBITSIIDID

ETOFUMESAAT

26225-79-6

233

H7.3

BENSOEHAPPEHERBITSIIDID

KLOROTAAL

2136-79-0

328

H7.3

DIKAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPÜRIDÜÜLIUMHERBITSIIDID

DIKVAAT

85-00-7

55

H7.4

PARAKVAAT

4685-14-7

56

H7.5

TSÜKLOHEKSANEDIOONHERBITSIIDID

KLETODIIM

99129-21-2

508

H7.5

TSÜKLOKSÜDIIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOKSÜDIIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOKSÜDIIM

87820-88-0

544

H7.6

DIASIINHERBITSIIDID

PÜRIDAAT

55512-33-9

447

H7.7

DIKARBOKSAMIIDHERBITSIIDID

ETÜÜLTSINIDOON

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOKSASIIN

103361-09-7

578

H7.8

DIFENÜÜLEETERHERBITSIIDID

AKLONIFEEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOKS

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEEN

1836-75-5

170

H7.8

OKSÜFLOROFEEN

42874-03-3

538

H7.9

IMIDASOLINOONHERBITSIIDID

IMASAMETABENS

100728-84-5

529

H7.9

IMASAMOKS

114311-32-9

619

H7.9

IMASETAPÜÜR

81335-77-5

700

H7.10

ANORGAANILISED HERBITSIIDID

AMMOONIUMSULFAMAAT

7773-06-0

679

H7.10

KLORAADID

7775-09-9

7

H7.11

ISOKSASOOLHERBITSIIDID

ISOKSAFLUTOOL

141112-29-0

575

H7.12

MORFAKTIINHERBITSIIDID

FLURENOOL

467-69-6

304

H7.13

NITRIILHERBITSIIDID

BROMOKSÜNIIL

1689-84-5

87

H7.13

DIKLOBENIIL

1194-65-6

73

H7.13

IOKSÜNIIL

1689-83-4

86

H7.14

FOSFORORGAANILISED HERBITSIIDID

GLUFOSINAAT

51276-47-2

437

H7.14

GLÜFOSAAT

1071-83-6

284

H7.15

FENÜÜLPÜRASOOLHERBITSIIDID

PÜRAFLUFEEN

129630-19-9

605

H7.16

PÜRIDASOONHERBITSIIDID

KLORIDASOON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMOON

96525-23-4

569

H7.17

PÜRIDIINKARBOKSAMIIDHERBITSIIDID

PIKOLINAFEEN

137641-05-5

639

H7.18

PÜRIDIINKARBOKSÜÜLHAPPEHERBITSIIDID

KLOPÜRALIID

1702-17-6

455

H7.18

PIKLORAAM

1918-02-1

174

H7.19

PÜRIDÜÜLOKSÜÄÄDIKHAPPEHERBITSIIDID

FLUROKSÜPÜÜR

69377-81-7

431

H7.19

TRIKLOPÜÜR

55335-06-3

376

H7.20

KINOLIINHERBITSIIDID

KVINKLORAAK

84087-01-4

493

H7.20

KVINMERAAK

90717-03-6

563

H7.21

TIADIASIINHERBITSIIDID

BENTASOON

25057-89-0

366

H7.22

TIOKARBAMAATHERBITSIIDID

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINAAT

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOKARB

52888-80-9

539

H7.22

TIOBENKARB

28249-77-6

388

H7.22

TRIALLAAT

2303-17-5

97

H7.23

TRIASOOLHERBITSIIDID

AMITROOL

61-82-5

90

H7.24

TRIASOLINOONHERBITSIIDID

KARFENTRASOON

128639-02-1

587

H7.25

TRIASOLOONHERBITSIIDID

PROPOKSÜKARBASOON

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETOONHERBITSIIDID

MESOTRIOON

104206-82-8

625

H7.26

SULKOTRIOON

99105-77-8

723

H7.27

KLASSIFITSEERIMATA HERBITSIIDID

KLOMASOON

81777-89-1

509

H7.27

FLOROKLORIDOON

61213-25-0

430

H7.27

KVINOKLAMIIN

2797-51-5

648

H7.27

METASOOL

20354-26-1

369

H7.27

OKSADIARGÜÜL

39807-15-3

604

H7.27

OKSADIASOON

19666-30-9

213

H7.27

MUUD HERBITSIIDID KÕRRELISTE UMBROHTUDE TÕRJEVAHEND SAMBLATÕRJEVAHEND

Insektitsiidid ja akaritsiidid

I0

Insektitsiidid püretroidide baasil

I1

I1.1

PÜRETROIDINSEKTITSIIDID

AKRINATRIIN

101007-06-1

678

I1.1

ALFA-TSÜPERMETRIIN

67375-30-8

454

I1.1

BEETA-TSÜFLUTRIIN

68359-37-5

482

I1.1

BEETA-TSÜPERMETRIIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTRIIN

82657-04-3

415

I1.1

TSÜFLUTRIIN

68359-37-5

385

I1.1

TSÜPERMETRIIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETRIIN

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERAAT

66230-04-4

481

I1.1

ETOFEENPROKS

80844-07-1

471

I1.1

GAMMA-TSÜHALOTRIIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-TSÜHALOTRIIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINAAT

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTRIIN

79538-32-2

451

I1.1

Z-TSÜPERMETRIIN

52315-07-8

733

Insektitsiidid kloreeritud süsivesinike baasil

I2

I2.1

KLOORORGAANILISED INSEKTITSIIDID

DIKOFOOL

115-32-2

123

I2.1

TETRASUL

2227-13-6

114

Herbitsiidid karbamaatide ja oksiimkarbamaatide baasil

I3

I3.1

OKSIIMKARBAMAATINSEKTITSIIDID

METOMÜÜL

16752-77-5

264

I3.1

OKSAMÜÜL

23135-22-0

342

I3.2

KARBAMAATINSEKTITSIIDID

BENFURAKARB

82560-54-1

501

I3.2

KARBARÜÜL

63-25-2

26

I3.2

KARBOFURAAN

1563-66-2

276

I3.2

KARBOSULFAAN

55285-14-8

417

I3.2

FENOKSÜKARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANAAT

22259-30-9

697

I3.2

METIOKARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

Insektitsiidid fosfororgaaniliste ühendite baasil

I4

I4.1

FOSFORORGAANILISED INSEKTITSIIDID

METÜÜLASIINFOSS

86-50-0

37

I4.1

KADUSAFOSS

95465-99-9

682

I4.1

KLOROPÜRIFOSS

2921-88-2

221

I4.1

METÜÜLKLOROPÜRIFOSS

5589-13-0

486

I4.1

KUMAFOSS

56-72-4

121

I4.1

DIASINOON

333-41-5

15

I4.1

DIKLOROFOSS

62-73-7

11

I4.1

DIMETOAAT

60-51-5

59

I4.1

ETOPROFOSS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIFOSS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTIOON

122-14-5

35

I4.1

FOSTIASAAT

98886-44-3

585

I4.1

ISOFEENFOSS

25311-71-1

412

I4.1

MALATIOON

121-75-5

12

I4.1

METAMIDOFOSS

10265-92-6

355

I4.1

NALEED

300-76-5

195

I4.1

METÜÜLOKSÜDEMETOON

301-12-2

171

I4.1

FOSALOON

2310-17-0

109

I4.1

FOSMEET

732-11-6

318

I4.1

FOKSIIM

14816-18-3

364

I4.1

METÜÜLPIRIMIFOSS

29232-93-7

239

I4.1

TRIKLOROFOON

52-68-6

68

Insektitsiidid bioloogiliste ja botaaniliste toodete baasil

I5

I5.1

BIOLOOGILISED INSEKTITSIIDID

ASADIRAKTIIN

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTIIN

54-11-5

8

I5.1

PÜRETRIINID

8003-34-7

32

I5.1

ROTENOON

83-79-4

671

Muud insektitsiidid

I6

I6.1

ANTIBIOOTILISED INSEKTITSIIDID

ABAMEKTIIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMEKTIIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSAAD

168316-95-8

636

I6.3

BENSOÜÜLUUREAINSEKTITSIIDID

DIFLUBENSUROON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOKSUROON

101463-69-8

470

I6.3

HEKSAFLUMUROON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENUROON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALUROON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENSUROON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMUROON

64628-44-0

548

I6.4

KARBASAATINSEKTITSIIDID

BIFENASAAT

149877-41-8

736

I6.5

DIASÜÜLHÜDRASIININSEKTITSIIDID

METOKSÜFENOSIID

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOSIID

112410-23-8

724

I6.6

PUTUKATE KASVUREGULAATORID

BUPROFESIIN

69327-76-0

681

I6.6

TSÜROMASIIN

66215-27-8

420

I6.6

HEKSÜTIASOKS

78587-05-0

439

I6.7

PUTUKATE FEROMOONID

(E,Z)-9 DODETSENÜÜLATSETAAT

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDIININSEKTITSIIDID

KLOTIANIDIIN

210880-92-5

738

I6.8

TIAMETOKSAAM

153719-23-4

637

I6.9

TINAORGAANILISED INSEKTITSIIDID

ASOTSÜKLOTIIN

41083-11-8

404

I6.9

TSÜHEKSATIIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATIINOKSIID

13356-08-6

359

I6.10

OKSADIASIININSEKTITSIIDID

INDOKSAKARB

173584-44-6

612

I6.11

FENÜÜLEETER INSEKTITSIIDID

PÜRIPROKSÜFEEN

95737-68-1

715

I6.12

PÜRASOOL(FENÜÜL-)INSEKTITSIIDID

FENPÜROKSIMAAT

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPÜRAAD

119168-77-3

725

I6.13

PÜRIDIININSEKTITSIIDID

PÜMETROSIIN

123312-89-0

593

I6.14

PÜRIDÜÜLMETÜÜLAMIININSEKTITSIIDID

ATSEETAMIPRIID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDAKLOPRIID

138261-41-3

582

I6.14

TIAKLOPRIID

111988-49-9

631

I6.15

SULFITESTERINEKTITSIIDID

PROPARGIIT

2312-35-8

216

I6.16

TETRASIININSEKTITSIIDID

KLOFENTESIIN

74115-24-5

418

I6.17

TETROONHAPPEINSEKTITSIIDID

SPIRODIKLOFEEN

148477-71-8

737

I6.18

(KARBAMOÜÜL-) TRIASOOL INSEKTITSIIDID

TRIASAMAAT

112143-82-5

728

I6.19

UUREAINSEKTITSIIDID

DIAFENTIUROON

80060-09-9

8097

I6.20

KLASSIFITSEERIMATA INSEKTITSIIDID

ETOKSASOOL

153233-91-1

623

I6.20

FENASAKVIIN

120928-09-8

693

I6.20

PÜRIDABEEN

96489-71-3

583

I6.20

MUUD INSEKTITSIIDID JA AKARITSIIDID

Molluskitsiidid kokku:

M0

Molluskitsiidid

M1

M1.1

KARBAMAATMOLLUSKITSIIDID

TIODIKARB

59669-26-0

543

M1.2

MUUD MOLLUSKITSIIDID

RAUDFOSFAAT

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHÜÜD

108-62-3

62

M1.2

MUUD MOLLUSKITSIIDID

Taimekasvuregulaatorid, kokku:

PGR0

Füsioloogilised taimekasvuregulaatorid

PGR1

PGR1.1

FÜSIOLOOGILISED TAIMEKASVUREGULAATORID

KLOROMEKVAAT

999-81-5

143

PGR1.1

TSÜKLANILIINID

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOSIID

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETIPIIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIFENÜÜLAMIIN

122-39-4

460

PGR1.1

ETEFOON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETOKSÜKIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLORKLORFENUROON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMASAKVIIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIINHAPPEHÜDRASIID

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIKVAAT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METÜÜL-TSÜKLOPROPEEN

3100-04-7

767

PGR1.1

PAKLOBUTRASOOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHKESADIOONKALTSIUM

127277-53-6

567

PGR1.1

NAATRIUM-5-NITROGUAIAKOLAAT

67233-85-6

718

PGR1.1

NAATRIUM-O-NITROFENOLAAT

824-39-5

720

PGR1.1

ETÜÜLTRINEKSAPAK

95266-40-3

8349

Idanemist takistavad vahendid

PGR2

PGR2.2

IDANEMIST TAKISTAVAD VAHENDID

KARVOON

99-49-0

602

PGR2.2

KLOROPROFAAM

101-21-3

43

Muud taimekasvuregulaatorid

PGR3

PGR3.1

MUUD TAIMEKASVUREGULAATORID

MUUD TAIMEKASVUREGULAATORID

Muud pestitsiidid, kokku:

ZR0

Mineraalõlid

ZR1

ZR1.1

MINERAALÕLI

NAFTAÕLID

64742-55-8

29

Taimeõlid

ZR2

ZR2.1

TAIMEÕLI

TÕRVAÕLI

30

Mulla sterilandid (kaasa arvatud nematotsiidid)

ZR3

ZR3.1

METÜÜLBROMIID

METÜÜLBROMIID

74-83-9

128

ZR3.2

MUUD MULLA STERILANDID

KLOROPIKRIIN

76-06-2

298

ZR3.2

DASOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DIKLOROPROPEEN

542-75-6

675

ZR3.2

METAAM-NAATRIUM

137-42-8

20

ZR3.2

MUUD MULLA STERILANDID

Rodentitsiidid

ZR4

ZR4.1

RODENTITSIIDID

BRODIFAAKUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLOON

28772-56-7

371

ZR4.1

KLORALOOS

15879-93-3

249

ZR4.1

KLOROFATSINOON

3691-35-8

208

ZR4.1

KUMATETRALÜÜL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENAAKUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETIALOON

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOKUMAFEEN

90035-08-8

453

ZR4.1

VARFARIIN

81-81-2

70

ZR4.1

MUUD RODENTITSIIDID

Kõik muud
  pestitsiidid

ZR5

ZR5.1

DESINFEKTSIOONIVAHENDID

MUUD DESINFEKTSIOONIVAHENDID

ZR5.2

MUUD
  PESTITSIIDID

MUUD
  PESTITSIIDID

---

(1)  The British Crop Production Council (BCPC) (Briti taimekasvatuse nõukogu) annab korrapäraselt välja „Pestitsiidide käsiraamatut” (The Pesticide Manual), mis on pestitsiidide ülemaailmne käsiraamat, kus on kirjas enamike keemiliste pestitsiidide üldnimetused. Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) tunnustab neid nimetusi kas ametlikult või ajutiselt.

(2)  Chemical Abstracts Service Registry Numbers.

(3)  Collaborative International Pesticides Analytical Council.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/124 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/124

---

Põllumajandusturgude ühine korraldus ja erisätted (ühise turukorralduse ühtne määrus) *

P6_TA(2008)0092

Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), piimatootmiskvootide osas (KOM(2007)0802 — C6-0015/2008 — 2007/0281(CNS))

(2009/C 66 E/33)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0802); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0802);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0015/2008); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0015/2008);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0046/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0046/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| (3) | Nõukogu soovis, et komisjon koostaks aruande turuväljavaadete kohta, kui piima- ja piimatoodete turu ühist korraldust käsitlevad 2003. aasta reformid on täielikult rakendunud,
  et hinnata täiendavate kvootide eraldamise asjakohasust
  . |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu soovis, et komisjon koostaks aruande turuväljavaadete kohta, kui piima- ja piimatoodete turu ühist korraldust käsitlevad 2003. aasta reformid on täielikult rakendunud,
  et hinnata täiendavate kvootide eraldamise asjakohasust
  .

| (3) | Nõukogu soovis, et komisjon koostaks aruande turuväljavaadete kohta, kui piima- ja piimatoodete turu ühist korraldust käsitlevad 2003. aasta reformid on täielikult rakendunud,
  mille põhjal tehakse otsus
  . |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu soovis, et komisjon koostaks aruande turuväljavaadete kohta, kui piima- ja piimatoodete turu ühist korraldust käsitlevad 2003. aasta reformid on täielikult rakendunud,
  mille põhjal tehakse otsus
  .

| (4) | Kõnealune aruanne on koostatud ja sellest on võimalik järeldada, et praegune olukord ühenduse turul ja maailmaturgudel ning asjaomaste turgude olukorra prognoos aastani 2014
  õigustavad

  kvoodi täiendavat suurendamist
  2 % võrra
  , et hõlbustada piimatootmise kasvu ühenduses, aitamaks rahuldada suurenevat turunõudlust piimatoodete järele. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune aruanne on koostatud ja sellest on võimalik järeldada, et praegune olukord ühenduse turul ja maailmaturgudel ning asjaomaste turgude olukorra prognoos aastani 2014
  õigustavad

  kvoodi täiendavat suurendamist
  2 % võrra
  , et hõlbustada piimatootmise kasvu ühenduses, aitamaks rahuldada suurenevat turunõudlust piimatoodete järele.

| (4) | Kõnealune aruanne on koostatud ja sellest on võimalik järeldada, et praegune olukord ühenduse turul ja maailmaturgudel ning asjaomaste turgude olukorra prognoos aastani 2014
  võivad õigustada

  kvootide täiendavat suurendamist, et hõlbustada piimatootmise kasvu ühenduses, aitamaks rahuldada suurenevat turunõudlust piimatoodete järele. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune aruanne on koostatud ja sellest on võimalik järeldada, et praegune olukord ühenduse turul ja maailmaturgudel ning asjaomaste turgude olukorra prognoos aastani 2014
  võivad õigustada

  kvootide täiendavat suurendamist, et hõlbustada piimatootmise kasvu ühenduses, aitamaks rahuldada suurenevat turunõudlust piimatoodete järele.

| (4 a) | Piimakvoodid on ELi tasandil alakasutatud. |
| --- | --- |

(4 a)

Piimakvoodid on ELi tasandil alakasutatud.

| (4 b) | Euroopa Parlament kutsus oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta

   (1)

  komisjoni üles tegema ettepanekut piimakvootide viivitamatu ja ajutise suurendamise kohta hindade stabiliseerimiseks siseturul. |
| --- | --- |

(4 b)

Euroopa Parlament kutsus oma 25. oktoobri 2007. aasta resolutsioonis sööda ja toiduainete hinnatõusu kohta

   (1)

  komisjoni üles tegema ettepanekut piimakvootide viivitamatu ja ajutise suurendamise kohta hindade stabiliseerimiseks siseturul.

| (4 c) | Euroopa Parlament nõudis komisjonilt piimafondi ümberkorraldamisprogrammi loomist. |
| --- | --- |

(4 c)

Euroopa Parlament nõudis komisjonilt piimafondi ümberkorraldamisprogrammi loomist.

| (4 d) | Euroopa Liidu piimatoodete turu praegune olukord pakub nendele tootjatele, kes seda soovivad, väljavaateid tootmise suurendamiseks, kui arvestada tootmismahtu, mis ei ole piisav pidevalt kasvava nõudlusega toimetulemiseks. |
| --- | --- |

(4 d)

Euroopa Liidu piimatoodete turu praegune olukord pakub nendele tootjatele, kes seda soovivad, väljavaateid tootmise suurendamiseks, kui arvestada tootmismahtu, mis ei ole piisav pidevalt kasvava nõudlusega toimetulemiseks.

| (5) | Seepärast on asjakohane suurendada
  kõikide
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 IX lisas osutatud
  liikmesriikide
  tootmiskvoote alates 1. aprillist 2008 2 % võrra. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane suurendada
  kõikide
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 IX lisas osutatud
  liikmesriikide
  tootmiskvoote alates 1. aprillist 2008 2 % võrra.

| (5) | Seepärast on asjakohane
  lubada liikmesriikidel
  suurendada
  vabatahtlikkuse alusel nende
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 IX lisas osutatud tootmiskvoote alates 1. aprillist 2008
  võrreldes praeguste kvootidega
  2 % võrra
  , tunnistades samas, et mitte kõik liikmesriigid ei kasuta praegu ära kogu neile eraldatud kvoodimäära ja et osad liikmesriigid ei kasuta tootmiskvootide suurendamist. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on asjakohane
  lubada liikmesriikidel
  suurendada
  vabatahtlikkuse alusel nende
  määruse (EÜ) nr 1234/2007 IX lisas osutatud tootmiskvoote alates 1. aprillist 2008
  võrreldes praeguste kvootidega
  2 % võrra
  , tunnistades samas, et mitte kõik liikmesriigid ei kasuta praegu ära kogu neile eraldatud kvoodimäära ja et osad liikmesriigid ei kasuta tootmiskvootide suurendamist.

| (5 a) | Piimakvootide suurendamine alates 1. aprillist 2008 ei mõjuta ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise raames toimuva piima- ja piimatoodete turu läbivaatamise tulemusi. |
| --- | --- |

(5 a)

Piimakvootide suurendamine alates 1. aprillist 2008 ei mõjuta ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise raames toimuva piima- ja piimatoodete turu läbivaatamise tulemusi.

| (5 b) | Piimakvootide suurendamine kvoodiaastal 2008/2009 ei ohusta praegu ELi piimaturu stabiilsust ja ei piira tootmiskvootide rolli piimaturu stabiliseerimisel ega tootmise tasuvuse tagamisel. |
| --- | --- |

(5 b)

Piimakvootide suurendamine kvoodiaastal 2008/2009 ei ohusta praegu ELi piimaturu stabiilsust ja ei piira tootmiskvootide rolli piimaturu stabiliseerimisel ega tootmise tasuvuse tagamisel.

| (5 c) | Samuti on asjakohane uurida tootjate käitumist, kuna mitmes liikmesriigis esineb kvootide märkimisväärset alakasutust. |
| --- | --- |

(5 c)

Samuti on asjakohane uurida tootjate käitumist, kuna mitmes liikmesriigis esineb kvootide märkimisväärset alakasutust.

| (5 d) | Piimaturuga seonduvat tarbijakäitumist on vaja rohkem uurida, kuna see turg on muutuste suhtes väga tundlik. Komisjon peaks võtma viivitamata meetmeid uuringute suurendamiseks selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(5 d)

Piimaturuga seonduvat tarbijakäitumist on vaja rohkem uurida, kuna see turg on muutuste suhtes väga tundlik. Komisjon peaks võtma viivitamata meetmeid uuringute suurendamiseks selles valdkonnas.

| (6 a) | Rahvusvahelistel turgudel ja paljudel ELi turgudel viimastel nädalatel toimunud areng osutab selgele hinnalangusele kaubabörsidel, ehkki tootmist ei ole suurendatud. Seetõttu on asjakohane teha kindlaks kvootide 2 %-lise suurendamise mõju keskpikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(6 a)

Rahvusvahelistel turgudel ja paljudel ELi turgudel viimastel nädalatel toimunud areng osutab selgele hinnalangusele kaubabörsidel, ehkki tootmist ei ole suurendatud. Seetõttu on asjakohane teha kindlaks kvootide 2 %-lise suurendamise mõju keskpikas perspektiivis.

| (6 b) | Piimatootmine etendab määravat rolli sissetuleku tagamisel ELi ebasoodsate tingimustega piirkondades, sest tihti puuduvad põllumajandustootmises võrreldavad alternatiivvõimalused. Samuti tuleb pöörata erilist tähelepanu erimõjule, mida need turgu mõjutavad meetmed avaldavad lisaväärtuse loomisele ning piirkondlikult jätkusuutliku ja põllumajanduse jaoks vajaliku piimatootmise säilitamisele. |
| --- | --- |

(6 b)

Piimatootmine etendab määravat rolli sissetuleku tagamisel ELi ebasoodsate tingimustega piirkondades, sest tihti puuduvad põllumajandustootmises võrreldavad alternatiivvõimalused. Samuti tuleb pöörata erilist tähelepanu erimõjule, mida need turgu mõjutavad meetmed avaldavad lisaväärtuse loomisele ning piirkondlikult jätkusuutliku ja põllumajanduse jaoks vajaliku piimatootmise säilitamisele.

Artikkel -1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 78 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

Üle II alajao kohaselt kehtestatud tootmiskvoodi turustatud piimalt ja muudelt piimatoodetelt tuleb kvoodiaastal 2008/2009 maksta kvoodiületamise tasu, kui ülejääk säilib kogu ühendust hõlmava tasakaalustamise järel.

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 IX lisa
  punkt 1 asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga
  .

Liikmesriikide kvoote võib suurendada vabatahtlikkuse alusel alates 1. aprillist 2008 2 % võrra.
  Määruse (EÜ) nr 1234/2007 IX lisa
  punkti 1 kohandatakse vastavalt
  .

Artikkel 1 a

Komisjon esitab hiljemalt 1. jaanuariks 2009 piimakvootide suurendamise majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju analüüsi, võttes arvesse eriti mägipiirkondi ja muid piirkondi, kus tootmistingimused on ebasoodsamad.

Artikkel 1 b

Komisjon esitab hiljemalt 1. jaanuariks 2009 aruande, mis käsitleb tarbijate käitumist piimaturul ning ebasoodsate tingimustega piirkondade piimatootmise erisusi.

---

(1)  
  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0480.

---

Neljapäev, 13. märts 2008

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/128 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/128

---

Eakate inimeste elukvaliteedi parandamine ***I

P6_TA(2008)0098

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uue info- ja sidetehnoloogia (IST) vahendite abil (KOM(2007)0329 — C6-0178/2007 — 2007/0116(COD))

(2009/C 66 E/34)

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0329); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0329);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 169 ja artikli 172 lõiget 2, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0178/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 169 ja artikli 172 lõiget 2, mille alusel esitas komisjon ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0178/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0027/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0027/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

P6_TC1-COD(2007)0116

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. märtsil 2008. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2008/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud teadus- ja arendustegevuse programmis, mille eesmärk on eakate inimeste elukvaliteedi parandamine uute info- ja sidetehnoloogia (IST) vahendite abil

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht lõplikule õigusaktile, otsusele (EÜ) nr ... /2008.)

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 66/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 66/129

---

Pliivaba bensiini ja gaasiõli maksustamine *

P6_TA(2008)0099

Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/96/EÜ kaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamise erikorra kohanduse ning mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja pliivaba bensiini maksustamise koordineerimise osas (KOM(2007)0052 — C6-0109/2007 — 2007/0023 (CNS))

(2009/C 66 E/35)

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0052); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2007)0052);

| — | võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel mille nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0109/2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel mille nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0109/2007);

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 51; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0030/2008), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0030/2008),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| (4) | Kütus moodustab suure osa autoveoettevõtte jooksvatest kuludest, liikmesriikides gaasiõli suhtes kohaldatavate maksustamistasemete vahel võib aga täheldada erinevusi. Need erinevused
  põhjustavad
  kütuseturismi ja
  moonutavad
  konkurentsi. Kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli maksustamistaseme suurem ühtlustamine ühenduse tasandil lahendaks tõhusalt kõlvatu konkurentsi küsimuse ning viiks lõpptulemusena siseturu parema toimimise ning keskkonnakahju vähenemiseni. |
| --- | --- |

(4)

Kütus moodustab suure osa autoveoettevõtte jooksvatest kuludest, liikmesriikides gaasiõli suhtes kohaldatavate maksustamistasemete vahel võib aga täheldada erinevusi. Need erinevused
  põhjustavad
  kütuseturismi ja
  moonutavad
  konkurentsi. Kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli maksustamistaseme suurem ühtlustamine ühenduse tasandil lahendaks tõhusalt kõlvatu konkurentsi küsimuse ning viiks lõpptulemusena siseturu parema toimimise ning keskkonnakahju vähenemiseni.

| (4) | Kütus moodustab suure osa autoveoettevõtte jooksvatest kuludest, liikmesriikides gaasiõli suhtes kohaldatavate maksustamistasemete vahel võib aga täheldada erinevusi. Need erinevused
  võivad põhjustada
  kütuseturismi ja
  moonutada
  konkurentsi
  piirialadel
  . Kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli maksustamistaseme suurem ühtlustamine ühenduse tasandil lahendaks tõhusalt kõlvatu konkurentsi küsimuse ning viiks lõpptulemusena siseturu parema toimimise ning keskkonnakahju vähenemiseni.
  Aktsiisimäärade ühtlustamisel tuleks arvesse võtta ka inflatsioonilist mõju ja vajadust tõsta Euroopa Liidu konkurentsivõimet. Pliivaba bensiini ja gaasiõli aktsiisimäärade ühtlustamine ei tohiks kaasa tuua ebaproportsionaalseid nõudeid nendele liikmesriikidele, kellel muidu on range fiskaalpoliitika ja kes on pühendunud inflatsiooni kontrolli all hoidmisele. |
| --- | --- |

(4)

Kütus moodustab suure osa autoveoettevõtte jooksvatest kuludest, liikmesriikides gaasiõli suhtes kohaldatavate maksustamistasemete vahel võib aga täheldada erinevusi. Need erinevused
  võivad põhjustada
  kütuseturismi ja
  moonutada
  konkurentsi
  piirialadel
  . Kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli maksustamistaseme suurem ühtlustamine ühenduse tasandil lahendaks tõhusalt kõlvatu konkurentsi küsimuse ning viiks lõpptulemusena siseturu parema toimimise ning keskkonnakahju vähenemiseni.
  Aktsiisimäärade ühtlustamisel tuleks arvesse võtta ka inflatsioonilist mõju ja vajadust tõsta Euroopa Liidu konkurentsivõimet. Pliivaba bensiini ja gaasiõli aktsiisimäärade ühtlustamine ei tohiks kaasa tuua ebaproportsionaalseid nõudeid nendele liikmesriikidele, kellel muidu on range fiskaalpoliitika ja kes on pühendunud inflatsiooni kontrolli all hoidmisele.

| (5) | Komisjoni mõjuhinnang näitas, et parim viis rakendada kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli maksustamistasemete suuremat ühtlustamist on tõsta kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli madalaimat maksustamistaset, arvestades et sellega väheneb nii konkurentsi moonutamine ja kui ka sellest tulenev kütuseturism ja üldine tarbimine. Seetõttu on sobiv sätestada, et alates 2012. aastast peaks gaasiõli madalaim maksustamistase olema võrdne pliivaba bensiini madalaima maksustamistasemega, mis kajastab asjaolu, et need kütused on keskkonnale ühtviisi kahjulikud. Alates
  2014
  . aastast peaks madalaim maksustamistase olema
  380 eurot
  1 000 l kohta, et aidata säilitada madalaimat taset tegelikult püsivana ning vähendada konkurentsi edasist moonutamist ja keskkonnakahju. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni mõjuhinnang näitas, et parim viis rakendada kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli maksustamistasemete suuremat ühtlustamist on tõsta kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli madalaimat maksustamistaset, arvestades et sellega väheneb nii konkurentsi moonutamine ja kui ka sellest tulenev kütuseturism ja üldine tarbimine. Seetõttu on sobiv sätestada, et alates 2012. aastast peaks gaasiõli madalaim maksustamistase olema võrdne pliivaba bensiini madalaima maksustamistasemega, mis kajastab asjaolu, et need kütused on keskkonnale ühtviisi kahjulikud. Alates
  2014
  . aastast peaks madalaim maksustamistase olema
  380 eurot
  1 000 l kohta, et aidata säilitada madalaimat taset tegelikult püsivana ning vähendada konkurentsi edasist moonutamist ja keskkonnakahju.

| (5) | Komisjoni mõjuhinnang näitas, et parim viis rakendada kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli maksustamistasemete suuremat ühtlustamist on tõsta kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli madalaimat maksustamistaset, arvestades et sellega väheneb nii konkurentsi moonutamine ja kui ka sellest tulenev kütuseturism ja üldine tarbimine. Seetõttu on sobiv sätestada, et alates 2012. aastast peaks gaasiõli madalaim maksustamistase olema võrdne pliivaba bensiini madalaima maksustamistasemega, mis kajastab asjaolu, et need kütused on keskkonnale ühtviisi kahjulikud. Alates
  2015.
  aastast peaks madalaim maksustamistase olema
  359 eurot
  1 000 l kohta, et aidata säilitada madalaimat taset tegelikult püsivana ning vähendada konkurentsi edasist moonutamist ja keskkonnakahju. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni mõjuhinnang näitas, et parim viis rakendada kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli maksustamistasemete suuremat ühtlustamist on tõsta kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli madalaimat maksustamistaset, arvestades et sellega väheneb nii konkurentsi moonutamine ja kui ka sellest tulenev kütuseturism ja üldine tarbimine. Seetõttu on sobiv sätestada, et alates 2012. aastast peaks gaasiõli madalaim maksustamistase olema võrdne pliivaba bensiini madalaima maksustamistasemega, mis kajastab asjaolu, et need kütused on keskkonnale ühtviisi kahjulikud. Alates
  2015.
  aastast peaks madalaim maksustamistase olema
  359 eurot
  1 000 l kohta, et aidata säilitada madalaimat taset tegelikult püsivana ning vähendada konkurentsi edasist moonutamist ja keskkonnakahju.

| (6) | Praeguses etapis näib olevat keskkonna seisukohast sobiv kehtestada pliivaba bensiini ja gaasiõli suhtes ühesugune madalaim tase. Ei ole põhjust kehtestada mittekaubanduslikul eesmärgil kasutatavale gaasiõlile madalamad riiklikud maksustamistasemed kui need, mida riigi tasandil kohaldatakse kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli suhtes. Liikmesriikide puhul, kus eristatakse mootorikütusena kasutatava gaasiõli kasutamist kaubanduslikul ja mittekaubanduslikul eesmärgil, tuleks seetõttu selgitada, et mittekaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli riiklik maksustamistase ei tohi olla madalam kui samas riigis kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli suhtes kohaldatav riiklik maksustamistase. Sama peaks kehtima pliivaba bensiini ning kaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Praeguses etapis näib olevat keskkonna seisukohast sobiv kehtestada pliivaba bensiini ja gaasiõli suhtes ühesugune madalaim tase. Ei ole põhjust kehtestada mittekaubanduslikul eesmärgil kasutatavale gaasiõlile madalamad riiklikud maksustamistasemed kui need, mida riigi tasandil kohaldatakse kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli suhtes. Liikmesriikide puhul, kus eristatakse mootorikütusena kasutatava gaasiõli kasutamist kaubanduslikul ja mittekaubanduslikul eesmärgil, tuleks seetõttu selgitada, et mittekaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli riiklik maksustamistase ei tohi olla madalam kui samas riigis kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli suhtes kohaldatav riiklik maksustamistase. Sama peaks kehtima pliivaba bensiini ning kaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli suhtes.

| (6) | Praeguses etapis näib olevat keskkonna seisukohast sobiv kehtestada pliivaba bensiini ja gaasiõli suhtes ühesugune madalaim tase. Ei ole põhjust kehtestada mittekaubanduslikul eesmärgil kasutatavale gaasiõlile madalamad riiklikud maksustamistasemed kui need, mida riigi tasandil kohaldatakse kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli suhtes. Liikmesriikide puhul, kus eristatakse mootorikütusena kasutatava gaasiõli kasutamist kaubanduslikul ja mittekaubanduslikul eesmärgil, tuleks seetõttu selgitada, et mittekaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli riiklik maksustamistase ei tohi olla madalam kui samas riigis kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli suhtes kohaldatav riiklik maksustamistase,
  ilma et see avaldaks negatiivset mõju gaasiõli mittekaubanduslikul eesmärgil kasutajale
  . Sama peaks kehtima pliivaba bensiini ning kaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Praeguses etapis näib olevat keskkonna seisukohast sobiv kehtestada pliivaba bensiini ja gaasiõli suhtes ühesugune madalaim tase. Ei ole põhjust kehtestada mittekaubanduslikul eesmärgil kasutatavale gaasiõlile madalamad riiklikud maksustamistasemed kui need, mida riigi tasandil kohaldatakse kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli suhtes. Liikmesriikide puhul, kus eristatakse mootorikütusena kasutatava gaasiõli kasutamist kaubanduslikul ja mittekaubanduslikul eesmärgil, tuleks seetõttu selgitada, et mittekaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli riiklik maksustamistase ei tohi olla madalam kui samas riigis kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõli suhtes kohaldatav riiklik maksustamistase,
  ilma et see avaldaks negatiivset mõju gaasiõli mittekaubanduslikul eesmärgil kasutajale
  . Sama peaks kehtima pliivaba bensiini ning kaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli suhtes.

| (6 a) | Liikmesriigid, kes kasutavad üleminekuperioodi, kipuvad kahetsusväärselt mitte astuma samme aktsiisi alammäärastandardite täitmiseks, mis on vastuolus kohustustega, mida nad on endale võtnud. Seepärast on üleminekuperioodi mis tahes automaatne pikendamine täiesti vastuvõetamatu. Komisjon peaks esitama 2010. aastal aruande selle kohta, mil määral täidavad liikmesriigid, kelle üleminekuperiood hakkab lõppema, oma kohustusi. |
| --- | --- |

(6 a)

Liikmesriigid, kes kasutavad üleminekuperioodi, kipuvad kahetsusväärselt mitte astuma samme aktsiisi alammäärastandardite täitmiseks, mis on vastuolus kohustustega, mida nad on endale võtnud. Seepärast on üleminekuperioodi mis tahes automaatne pikendamine täiesti vastuvõetamatu. Komisjon peaks esitama 2010. aastal aruande selle kohta, mil määral täidavad liikmesriigid, kelle üleminekuperiood hakkab lõppema, oma kohustusi.

| (6 b) | Mootorikütusena kasutatava gaasiõli määratlust tuleks muuta, et tagada direktiivi 2003/96/EÜ sidusus ühise transpordipoliitikaga ja vältida võimalike konkurentsimoonutusi veoturgudel. Kaubanduslikul eesmärgil kasutamise määratlus käsitleb kaupade maanteevedu veokitega, mille suurim lubatud täismass on vähemalt 3,5 tonni. |
| --- | --- |

(6 b)

Mootorikütusena kasutatava gaasiõli määratlust tuleks muuta, et tagada direktiivi 2003/96/EÜ sidusus ühise transpordipoliitikaga ja vältida võimalike konkurentsimoonutusi veoturgudel. Kaubanduslikul eesmärgil kasutamise määratlus käsitleb kaupade maanteevedu veokitega, mille suurim lubatud täismass on vähemalt 3,5 tonni.

| (7) | Mõnele liikmesriigile on direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud maksustamistasemetele sujuvaks üleminekuks antud üleminekuperioodid.
  Samal põhjusel
  tuleb kõnesolevaid üleminekuperioode käesoleva direktiivi osas täiendada. |
| --- | --- |

(7)

Mõnele liikmesriigile on direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud maksustamistasemetele sujuvaks üleminekuks antud üleminekuperioodid.
  Samal põhjusel
  tuleb kõnesolevaid üleminekuperioode käesoleva direktiivi osas täiendada.

| (7) | Mõnele liikmesriigile on direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud maksustamistasemetele sujuvaks üleminekuks antud üleminekuperioodid.
  Mõne liikmesriigi puhul
  tuleb kõnesolevaid üleminekuperioode käesoleva direktiivi osas täiendada. |
| --- | --- |

(7)

Mõnele liikmesriigile on direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud maksustamistasemetele sujuvaks üleminekuks antud üleminekuperioodid.
  Mõne liikmesriigi puhul
  tuleb kõnesolevaid üleminekuperioode käesoleva direktiivi osas täiendada.

| (10) | Laiendada tuleks liikmesriikide võimalust kehtestada kaubanduslikul eesmärgil kasutatavale gaasiõlile 1. jaanuaril 2003. aastal kehtinud riiklikust tasemest madalam maksumäär, kui liikmesriigid kehtestavad või kohaldavad maanteekasutusmaksude süsteemi, mille tulemusena üldine maksukoormus jääb suures osas samaks. Selleks ning kogemusi arvestades on kohane tühistada nõue, mille kohaselt 1. jaanuaril 2003. aastal mootorikütusena kasutatava gaasiõli suhtes kehtiv riiklik maksustamistase peab olema 1. jaanuaril 2004. aastal kohaldatavast madalaimast maksustamistasemest vähemalt kaks korda kõrgem. |
| --- | --- |

(10)

Laiendada tuleks liikmesriikide võimalust kehtestada kaubanduslikul eesmärgil kasutatavale gaasiõlile 1. jaanuaril 2003. aastal kehtinud riiklikust tasemest madalam maksumäär, kui liikmesriigid kehtestavad või kohaldavad maanteekasutusmaksude süsteemi, mille tulemusena üldine maksukoormus jääb suures osas samaks. Selleks ning kogemusi arvestades on kohane tühistada nõue, mille kohaselt 1. jaanuaril 2003. aastal mootorikütusena kasutatava gaasiõli suhtes kehtiv riiklik maksustamistase peab olema 1. jaanuaril 2004. aastal kohaldatavast madalaimast maksustamistasemest vähemalt kaks korda kõrgem.

| (10) | Laiendada tuleks liikmesriikide võimalust kehtestada kaubanduslikul eesmärgil kasutatavale gaasiõlile madalam maksumäär, kui liikmesriigid kehtestavad või kohaldavad maanteekasutusmaksude süsteemi, mille tulemusena üldine maksukoormus jääb suures osas samaks.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalik edendada mittefossiilsete ja vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavate mootorikütuste kasutamist maksusoodustuste abil, ning kavade abil, mille eesmärk on tagada selliste kütuste kasutamise teatav määr
  . Selleks ning kogemusi arvestades on kohane tühistada nõue, mille kohaselt 1. jaanuaril 2003. aastal mootorikütusena kasutatava gaasiõli suhtes kehtiv riiklik maksustamistase peab olema 1. jaanuaril 2004. aastal kohaldatavast madalaimast maksustamistasemest vähemalt kaks korda kõrgem. |
| --- | --- |

(10)

Laiendada tuleks liikmesriikide võimalust kehtestada kaubanduslikul eesmärgil kasutatavale gaasiõlile madalam maksumäär, kui liikmesriigid kehtestavad või kohaldavad maanteekasutusmaksude süsteemi, mille tulemusena üldine maksukoormus jääb suures osas samaks.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalik edendada mittefossiilsete ja vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavate mootorikütuste kasutamist maksusoodustuste abil, ning kavade abil, mille eesmärk on tagada selliste kütuste kasutamise teatav määr
  . Selleks ning kogemusi arvestades on kohane tühistada nõue, mille kohaselt 1. jaanuaril 2003. aastal mootorikütusena kasutatava gaasiõli suhtes kehtiv riiklik maksustamistase peab olema 1. jaanuaril 2004. aastal kohaldatavast madalaimast maksustamistasemest vähemalt kaks korda kõrgem.

| (10 a) | Neid liikmesriike, mis saavad käesoleva direktiivi rakendamisest lisatulu, tuleks subsidiaarsuse põhimõtet arvestades julgustada seda taasinvesteerima peamiselt infrastruktuuri, biokütustesse ja uutesse keskkonnameetmetesse, mille eesmärk on vähendada süsinikdioksiidi heitmeid. |
| --- | --- |

(10 a)

Neid liikmesriike, mis saavad käesoleva direktiivi rakendamisest lisatulu, tuleks subsidiaarsuse põhimõtet arvestades julgustada seda taasinvesteerima peamiselt infrastruktuuri, biokütustesse ja uutesse keskkonnameetmetesse, mille eesmärk on vähendada süsinikdioksiidi heitmeid.

1.   Mootorikütuste madalaim maksustamistase kehtestatakse alates 1. jaanuarist 2004, 1. jaanuarist 2010, 1. jaanuarist 2012 ja
  1. jaanuarist 2014
  I lisa tabeli A kohaselt.

1.   Mootorikütuste madalaim maksustamistase kehtestatakse alates 1. jaanuarist 2004, 1. jaanuarist 2010, 1. jaanuarist 2012 ja
  1. jaanuarist 2015
  I lisa tabeli A kohaselt.

2.   Liikmesriigid võivad eristada mootorikütusena kasutatava gaasiõli kasutamist kaubanduslikul ja mittekaubanduslikul eesmärgil, tingimusel et järgitakse ühenduse madalaimat taset
  ning kaubanduslikul eesmärgil mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksumäär ei ole madalam kui 1. jaanuaril 2003 kohaldatav liikmesriigi maksustamistase
  .

2.   Liikmesriigid võivad eristada mootorikütusena kasutatava gaasiõli kasutamist kaubanduslikul ja mittekaubanduslikul eesmärgil, tingimusel et järgitakse ühenduse madalaimat taset.

| a a) | lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:










  a) | kauba vedu rendi või tasu eest või omal kulul mootorsõidukite või poolhaagisautorongidega, mis on ette nähtud ainult kaupade autoveoks ja mille suurim lubatud täismass on vähemalt 3,5 tonni; |
| --- | --- | --- |

a a)

lõike 3 punkt a asendatakse järgmisega:

a)

kauba vedu rendi või tasu eest või omal kulul mootorsõidukite või poolhaagisautorongidega, mis on ette nähtud ainult kaupade autoveoks ja mille suurim lubatud täismass on vähemalt 3,5 tonni;

4.   Liikmesriigid,
  kes kohaldavad
  või
  kehtestavad
  lõikes 3 määratletud kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõliga sõitvatele mootorsõidukitele maanteekasutusmaksude süsteemi,
  võivad kohaldada sellistes sõidukites kasutatava gaasiõli suhtes alandatud maksumäära, mis on madalam kui 1. jaanuaril 2003 kohaldatav liikmesriigi maksustamistase, kui kogu maksukoormus jääb suures osas samaks,
  tingimusel et järgitakse gaasiõli suhtes kohaldatavat ühenduse madalaimat taset.

4.   Liikmesriigid,
  võivad kohaldada
  või
  kehtestada
  lõikes 3 määratletud kaubanduslikul eesmärgil kasutatava gaasiõliga sõitvatele mootorsõidukitele maanteekasutusmaksude süsteemi, tingimusel et järgitakse gaasiõli suhtes kohaldatavat ühenduse madalaimat taset.

Komisjon kehtestab esimeses lõikes osutatud mehhanismide suhtes ühised eeskirjad artikli 27 lõikes 2 sätestatud korras.

Komisjon kehtestab
  hiljemalt ...

   (1) esimeses lõigus osutatud mehhanismide suhtes ühised eeskirjad artikli 27 lõikes 2 sätestatud korras.

| (2) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt: |
| --- | --- |

(2)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

| 2) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt: |
| --- | --- |

2)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

| (a) | Lõikes 3 asendatakse
  esimene lause
  järgmisega
  : |
| --- | --- |

(a)

Lõikes 3 asendatakse
  esimene lause
  järgmisega
  :

| a) | Lõike 3
  esimene lause
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

a)

Lõike 3
  esimene lause
  jäetakse välja.

Hispaania Kuningriik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2007, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot, kuni 1. jaanuarini 2012, et saavutada madalaim tase 330 eurot, kuni 1. jaanuarini 2014, et saavutada madalaim tase 359 eurot ning kuni 1. jaanuarini 2016, et saavutada madalaim tase 380 eurot.

| (b) | Lõike 4 esimene lause
  asendatakse järgmisega
  : |
| --- | --- |

(b)

Lõike 4 esimene lause
  asendatakse järgmisega
  :

| b) | Lõike 4 esimene lause
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

Lõike 4 esimene lause
  jäetakse välja.

Austria Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2007, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot, kuni 1. jaanuarini 2012, et saavutada madalaim tase 330 eurot, kuni 1. jaanuarini 2014, et saavutada madalaim tase 359 eurot ning kuni 1. jaanuarini 2016, et saavutada madalaim tase 380 eurot.

| (c) | Lõike 5 esimene lause
  asendatakse järgmisega
  : |
| --- | --- |

(c)

Lõike 5 esimene lause
  asendatakse järgmisega
  :

| c) | Lõike 5 esimene lause
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

Lõike 5 esimene lause
  jäetakse välja.

Belgia Kuningriik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2007, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot, kuni 1. jaanuarini 2012, et saavutada madalaim tase 330 eurot, kuni 1. jaanuarini 2014, et saavutada madalaim tase 359 eurot ning kuni 1. jaanuarini 2016, et saavutada madalaim tase 380 eurot.

| (d) | Lõike 6 esimene lause
  asendatakse järgmisega
  : |
| --- | --- |

(d)

Lõike 6 esimene lause
  asendatakse järgmisega
  :

| d) | Lõike 6 esimene lause
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

Lõike 6 esimene lause
  jäetakse välja.

Luksemburgi Suurhertsogiriik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2009, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot, kuni 1. jaanuarini 2012, et saavutada madalaim tase 330 eurot, kuni 1. jaanuarini 2014, et saavutada madalaim tase 359 eurot ning kuni 1. jaanuarini 2016, et saavutada madalaim tase 380 eurot.

| (e) | Lõike 7 teise lõigu esimene lause
  asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(e)

Lõike 7 teise lõigu esimene lause
  asendatakse järgmisega:

| e) | Lõike 7 teise lõigu esimene lause
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

e)

Lõike 7 teise lõigu esimene lause
  jäetakse välja.

Portugali Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2009, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot, kuni 1. jaanuarini 2012, et saavutada madalaim tase 330 eurot, kuni 1. jaanuarini 2014, et saavutada madalaim tase 359 eurot ning kuni 1. jaanuarini 2016, et saavutada madalaim tase 380 eurot.

| (f) | Lõike 8 kolmanda lõigu esimene lause
  asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(f)

Lõike 8 kolmanda lõigu esimene lause
  asendatakse järgmisega:

| f) | Lõike 8 kolmanda lõigu esimene lause
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

f)

Lõike 8 kolmanda lõigu esimene lause
  jäetakse välja.

Kreeka Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot, kuni 1. jaanuarini 2012, et saavutada madalaim tase 330 eurot, kuni 1. jaanuarini 2014, et saavutada madalaim tase 359 eurot ning kuni 1. jaanuarini 2016, et saavutada madalaim tase 380 eurot.

| (a) | Lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(a)

Lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

| a) | Lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

a)

Lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

Läti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni
  1. jaanuarini 2011
  , et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot 1 000 l kohta, kuni 1. jaanuarini 2013, et saavutada madalaim tase 330 eurot, ning mootorikütusena kasutatava gaasiõli puhul kuni
  1. jaanuarini 2015
  , et saavutada madalaim tase 359 eurot
  ja kuni 1. jaanuarini 2017, et saavutada madalaim tase 380 eurot
  .

5.   Läti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni
  1. jaanuarini 2012
  , et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot 1 000 l kohta, kuni 1. jaanuarini 2013, et saavutada madalaim tase 330 eurot, ning mootorikütusena kasutatava gaasiõli puhul kuni
  1. jaanuarini 2016
  , et saavutada madalaim tase 359 eurot. Siiski ei tohi gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 245 eurot 1 000 liitri kohta ja alates 1. jaanuarist 2008 madalam kui 274 eurot 1 000 liitri kohta.

| (b) | Lõike 6 esimene lause asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(b)

Lõike 6 esimene lause asendatakse järgmisega:

| b) | Lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

b)

Lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

Leedu Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni
  1. jaanuarini 2011
  , et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot 1 000 l kohta, kuni 1. jaanuarini 2013, et saavutada madalaim tase 330 eurot, ning mootorikütusena kasutatava gaasiõli puhul kuni
  1. jaanuarini 2015
  , et saavutada madalaim tase 359 eurot
  ja kuni 1. jaanuarini 2017, et saavutada madalaim tase 380 eurot
  .

6.   Leedu Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni
  1. jaanuarini 2012
  , et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot 1 000 l kohta, kuni 1. jaanuarini 2013, et saavutada madalaim tase 330 eurot, ning mootorikütusena kasutatava gaasiõli puhul kuni
  1. jaanuarini 2016
  , et saavutada madalaim tase 359 eurot. Siiski ei tohi gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 245 eurot 1 000 liitri kohta ja alates 1. jaanuarist 2008 madalam kui 274 eurot 1 000 liitri kohta.

| (c) | Lõike 9 teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

(c)

Lõike 9 teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

| c) | Lõike 9 teine lõik asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

c)

Lõike 9 teine lõik asendatakse järgmisega:

Poola Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni
  1. jaanuarini 2010
  , et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot 1 000 l kohta, kuni
  1. jaanuarini 2012
  , et saavutada madalaim tase 330 eurot, ning mootorikütusena kasutatava gaasiõli puhul kuni
  1. jaanuarini 2014
  , et saavutada madalaim tase 359 eurot
  ja kuni 1. jaanuarini 2016, et saavutada madalaim tase 380 eurot
  .

Poola Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni
  1. jaanuarini 2012
  , et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, milleks on 302 eurot 1 000 l kohta, kuni
  1. jaanuarini 2013
  , et saavutada madalaim tase 330 eurot, ning kuni
  1. jaanuarini 2016
  , et saavutada madalaim tase 359 eurot. Siiski ei tohi gaasiõli maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 245 eurot 1 000 liitri kohta ja alates 1. jaanuarist 2008 madalam kui 274 eurot 1 000 liitri kohta.

Ilma et see piiraks erandeid artiklist 7, mis on sätestatud lepingus Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liiduga, võivad need liikmesriigid mootorikütusena kasutatava gaasiõli puhul kohaldada täiendavat üleminekuperioodi kuni
  1. jaanuarini 2015
  , et saavutada madalaim tase 359 eurot
  ja kuni 1. jaanuarini 2017, et saavutada madalaim tase 380 eurot
  .

Ilma et see piiraks erandeid artiklist 7, mis on sätestatud lepingus Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemise kohta Euroopa Liiduga, võivad need liikmesriigid mootorikütusena kasutatava gaasiõli puhul kohaldada täiendavat üleminekuperioodi kuni
  1. jaanuarini 2016
  , et saavutada madalaim tase 359 eurot.

Komisjoni ettepanek

| | 1. jaanuar 2004 | 1. jaanuar 2010 | 1. jaanuar 2012 | 1. jaanuar 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pliivaba bensiin
  (eurodes 1 000 liitri kohta)
  CN-koodid 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 ja 2710 11 49 | 359 | 359 | 359 | 380 |
| Gaasiõli
  (eurodes 1 000 liitri kohta)
  CN-koodid 2710 19 41–2710 19 49 | 302 | 330 | 359 | 380 |

1. jaanuar 2004

1. jaanuar 2010

1. jaanuar 2012

1. jaanuar 2014

Pliivaba bensiin

(eurodes 1 000 liitri kohta)

CN-koodid 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 ja 2710 11 49

359

359

359

380

Gaasiõli

(eurodes 1 000 liitri kohta)

CN-koodid 2710 19 41–2710 19 49

302

330

359

380

Euroopa Parlamendi muudatusettepanek

| | 1. jaanuar 2004 | 1. jaanuar 2010 | 1. jaanuar 2012 | 1. jaanuar 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pliivaba bensiin
  (eurodes 1 000 liitri kohta)
  CN-koodid 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 ja 2710 11 49 | 359 | 359 | 359 | 359 |
| Gaasiõli
  (eurodes 1 000 liitri kohta)
  CN-koodid 2710 19 41–2710 19 49 | 302 | 330 | 340 | 359 |

1. jaanuar 2004

1. jaanuar 2010

1. jaanuar 2012

1. jaanuar 2015

Pliivaba bensiin

(eurodes 1 000 liitri kohta)

CN-koodid 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 ja 2710 11 49

359

359

359

359

Gaasiõli

(eurodes 1 000 liitri kohta)

CN-koodid 2710 19 41–2710 19 49

302

330

340

359

Ilma et see piiraks artikli 18a lõigetes 5, 6 ja 9 ning artiklis 18c sätestatud tähtaegade kohaldamist, kohaldatakse järgmisi sätteid:

| — | Pliivaba bensiini ega gaasiõli aktsiisimaksu alammäär ei tohi enne 1. jaanuari 2015 olla madalam kui 359 eurot 1 000 liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Pliivaba bensiini ega gaasiõli aktsiisimaksu alammäär ei tohi enne 1. jaanuari 2015 olla madalam kui 359 eurot 1 000 liitri kohta.

| — | Liikmesriigid, kes on kohustatud ühenduse õigusaktide kohaselt tõstma 1. jaanuariks 2012 gaasiõli aktsiisimaksu 340 eurole 1 000 liitri kohta, peavad kohaldama 1. jaanuarist 2015 maksumäära, mis on vähemalt 359 eurot 1 000 liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid, kes on kohustatud ühenduse õigusaktide kohaselt tõstma 1. jaanuariks 2012 gaasiõli aktsiisimaksu 340 eurole 1 000 liitri kohta, peavad kohaldama 1. jaanuarist 2015 maksumäära, mis on vähemalt 359 eurot 1 000 liitri kohta.

| — | Liikmesriigid, kus gaasiõli aktsiisimäär oli 1. jaanuaril 2008 kõrgem kui 400 eurot 1 000 liitri kohta, ei tohi tõsta gaasiõli aktsiisimäära enne 1. jaanuari 2015. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid, kus gaasiõli aktsiisimäär oli 1. jaanuaril 2008 kõrgem kui 400 eurot 1 000 liitri kohta, ei tohi tõsta gaasiõli aktsiisimäära enne 1. jaanuari 2015.

| — | Liikmesriigid, kus pliivaba bensiini aktsiisimäär oli 1. jaanuaril 2008 kõrgem kui 500 eurot 1 000 liitri kohta, ei tohi tõsta seda aktsiisimäära enne 1. jaanuari 2015. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid, kus pliivaba bensiini aktsiisimäär oli 1. jaanuaril 2008 kõrgem kui 500 eurot 1 000 liitri kohta, ei tohi tõsta seda aktsiisimäära enne 1. jaanuari 2015.

5 a)
     
  Lisatakse järgmine artikkel 29a:

Artikkel 29a

Komisjon esitab aruande nende liikmesriikide kohustuste täitmise kohta, kelle üleminekuperiood lõpeb aastal 2010.

---

(1)  
  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist
  .

---