# Eiropas Savienības C 66/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 66 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 20. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 66

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 20. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2009/C 066/01 | Padomes atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2008. — 2012. gadam | 1 |
| 2009/C 066/02 | Padomes atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2008. — 2011. gadam | 6 |
| 2009/C 066/03 | Padomes atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Maltas stabilitātes programmu 2008. — 2011. gadam | 12 |
| 2009/C 066/04 | Padomes atzinums (2009. gada 10. marts) par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2008. — 2011. gadam | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2009/C 066/01

Padomes atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2008. — 2012. gadam

1

2009/C 066/02

Padomes atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2008. — 2011. gadam

6

2009/C 066/03

Padomes atzinums (2009. gada 10. marts) par atjaunināto Maltas stabilitātes programmu 2008. — 2011. gadam

12

2009/C 066/04

Padomes atzinums (2009. gada 10. marts) par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2008. — 2011. gadam

17

| | II   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Komisija |
| 2009/C 066/05 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Nav iebildumu pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

2009/C 066/05

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem — Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Nav iebildumu pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2009/C 066/09 | Euro maiņas kurss | 25 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2009/C 066/10 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 26 |
| 2009/C 066/11 | Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001 | 30 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2009/C 066/09

Euro maiņas kurss

25

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2009/C 066/10

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

26

2009/C 066/11

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

30

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2009/C 066/12 | Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei — Paziņojums par pieteikumu atļaujas (tā sauktās Concession de Nesles) saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti
   (
  1
  ) | 33 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2009/C 066/12

Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei — Paziņojums par pieteikumu atļaujas (tā sauktās Concession de Nesles) saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti
   (
  1
  )

— Paziņojums par pieteikumu atļaujas (tā sauktās Concession de Nesles) saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2008. — 2012. gadam

(2009/C 66/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2008. gada līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu, kas aptver laika posmu no 2008. gada līdz 2012. gadam.

| (2) | Vācijas ekonomiku, kas lielā mērā ir orientēta uz eksportu un stipri specializējusies kapitālieguldījumu preču ražošanā, ir smagi skārusi globālā recesija. Samazinoties eksporta izaugsmei, reālā IKP pieaugums 2008. gadā strauji palēninājās. Vairākas finanšu iestādes, jo īpaši Landesbanken starpā, cieta ievērojamus zaudējumus finanšu krīzes rezultātā. Finanšu krīzes tiešo ietekmi uz ekonomiku tomēr mazināja kopumā sakārtotās uzņēmumu bilances, konkurētspējīgās cenas un tas, ka Vācijā nav korekcijas mājokļu tirgū. Galvenie īstermiņa uzdevumi ir atjaunot uzticību finanšu nozarei, nodrošināt piekļuvi uzņēmumu finansēšanai, veicināt korekcijas darba tirgū, lai novērstu augošo bezdarbu, un stiprināt iekšzemes pieprasījumu. Veiksmīgas fiskālās konsolidācijas rezultātā valsts budžets 2007. un 2008. gadā bija tuvu līdzsvaram. Šajā situācijā Vācija 2008. gada rudenī un 2009. gada janvārī pieņēma divus fiskālās stimulēšanas pasākumu kopumus, lai atbalstītu privāto patēriņu, veicinātu privātos un valsts ieguldījumus, nodrošinātu piekļuvi finansējumam, novērstu darbaspēka atlaišanu, uzlabotu mācību pieejamību, un ieviešot pasākumus automobiļu nozares atbalstam. Šo pasākumu radītā ieņēmumu samazināšanās un izdevumu palielināšanās, kā arī automātiskie stabilizatori radīs deficītu valsts finanšu jomā. Turklāt iespējamās saistības banku glābšanas plašu operāciju veikšanas gadījumā rada papildu risku budžetam. Efektīva budžeta sistēma palīdzēs atbalstīt fiskālo konsolidāciju, krīzei norimstot. |
| --- | --- |

(2)

Vācijas ekonomiku, kas lielā mērā ir orientēta uz eksportu un stipri specializējusies kapitālieguldījumu preču ražošanā, ir smagi skārusi globālā recesija. Samazinoties eksporta izaugsmei, reālā IKP pieaugums 2008. gadā strauji palēninājās. Vairākas finanšu iestādes, jo īpaši Landesbanken starpā, cieta ievērojamus zaudējumus finanšu krīzes rezultātā. Finanšu krīzes tiešo ietekmi uz ekonomiku tomēr mazināja kopumā sakārtotās uzņēmumu bilances, konkurētspējīgās cenas un tas, ka Vācijā nav korekcijas mājokļu tirgū. Galvenie īstermiņa uzdevumi ir atjaunot uzticību finanšu nozarei, nodrošināt piekļuvi uzņēmumu finansēšanai, veicināt korekcijas darba tirgū, lai novērstu augošo bezdarbu, un stiprināt iekšzemes pieprasījumu. Veiksmīgas fiskālās konsolidācijas rezultātā valsts budžets 2007. un 2008. gadā bija tuvu līdzsvaram. Šajā situācijā Vācija 2008. gada rudenī un 2009. gada janvārī pieņēma divus fiskālās stimulēšanas pasākumu kopumus, lai atbalstītu privāto patēriņu, veicinātu privātos un valsts ieguldījumus, nodrošinātu piekļuvi finansējumam, novērstu darbaspēka atlaišanu, uzlabotu mācību pieejamību, un ieviešot pasākumus automobiļu nozares atbalstam. Šo pasākumu radītā ieņēmumu samazināšanās un izdevumu palielināšanās, kā arī automātiskie stabilizatori radīs deficītu valsts finanšu jomā. Turklāt iespējamās saistības banku glābšanas plašu operāciju veikšanas gadījumā rada papildu risku budžetam. Efektīva budžeta sistēma palīdzēs atbalstīt fiskālo konsolidāciju, krīzei norimstot.

| (3) | pieauguma samazināšanos no 1

  % 2008. gadā līdz —2

  % 2009. gadā, pirms tas pieaugs līdz 1

  %, sākot no 2010. gada. Vērtējot šo scenāriju saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet, ka tas pamatojas uz ticamiem pieņēmumiem par attīstību līdz 2009. gadam un mazliet optimistiskiem pieņēmumiem, sākot no 2010. gada. Jo īpaši cerētā privātā patēriņa atjaunošanās 2010. gadā varētu būt mazāka, ja nodarbinātība ekonomiskās krīzes rezultātā samazināsies krasāk. Makroekonomiskajās prognozēs ir ņemti vērā pieņemtie stimulēšanas pasākumi, bet to gaidāmā ekonomiskā ietekme skaitliski nav aprēķināta. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama. |
| --- | --- |

(3)

Formula

Formula

Formula

| (4) | Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka 2008. gadā valsts budžeta deficīts ir 0,1 % no IKP, salīdzinot ar programmas 2007. gada decembra atjauninājumā noteikto mērķi —

  % no IKP. Šo izpildes pārsniegumu radīja ievērojamie negaidītie ieņēmumi, neskatoties uz uzņēmumu nodokļu reformu un sociālo iemaksu likmju samazinājumu. Augstāki tiešo nodokļu ieņēmumi atspoguļo lielāku algu un nodarbinātības pieaugumu un ar to saistīto fiskālo bremzēšanu. Daļa papildienākumu tika izmantota sociālo iemaksu likmju samazinājuma finansēšanai un papildu tēriņiem. Izdevumi pārsniedza plānotos par

  % no IKP galvenokārt vienreizēju pasākumu īstenošanas rezultātā saistībā ar banku glābšanas pasākumiem un tāpēc, ka lielāki izdevumi tika novirzīti pensiju pabalstiem pensiju korekcijas formulas ad hoc izmaiņu rezultātā. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Valsts budžeta bilances mērķis 2009. gadam ir 3 % deficīts no IKP. Tas atbilst Komisijas dienestu starpposma prognozei. Deficīta palielināšanās atspoguļo zaudētos nodokļu ieņēmumus un izdevumu palielinājumu, ko radīja automātiskie stabilizatori (aptuveni 1

  % no IKP) un stimulēšanas pasākumi, kas tika veikti, reaģējot uz krīzi (aptuveni 1

  % no IKP). Gaidāms, ka izdevumu attiecība pret IKP palielināsies par 2

  procentu punktiem, turpretim prognozē, ka ieņēmumu attiecība pret IKP samazināsies par

  procentu punktu. Lēš, ka strukturālais deficīts (saskaņā ar Komisijas dienestu pārrēķinu, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju) palielināsies par aptuveni 1

  procentu punktiem. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

| (6) | Vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) ir saglabāt valsts budžetu pēc iespējas tuvu līdzsvaram strukturālā izteiksmē (cikliski koriģētu, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus). Saskaņā ar programmu tas nozīmē strukturālu deficītu, kas vienāds ar 0-

  % no IKP. Nav sagaidāms, ka VTM tiks sasniegts programmas periodā. Tomēr budžeta konsolidācija atsāksies pēc tam, kad 2010. gadā deficīts sasniegs maksimālo atzīmi 4 % no IKP, kas pārsniedz līgumā minēto atsauces vērtību, 2011. gadā samazinoties līdz 3 % no IKP un 2012. gadā — līdz 2

  %. Prognozes janvāra papildinājumā pamatojas uz scenāriju, kas neparedz izmaiņas politikā un kurā pieņemts, ka konsolidācijas process pēc 2010. gada notiks galvenokārt, samazinot izdevumus. Gaidāms, ka ieņēmumu attiecība pret IKP laikā no 2008. līdz 2010. gadam samazināsies par 1

  procentu punktu, sasniedzot 42

  %, 2011. gadā saglabāsies šajā līmenī un 2012. gadā no jauna palielināsies par

   procentu punktu. Izdevumu attiecība pret IKP laikā no 2008. līdz 2010. gadam palielināsies par 2

  procentu punktiem un pēc tam samazināsies par 1 procentu punktu.Ieņēmumu un izdevumu attīstība 2010. gadā būs galvenokārt atkarīga no fiskālās stimulēšanas pasākumiem, kas tiks veikti, reaģējot uz krīzi. Pasākumi, kas būs konsolidācijas procesa pamatā pēc 2010. gada, nav konkretizēti. Konsolidācijai veltītos pūliņus varētu sekmēt dažu stimulējošo pasākumu piemērošanas termiņa izbeigšanās un parādu atmaksas fonds. Augošais deficīts, mazāks nominālais IKP pieaugums un krājumu plūsmas izmaiņas 2008. gada, kas galvenokārt atspoguļo banku glābšanai veltītos pasākumus, veicina parāda attiecības pret IKP palielināšanos par 7 procentu punktiem programmas periodā, sasniedzot 72 % no IKP. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Ieņēmumu un izdevumu attīstība 2010. gadā būs galvenokārt atkarīga no fiskālās stimulēšanas pasākumiem, kas tiks veikti, reaģējot uz krīzi. Pasākumi, kas būs konsolidācijas procesa pamatā pēc 2010. gada, nav konkretizēti. Konsolidācijai veltītos pūliņus varētu sekmēt dažu stimulējošo pasākumu piemērošanas termiņa izbeigšanās un parādu atmaksas fonds. Augošais deficīts, mazāks nominālais IKP pieaugums un krājumu plūsmas izmaiņas 2008. gada, kas galvenokārt atspoguļo banku glābšanai veltītos pasākumus, veicina parāda attiecības pret IKP palielināšanos par 7 procentu punktiem programmas periodā, sasniedzot 72Formula % no IKP.

| (7) | Budžeta rezultātus ietekmē būtiski negatīvi riski, jo īpaši, sākot no 2010. gada. Pirmkārt, pamata makroekonomiskie pieņēmumi cieš no nenoteiktības attiecībā uz finanšu krīzes ilgumu, apmēru un ietekmi. Tie šķiet nedaudz optimistiski, jo īpaši attiecībā uz 2010. gadu un turpmākajiem gadiem, prognozējot ātru atveseļošanu, kuras rezultātā atjaunosies reālā IKP izaugsmes potenciāls. Otrkārt, ievērojamu risku prognozei rada pietiekamas apņemšanās trūkums visos valdības līmeņos, lai nodrošinātu izdevumu disciplīnu. Treškārt, ievērojamu risku rada informācijas trūkums par pasākumiem, kas paredzēti plānotās konsolidācijas atbalstam pēc 2010. gada, it īpaši ievērojot to, ka lielai daļai fiskālās stimulēšanas pasākumu ir pastāvīgs raksturs. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud deficīta mērķu sasniegšanu, parāda attiecības attīstība arī var izrādīties mazāk pozitīva par iecerēto. Papildu riski valsts finansēm ir saistīti ar tiešām finanšu krīzes sekām, jo īpaši ar iespējamu papildu kapitāla iepludināšanu un banku potenciālo pārņemšanu (kas ietekmēs parādu, kaut arī nevar izslēgt zināmu iespaidu uz budžeta deficītu) vai banku garantijām (kas tikai ietekmēs budžeta deficītu un valsts parādu, laikā, kad tās tiks pieprasītas, ja tas notiks). |
| --- | --- |

(7)

Budžeta rezultātus ietekmē būtiski negatīvi riski, jo īpaši, sākot no 2010. gada. Pirmkārt, pamata makroekonomiskie pieņēmumi cieš no nenoteiktības attiecībā uz finanšu krīzes ilgumu, apmēru un ietekmi. Tie šķiet nedaudz optimistiski, jo īpaši attiecībā uz 2010. gadu un turpmākajiem gadiem, prognozējot ātru atveseļošanu, kuras rezultātā atjaunosies reālā IKP izaugsmes potenciāls. Otrkārt, ievērojamu risku prognozei rada pietiekamas apņemšanās trūkums visos valdības līmeņos, lai nodrošinātu izdevumu disciplīnu. Treškārt, ievērojamu risku rada informācijas trūkums par pasākumiem, kas paredzēti plānotās konsolidācijas atbalstam pēc 2010. gada, it īpaši ievērojot to, ka lielai daļai fiskālās stimulēšanas pasākumu ir pastāvīgs raksturs. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud deficīta mērķu sasniegšanu, parāda attiecības attīstība arī var izrādīties mazāk pozitīva par iecerēto. Papildu riski valsts finansēm ir saistīti ar tiešām finanšu krīzes sekām, jo īpaši ar iespējamu papildu kapitāla iepludināšanu un banku potenciālo pārņemšanu (kas ietekmēs parādu, kaut arī nevar izslēgt zināmu iespaidu uz budžeta deficītu) vai banku garantijām (kas tikai ietekmēs budžeta deficītu un valsts parādu, laikā, kad tās tiks pieprasītas, ja tas notiks).

| (8) | Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Vācijā ir tuvu ES vidējam radītājam, kaut arī pensiju izdevumu pieaugums jau īstenoto pensiju reformu dēļ ir mazliet mazāks nekā daudzās citās valstīs. Kaut arī papildinājumā novērtētais 2008. gada budžeta stāvoklis būtu daļēji palīdzējis mazināt iedzīvotāju novecošanas radīto ilgstošo ietekmi uz budžetu, rezultāts būs pretējs, ja budžeta prognozes īstenosies. Turklāt kopējā parāda pašreizējā attiecība pret IKP pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Lielu primāro pārpalikumu sasniegšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējai. Jau minētie riski, ko rada Vācijā ieviestās finanšu nozares stabilizācijas shēmas (piemēram, rekapitalizācija, garantijas), varētu potenciāli negatīvi ietekmēt valsts finanšu ilgtspēju ilgā laika posmā, pirmkārt, ietekmējot valsts parādu, lai gan dažas valdības atbalsta radītās izmaksas turpmāk varētu atgūt. |
| --- | --- |

(8)

Iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Vācijā ir tuvu ES vidējam radītājam, kaut arī pensiju izdevumu pieaugums jau īstenoto pensiju reformu dēļ ir mazliet mazāks nekā daudzās citās valstīs. Kaut arī papildinājumā novērtētais 2008. gada budžeta stāvoklis būtu daļēji palīdzējis mazināt iedzīvotāju novecošanas radīto ilgstošo ietekmi uz budžetu, rezultāts būs pretējs, ja budžeta prognozes īstenosies. Turklāt kopējā parāda pašreizējā attiecība pret IKP pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Lielu primāro pārpalikumu sasniegšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējai. Jau minētie riski, ko rada Vācijā ieviestās finanšu nozares stabilizācijas shēmas (piemēram, rekapitalizācija, garantijas), varētu potenciāli negatīvi ietekmēt valsts finanšu ilgtspēju ilgā laika posmā, pirmkārt, ietekmējot valsts parādu, lai gan dažas valdības atbalsta radītās izmaksas turpmāk varētu atgūt.

| (9) | Neskatoties uz visumā sakārtotajām valsts finansēm un fiskālajiem noteikumiem, Vācijas institucionālajā budžeta struktūrā ir jāveic daudz uzlabojumu. Padome atzinīgi novērtē panākto saistībā ar jauno budžeta noteikumu, lai nodrošinātu valsts strukturālā budžeta robežvērtību 0,35 % no IKP normālos apstākļos un strukturāli līdzsvarotu federālo zemju budžetus. Vēl šajā likumdošanas periodā Vācijas Konstitūcijā jānostiprina jauns budžeta noteikums, un tam jāsāk darboties līdz 2011. gadam ar federālajai valdībai paredzētu pārejas periodu līdz 2015. gadam, bet federālo zemju līmenī līdz 2019. gadam. Turklāt valdība plāno rūpīgi pārskatīt federālā budžeta veidošanas un uzskaites sistēmu, lielāku nozīmi pievēršot ieņēmumu un izdevumu vērtēšanai, pamatojoties uz darbības rādītājiem. |
| --- | --- |

(9)

Neskatoties uz visumā sakārtotajām valsts finansēm un fiskālajiem noteikumiem, Vācijas institucionālajā budžeta struktūrā ir jāveic daudz uzlabojumu. Padome atzinīgi novērtē panākto saistībā ar jauno budžeta noteikumu, lai nodrošinātu valsts strukturālā budžeta robežvērtību 0,35 % no IKP normālos apstākļos un strukturāli līdzsvarotu federālo zemju budžetus. Vēl šajā likumdošanas periodā Vācijas Konstitūcijā jānostiprina jauns budžeta noteikums, un tam jāsāk darboties līdz 2011. gadam ar federālajai valdībai paredzētu pārejas periodu līdz 2015. gadam, bet federālo zemju līmenī līdz 2019. gadam. Turklāt valdība plāno rūpīgi pārskatīt federālā budžeta veidošanas un uzskaites sistēmu, lielāku nozīmi pievēršot ieņēmumu un izdevumu vērtēšanai, pamatojoties uz darbības rādītājiem.

| (10) | Lai stabilizētu finanšu nozari, Vācijas iestādes ir izveidojušas Finanšu tirgus stabilizācijas fondu, kas darbosies līdz 2009. gada beigām, nodrošinot kapitālu (80 miljardi euro, aptuveni 3 % no IKP) un kredītu garantijas (400 miljardi euro, aptuveni 16 % no IKP). Jau 2007. un 2008. gadā Vācijas valdība federālajā un reģionālajā līmenī bija iesaistījusies plašās banku glābšanas operācijās, nodrošinot tām kapitālu un garantijas. Turklāt 2008. gadā Vācijas valdība piedāvāja neierobežotu garantiju attiecībā uz visiem privātbanku noguldījumiem. Tiek apspriestas vēl citas iniciatīvas, lai mazinātu problēmas, ko banku bilancēm rada problemātiski aktīvi. Iespējamās saistības, ko rada šādi glābšanas pasākumi, rada papildu risku budžetam. |
| --- | --- |

(10)

Lai stabilizētu finanšu nozari, Vācijas iestādes ir izveidojušas Finanšu tirgus stabilizācijas fondu, kas darbosies līdz 2009. gada beigām, nodrošinot kapitālu (80 miljardi euro, aptuveni 3 % no IKP) un kredītu garantijas (400 miljardi euro, aptuveni 16 % no IKP). Jau 2007. un 2008. gadā Vācijas valdība federālajā un reģionālajā līmenī bija iesaistījusies plašās banku glābšanas operācijās, nodrošinot tām kapitālu un garantijas. Turklāt 2008. gadā Vācijas valdība piedāvāja neierobežotu garantiju attiecībā uz visiem privātbanku noguldījumiem. Tiek apspriestas vēl citas iniciatīvas, lai mazinātu problēmas, ko banku bilancēm rada problemātiski aktīvi. Iespējamās saistības, ko rada šādi glābšanas pasākumi, rada papildu risku budžetam.

| (11) | Atbilstoši EEAP, par ko decembrī vienojās Eiropadome, Vācija pieņēma lēmumu par ievērojamu fiskālo stimulēšanu 2009. un 2010. gadam (aptuveni 3,5 % IKP divos gados), uzskatot to par adekvātu reakciju uz ekonomisko lejupslīdi. Pasākumi ir vērsti uz ienākumu atbalstu, privātiem un valsts ieguldījumiem, izvairoties no darbinieku skaita samazināšanas un uzlabojot apmācību, atbalstu uzņēmumiem, kam ir vajadzīgi kredīti, un automobiļu nozarei. Tie kopumā atbilst EEAP, jo tiek veikti mērķtiecīgi un savlaicīgi, kaut arī stimuls vairāk attiecas uz vēlākajiem gadiem. Tomēr, kaut arī dažiem pasākumiem ir pagaidu raksturs, to ievērojama daļa būs pastāvīgi. Tāpēc nav nodrošināts krīzes novēršanai pieņemto pasākumu pilnīgs atgriezeniskums. Tomēr paredzētais parādu atmaksas grafiks un jauns budžeta noteikums būs galvenais faktors nepieciešamā fiskālās konsolidācijas procesa uzsākšanai pēc krīzes. Atveseļošanu veicinās strukturāli pasākumi, piemēram, valsts iepirkuma noteikumu pagaidu vienkāršošana, lai paātrinātu ieguldījumus infrastruktūrā, privātajam sektoram sniegts atbalsts inovāciju jomā, labāki pakalpojumi nodarbinātības jomā un labāka piekļuve platjoslas pieslēgumam plānotās platjoslas pieslēguma stratēģijas ietvaros. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, ko Komisija ierosināja 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.. Turklāt pagaidu rakstura izmaiņas publiskā iepirkuma procedūrās ir paredzētas, lai veicinātu investīcijas infrastruktūrā. |
| --- | --- |

(11)

Atbilstoši EEAP, par ko decembrī vienojās Eiropadome, Vācija pieņēma lēmumu par ievērojamu fiskālo stimulēšanu 2009. un 2010. gadam (aptuveni 3,5 % IKP divos gados), uzskatot to par adekvātu reakciju uz ekonomisko lejupslīdi. Pasākumi ir vērsti uz ienākumu atbalstu, privātiem un valsts ieguldījumiem, izvairoties no darbinieku skaita samazināšanas un uzlabojot apmācību, atbalstu uzņēmumiem, kam ir vajadzīgi kredīti, un automobiļu nozarei. Tie kopumā atbilst EEAP, jo tiek veikti mērķtiecīgi un savlaicīgi, kaut arī stimuls vairāk attiecas uz vēlākajiem gadiem. Tomēr, kaut arī dažiem pasākumiem ir pagaidu raksturs, to ievērojama daļa būs pastāvīgi. Tāpēc nav nodrošināts krīzes novēršanai pieņemto pasākumu pilnīgs atgriezeniskums. Tomēr paredzētais parādu atmaksas grafiks un jauns budžeta noteikums būs galvenais faktors nepieciešamā fiskālās konsolidācijas procesa uzsākšanai pēc krīzes. Atveseļošanu veicinās strukturāli pasākumi, piemēram, valsts iepirkuma noteikumu pagaidu vienkāršošana, lai paātrinātu ieguldījumus infrastruktūrā, privātajam sektoram sniegts atbalsts inovāciju jomā, labāki pakalpojumi nodarbinātības jomā un labāka piekļuve platjoslas pieslēgumam plānotās platjoslas pieslēguma stratēģijas ietvaros. Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, ko Komisija ierosināja 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.. Turklāt pagaidu rakstura izmaiņas publiskā iepirkuma procedūrās ir paredzētas, lai veicinātu investīcijas infrastruktūrā.

| (12) | Reaģējot uz ekonomisko lejupslīdi, kopējā fiskālā nostāja 2009. un 2010. gadā ir ekspansīva. Gaidāms, ka pēdējā no minētajiem gadiem budžeta deficīts pārsniegs atsauces vērtību. 2011. gadā programmas mērķis ir būtiska strukturāla uzlabošanās (par 1 procentu punktu), panākot turpmāku, kaut arī mazāku progresu 2012. gadā. Kaut arī deficīta samazinājuma tempi kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, programmas periodā netiks panākta pietiekama drošības rezerve, kas pasargātu no deficīta robežas — 3 % no IKP — pārsniegšanas, un izklāstītais konsolidācijas ceļš ir saistīts ar ievērojamu risku. Visbeidzot, parāda attiecība programmas periodā palielinās, atspoguļojot ekspansīvo nostāju 2009. un 2010. gadā un finanšu darījumus, kas saistīti ar veiktajiem pasākumiem banku glābšanai. |
| --- | --- |

(12)

Reaģējot uz ekonomisko lejupslīdi, kopējā fiskālā nostāja 2009. un 2010. gadā ir ekspansīva. Gaidāms, ka pēdējā no minētajiem gadiem budžeta deficīts pārsniegs atsauces vērtību. 2011. gadā programmas mērķis ir būtiska strukturāla uzlabošanās (par 1 procentu punktu), panākot turpmāku, kaut arī mazāku progresu 2012. gadā. Kaut arī deficīta samazinājuma tempi kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, programmas periodā netiks panākta pietiekama drošības rezerve, kas pasargātu no deficīta robežas — 3 % no IKP — pārsniegšanas, un izklāstītais konsolidācijas ceļš ir saistīts ar ievērojamu risku. Visbeidzot, parāda attiecība programmas periodā palielinās, atspoguļojot ekspansīvo nostāju 2009. un 2010. gadā un finanšu darījumus, kas saistīti ar veiktajiem pasākumiem banku glābšanai.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā ir daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (3). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā ir daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (3).

Vispārējais secinājums ir tāds, ka iepriekšējās konsolidācijas radīto priekšrocību dēļ un tāpēc, ka 2008. gadā tika sasniegts budžets, kas bija tuvu līdzsvaram, Vācija spēja ieviest ievērojamus fiskālos stimulēšanas pasākumus. Jo īpaši globālās ekonomiskās vides krasā pasliktināšanās un spriedze finanšu nozarē rada būtisku apdraudējumu budžeta stratēģijai. Krīzes novēršanai pieņemto īstermiņa pasākumu pilnīgs atgriezeniskums pašreiz nav nodrošināts. Tāpēc svarīgi ir īstenot vidējā termiņa budžeta struktūru, kā pašreiz paredzēts, un nodrošināt stingru apņemšanos visos valdības līmeņos atbalstīt fiskālo konsolidāciju, pēc tam, kad krīze būs rimusi. Ņemot vērā augošo valsts parādu, ad hoc izmaiņas pensiju korekcijas formulā un neskaidrību par to, kāda būs veselības aprūpes reformas radītā ietekme, ir izšķiroši svarīgi saglabāt gūtās sekmes, lai uzlabotu ilgtspēju ilgā laika posmā.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Vācija tiek aicināta:

| i) | īstenot plānoto 2009. un 2010. gada fiskālo politiku, tostarp stimulējošus pasākumus saskaņā ar EEAP un saistībā ar SIP, atcelt fiskālus stimulus, lai atbalstītu būtisku budžeta konsolidāciju virzībā uz VTM, sākot to vēlākais 2011. gadā; |
| --- | --- |

i)

īstenot plānoto 2009. un 2010. gada fiskālo politiku, tostarp stimulējošus pasākumus saskaņā ar EEAP un saistībā ar SIP, atcelt fiskālus stimulus, lai atbalstītu būtisku budžeta konsolidāciju virzībā uz VTM, sākot to vēlākais 2011. gadā;

| ii) | šajā sakarā nostiprināt institucionālo fiskālo struktūru, ieviešot jauno budžeta noteikumu kā plānots, lai atbalstītu nepieciešamo virzību uz konsolidāciju pēc 2010. gada; |
| --- | --- |

ii)

šajā sakarā nostiprināt institucionālo fiskālo struktūru, ieviešot jauno budžeta noteikumu kā plānots, lai atbalstītu nepieciešamo virzību uz konsolidāciju pēc 2010. gada;

| iii) | no jauna pievērst uzmanību pasākumiem, kas stiprina valsts finanšu ilgtspēju ilgā laika posmā, un nodrošināt, lai tiktu atcelta 2008. gada novirze no pensiju korekcijas formulas, kā plānots. |
| --- | --- |

iii)

no jauna pievērst uzmanību pasākumiem, kas stiprina valsts finanšu ilgtspēju ilgā laika posmā, un nodrošināt, lai tiktu atcelta 2008. gada novirze no pensiju korekcijas formulas, kā plānots.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | SP 2008. gada decembris | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| COM 2009. gada janv. | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | n. p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2008. gada decembris | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| COM 2009. gada janv. | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (4)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2008. gada decembris | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| COM 2009. gada janv. (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | n. p. |
| Tīraie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | SP 2008. gada decembris | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| COM 2009. gada janv. | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2008. gada decembris | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| COM 2009. gada janv. | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2008. gada decembris | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| COM 2009. gada janv. | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | n. p. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2008. gada decembris | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| COM 2009. gada janv. | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2008. gada decembris | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| COM 2009. gada janv. | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (4)

  (% no IKP) | SP 2008. gada decembris | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| COM 2009. gada janv. | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | n. p. |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2008. gada decembris | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| COM 2009. gada janv. | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2008. gada decembris | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| COM 2009. gada janv. | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | n. p. | n. p. |
| SP 2007. gada novembris | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | n. p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķin |

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Reālais IKP

(% izmaiņas)

SP 2008. gada decembris

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

COM 2009. gada janv.

2,5

1,3

– 2,3

0,7

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

n. p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2008. gada decembris

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

COM 2009. gada janv.

2,3

2,8

0,8

1,4

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (4)

(% no potenciālā IKP)

SP 2008. gada decembris

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

COM 2009. gada janv. (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

n. p.

Tīraie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

SP 2008. gada decembris

7,6

7,1

7,0

7

7

7

COM 2009. gada janv.

7,6

7,1

5,2

5,4

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2008. gada decembris

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

COM 2009. gada janv.

43,9

43,7

43,5

42,3

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

44

43

43

42,5

42

n. p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2008. gada decembris

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

COM 2009. gada janv.

44,1

43,8

46,4

46,4

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

44

43,5

43

42

41,5

n. p.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2008. gada decembris

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

COM 2009. gada janv.

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

0

– 0,5

0

0,5

0,5

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2008. gada decembris

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

COM 2009. gada janv.

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

3

2,5

2,5

3

3,5

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (4)

(% no IKP)

SP 2008. gada decembris

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

COM 2009. gada janv.

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

n. p.

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2008. gada decembris

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

COM 2009. gada janv.

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2008. gada decembris

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

COM 2009. gada janv.

65,1

65,6

69,6

72,3

n. p.

n. p.

SP 2007. gada novembris

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

n. p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķin

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas bijusi pieejama pēc šī datuma.

(3)  Jo īpaši programmā trūkst datu par SPCI inflāciju, nodokļu ieņēmumu un valsts izdevumu sadalījumu starppatēriņam, sociālajiem pabalstiem natūrā un kompensācijām, kas izmaksātas darbiniekiem, kā arī nav izklāstīti visi pamata pieņēmumi, kas pamato makroekonomisko scenāriju.

(4)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītās ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju..

(5)  Pamatojoties uz attiecīgi 1,1 %, 1,2 %, 0,9 % un 1,0 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007. — 2010. gadā.

(6)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,3 % no IKP 2007. gadā un 1/2 % no IKP 2008. gadā (visi palielina deficītu) saskaņā ar jaunāko programmu un 0,3 % no IKP 2007. gadā, 0,3 % no IKP 2008. gadā un 0,1 % no IKP 2010. gadā (visi palielina deficītu) saskaņā ar Komisijas dienestu janvāra starpposma prognozi.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķin

---

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/6

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2008. — 2011. gadam

(2009/C 66/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7.jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu laikposmam no 2008. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Ungārijas konverģences programmu laikposmam no 2008. līdz 2011. gadam.

| (2) | Pēc neliela palielinājuma 2008. gada pirmajā pusē IKP trešajā ceturksnī nedaudz samazinājās, un ceturtajā ceturksnī ir paredzama tā samazināšanās. Neskatoties uz Ungārijas dubulto deficītu mazināšanos pēdējo gadu laikā, valsts vēl aizvien ir apdraudēta valsts budžeta un ārējā parāda augstā līmeņa dēļ. Tāpēc finanšu krīze Ungāriju ir skārusi īpaši smagi un izraisījusi krasu valūtas kursa kritumu un finanšu tirgu daudzu segmentu disfunkciju. Tāpēc ieguldītāju uzticības atjaunošana un finanšu tirgu darbības uzlabošana ir ekonomiskās politikas visneatliekamākie uzdevumi. Šim mērķim centrālā banka ir ieviesusi jaunus instrumentus, un ir pieņemta jauna ekonomikas programma ar papildu fiskālām korekcijām, stingrākiem mērķiem attiecībā uz budžeta deficītu, kā arī banku glābšanas pasākumiem un stingrāku finanšu nozares regulējumu. Šiem pasākumiem ES, SVF un Pasaules Banka ir piešķīrusi Ungārijai lielu starptautisku finanšu atbalstu (20 miljardu euro apmērā) (2), lai veicinātu fiskālo konsolidāciju, fiskālās pārvaldības reformu, finanšu sektora regulējumu un pārvaldību un strukturālās reformas (3). Ekonomikas programma, kas saistīta ar aizdevumu, ir iekļauta gan 2009. gada budžetā, gan konverģences programmas atjauninājumā. Ungārijas nacionālā banka stiprināja monetāro politiku, 2008. gada oktobrī strauji paaugstinot procentu pamatlikmi no 8,50 % līdz 11,50 %, bet 2008. gada pēdējos divos mēnešos tās atkal samazināja (trīs kārtās līdz 10 % 2008. gada decembrī). 2008. gadā Ungārijas forints samazinājās par 2,6 % nominālajā efektīvajā izteiksmē. |
| --- | --- |

(2)

Pēc neliela palielinājuma 2008. gada pirmajā pusē IKP trešajā ceturksnī nedaudz samazinājās, un ceturtajā ceturksnī ir paredzama tā samazināšanās. Neskatoties uz Ungārijas dubulto deficītu mazināšanos pēdējo gadu laikā, valsts vēl aizvien ir apdraudēta valsts budžeta un ārējā parāda augstā līmeņa dēļ. Tāpēc finanšu krīze Ungāriju ir skārusi īpaši smagi un izraisījusi krasu valūtas kursa kritumu un finanšu tirgu daudzu segmentu disfunkciju. Tāpēc ieguldītāju uzticības atjaunošana un finanšu tirgu darbības uzlabošana ir ekonomiskās politikas visneatliekamākie uzdevumi. Šim mērķim centrālā banka ir ieviesusi jaunus instrumentus, un ir pieņemta jauna ekonomikas programma ar papildu fiskālām korekcijām, stingrākiem mērķiem attiecībā uz budžeta deficītu, kā arī banku glābšanas pasākumiem un stingrāku finanšu nozares regulējumu. Šiem pasākumiem ES, SVF un Pasaules Banka ir piešķīrusi Ungārijai lielu starptautisku finanšu atbalstu (20 miljardu euro apmērā) (2), lai veicinātu fiskālo konsolidāciju, fiskālās pārvaldības reformu, finanšu sektora regulējumu un pārvaldību un strukturālās reformas (3). Ekonomikas programma, kas saistīta ar aizdevumu, ir iekļauta gan 2009. gada budžetā, gan konverģences programmas atjauninājumā. Ungārijas nacionālā banka stiprināja monetāro politiku, 2008. gada oktobrī strauji paaugstinot procentu pamatlikmi no 8,50 % līdz 11,50 %, bet 2008. gada pēdējos divos mēnešos tās atkal samazināja (trīs kārtās līdz 10 % 2008. gada decembrī). 2008. gadā Ungārijas forints samazinājās par 2,6 % nominālajā efektīvajā izteiksmē.

| (3) | Programmā paredzēti divi atšķirīgi makroekonomikas un budžeta prognožu scenāriji: “bāzes” scenārijs un “alternatīvais” scenārijs. “Bāzes” scenāriju uzskata par atsauces scenāriju budžeta prognožu novērtēšanai, jo tikai šajā scenārijā ir iekļauti sīki aprēķini par budžeta un makroekonomisko summāro rādītāju sadalījumu. Tas paredz, ka pēc piezemētā aptuveni 1 % lielā pieauguma divos iepriekšējos gados reālā IKP pieaugums 2009. gadā samazināsies par 0,9 %, pirms 2010. un 2011. gadā tas atkal attiecīgi palielināsies par 1,6 % un 2,5 %. Bāzes scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju (4), šķiet, pamatojas uz diezgan optimistiskiem pieņēmumiem par pieaugumu visā programmas laikā daļēji tāpēc, ka izaugsmes perspektīvas valstīs, kas ir tirdzniecības partneri, varētu būt sliktākas, nekā to paredz programmas scenārijs. Pieņemot, ka ārējās tirdzniecības rezultāti varētu būt sliktāki un ieguldījumu samazinājums varētu būt lielāks, Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē tika prognozēts IKP samazinājums par 1,6 % 2009. gadā, kam sekotu pieaugums līdz 1 % 2010. gadā. Tomēr ņemot vērā jaunāko informāciju, tostarp ļoti strauju rūpnieciskās ražošanas tempu samazināšanos decembrī un būtisko kritumu uzņēmumu un mājsaimniecību pieejai kredītiem 2008. gada beigās, iznākums varētu būt vēl sliktāks (aptuveni -3

  % 2009. gadā). Programmā prognozētā 4,5 % inflācija 2009. gadam arī šķiet pārāk augsta. Turklāt labie rezultāti eksporta jomā un ar to saistītie uzlabojumi privātā sektora neto finansēšanas kapacitātes jomā programmas laikā arī šķiet diezgan optimistiski. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka valsts budžeta deficīts būs 3,3 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 4 % no IKP. Labāki rezultāti salīdzinājumā ar 2008. gada budžeta deficīta mērķi, kas tika gūti par spīti vājajai izaugsmei, ir galvenokārt skaidrojami ar pozitīvo bāzes efektu kā attiecībā uz ieņēmumiem, tā arī izdevumiem 2007. gadā (kad budžeta deficīts sasniedza 5 % no IKP). |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē lēsts, ka valsts budžeta deficīts būs 3,3 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā noteikto mērķi 4 % no IKP. Labāki rezultāti salīdzinājumā ar 2008. gada budžeta deficīta mērķi, kas tika gūti par spīti vājajai izaugsmei, ir galvenokārt skaidrojami ar pozitīvo bāzes efektu kā attiecībā uz ieņēmumiem, tā arī izdevumiem 2007. gadā (kad budžeta deficīts sasniedza 5 % no IKP).

| (5) | Atjauninājumā noteiktais 2009. gada budžeta deficīta mērķis ir 2,6 % no IKP, kas ir salīdzināms ar iepriekšējā atjauninājumā noteiktajiem 3,2 % no IKP un Komisijas dienestu starpposma prognozē prognozētajiem 2,8 % no IKP. Stingrāku mērķi valdība noteica, reaģējot uz finanšu krīzi, ņemot vērā makroekonomiskā scenārija ievērojamo pasliktināšanos. Ņemot vērā finanšu krīzes kontekstu un lielo budžeta deficītu un valsts parādu, valdība nepieņēma nekādus fiskālās stimulēšanas pasākumus. Tomēr pavisam nesen, ņemot vērā daudz krasāko ekonomikas lejupslīdi nekā prognozēts, kas saistībā ar ieņēmumu iztrūkumu aprēķināta aptuveni 1 % apmērā no IKP, valdība 15. februārī pieņēma papildu korektīvo pasākumu kopumu 0,7 % apmērā no IKP un pārskatīja noteikto 2009. gada budžeta deficītu 2,7 % –2,9 % no IKP saistībā ar pirmo jaunās ekonomikas programmas pārskatīšanu. Plānots, ka strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) saskaņā ar atjauninājumā sniegto informāciju un Komisijas dienestu veiktajiem pārrēķiniem uzlabosies par aptuveni 1

  procentu punktiem no IKP, kas norāda uz ļoti ierobežojošu nostāju fiskālās politikas jomā. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis programmas atjauninājumā ir samazināt nominālo budžeta deficītu no 3,4 % no IKP 2008. gadā līdz 2,6 % no IKP 2009. gadā, kam, visticamāk, sekos neliels samazinājums līdz 2,5 % 2010. gadā un tālāk līdz 2,2 % no IKP 2011. gadā. Tā kā 2009. gadā ir gaidāms procentu izdevumu pieaugums par pus procentu punktu no IKP, šā gada primārajā bilancē uzlabojums ir lielāks (pārsniedzot 1 procentu punktu), kam seko IKP uzlabošanās par 0,3 %, līdz 2011. gadā tiek sasniegts 2,2 % no IKP pārpalikums. Nav paredzams, ka programmas darbības periodā tiks sasniegts valsts vidējā termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžetu (0,5 % no IKP deficīts strukturālā izteiksmē, t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus). Plānots, ka kopējā budžeta konsolidācija, kas vienāda ar 1,2 procentu punktiem no IKP, tiks vienmērīgi sadalīta starp ieņēmumiem un izdevumiem. Programmā nav sīki izklāstīti pasākumi plānotajam budžeta deficīta samazinājumam pēc 2009. gada. Atjauninājumā tiek vērtēts, ka attiecība starp valsts parādu un IKP krasi palielinājās 2008. gadā, nedaudz pārsniedzot 71 %, ko lielākoties saista ar ES un SVF pirmās finanšu atbalsta iemaksas izlietojumu, kas galvenokārt bija paredzēts rezervju veidošanai. Prognozē, ka 2009. gadā parāda attiecība pret IKP turpinās augt līdz 72,5 %, bet turpmākajos gados paredz šīs attiecības aizvien straujāku samazināšanos (līdz 69 %), ko sekmēs arī pakāpeniskā izaugsme. |
| --- | --- |

(6)

Vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis programmas atjauninājumā ir samazināt nominālo budžeta deficītu no 3,4 % no IKP 2008. gadā līdz 2,6 % no IKP 2009. gadā, kam, visticamāk, sekos neliels samazinājums līdz 2,5 % 2010. gadā un tālāk līdz 2,2 % no IKP 2011. gadā. Tā kā 2009. gadā ir gaidāms procentu izdevumu pieaugums par pus procentu punktu no IKP, šā gada primārajā bilancē uzlabojums ir lielāks (pārsniedzot 1 procentu punktu), kam seko IKP uzlabošanās par 0,3 %, līdz 2011. gadā tiek sasniegts 2,2 % no IKP pārpalikums. Nav paredzams, ka programmas darbības periodā tiks sasniegts valsts vidējā termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžetu (0,5 % no IKP deficīts strukturālā izteiksmē, t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus). Plānots, ka kopējā budžeta konsolidācija, kas vienāda ar 1,2 procentu punktiem no IKP, tiks vienmērīgi sadalīta starp ieņēmumiem un izdevumiem. Programmā nav sīki izklāstīti pasākumi plānotajam budžeta deficīta samazinājumam pēc 2009. gada. Atjauninājumā tiek vērtēts, ka attiecība starp valsts parādu un IKP krasi palielinājās 2008. gadā, nedaudz pārsniedzot 71 %, ko lielākoties saista ar ES un SVF pirmās finanšu atbalsta iemaksas izlietojumu, kas galvenokārt bija paredzēts rezervju veidošanai. Prognozē, ka 2009. gadā parāda attiecība pret IKP turpinās augt līdz 72,5 %, bet turpmākajos gados paredz šīs attiecības aizvien straujāku samazināšanos (līdz 69 %), ko sekmēs arī pakāpeniskā izaugsme.

| (7) | Budžeta rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski, jo īpaši programmas turpmākajos gados. Deficīta attīstības riski, kas izriet no makroekonomiskajām prognozēm, ir ievērojami visā programmas periodā. Dziļāka un ilgāka recesija nozīmēs ieņēmumu ievērojamu samazināšanos visās jomās un izdevumu nelielu pieaugumu. Tomēr attiecībā uz izdevumiem pēdējā laikā ir bijuši vairāki pozitīvi elementi. Kopš 2006. gada ir ievērojami uzlabojusies kontrole pār budžetu, un īstenotie reformu pasākumi ir strukturāli ierobežojuši budžeta izpildei iepriekš raksturīgās novirzes dažās svarīgās jomās (piemēram, attiecībā uz cenu subsīdijām).
  Turklāt valdība attiecībā uz 2009. gadu pieņēma turpmāku izdevumu samazinājumu 0,7 % no IKP, reaģējot uz neseno ekonomisko prognožu straujo pasliktināšanos. Tomēr nevar izslēgt risku, ka izdevumi tiks pārsniegti, jo īpaši pēc 2009. gada. Jo īpaši plānotajam izdevumu samazinājumam varētu nesekot papildu pasākumi valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmu reformu veikšanai, un turpmāk veicamie budžeta pasākumi nešķiet pilnībā noteikti un īstenoti. No otras puses, plānotajām reformām pensiju, sociālo pabalstu un mājsaimniecību subsīdiju sistēmā būtu jāveicina izdevumu samazināšana vidējā termiņā. Kaut arī fiskālās pārvaldības struktūra ir vērā ņemami uzlabota, nedrīkst pilnībā izslēgt risku, ņemot vērā pagātnes pieredzi, ka budžeta uzraudzība salīdzinājumā ar plānoto pavājināsies, arī ņemot vērā to, ka jaunā budžeta struktūra vēl nav pārbaudīta. Risks, ka budžetā paredzētie mērķi netiks sasniegti, tāpat attiecas uz parāda attiecību, tāpēc paredzētā attīstība pēc 2009. gada arī varētu būt mazāk pozitīva, salīdzinot ar programmā prognozēto. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta rezultātus var ietekmēt būtiski negatīvi riski, jo īpaši programmas turpmākajos gados. Deficīta attīstības riski, kas izriet no makroekonomiskajām prognozēm, ir ievērojami visā programmas periodā. Dziļāka un ilgāka recesija nozīmēs ieņēmumu ievērojamu samazināšanos visās jomās un izdevumu nelielu pieaugumu. Tomēr attiecībā uz izdevumiem pēdējā laikā ir bijuši vairāki pozitīvi elementi. Kopš 2006. gada ir ievērojami uzlabojusies kontrole pār budžetu, un īstenotie reformu pasākumi ir strukturāli ierobežojuši budžeta izpildei iepriekš raksturīgās novirzes dažās svarīgās jomās (piemēram, attiecībā uz cenu subsīdijām).

Turklāt valdība attiecībā uz 2009. gadu pieņēma turpmāku izdevumu samazinājumu 0,7 % no IKP, reaģējot uz neseno ekonomisko prognožu straujo pasliktināšanos. Tomēr nevar izslēgt risku, ka izdevumi tiks pārsniegti, jo īpaši pēc 2009. gada. Jo īpaši plānotajam izdevumu samazinājumam varētu nesekot papildu pasākumi valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmu reformu veikšanai, un turpmāk veicamie budžeta pasākumi nešķiet pilnībā noteikti un īstenoti. No otras puses, plānotajām reformām pensiju, sociālo pabalstu un mājsaimniecību subsīdiju sistēmā būtu jāveicina izdevumu samazināšana vidējā termiņā. Kaut arī fiskālās pārvaldības struktūra ir vērā ņemami uzlabota, nedrīkst pilnībā izslēgt risku, ņemot vērā pagātnes pieredzi, ka budžeta uzraudzība salīdzinājumā ar plānoto pavājināsies, arī ņemot vērā to, ka jaunā budžeta struktūra vēl nav pārbaudīta. Risks, ka budžetā paredzētie mērķi netiks sasniegti, tāpat attiecas uz parāda attiecību, tāpēc paredzētā attīstība pēc 2009. gada arī varētu būt mazāk pozitīva, salīdzinot ar programmā prognozēto.

| (8) | Nesen ir īstenoti vairāki pensiju reformas pasākumi, kuru rezultātā būtu nedaudz jāsamazinās turpmākajiem izdevumiem, kas paredzēti pensijām, bet šajā jomā viss vēl nav paveikts. Programmā novērtētais 2008. gada budžeta stāvoklis ir uzlabojies kopš iepriekšējā programmā novērtētā sākuma stāvokļa, tomēr iedzīvotāju novecošanas radītā ietekme uz budžetu vēl aizvien ir ievērojama. Pašreizējais kopējā parāda līmenis vēl aizvien pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Augstāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā laika posmā, kā to jau paredz programma, kā arī turpmāki pensiju reformas pasākumi, par ko nesen paziņoja valdība, palīdzētu samazināt vidējas nozīmības risku valsts finanšu ilgtspējai. |
| --- | --- |

(8)

Nesen ir īstenoti vairāki pensiju reformas pasākumi, kuru rezultātā būtu nedaudz jāsamazinās turpmākajiem izdevumiem, kas paredzēti pensijām, bet šajā jomā viss vēl nav paveikts. Programmā novērtētais 2008. gada budžeta stāvoklis ir uzlabojies kopš iepriekšējā programmā novērtētā sākuma stāvokļa, tomēr iedzīvotāju novecošanas radītā ietekme uz budžetu vēl aizvien ir ievērojama. Pašreizējais kopējā parāda līmenis vēl aizvien pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Augstāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā laika posmā, kā to jau paredz programma, kā arī turpmāki pensiju reformas pasākumi, par ko nesen paziņoja valdība, palīdzētu samazināt vidējas nozīmības risku valsts finanšu ilgtspējai.

| (9) | Līdz 2006. gadam, kad deficīts sasniedza maksimālo atzīmi 9,3 % no IKP, Ungārijas budžeta sistēmu lielā mērā apdraudēja fiskālās novirzes, kā arī periodiski ietekmēja vēlēšanu cikls. No 2006. gada pakāpeniski uzlabojot pārredzamību un budžeta plānošanu, 2008. gada novembrī tika pieņemts likums par fiskālās pārvaldības reformu, kas paredzēja noteikumus par daudzgadu aprēķiniem un Fiskālās padomes izveidošanu. Jaunā iestāde veidos neatkarīgas makroekonomiskās un budžeta prognozes, kā arī fiskālās ietekmes novērtējumus un vērtēs budžeta stāvokli un budžeta priekšlikumus. Ja šie pasākumi tiks apņēmīgi ieviesti, jaunajai struktūrai būtu jāveicina valsts finanšu pārredzamības un ilgtspējas uzlabošana. Tomēr vēl aizvien nav atrisināti daži svarīgi jautājumi, piemēram, efektīvu izpildes mehānismu noteikšana un vietējā līmeņa sektora nodrošinājums. |
| --- | --- |

(9)

Līdz 2006. gadam, kad deficīts sasniedza maksimālo atzīmi 9,3 % no IKP, Ungārijas budžeta sistēmu lielā mērā apdraudēja fiskālās novirzes, kā arī periodiski ietekmēja vēlēšanu cikls. No 2006. gada pakāpeniski uzlabojot pārredzamību un budžeta plānošanu, 2008. gada novembrī tika pieņemts likums par fiskālās pārvaldības reformu, kas paredzēja noteikumus par daudzgadu aprēķiniem un Fiskālās padomes izveidošanu. Jaunā iestāde veidos neatkarīgas makroekonomiskās un budžeta prognozes, kā arī fiskālās ietekmes novērtējumus un vērtēs budžeta stāvokli un budžeta priekšlikumus. Ja šie pasākumi tiks apņēmīgi ieviesti, jaunajai struktūrai būtu jāveicina valsts finanšu pārredzamības un ilgtspējas uzlabošana. Tomēr vēl aizvien nav atrisināti daži svarīgi jautājumi, piemēram, efektīvu izpildes mehānismu noteikšana un vietējā līmeņa sektora nodrošinājums.

| (10) | Reaģējot uz finanšu krīzi, Ungārijas iestādes 2008. gada oktobrī jaunās ekonomiskās programmas ietvaros ne vien noteica stingrākus budžeta mērķus, lai samazinātu vajadzību pēc ekonomikas ārējā finansējuma, bet arī pieņēma vairākus pasākumus finanšu nozares stabilitātes nodrošināšanai. Noguldījumu garantiju shēmas segums ir palielināts no 6 miljoniem Ungārijas forintu līdz 13 miljoniem Ungārijas forintu. Iestādes ir pieņēmušas arī atbalsta shēmu banku nozarei, kas paredz starpbanku garantiju nodrošināšanu, kā arī rekapitalizācijas fondu. Papildus centrālā banka ir veikusi vairākus pasākumus, lai palielinātu tirgus likviditāti, atbalstam izmantojot ar Eiropas Centrālo banku noslēgto līgumu par pārdošanu ar atpirkšanu. Gaidāms, ka tiks veikti papildu pasākumi finanšu tirgus regulēšanas un pārraudzības stiprināšanai atbilstoši ekonomiskajai programmai saistībā ar starptautisko finanšu atbalstu. |
| --- | --- |

(10)

Reaģējot uz finanšu krīzi, Ungārijas iestādes 2008. gada oktobrī jaunās ekonomiskās programmas ietvaros ne vien noteica stingrākus budžeta mērķus, lai samazinātu vajadzību pēc ekonomikas ārējā finansējuma, bet arī pieņēma vairākus pasākumus finanšu nozares stabilitātes nodrošināšanai. Noguldījumu garantiju shēmas segums ir palielināts no 6 miljoniem Ungārijas forintu līdz 13 miljoniem Ungārijas forintu. Iestādes ir pieņēmušas arī atbalsta shēmu banku nozarei, kas paredz starpbanku garantiju nodrošināšanu, kā arī rekapitalizācijas fondu. Papildus centrālā banka ir veikusi vairākus pasākumus, lai palielinātu tirgus likviditāti, atbalstam izmantojot ar Eiropas Centrālo banku noslēgto līgumu par pārdošanu ar atpirkšanu. Gaidāms, ka tiks veikti papildu pasākumi finanšu tirgus regulēšanas un pārraudzības stiprināšanai atbilstoši ekonomiskajai programmai saistībā ar starptautisko finanšu atbalstu.

| (11) | Reaģējot uz ekonomisko krīzi, Ungārijas iestādes pieņēma ar budžetu nesaistītu pasākumu kopumu ekonomikas stimulēšanai, tostarp strukturālo reformu pasākumus. Ņemot vērā vajadzību labot ievērojamo ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību, un atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), par ko decembrī vienojās Eiropadome, Ungārijas iestādes neīstenoja fiskālās stimulēšanas pasākumus. Lai uzturētu kopējo pieprasījumu un nodarbinātību 2009. un 2010. gadā, pieņemtie pasākumi paredz jo īpaši ES struktūrfondu paātrinātu apgūšanu un to pārgrupēšanu, kā arī uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansējumam. Strukturālās reformas ir svarīgs EEAP elements, un to veikšana ir īpaši svarīga Ungārijas politiskajā darbībā, ievērojot to, ka fiskālie stimuli šeit ir ierobežoti un ir jāuzlabo to ārējā konkurētspēja. Mazāk uzmanības tie pievērsts konkurētspējas stiprināšanai. Turklāt decembrī parlaments pieņēma programmu “Virzība uz nodarbinātību”, kuras mērķis ir veidot stimulus un uzlabot mazkvalificēto un ilgstošo bezdarbnieku nodarbinātības iespējas, arī daļēji pārorientējot pasīvos līdzekļus Darba tirgus fondā aktīvas darba tirgus politikas īstenošanai. Programma iekļauj sabiedrisko darbu shēmu skaita krasu pieaugumu, kā arī mācību programmas un stimulus, lai popularizētu labāku sadarbību starp iedzīvotāju mērķa grupām un valsts nodarbinātības dienestu. Turklāt valdība ir turpinājusi pakāpeniski reformēt veselības aprūpes un izglītības sistēmas un valsts pārvaldi. Šie pasākumi vidēja termiņa reformu programmai un valstij īpaši paredzētajiem noteikumiem, ko Komisija 2009. gada 28. janvārī ierosināja atbilstīgi Lisabonas stratēģijai izaugsmei un jaunām darbavietām. Valdība 16. februārī paziņoja par turpmākām strukturālām reformām pensiju, sociālo pabalstu jomās un pašvaldībās. |
| --- | --- |

(11)

Reaģējot uz ekonomisko krīzi, Ungārijas iestādes pieņēma ar budžetu nesaistītu pasākumu kopumu ekonomikas stimulēšanai, tostarp strukturālo reformu pasākumus. Ņemot vērā vajadzību labot ievērojamo ārējo un iekšējo nelīdzsvarotību, un atbilstoši Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), par ko decembrī vienojās Eiropadome, Ungārijas iestādes neīstenoja fiskālās stimulēšanas pasākumus. Lai uzturētu kopējo pieprasījumu un nodarbinātību 2009. un 2010. gadā, pieņemtie pasākumi paredz jo īpaši ES struktūrfondu paātrinātu apgūšanu un to pārgrupēšanu, kā arī uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansējumam. Strukturālās reformas ir svarīgs EEAP elements, un to veikšana ir īpaši svarīga Ungārijas politiskajā darbībā, ievērojot to, ka fiskālie stimuli šeit ir ierobežoti un ir jāuzlabo to ārējā konkurētspēja. Mazāk uzmanības tie pievērsts konkurētspējas stiprināšanai. Turklāt decembrī parlaments pieņēma programmu “Virzība uz nodarbinātību”, kuras mērķis ir veidot stimulus un uzlabot mazkvalificēto un ilgstošo bezdarbnieku nodarbinātības iespējas, arī daļēji pārorientējot pasīvos līdzekļus Darba tirgus fondā aktīvas darba tirgus politikas īstenošanai. Programma iekļauj sabiedrisko darbu shēmu skaita krasu pieaugumu, kā arī mācību programmas un stimulus, lai popularizētu labāku sadarbību starp iedzīvotāju mērķa grupām un valsts nodarbinātības dienestu. Turklāt valdība ir turpinājusi pakāpeniski reformēt veselības aprūpes un izglītības sistēmas un valsts pārvaldi. Šie pasākumi vidēja termiņa reformu programmai un valstij īpaši paredzētajiem noteikumiem, ko Komisija 2009. gada 28. janvārī ierosināja atbilstīgi Lisabonas stratēģijai izaugsmei un jaunām darbavietām. Valdība 16. februārī paziņoja par turpmākām strukturālām reformām pensiju, sociālo pabalstu jomās un pašvaldībās.

| (12) | Makrofinansiālā riska dēļ fiskālajā politikā jāievēro ierobežojoši pasākumi. Pēc diviem ierobežojošas fiskālās politikas īstenošanas gadiem dziļas recesijas dēļ fiskālajai politikai 2009. gadā atkal jābūt ierobežojošai; turpmākajos programmas gados tā kļūs plašā nozīmē neitrāla. Atjauninājums apstiprina iestāžu jaunajā ekonomikas politikas programmas noteiktās vidējā termiņa korekcijas; tāpēc tas atbilst saistībām ES vidēja termiņa maksājumu bilances atbalsta kontekstā.
  Tomēr Komisijas dienestu starpposma prognoze, kurā 2009. gadam prognozēts lielāks deficīts 2,8 % apmērā no IKP, un makroekonomiskajās prognozēs atklātie riski norāda uz to, ka, iespējams, būs vajadzīgi papildu konsolidācijas pasākumi. Patiesi, valdība pieņēma jaunu korektīvo pasākumu kopumu 0,7 % no IKP, vienlaikus pārskatot tās 2009. gada budžeta mērķus. Šajā kontekstā jaunpieņemtajai fiskālās pārvaldības reformai, plānveidīgi samazinot parāda attiecību, būtu jāveicina valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet atbilstīgs Padomes ieteiktajam veidam par to, kā novērst pārmērīgo budžeta deficītu, ja vien visi programmā deklarētie budžeta pasākumi pilnībā un drīz tiks īstenoti, kā arī ja iespējamās novirzes gada laikā tiks efektīvi koriģētas. Turpmākajos gados pēc tam, kad pārmērīgais budžeta deficīts būs novērsts, programmā paredzētā deficīta samazināšana ir ierobežota un nav pietiekami norādīti pasākumi tās atbalstam. Visbeidzot, ņemot vērā riskus, kas attiecas uz jau minētajām prognozēm par valsts parādu, programmas periodā parāda attiecība pret atsauces vērtību samazinās nepietiekami. |
| --- | --- |

(12)

Makrofinansiālā riska dēļ fiskālajā politikā jāievēro ierobežojoši pasākumi. Pēc diviem ierobežojošas fiskālās politikas īstenošanas gadiem dziļas recesijas dēļ fiskālajai politikai 2009. gadā atkal jābūt ierobežojošai; turpmākajos programmas gados tā kļūs plašā nozīmē neitrāla. Atjauninājums apstiprina iestāžu jaunajā ekonomikas politikas programmas noteiktās vidējā termiņa korekcijas; tāpēc tas atbilst saistībām ES vidēja termiņa maksājumu bilances atbalsta kontekstā.

Tomēr Komisijas dienestu starpposma prognoze, kurā 2009. gadam prognozēts lielāks deficīts 2,8 % apmērā no IKP, un makroekonomiskajās prognozēs atklātie riski norāda uz to, ka, iespējams, būs vajadzīgi papildu konsolidācijas pasākumi. Patiesi, valdība pieņēma jaunu korektīvo pasākumu kopumu 0,7 % no IKP, vienlaikus pārskatot tās 2009. gada budžeta mērķus. Šajā kontekstā jaunpieņemtajai fiskālās pārvaldības reformai, plānveidīgi samazinot parāda attiecību, būtu jāveicina valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā izklāstītais budžeta stāvoklis šķiet atbilstīgs Padomes ieteiktajam veidam par to, kā novērst pārmērīgo budžeta deficītu, ja vien visi programmā deklarētie budžeta pasākumi pilnībā un drīz tiks īstenoti, kā arī ja iespējamās novirzes gada laikā tiks efektīvi koriģētas. Turpmākajos gados pēc tam, kad pārmērīgais budžeta deficīts būs novērsts, programmā paredzētā deficīta samazināšana ir ierobežota un nav pietiekami norādīti pasākumi tās atbalstam. Visbeidzot, ņemot vērā riskus, kas attiecas uz jau minētajām prognozēm par valsts parādu, programmas periodā parāda attiecība pret atsauces vērtību samazinās nepietiekami.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5).

Kopējais atzinums ir tāds, ka, neskatoties uz acīmredzamām sekmēm ievērojamās nelīdzsvarotības novēršanā, tostarp budžeta deficīta samazinājumu no 9,3 % no IKP 2006. gadā līdz līmenim, kas zemāks par 3Formula % no IKP, 2008. gadā, Ungārija jo īpaši ir pakļauta finanšu krīzes ietekmei, un tāpēc tai drīzāk jāierobežo valsts vajadzības pēc finansējuma, nevis jāstimulē ekonomika tās lejupslīdes laikā. Šajā kontekstā tā ir pieņēmusi politiku, kas paredz turpmākas fiskālās korekcijas un stingrākus mērķus attiecībā uz deficītu, lai atjaunotu ieguldītāju uzticību. Šai stratēģijai ir ES, SVF un Pasaules Bankas starptautiskais finanšu atbalsts. Programma paredz turpināt sākotnējās konsolidācijas stratēģiju, veicot vēl vienu svarīgu korekciju 2009. gadā līdz budžeta deficītam 2,6 % no IKP, kam sekos mazāka korekcija līdz budžeta deficītam 2,2 % no IKP 2011. gadā. Tomēr šī budžeta deficīta samazināšana ir saistīta ar risku, jo īpaši tāpēc, ka makroekonomiskie pieņēmumi, kas pamato programmu, pa to laiku ir kļuvuši diezgan optimistiski. Šo risku var būtiski mazināt ar valdības nesen paziņotajiem korektīvajiem pasākumiem un strukturālajām darbībām, kā arī ar 2009. gada budžeta deficīta mērķa pārskatīšanu, to palielinot līdz 2,7-2,9 % no IKP. Turklāt pieņemot likumu par finansiālo atbildību, ir veikts svarīgs solis piesardzīgas fiskālās politikas izveidošanai, un, ja likums tiks apņēmīgi īstenots, tam būtu jāveicina fiskālās konsolidācijas noturība. Tomēr valsts finanšu ilgtspēja ir arī atkarīga no strukturālo reformu turpināšanas, ciktāl tās sekmē izaugsmi ilgā laika posmā, palīdz sasniegt budžeta mērķus un samazina valsts apdraudētību.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Ungārijas saistības starptautiskās palīdzības ietvaros un 2006. gada 10. oktobra ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, kā arī nepieciešamību sasniegt ilgtspējīgu konverģenci, Ungārija tiek aicināta:

| i) | ņemot vērā ievērojamo negatīvo risku, saglabāt pietiekamu rezervi un veikt vajadzīgos pasākumus, lai samazinātu budžeta deficītu 2009. gadā zem 3 % robežvērtības no IKP un lai pēc tam gūtu atbilstošas sekmes budžeta konsolidācijā saistībā ar vidēja termiņa mērķi, tādējādi samazinot parāda attiecību pret IKP, lai nodrošinātu virzību uz 60 % robežvērtību no IKP; |
| --- | --- |

i)

ņemot vērā ievērojamo negatīvo risku, saglabāt pietiekamu rezervi un veikt vajadzīgos pasākumus, lai samazinātu budžeta deficītu 2009. gadā zem 3 % robežvērtības no IKP un lai pēc tam gūtu atbilstošas sekmes budžeta konsolidācijā saistībā ar vidēja termiņa mērķi, tādējādi samazinot parāda attiecību pret IKP, lai nodrošinātu virzību uz 60 % robežvērtību no IKP;

| ii) | nodrošināt pilnīgu fiskālās atbildības likuma īstenošanu, turpināt samazināt izdevumus, veicot turpmākas valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmas reformas, kā paziņots, un nostiprināt finanšu tirgus regulēšanu un pārraudzību; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt pilnīgu fiskālās atbildības likuma īstenošanu, turpināt samazināt izdevumus, veicot turpmākas valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmas reformas, kā paziņots, un nostiprināt finanšu tirgus regulēšanu un pārraudzību;

| iii) | ņemot vērā parāda līmeni un ar novecošanu saistīto izdevumu palielināšanos, uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā; turpināt reformēt pensiju sistēmu pēc 2006.-2008. gada. |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā parāda līmeni un ar novecošanu saistīto izdevumu palielināšanos, uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā; turpināt reformēt pensiju sistēmu pēc 2006.-2008. gada.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2008. gada decembris | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| COM 2009. gada janv. | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2008. gada decembris | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| COM 2009. gada janv. | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2008. gada decembris | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| COM 2009. gada janv. (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz pārējām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| COM 2009. gada janv. | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| COM 2009. gada janv. | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| COM 2009. gada janv. | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| COM 2009. gada janv. | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| COM 2009. gada janv. | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| COM 2009. gada janv. | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| COM 2009. gada janv. | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2008. gada decembris | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| COM 2009. gada janv. | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | n. p. |
| KP 2007. gada novembris | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini |

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2008. gada decembris

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

COM 2009. gada janv.

1,1

0,9

– 1,6

1,0

n. p.

KP 2007. gada novembris

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

SPCI inflācija

(%)

KP 2008. gada decembris

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

COM 2009. gada janv.

7,9

6,1

2,8

2,2

n. p.

KP 2007. gada novembris

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

KP 2008. gada decembris

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

COM 2009. gada janv. (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

n. p.

KP 2007. gada novembris

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz pārējām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

COM 2009. gada janv.

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

n. p.

KP 2007. gada novembris

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

COM 2009. gada janv.

44,9

45,5

46,1

46,4

n. p.

KP 2007. gada novembris

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

COM 2009. gada janv.

49,8

48,8

48,9

49,5

n. p.

KP 2007. gada novembris

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

COM 2009. gada janv.

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

n. p.

KP 2007. gada novembris

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

COM 2009. gada janv.

– 0,9

0,8

1,6

1,5

n. p.

KP 2007. gada novembris

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

COM 2009. gada janv.

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

n. p.

KP 2007. gada novembris

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

COM 2009. gada janv.

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

n. p.

KP 2007. gada novembris

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2008. gada decembris

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

COM 2009. gada janv.

65,8

71,9

73,8

74,0

n. p.

KP 2007. gada novembris

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šajā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Skatīt Padomes Lēmumu 2009/102/EK, ar kuru Ungārijai tiek piešķirts Kopienas vidēja termiņa finanšu atbalsts (OV L 37, 6.2.2009., 5. lpp.).

(3)  Sīkāka informācija par ES vidēja termiņa finanšu palīdzību Ungārijai atrodama šādā tematiskajā mājas lapā:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4)  Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas bijusi pieejama pēc šī datuma.

(5)  Jo īpaši nav dota krājumu plūsmas sadalījuma korekcija un daži dati par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

(6)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz attiecīgi 1,7 %, 1,3 %, 0,9 % un 0,5 % lēsto potenciālo pieaugumu 2007. — 2010. gadā.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Komisijas dienestu veikts programmās norādīto cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju. Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,9 % no IKP 2007. gadā un 0,4 % no IKP 2008. gadā (visi palielina deficītu) saskaņā ar jaunāko programmu un 0,9 % no IKP 2007. gadā un 0,3 % no IKP 2008. gadā (visi palielina deficītu) saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini

---

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/12

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par atjaunināto Maltas stabilitātes programmu 2008. — 2011. gadam

(2009/C 66/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Maltas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Maltas stabilitātes programmu laikposmam no 2008. gada līdz 2011. gadam.

| (2) | Lai arī pagaidām finanšu krīzei uz Maltu ir bijusi neliela ietekme, sagaidāms, ka saimnieciskā darbība, īpaši ārējā sektorā, cietīs no turpmākas vispārējas lejupslīdes. Laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam notika ievērojama valsts budžeta deficīta samazināšanās, bet aplēšot, ka budžeta deficīts sasniedz 3,5 % no IKP, tā samazināšanās uz laiku apstājās 2008. gadā, jo tika pieņemti konkrēti lēmumi, kuru rezultātā tika palielināti izdevumi. Budžeta stratēģija atjaunos fiskālo konsolidāciju sākot no 2009. gada. Saskaņā ar vispārējo stratēģiju ir veikti daži pasākumi, lai reaģētu uz ekonomisko lejupslīdi, palielinot valsts ieguldījumus (kas daļēji tiek finansēti no ES fondiem), stiprinot pirktspēju un sniedzot tiešu atbalstu ražošanai, tūrismam un MVU. Turpmāka budžeta konsolidācija, vienlaicīgi turpinot ekonomiskā pamata diversifikāciju, kā arī stiprinot konkurētspēju, lai veicinātu eksportu, ir Maltas galvenie uzdevumi. Lai arī Malta īsteno konkurences veicināšanas stratēģiju, nepalielinot cenas, atvieglinot apstākļus pievienotās vērtības darbību veicināšanai, izmaksu konkurētspēja arī turpmāk ir eksporta radīta pieauguma galvenais pamats. |
| --- | --- |

(2)

Lai arī pagaidām finanšu krīzei uz Maltu ir bijusi neliela ietekme, sagaidāms, ka saimnieciskā darbība, īpaši ārējā sektorā, cietīs no turpmākas vispārējas lejupslīdes. Laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam notika ievērojama valsts budžeta deficīta samazināšanās, bet aplēšot, ka budžeta deficīts sasniedz 3,5 % no IKP, tā samazināšanās uz laiku apstājās 2008. gadā, jo tika pieņemti konkrēti lēmumi, kuru rezultātā tika palielināti izdevumi. Budžeta stratēģija atjaunos fiskālo konsolidāciju sākot no 2009. gada. Saskaņā ar vispārējo stratēģiju ir veikti daži pasākumi, lai reaģētu uz ekonomisko lejupslīdi, palielinot valsts ieguldījumus (kas daļēji tiek finansēti no ES fondiem), stiprinot pirktspēju un sniedzot tiešu atbalstu ražošanai, tūrismam un MVU. Turpmāka budžeta konsolidācija, vienlaicīgi turpinot ekonomiskā pamata diversifikāciju, kā arī stiprinot konkurētspēju, lai veicinātu eksportu, ir Maltas galvenie uzdevumi. Lai arī Malta īsteno konkurences veicināšanas stratēģiju, nepalielinot cenas, atvieglinot apstākļus pievienotās vērtības darbību veicināšanai, izmaksu konkurētspēja arī turpmāk ir eksporta radīta pieauguma galvenais pamats.

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka faktiskais IKP pieaugums no 2,8 % 2008. gadā samazināsies līdz 2,2 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam līmenim 2,7 % apmērā. Šo scenāriju pārbaudot atbilstoši pašlaik pieejamai informācijai (2), var secināt, ka tā pamatā ir izteikti labvēlīgas pieauguma prognozes saistībā ar paredzēto samērā lielo eksporta palielinājumu. Programmā prognozētā inflācija 2009. gadā ir augsta, bet pēc tam sāk normalizēties. Iespēja, ka notiek vispārējs algu pieaugums, kurš pārsniegtu ieguvumus no produktivitātes pieauguma, var ietekmēt Maltas konkurētspējas attīstību nelabvēlīgāk, nekā paredzēts atjauninātajā stabilitātes programmā. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka faktiskais IKP pieaugums no 2,8 % 2008. gadā samazināsies līdz 2,2 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam līmenim 2,7 % apmērā. Šo scenāriju pārbaudot atbilstoši pašlaik pieejamai informācijai (2), var secināt, ka tā pamatā ir izteikti labvēlīgas pieauguma prognozes saistībā ar paredzēto samērā lielo eksporta palielinājumu. Programmā prognozētā inflācija 2009. gadā ir augsta, bet pēc tam sāk normalizēties. Iespēja, ka notiek vispārējs algu pieaugums, kurš pārsniegtu ieguvumus no produktivitātes pieauguma, var ietekmēt Maltas konkurētspējas attīstību nelabvēlīgāk, nekā paredzēts atjauninātajā stabilitātes programmā.

| (4) | Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē kopējais valsts budžeta deficīts tiek lēsts 3,5 % apmērā no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā programmā (3) noteikto mērķi 1,2 % no IKP. Šī starpība galvenokārt atspoguļo lielāku izdevumu pieaugumu nekā plānots, ko galvenokārt nosaka: i) budžetā neiekļautās vienreizējās izmaksas saistībā ar priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām, kas piešķirtas kuģu būvētavas darbiniekiem (1 % no IKP); ii) papildu izdevumi saistībā ar enerģijas subsīdijām (0,8 % no IKP) un iii) saistībā ar papildu darba vietām kopējie izdevumi par algām ir lielāki nekā paredzēts, un algu paaugstinājums jo īpaši veselības aprūpes nozarē (0,5 % no IKP). |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz 2008. gadu Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē kopējais valsts budžeta deficīts tiek lēsts 3,5 % apmērā no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā programmā (3) noteikto mērķi 1,2 % no IKP. Šī starpība galvenokārt atspoguļo lielāku izdevumu pieaugumu nekā plānots, ko galvenokārt nosaka: i) budžetā neiekļautās vienreizējās izmaksas saistībā ar priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām, kas piešķirtas kuģu būvētavas darbiniekiem (1 % no IKP); ii) papildu izdevumi saistībā ar enerģijas subsīdijām (0,8 % no IKP) un iii) saistībā ar papildu darba vietām kopējie izdevumi par algām ir lielāki nekā paredzēts, un algu paaugstinājums jo īpaši veselības aprūpes nozarē (0,5 % no IKP).

| (5) | Saskaņā ar programmu ir paredzēts, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā samazināsies līdz 1,5 % no IKP (vienreizēji deficītu mazinoši pasākumi, pārdodot zemi, prognozēs novērtēti 0,3 % apmērā no IKP). Strukturālais deficīts 2009. gadā samazināsies. Ietekme uz budžetu, ko radītu pasākumi ekonomikas atbalstam (prognozēta līdz 1,5 % no IKP), ir lielāka nekā kompensācija, ko nodrošina deficītu mazinošā ietekme, ko savukārt sniedz enerģijas un citu subsīdiju samazināšana, vienreizējo izmaksu beigšanās kuģu būves darbinieku priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām, kā arī akcīzes nodokļa paaugstināšana kopā ar augstākiem nodokļu ieņēmumiem (no starptautiskiem uzņēmumiem), kas veido apmēram 2

  % no IKP. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Atjauninājumā ietvertās vidēja termiņa budžeta stratēģijas nolūks ir turpināt fiskālo konsolidāciju visā programmas darbības laikā un, pats galvenais, sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz sabalansētu budžeta stāvokli strukturālā ziņā (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) līdz 2011. gadam, kas ir par vienu gadu vēlāk nekā plānots 2007. gada stabilitātes programmā. Paredzēts, ka budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 0,3 % no IKP 2010. gadā, pēc tam sasniegs pārpalikumu 1,2 % apmērā no IKP 2011. gadā, lai arī programmā nav dotas norādes, kādi pasākumi ir pamatā šādiem rādītājiem. Programmā paredzētā konsolidācija galvenokārt tiks panākta ar izdevumu ierobežošanu, samazinot izdevumu rādītāju par 3,2 procentu punktiem no IKP, savukārt ieņēmumi tiks palielināti par 1,2 procentu punktiem. Izdevumu ierobežojumu pamatā ir mazākas subsīdijas un sociālie maksājumi (kam noteikta prioritāte 2009. gadā) un mazāks valsts patēriņš (kas pārcelts uz 2010.-2011. gadu). Galvenais ieņēmumu palielinājums programmā aplūkojamā laikposmā tiks veidots no prognozētā tiešo nodokļu ieņēmumu pieauguma, ko programmā attiecina uz lielāku skaitu starptautisko uzņēmumu reģistrāciju Maltā. Prognozēts, ka valsts kopējais parāds, kas 2008. gadā tiek novērtēts 62,8 % apmērā no IKP, kritīsies par 3 procentu punktiem līdz 2010. gadam un vēl par 3,5 % procentu punktiem 2011. gadā, galvenokārt to radīs primārā pārpalikuma pieaugums, sākot no 2009. gada. |
| --- | --- |

(6)

Atjauninājumā ietvertās vidēja termiņa budžeta stratēģijas nolūks ir turpināt fiskālo konsolidāciju visā programmas darbības laikā un, pats galvenais, sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz sabalansētu budžeta stāvokli strukturālā ziņā (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) līdz 2011. gadam, kas ir par vienu gadu vēlāk nekā plānots 2007. gada stabilitātes programmā. Paredzēts, ka budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 0,3 % no IKP 2010. gadā, pēc tam sasniegs pārpalikumu 1,2 % apmērā no IKP 2011. gadā, lai arī programmā nav dotas norādes, kādi pasākumi ir pamatā šādiem rādītājiem. Programmā paredzētā konsolidācija galvenokārt tiks panākta ar izdevumu ierobežošanu, samazinot izdevumu rādītāju par 3,2 procentu punktiem no IKP, savukārt ieņēmumi tiks palielināti par 1,2 procentu punktiem. Izdevumu ierobežojumu pamatā ir mazākas subsīdijas un sociālie maksājumi (kam noteikta prioritāte 2009. gadā) un mazāks valsts patēriņš (kas pārcelts uz 2010.-2011. gadu). Galvenais ieņēmumu palielinājums programmā aplūkojamā laikposmā tiks veidots no prognozētā tiešo nodokļu ieņēmumu pieauguma, ko programmā attiecina uz lielāku skaitu starptautisko uzņēmumu reģistrāciju Maltā. Prognozēts, ka valsts kopējais parāds, kas 2008. gadā tiek novērtēts 62,8 % apmērā no IKP, kritīsies par 3 procentu punktiem līdz 2010. gadam un vēl par 3,5 % procentu punktiem 2011. gadā, galvenokārt to radīs primārā pārpalikuma pieaugums, sākot no 2009. gada.

| (7) | Budžeta izpildes rezultāts varētu ietekmēt būtiski negatīvi riski programmā prognozēto visā programmas darbības laikā. Risks galvenokārt saistās ar labvēlīgo makroekonomisko scenāriju, paļaušanos uz svārstīgām ieņēmumu pozīcijām (apšaubāms tiešo nodokļu ieņēmumu pieaugums no starptautiskiem uzņēmumiem) un iespējamām izdevumu nepilnībām salīdzinājumā ar programmas pēdējos gados paredzamo valsts patēriņa kritumu. Attiecībā uz 2010. un 2011. gadu papildu riska faktors ir informācijas trūkums par pasākumiem attiecībā uz konsolidācijas procesu, konkrēti, sakarā ar paredzēto izdevumu par algām valsts sektorā ierobežošanu. Risks attiecībā uz deficīta prognozēm ir tāds, ka parāda attiecība varētu izrādīties augstāka par programmā paredzēto. Turklāt, pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, Maltas kuģu būvētavu likvidēšanas rezultātā, kura notiks 2009. gadā, parāda līmenis varētu būt augstāks. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta izpildes rezultāts varētu ietekmēt būtiski negatīvi riski programmā prognozēto visā programmas darbības laikā. Risks galvenokārt saistās ar labvēlīgo makroekonomisko scenāriju, paļaušanos uz svārstīgām ieņēmumu pozīcijām (apšaubāms tiešo nodokļu ieņēmumu pieaugums no starptautiskiem uzņēmumiem) un iespējamām izdevumu nepilnībām salīdzinājumā ar programmas pēdējos gados paredzamo valsts patēriņa kritumu. Attiecībā uz 2010. un 2011. gadu papildu riska faktors ir informācijas trūkums par pasākumiem attiecībā uz konsolidācijas procesu, konkrēti, sakarā ar paredzēto izdevumu par algām valsts sektorā ierobežošanu. Risks attiecībā uz deficīta prognozēm ir tāds, ka parāda attiecība varētu izrādīties augstāka par programmā paredzēto. Turklāt, pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, Maltas kuģu būvētavu likvidēšanas rezultātā, kura notiks 2009. gadā, parāda līmenis varētu būt augstāks.

| (8) | Maltas iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir ievērojami vājāka par vidējo ES līmeni, norādot uz pensijām paredzēto izdevumu samazināšanos attiecībā pret IKP ilgtermiņā, kā paredzēts 2005. gada prognozēs. Tomēr 2006. gada pensiju reforma, kuras mērķis bija uzlabot pensiju līmeni, vienlaicīgi palielinot pensionēšanās vecumu, ilgākā laikposmā prasīs lielāku naudas izlietojumu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Budžeta stāvoklis 2008. gadā, kā novērtēts programmā, kas ir sliktāks kā iepriekšējās programmas sākumposmā, ietver iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz ilgtspējas starpību. Budžeta stāvokļa uzlabošana dos ieguldījumu riska samazināšanā attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju. |
| --- | --- |

(8)

Maltas iedzīvotāju novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir ievērojami vājāka par vidējo ES līmeni, norādot uz pensijām paredzēto izdevumu samazināšanos attiecībā pret IKP ilgtermiņā, kā paredzēts 2005. gada prognozēs. Tomēr 2006. gada pensiju reforma, kuras mērķis bija uzlabot pensiju līmeni, vienlaicīgi palielinot pensionēšanās vecumu, ilgākā laikposmā prasīs lielāku naudas izlietojumu. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis pārsniedz Līguma atsauces vērtību. Budžeta stāvoklis 2008. gadā, kā novērtēts programmā, kas ir sliktāks kā iepriekšējās programmas sākumposmā, ietver iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz ilgtspējas starpību. Budžeta stāvokļa uzlabošana dos ieguldījumu riska samazināšanā attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju.

| (9) | Lai arī izdevumu rezultāti laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam bija mazāki par budžetā paredzētajiem, 2008. gadā gūtā pieredze liecina, ka valsts izdevumus arvien ietekmē īpaši lēmumi budžeta izpildes gaitā, savukārt budžetam trūkst skaidras mērķtiecības vidējā termiņā. Programmā nav paredzēti uzlabojumi šajā jomā. Turklāt izdevumu lietderība un efektivitāte izglītības un veselības aprūpes jomā šķiet vāja. |
| --- | --- |

(9)

Lai arī izdevumu rezultāti laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam bija mazāki par budžetā paredzētajiem, 2008. gadā gūtā pieredze liecina, ka valsts izdevumus arvien ietekmē īpaši lēmumi budžeta izpildes gaitā, savukārt budžetam trūkst skaidras mērķtiecības vidējā termiņā. Programmā nav paredzēti uzlabojumi šajā jomā. Turklāt izdevumu lietderība un efektivitāte izglītības un veselības aprūpes jomā šķiet vāja.

| (10) | Valdība 2008. gada oktobrī paziņoja par valsts garantēto noguldījumu apjoma palielināšanu Maltas bankās no EUR 20 000 līdz EUR 100 000. Citi pasākumi finanšu sistēmas stabilizācijai līdz šim nav izrādījušies vajadzīgi. |
| --- | --- |

(10)

Valdība 2008. gada oktobrī paziņoja par valsts garantēto noguldījumu apjoma palielināšanu Maltas bankās no EUR 20 000 līdz EUR 100 000. Citi pasākumi finanšu sistēmas stabilizācijai līdz šim nav izrādījušies vajadzīgi.

| (11) | Fiskālā politika 2009. gadā kopumā konsolidē budžetu, kas ir adekvāti un saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, ņemot vērā augstos deficīta un parāda rādītājus un grūtības konkurētspējas jomā. Tomēr saskaņā ar EEAP Malta pieņēma vairākus pasākumus ekonomikas atbalstam 2009. gadā. Lielākā daļa no šiem pasākumiem ir savlaicīgi un mērķtiecīgi pasākumi un ir paredzēti nozarēm, kuras visvairāk ietekmēs ekonomikas lejupslīde, piemēram, tūrismam un ražošanai. Izņemot valsts ieguldījumu jomu, kas 2011. gadā attiecībā pret IKP būs mēreni, pasākumiem, šķiet, būs pastāvīgs raksturs. Daudziem strukturāliem pasākumiem, kas iekļauti ilgtermiņa politikas reformu programmā, būtu jāsniedz atbalsts, lai veicinātu izaugsmes iespējas, kuru kavē lejupslīdes radītās grūtības. Konkrēti, plānotā sabiedriskā transporta liberalizācija šo nozari padarīs efektīvāku un konkurētspējīgāku, savukārt elastdrošības kartes īstenošana palīdzēs nodrošināt pienācīgu prasmju nodrošināšanu jaunajās augsti kvalificētajās nozarēs. Turpmāk programmā ir paredzēti lielāki līdzekļu apjomi infrastruktūrai un vides projektiem. Šie pasākumi attiecas uz vidējā termiņa reformu programmu un Komisijas ieteikumiem, ko tā attiecībā uz šo valsti ierosināja 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai. |
| --- | --- |

(11)

Fiskālā politika 2009. gadā kopumā konsolidē budžetu, kas ir adekvāti un saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), par ko Eiropadome vienojās 2008. gada decembrī, ņemot vērā augstos deficīta un parāda rādītājus un grūtības konkurētspējas jomā. Tomēr saskaņā ar EEAP Malta pieņēma vairākus pasākumus ekonomikas atbalstam 2009. gadā. Lielākā daļa no šiem pasākumiem ir savlaicīgi un mērķtiecīgi pasākumi un ir paredzēti nozarēm, kuras visvairāk ietekmēs ekonomikas lejupslīde, piemēram, tūrismam un ražošanai. Izņemot valsts ieguldījumu jomu, kas 2011. gadā attiecībā pret IKP būs mēreni, pasākumiem, šķiet, būs pastāvīgs raksturs. Daudziem strukturāliem pasākumiem, kas iekļauti ilgtermiņa politikas reformu programmā, būtu jāsniedz atbalsts, lai veicinātu izaugsmes iespējas, kuru kavē lejupslīdes radītās grūtības. Konkrēti, plānotā sabiedriskā transporta liberalizācija šo nozari padarīs efektīvāku un konkurētspējīgāku, savukārt elastdrošības kartes īstenošana palīdzēs nodrošināt pienācīgu prasmju nodrošināšanu jaunajās augsti kvalificētajās nozarēs. Turpmāk programmā ir paredzēti lielāki līdzekļu apjomi infrastruktūrai un vides projektiem. Šie pasākumi attiecas uz vidējā termiņa reformu programmu un Komisijas ieteikumiem, ko tā attiecībā uz šo valsti ierosināja 2009. gada 28. janvārī saskaņā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.

| (12) | Saskaņā ar programmu paredzams, ka strukturālā bilance, ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju, laikposmā no 2010. līdz 2011. gadam turpinās uzlaboties vidēji par 1

  procentu punktiem gadā no IKP. Ņemot vērā nopietno risku attiecībā uz budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā nesniedz pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robežvērtība 3 % no IKP līdz programmas darbības beigām. Plānotā konsolidācija turpmākajos gados būtu jāpamato ar pasākumiem. Ņemot vērā risku attiecībā uz parāda prognozēm, šķiet, ka būtiski mazinās parāda attiecība pret atsauces vērtību vidējā termiņa prognozē, lai gan saskaņā ar Komisijas prognozi nedaudz pieaug īstermiņā, skaidrojot to ar nozīmīgu rādītāja samazināšanos laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

(12)

Formula

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4).

Vispārīgs secinājums ir šāds. Neskatoties uz ekonomiskās izaugsmes pavājināšanos un budžeta deficīta atsauces vērtības 3 % no IKP pārsniegšanu 2008. gadā, programmā ir paredzēta budžeta konsolidācija, sākot ar 2009. gadu, saistībā ar izdevumu ierobežojumiem un, mazākā mērā, lielākiem ieņēmumiem. Tas atbilst Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam, un tos var uzskatīt par atbilstošiem, ņemot vērā augstos deficīta un parāda rādītājus un grūtības konkurētspējas jomā. Tā kā makroekonomiskais scenārijs ir pārāk labvēlīgs, kā arī ir paļaušanās uz svārstīgām ieņēmumu pozīcijām un iespējamām nepilnībām izdevumos, un nepietiekamā informācija par konsolidācijas pasākumiem turpmākajos gados, var radīt risku attiecībā uz deficīta un parāda rādītāju sasniegšanu programmas perioda laikā. Plānots, ka parāda attiecība programmas laikā pakāpeniski samazināsies zem 60 % no IKP atsauces vērtības, bet to var ietekmēt iepriekš minētie riska faktori. Šī parāda attiecība vērā ņemami samazināsies atsauces vērtības virzienā vidējā termiņā, lai gan saskaņā ar Komisijas prognozi nedaudz pieaugs īstermiņā, ņemot vērā būtisko rādītāja samazināšanos laikposmā no 2004. līdz 2007. gadam. Lai arī pēdējos gados ir panākts uzlabojums, ekonomiskas pamata nepietiekamā diversifikācija palielina Maltas ekonomikas jutīgumu pret ārējiem satricinājumiem, īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomisko lejupslīdi. Turklāt arī konkurētspēja ir vāja, jo īpaši, ja vispārēja algu palielināšanās vairs nav saskaņā ar produktivitāti. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā šķiet, ka Maltu apdraud vidēja mēroga risks.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Malta tiek aicināta:

| i) | turpināt fiskālo konsolidāciju, kā paredzēts programmā, lai 2009. gadā samazinātu deficīta attiecību pret IKP zem 3 % rādītāja, kā plānots, un nodrošināt atbilstīgu valsts parāda attiecības samazināšanos, turpmākos gados veicot pasākumus plānotās konsolidācijas atbalstam saskaņā ar vidēja termiņa mērķi; |
| --- | --- |

i)

turpināt fiskālo konsolidāciju, kā paredzēts programmā, lai 2009. gadā samazinātu deficīta attiecību pret IKP zem 3 % rādītāja, kā plānots, un nodrošināt atbilstīgu valsts parāda attiecības samazināšanos, turpmākos gados veicot pasākumus plānotās konsolidācijas atbalstam saskaņā ar vidēja termiņa mērķi;

| ii) | stiprināt vidējā termiņa budžeta programmas izpildi un nodrošināt valsts līdzekļu izlietojuma efektivitātes un elastības uzlabošanu, tostarp visaptverošas veselības aprūpes reformas plānošanas un īstenošanas paātrināšanu. |
| --- | --- |

ii)

stiprināt vidējā termiņa budžeta programmas izpildi un nodrošināt valsts līdzekļu izlietojuma efektivitātes un elastības uzlabošanu, tostarp visaptverošas veselības aprūpes reformas plānošanas un īstenošanas paātrināšanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | 2008. gada decembra SP | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| 2009. gada janvāra KOM | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | 2008. gada decembra SP | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| 2009. gada janvāra KOM | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | n.d. |
| Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

  (% no potenciālā IKP) | 2008. gada decembra SP | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| 2009.gada janvāra KOM (6) | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | n.d. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | 2008. gada decembra SP | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| 2009. gada janvāra KOM | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | n.d. |
| Kopējie valsts ieņēmumi
  (% no IKP) | 2008. gada decembra SP | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| 2009. gada janvāra KOM | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | n.d. |
| Kopējie valsts izdevumi
  (% no IKP) | 2008. gada decembra SP | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| 2009. gada janvāra KOM | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | n.d. |
| KP 2007. g. nov. | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | n.d. |
| Vispārējās valsts bilance
  (% no IKP) | 2008. gada decembra SP | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| 2009. gada janvāra KOM | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | 2008. gada decembra SP | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| 2009. gada janvāra KOM | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | 2008. gada decembra SP | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| 2009. gada janvāra KOM | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | n.d. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | 2008. gada decembra SP | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| 2009. gada janvāra KOM | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | n.d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | 2008. gada decembra SP | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| 2009. gada janvāra KOM | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | n.d. |
| 2007. gada novembra KP | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | n.d. |
| Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

Reālais IKP

(izmaiņas %)

2008. gada decembra SP

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

2009. gada janvāra KOM

3,9

2,1

0,7

1,3

n.d.

2007. gada novembra KP

3,5

3,1

3,2

3,4

n.d.

SPCI inflācija

(%)

2008. gada decembra SP

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

2009. gada janvāra KOM

0,7

4,6

1,9

2,2

n.d.

2007. gada novembra KP

0,9

2,5

2,3

2,1

n.d.

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (5)

(% no potenciālā IKP)

2008. gada decembra SP

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

2009.gada janvāra KOM (6)

1,1

1,2

0,0

– 0,6

n.d.

2007. gada novembra KP

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

n.d.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

2008. gada decembra SP

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

2009. gada janvāra KOM

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

n.d.

2007. gada novembra KP

– 0,5

0,2

3,2

5,5

n.d.

Kopējie valsts ieņēmumi

(% no IKP)

2008. gada decembra SP

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

2009. gada janvāra KOM

40,4

40,7

41,1

41,2

n.d.

2007. gada novembra KP

41,0

40,9

39,9

39,5

n.d.

Kopējie valsts izdevumi

(% no IKP)

2008. gada decembra SP

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

2009. gada janvāra KOM

42,2

44,2

43,7

43,8

n.d.

KP 2007. g. nov.

42,7

42,2

40,0

38,5

n.d.

Vispārējās valsts bilance

(% no IKP)

2008. gada decembra SP

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

2009. gada janvāra KOM

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

n.d.

2007. gada novembra KP

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

2008. gada decembra SP

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

2009. gada janvāra KOM

1,6

– 0,2

0,8

0,8

n.d.

2007. gada novembra KP

1,7

2,0

2,9

3,8

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

2008. gada decembra SP

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

2009. gada janvāra KOM

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

n.d.

2007. gada novembra KP

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

n.d.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

2008. gada decembra SP

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

2009. gada janvāra KOM

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

n.d.

2007. gada novembra KP

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

n.d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

2008. gada decembra SP

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

2009. gada janvāra KOM

61,9

63,3

64,0

64,2

n.d.

2007. gada novembra KP

62,9

60,0

57,2

53,3

n.d.

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, bet arī cita informācija, kas ir pieejama kopš tās publicēšanas.

(3)  Programmā aplēsts, ka 2008. gada budžeta deficīts būs 3,3 % no IKP, apstiprinot PBD 2008. gada oktobra ziņojumā minēto vērtību. Tā kā Līgumā minētā atsauces vērtība ir pārsniegta, Komisija 2009. gada 18. februārī sagatavoja ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu.

(4)  Konkrēti, nav sniegti dati par valsts parāda tendencēm, jo īpaši dati par krājumu korekciju saistībā ar atšķirībām starp skaidro naudu un uzkrājumiem, finanšu aktīvu tīriem uzkrājumiem, finanšu aktīvu tīriem uzkrājumiem, kas ir privatizācijas ieņēmumi, novērtēšanas ietekmi u.c., likvīdajiem finanšu aktīviem, neto finanšu parādu, visi attiecībā uz laikposmu no 2007.-2011. gadam.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītās ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, pamatojoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 2,3 %, 2 %, 1,9 % un 1,9 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam

(7)  ikliski koriģēta bilance, kurā nav ietverti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi. Saskaņā ar 2008. gada stabilitātes programmu vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,6 % no IKP 2007. gadā, 0,3 % no IKP 2008. gadā, 0,3 % no IKP 2009. gadā un 0,1 % no IKP 2010. gadā, no kuriem visi ir deficītu mazinoši, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,6 % no IKP 2007. gadā, -0,6 % no IKP 2008. gadā un 0,3 % no IKP 2009. gadā.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/17

---

PADOMES ATZINUMS

(2009. gada 10. marts)

par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2008. — 2011. gadam

(2009/C 66/04)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Polijas konverģences programmu laika posmam no 2008. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 10. martā izskatīja atjaunināto Polijas konverģences programmu laika posmam no 2008. līdz 2011. gadam.

| (2) | Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes paredz, ka IKP pieaugums samazināsies no 5 % 2008. gadā līdz apmēram 2 % 2009. gadā, un galvenais iemesls ir pasaules finanšu krīze. Tirdzniecības plūsmu pasliktināšanās pasaulē ietekmē Polijas eksporta nozares, savukārt finanšu krīze kavē ārvalstu tiešos ieguldījumus un ierobežo ārējā finansējuma pieejamību gan finanšu, gan pārējām nozarēm. Samērā augstais ārvalstu valūtā ņemto hipotekāro kredītu apjoms rada papildu apgrūtinājumu privātam patēriņam laikā, kad ievērojami krītas valūtas vērtība, savukārt Polijas celtniecības nozare cieš no mājokļu cenu un pieprasījuma samazinājuma tirgū. Kad 2008. gada pirmajā pusē procentu likmes strauji pieauga (no 5,25 % 2008. gada janvārī līdz 6 % 2008. gada jūnijā), Polijas centrālā banka sāka īstenot mazāk stingru monetāro politiku, 2008. gada pēdējos divos mēnešos samazinot procentu likmes līdz 5 %. Polijas zlota nominālais efektīvais maiņas kurss 2008. gadā kritās par 11,2 %. Ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, valdība ir pieņēmusi vairākus ekonomikas veicināšanas pasākumus (galvenokārt nodokļu samazinājumus un publisko ieguldījumu palielinājumus) gan pirms krīzes, gan tad, kad krīzes ietekme jau bija jūtama. Plānotie fiskālie pasākumi stimulēs gan kopējo pieprasījumu īstermiņā, gan stiprinās Polijas ekonomikas piedāvājumu ilgākā termiņā. Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē ir paredzēts, ka valsts budžeta deficīta rādītāji 2009. gadā pasliktināsies par apmēram 1 procentu punktu līdz 3

   % no IKP. Neveicot korektīvus pasākumus, deficīts 2010. gadā samazināsies tikai nedaudz. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 5,1 % 2008. gadā līdz 3,7 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam 4,2 % līmenim. Salīdzinot šo scenāriju ar pašlaik pieejamo informāciju (2), ir pamats apgalvot, ka tas ir balstīts uz izteikti labvēlīgām ekonomikas izaugsmes prognozēm 2009. gadam un vēlākam laikposmam, jo tā pamatā ir optimistisks eksporta tirgus pieauguma novērtējums un tajā nav pilnībā ņemta vērā jaunākā informācija, kas liecina par turpmāku ekonomiskās situācijas pasliktināšanos. Konkrētāk, maz uzmanības ir veltīts aizdevumiem ārvalstu valūtā un attīstības tendencēm mājokļu tirgū, savukārt programmā nav pienācīgi novērtēts tas, kādu ietekmi uz privātiem ieguldījumiem atstās kreditēšanas pieauguma samazinājums. Programmā ietvertās inflācijas prognozes ir reālistiskas. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums samazināsies no 5,1 % 2008. gadā līdz 3,7 % 2009. gadā, pirms tas atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam 4,2 % līmenim. Salīdzinot šo scenāriju ar pašlaik pieejamo informāciju (2), ir pamats apgalvot, ka tas ir balstīts uz izteikti labvēlīgām ekonomikas izaugsmes prognozēm 2009. gadam un vēlākam laikposmam, jo tā pamatā ir optimistisks eksporta tirgus pieauguma novērtējums un tajā nav pilnībā ņemta vērā jaunākā informācija, kas liecina par turpmāku ekonomiskās situācijas pasliktināšanos. Konkrētāk, maz uzmanības ir veltīts aizdevumiem ārvalstu valūtā un attīstības tendencēm mājokļu tirgū, savukārt programmā nav pienācīgi novērtēts tas, kādu ietekmi uz privātiem ieguldījumiem atstās kreditēšanas pieauguma samazinājums. Programmā ietvertās inflācijas prognozes ir reālistiskas.

| (4) | Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē valsts budžeta deficīts 2008. gadam tiek vērtēts 2,5 % apmērā no IKP, kā tas bija paredzēts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Tas pamatā ir izskaidrojams ar mazāku ieņēmumu pieaugumu 2008. gadā (atbilstīgi mazāka IKP pieauguma prognozēm), ko izlīdzina ar mazāk dinamiskiem izdevumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozē valsts budžeta deficīts 2008. gadam tiek vērtēts 2,5 % apmērā no IKP, kā tas bija paredzēts iepriekšējā konverģences programmas atjauninājumā. Tas pamatā ir izskaidrojams ar mazāku ieņēmumu pieaugumu 2008. gadā (atbilstīgi mazāka IKP pieauguma prognozēm), ko izlīdzina ar mazāk dinamiskiem izdevumiem.

| (5) | Saskaņā ar 2008. gada decembra konverģences programmu ir plānots, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā samazināsies līdz 2

  % no IKP salīdzinājumā ar palielinājumu līdz 3

  %, kas paredzēts Komisijas dienestu starpposma prognozē, kuras pamatā ir mazāk labvēlīgs makroekonomiskais scenārijs. Prognozētā diskrecionāro pasākumu tīrā ietekme uz budžetu pārsniedz vienu procenta punktu. Tas ietver arī īpašos pasākumus, kas pieņemti, reaģējot uz ekonomikas lejupslīdi (“Stabilitātes un attīstības plāns”, kas publiskots 2008. gada 30. novembrī). Tā kā ir notikušas izmaiņas Polijas nodokļu ieņēmumu struktūrā, tas nav bijis par iemeslu tam, ka attiecīgi pasliktinās strukturālā bilance, kuras aplēses ir aptuveni 1/3 procenta punkta. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Vidējā termiņa mērķis 2008. gada decembra konverģences programmā ir ilgtspējīgā veidā saglabāt valsts budžeta bilanci zem 3 % no IKP, programmas periodā to pakāpeniski samazinot un 2011. gadā sasniedzot vispārējo valsts budžeta bilances mērķi –1,9 % apmērā. Makroekonomiskā scenārija ievērojama pasliktināšanās ir par iemeslu tam, ka vidējā termiņa budžeta mērķa sasniegšana atbilstoši nominālajiem deficīta mērķiem, kas ir valsts budžeta strukturālā bilance (cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) –1 % apmērā no IKP, tiek atlikta uz laiku pēc 2011. gada, kas iepriekšējā atjauninājumā bija noteiktais mērķa gads. Korekciju pamatā ir ievērojams izdevumu samazinājums, t.i., par 1,5 procentu punktiem no IKP, savukārt ieņēmumu attiecība samazināta par 1 procentu punktu. Tomēr programmā nav precizēti izdevumu samazināšanas pasākumi. Programmā ir prognozēts valsts parāda attiecības samazinājums no gandrīz 46 % no IKP 2008. gadā līdz mazāk par 45 % 2011. gadā (ar 0,7 procentu punktu samazinājumu programmas pēdējā gadā). Tas neatbilst Komisijas dienestu starpposma prognozei, kurā paredzēts kopējās parāda attiecības straujš pieaugums no 45

  % 2008. gadā līdz nedaudz mazāk par 50 % 2010. gadā. Atšķirības galvenokārt skaidrojamas ar dažādām prognozēm par primārā deficīta attīstības dinamiku. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Programmā paredzēto budžeta izpildi apdraud negatīvi riski. Labvēlīgās prognozes saistībā ar IKP pieaugumu ir cēlonis optimistiskām aplēsēm par ieņēmumu pieaugumu visā programmas darbības laikposmā. Konkrētāk, lēš, ka ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem, ieņēmumi, kas nav nodokļi, sociālās iemaksas vai īpašuma ienākumi 2009. gadā būs lieli. Šķiet, ka programmas makroekonomiskajā scenārijā ir pieņemts, ka fiskālās stimulēšanas pasākumi 2009. gadā (iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājums un valsts ieguldījumu pieplūdums) būs ļoti efektīvi, lai veicinātu pieaugumu. Tas var nerealizēties visā pilnībā, jo augsta ienākumu līmeņa mājsaimniecības ar samērā izteiktu noslieci veidot uzkrājumus gūst vislielāko labumu no nodokļu reformas un ieguldījumi netiks realizēti pietiekamā apjomā, kā tas noticis iepriekšējos gados. Turklāt noteikti izdevumi, piemēram, sociālie pārvedumi un subsīdijas, 2009. gadā var būt lielāki, nekā paredzēts. Attiecībā uz programmas perioda pēdējiem gadiem plānoto tēriņu ierobežojumu apdraud riski, ņemot vērā i) vēlēšanu ciklu un ii) nepietiekamo informāciju par konkrētiem reformas pasākumiem. |
| --- | --- |

(7)

Programmā paredzēto budžeta izpildi apdraud negatīvi riski. Labvēlīgās prognozes saistībā ar IKP pieaugumu ir cēlonis optimistiskām aplēsēm par ieņēmumu pieaugumu visā programmas darbības laikposmā. Konkrētāk, lēš, ka ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem, ieņēmumi, kas nav nodokļi, sociālās iemaksas vai īpašuma ienākumi 2009. gadā būs lieli. Šķiet, ka programmas makroekonomiskajā scenārijā ir pieņemts, ka fiskālās stimulēšanas pasākumi 2009. gadā (iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājums un valsts ieguldījumu pieplūdums) būs ļoti efektīvi, lai veicinātu pieaugumu. Tas var nerealizēties visā pilnībā, jo augsta ienākumu līmeņa mājsaimniecības ar samērā izteiktu noslieci veidot uzkrājumus gūst vislielāko labumu no nodokļu reformas un ieguldījumi netiks realizēti pietiekamā apjomā, kā tas noticis iepriekšējos gados. Turklāt noteikti izdevumi, piemēram, sociālie pārvedumi un subsīdijas, 2009. gadā var būt lielāki, nekā paredzēts. Attiecībā uz programmas perioda pēdējiem gadiem plānoto tēriņu ierobežojumu apdraud riski, ņemot vērā i) vēlēšanu ciklu un ii) nepietiekamo informāciju par konkrētiem reformas pasākumiem.

| (8) | Lai gan, pamatojoties uz konverģences programmu, budžeta stāvoklis 2008. gadā ietver nelielu strukturālu sākotnēju deficītu, sabiedrības novecošanas radītā ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir viena no mazākajām ES saskaņā ar 2005. gadā veiktajām prognozēm, kuru pamatā ir kopīga metodoloģija. Tomēr nesenajām reformām ir tendence palielināt izdevumus ilgtermiņā. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu mazināt pašlaik nelielos riskus ilgtermiņa valsts finanšu ilgtspējai. |
| --- | --- |

(8)

Lai gan, pamatojoties uz konverģences programmu, budžeta stāvoklis 2008. gadā ietver nelielu strukturālu sākotnēju deficītu, sabiedrības novecošanas radītā ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir viena no mazākajām ES saskaņā ar 2005. gadā veiktajām prognozēm, kuru pamatā ir kopīga metodoloģija. Tomēr nesenajām reformām ir tendence palielināt izdevumus ilgtermiņā. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu mazināt pašlaik nelielos riskus ilgtermiņa valsts finanšu ilgtspējai.

| (9) | Runājot par budžeta mērķu ievērošanu, līdzšinējā pieredze ar budžeta izpildi bijusi laba. Tomēr lielā mērā to noteica spēcīga izaugsme un ievērojami papildu ieņēmumi pēdējos gados, kā arī izdevumu (galvenokārt ieguldījumu) plānu īstenošana mazākā apjomā, nekā plānots. Konverģences programmā minēti plānotie grozījumi valsts finanšu likumā, tostarp to autonomo publisko fondu apjoma samazinājums, kuri nav tiešā centrālo vai vietējo varas iestāžu kontrolē, obligāti daudzgadu budžeta plāni valsts un pašvaldību budžetam, kā arī izmaiņas fiskālajos noteikumos. Turklāt programmā apstiprināta plānotās budžeta izpildes īstenošana, izmantojot pakāpenisku institucionālās iesaistes palielināšanu. Šie ir soļi pareizā virzienā, kaut gan gaidāmā ietekme ir ierobežota. |
| --- | --- |

(9)

Runājot par budžeta mērķu ievērošanu, līdzšinējā pieredze ar budžeta izpildi bijusi laba. Tomēr lielā mērā to noteica spēcīga izaugsme un ievērojami papildu ieņēmumi pēdējos gados, kā arī izdevumu (galvenokārt ieguldījumu) plānu īstenošana mazākā apjomā, nekā plānots. Konverģences programmā minēti plānotie grozījumi valsts finanšu likumā, tostarp to autonomo publisko fondu apjoma samazinājums, kuri nav tiešā centrālo vai vietējo varas iestāžu kontrolē, obligāti daudzgadu budžeta plāni valsts un pašvaldību budžetam, kā arī izmaiņas fiskālajos noteikumos. Turklāt programmā apstiprināta plānotās budžeta izpildes īstenošana, izmantojot pakāpenisku institucionālās iesaistes palielināšanu. Šie ir soļi pareizā virzienā, kaut gan gaidāmā ietekme ir ierobežota.

| (10) | Reaģējot uz finanšu krīzi, Polijas valdība pieņēma vairākus pasākumus finanšu nozares stabilizēšanai. Ievērojami palielinātas garantijas banku noguldījumiem, nosakot jaunu slieksni € 50 000 apmērā. Galvenais pasākums, t.i., maksimālās robežvērtības paaugstinājums starpbanku un korporatīvo aizdevumu garantijām (par gandrīz 2 % no IKP), attiecas tikai uz 2009. gadu, tādēļ tas ir plānots kā pagaidu pasākums. Turklāt valdība plānojusi kapitāla ieguldīšanu (ap 0,15 % no IKP) valstij piederošā bankā “BGK bank”, lai palielinātu mazo un vidējo uzņēmumu kreditēšanu. |
| --- | --- |

(10)

Reaģējot uz finanšu krīzi, Polijas valdība pieņēma vairākus pasākumus finanšu nozares stabilizēšanai. Ievērojami palielinātas garantijas banku noguldījumiem, nosakot jaunu slieksni € 50 000 apmērā. Galvenais pasākums, t.i., maksimālās robežvērtības paaugstinājums starpbanku un korporatīvo aizdevumu garantijām (par gandrīz 2 % no IKP), attiecas tikai uz 2009. gadu, tādēļ tas ir plānots kā pagaidu pasākums. Turklāt valdība plānojusi kapitāla ieguldīšanu (ap 0,15 % no IKP) valstij piederošā bankā “BGK bank”, lai palielinātu mazo un vidējo uzņēmumu kreditēšanu.

| (11) | Saskaņā ar decembra Eiropadomē pieņemto EEAP Polijas valdības plānotajiem fiskāliem stimulēšanas pasākumiem, kuru mērķis ir kopējā pieprasījuma stimulēšana ar lielākiem valsts ieguldījumiem infrastruktūrā, būtu labvēlīgi jāietekmē arī potenciālā izaugsme ilgtermiņā un tādējādi arī valsts finanses. Iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājums pazemina arī nodokļu slogu, lai gan tas galvenokārt attiecas uz nodokļu maksātājiem ar augstu ienākumu līmeni. Šie stimulēšanas pasākumi nav pagaidu pasākumi. Ņemot vērā ne tikai augsto finanšu deficīta risku, bet arī arvien samērā stabilo izaugsmi, kā norādīts Komisijas dienestu starpposma prognozē, Polijas pieņemtie fiskālās stimulēšanas pasākumi 2009. gadam ir atbilstoša reakcija uz ekonomikas lejupslīdi. Tomēr visi plānotie pasākumi valdībai un parlamentam ir jāpieņem un jāīsteno laikus. Runājot par strukturālajiem pasākumiem, valsts finanšu ilgtspēju uzlabotu priekšlaicīgas pensionēšanās aizstāšana ar pārejas posma pensijām, kas rada mazākas izmaksas. Polija ir arī veikusi pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti (jauns valsts finanšu likums budžeta noteikumu stiprināšanai un kontrole pār autonomiem fondiem, kā arī turpmāka budžeta izpildes īstenošana). Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar decembra Eiropadomē pieņemto EEAP Polijas valdības plānotajiem fiskāliem stimulēšanas pasākumiem, kuru mērķis ir kopējā pieprasījuma stimulēšana ar lielākiem valsts ieguldījumiem infrastruktūrā, būtu labvēlīgi jāietekmē arī potenciālā izaugsme ilgtermiņā un tādējādi arī valsts finanses. Iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājums pazemina arī nodokļu slogu, lai gan tas galvenokārt attiecas uz nodokļu maksātājiem ar augstu ienākumu līmeni. Šie stimulēšanas pasākumi nav pagaidu pasākumi. Ņemot vērā ne tikai augsto finanšu deficīta risku, bet arī arvien samērā stabilo izaugsmi, kā norādīts Komisijas dienestu starpposma prognozē, Polijas pieņemtie fiskālās stimulēšanas pasākumi 2009. gadam ir atbilstoša reakcija uz ekonomikas lejupslīdi. Tomēr visi plānotie pasākumi valdībai un parlamentam ir jāpieņem un jāīsteno laikus. Runājot par strukturālajiem pasākumiem, valsts finanšu ilgtspēju uzlabotu priekšlaicīgas pensionēšanās aizstāšana ar pārejas posma pensijām, kas rada mazākas izmaksas. Polija ir arī veikusi pasākumus, lai uzlabotu valsts finanšu kvalitāti (jauns valsts finanšu likums budžeta noteikumu stiprināšanai un kontrole pār autonomiem fondiem, kā arī turpmāka budžeta izpildes īstenošana). Šie pasākumi ir saistīti ar vidēja termiņa reformu programmu un Komisijas 2009. gada 28. janvārī sagatavotajiem ieteikumiem konkrētām valstīm saskaņā ar Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju.

| (12) | Prognozētā fiskālās politikas nostāja 2009. gadam ir ekspansīva, bet 2010. gadam — restriktīva. Augstāks deficīts 2009. gadā varētu radīt augstākas procentu izmaksas sakarā ar riska novēršanu attiecībā uz straujas ekonomiskās attīstības jaunattīstības valstīm. Tomēr plānotie pasākumi var būt nepietiekami, lai nodrošinātu paredzēto korekciju pēc 2009. gada. Turklāt budžeta stratēģija jāstiprina ar īpašiem deficītu mazinošiem pasākumiem 2010. un 2011. gadā. |
| --- | --- |

(12)

Prognozētā fiskālās politikas nostāja 2009. gadam ir ekspansīva, bet 2010. gadam — restriktīva. Augstāks deficīts 2009. gadā varētu radīt augstākas procentu izmaksas sakarā ar riska novēršanu attiecībā uz straujas ekonomiskās attīstības jaunattīstības valstīm. Tomēr plānotie pasākumi var būt nepietiekami, lai nodrošinātu paredzēto korekciju pēc 2009. gada. Turklāt budžeta stratēģija jāstiprina ar īpašiem deficītu mazinošiem pasākumiem 2010. un 2011. gadā.

| (13) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3). |
| --- | --- |

(13)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (3).

Kopumā var secināt, ka Polija plāno pienācīgus fiskālās stimulēšanas pasākumus, un daži no tiem nav pagaidu pasākumi. Plānotie pasākumi var gan stimulēt kopējo pieprasījumu īstermiņā, gan stiprināt Polijas ekonomikas piedāvājuma pusi ilgākā termiņā. Plānotā IKP pieauguma aplēses ir optimistiskas, turpretim no Komisijas prognozēm izriet, ka programmā prognozētie budžeta rezultāti visā periodā, uz ko attiecas pašreizējais atjauninājums, var izrādīties sliktāki. Turklāt perioda pēdējos gados nāksies veikt īpašus pasākumus, lai īstenotu plānoto tēriņu ierobežošanu.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un apzinoties vajadzību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, Polija ir aicināta:

| i) | īstenot 2009. gada fiskālos plānus, tostarp stimulēšanas pasākumus saskaņā ar EEAP un Stabilitātes un izaugsmes pakta sistēmu, vienlaikus izvairoties no tā, ka neizpilda valdības izvirzītās atsauces vērtības; |
| --- | --- |

i)

īstenot 2009. gada fiskālos plānus, tostarp stimulēšanas pasākumus saskaņā ar EEAP un Stabilitātes un izaugsmes pakta sistēmu, vienlaikus izvairoties no tā, ka neizpilda valdības izvirzītās atsauces vērtības;

| ii) | stiprināt konsolidācijas stratēģiju 2010. un 2011. gadam, paredzot īpašus deficīta mazināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

ii)

stiprināt konsolidācijas stratēģiju 2010. un 2011. gadam, paredzot īpašus deficīta mazināšanas pasākumus;

| iii) | stiprināt budžeta izpildes programmu, uzlabojot izdevumu kontroli, tostarp nekavējoties īstenot grozīto likumu par valsts finansēm un uz rezultātiem balstītu budžeta veidošanu. |
| --- | --- |

iii)

stiprināt budžeta izpildes programmu, uzlabojot izdevumu kontroli, tostarp nekavējoties īstenot grozīto likumu par valsts finansēm un uz rezultātiem balstītu budžeta veidošanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | KP 2008.g. dec. | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| KOM 2009.g. janv. | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | n.d. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2008.g. dec. | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| KOM 2009.g. janv. | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | n.d. |
| Ražošanas apjoma starpība (4)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2008.g. dec. | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| KOM 2009.g. janv. (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | n.d. |
| Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli
  (% no IKP) | KP 2008.g. dec. | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| KOM 2009.g. janv. | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | n.d. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2008.g. dec. | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| KOM 2009.g. janv. | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | n.d. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | KP 2008.g. dec. | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| KOM 2009.g. janv. | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | n.d. |
| Valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | KP 2008.g. dec. | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| KOM 2009.g. janv. | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | n.d. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2008.g. dec. | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| KOM 2009.g. janv. | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | n.d. |
| Cikliski koriģētā bilance (4)

  (% no IKP) | KP 2008.g. dec. | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| KOM 2009.g. janv. | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | n.d. |
| Strukturālā bilance (6)

  (% no IKP) | KP 2008.g. dec. | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| KOM 2009.g. janv. | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | n.d. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2008.g. dec. | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| KOM 2009.g. janv. | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | n.d. |
| KP 2008.g. marts | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | n.d. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reālais IKP

(% izmaiņas)

KP 2008.g. dec.

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

KOM 2009.g. janv.

6,7

5,0

2,0

2,4

n.d.

KP 2008.g. marts

6,5

5,3

5,0

5,0

n.d.

SPCI inflācija

(%)

KP 2008.g. dec.

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

KOM 2009.g. janv.

2,6

4,2

2,9

2,5

n.d.

KP 2008.g. marts

2,6

3,5

2,9

2,5

n.d.

Ražošanas apjoma starpība (4)

(% no potenciālā IKP)

KP 2008.g. dec.

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

KOM 2009.g. janv. (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

n.d.

KP 2008.g. marts

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

n.d.

Tīrie aizdevumi/aizņēmumi attiecībā pret pārējo pasauli

(% no IKP)

KP 2008.g. dec.

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

KOM 2009.g. janv.

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

n.d.

KP 2008.g. marts

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

n.d.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2008.g. dec.

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

KOM 2009.g. janv.

40,0

39,6

40,2

40,3

n.d.

KP 2008.g. marts

40,0

40,0

39,2

38,7

n.d.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

KP 2008.g. dec.

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

KOM 2009.g. janv.

42,0

42,1

43,8

43,7

n.d.

KP 2008.g. marts

42,0

42,5

41,2

40,1

n.d.

Valsts budžeta bilance

(% no IKP)

KP 2008.g. dec.

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

KOM 2009.g. janv.

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

n.d.

KP 2008.g. marts

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

n.d.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2008.g. dec.

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

KOM 2009.g. janv.

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

n.d.

KP 2008.g. marts

0,2

– 0,2

0,3

0,8

n.d.

Cikliski koriģētā bilance (4)

(% no IKP)

KP 2008.g. dec.

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

KOM 2009.g. janv.

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

n.d.

KP 2008.g. marts

0,6

0,5

0,1

– 0,1

n.d.

Strukturālā bilance (6)

(% no IKP)

KP 2008.g. dec.

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

KOM 2009.g. janv.

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

n.d.

KP 2008.g. marts

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

n.d.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2008.g. dec.

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

KOM 2009.g. janv.

44,9

45,5

47,7

49,7

n.d.

KP 2008.g. marts

44,9

44,2

43,3

42,3

n.d.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada janvāra prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuva pieejama pēc tam.

(3)  Programmā sniegti jauni papildu fakultatīvi dati, kuru konsekvenci vēl vajadzētu pārbaudīt.

(4)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(5)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu 5,2 %, 4,9 %, 4,2 % un 3,7 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam.

(6)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar visjaunāko programmu un Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozi vienreizēji un citi pagaidu pasākumi veido 0,2 % 2010. gadā, palielina deficītu, un citos gados tie ir nulle.

Avoti:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada janvāra starpposma prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Komisija

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/22

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar EK līguma 87. un 88. panta noteikumiem

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 66/05)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 26.11.2008. |
| --- | --- |
| Atbalsta Nr. | N 293/08 |
| Dalībvalsts | Ungārija |
| Reģions | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Nosaukums (un/vai saņēmējs) | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Juridiskais pamats | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Kultūras veicināšana |
| Atbalsta forma | Tiešā dotācija |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms: HUF 35 863 milj |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 1.9.2008.-31.12.2013. |
| Tautsaimniecības nozares | Atpūta, kultūras pasākumi un sports |
| Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Papildu informācija | — |

Lēmuma pieņemšanas datums

26.11.2008.

Atbalsta Nr.

N 293/08

Dalībvalsts

Ungārija

Reģions

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Nosaukums (un/vai saņēmējs)

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Juridiskais pamats

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Kultūras veicināšana

Atbalsta forma

Tiešā dotācija

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms: HUF 35 863 milj

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

1.9.2008.-31.12.2013.

Tautsaimniecības nozares

Atpūta, kultūras pasākumi un sports

Piešķīrējiestādes nosaukums un adrese

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Papildu informācija

—

Lēmuma autentiskais teksts, no kura ir izņemta visa konfidenciālā informācija, atrodams tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/23

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 66/06)

2009. gada 12. marts Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5408. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5408. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/23

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 66/07)

2009. gada 12. marts Komisija nolēma necelt iebildumus pret augstāk paziņoto koncentrāciju un paziņo, ka tā ir saderīga ar kopējo tirgu. Šis lēmums ir balstīts uz Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Lēmuma pilns teksts ir pieejams vienīgi angļu un tiks publicēts pēc tam, kad tiks noskaidrots, vai tas ietver jelkādus komercnoslēpumus. Tas būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu. |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šī tīmekļa vietne nodrošina dažādas iespējas, lai palīdzētu ievietot individuālos apvienošanās lēmumus, norādot arī uzņēmuma nosaukumu, lietas numuru, datumu un sektorālo indeksu.

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5451. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5451. EUR-Lex ir tiešsaite piekļūšanai Eiropas Kopienas likumdošanas datorizētai dokumentācijas sistēmai (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/24

---

Nav iebildumu pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 66/08)

Komisija 2009. gada 4. februāris nolēma neiebilst pret iepriekšminēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punktu saistībā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem; |
| --- | --- |

—

Eiropas konkurences tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5253. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas tiesību aktiem. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē ar dokumenta numuru 32009M5253. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas tiesību aktiem. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/25

---

Euro maiņas kurss (1)

2009. gada 19. marts

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3671 |
| JPY | Japānas jēna | 129,67 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4514 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,94050 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,8663 |
| CHF | Šveices franks | 1,5385 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,6450 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,779 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 298,50 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7080 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5410 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3003 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3047 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,9771 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,6732 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,5972 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,4601 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,0589 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 897,94 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,0797 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,3352 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4555 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 357,35 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9933 |
| PHP | Filipīnu peso | 65,830 |
| RUB | Krievijas rublis | 45,6515 |
| THB | Taizemes bats | 48,430 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,0624 |
| MXN | Meksikas peso | 18,8722 |
| INR | Indijas rūpija | 68,7790 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3671

JPY

Japānas jēna

129,67

DKK

Dānijas krona

7,4514

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,94050

SEK

Zviedrijas krona

10,8663

CHF

Šveices franks

1,5385

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,6450

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,779

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

298,50

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7080

PLN

Polijas zlots

4,5410

RON

Rumānijas leja

4,3003

TRY

Turcijas lira

2,3047

AUD

Austrālijas dolārs

1,9771

CAD

Kanādas dolārs

1,6732

HKD

Hongkongas dolārs

10,5972

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,4601

SGD

Singapūras dolārs

2,0589

KRW

Dienvidkorejas vons

1 897,94

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,0797

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,3352

HRK

Horvātijas kuna

7,4555

IDR

Indonēzijas rūpija

16 357,35

MYR

Malaizijas ringits

4,9933

PHP

Filipīnu peso

65,830

RUB

Krievijas rublis

45,6515

THB

Taizemes bats

48,430

BRL

Brazīlijas reāls

3,0624

MXN

Meksikas peso

18,8722

INR

Indijas rūpija

68,7790

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/26

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2009/C 66/10)

XA numurs: XA 406/08

Dalībvalsts: Austrija

Reģions: Bundesland Wien

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Juridiskais pamats: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 0,13 miljoni

Atbalsta maksimālā intensitāte: Tiek piešķirta dotācija, kas nepārsniedz 50 % no prēmiju izmaksām

Īstenošanas datums: No 2009. gada 1. janvāra

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: No 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Vīnes federālajā zemē ir aptuveni 700 lauksaimniecības uzņēmumu, pie kam dārzkopība un laukkopība ir starp svarīgākajām ražošanas nozarēm. Visi uzņēmumi ir MVU. Papildus tam, ka pilsētai tiek piegādāti svaigi, augstas kvalitātes lauksaimniecības produkti, šie ģimenes uzņēmumi, apstrādājot un apsaimniekojot lauksaimniecības zemi, dod nozīmīgu ieguldījumu Vīnes reģiona kultūrvēsturiskās ainavas veidošanā un tās saglabāšanā. Tāpēc šo uzņēmumu ilgtermiņa drošības saglabāšana ir svarīgs Vīnes pilsētas politikas mērķis.

Svarīgs līdzeklis uzņēmumu ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanai ir apdrošināšanās pret zaudējumiem, ko lauksaimnieciskajai ražošanai nodara nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, kurus var pielīdzināt dabas katastrofām. Klimata svārstībām pēdējos gados palielinoties, laba risku vadība kļūst īpaši svarīga lauksaimniecības uzņēmumiem.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 12. pantu atbalsts risku apdrošināšanai, kas tiek piešķirts kā apdrošināšanas prēmiju dotācijas, ir saderīgs ar kopējo tirgu.

Kopš 2001. gada Vīnes federālā zeme piešķir dotācijas dārzkopības uzņēmumiems ne vairāk kā 50 % apmērā no izmaksām par apdrošināšanu pret vētras nodarītiem postījumiem siltumnīcām.

Šī Komisijas apstiprinātā atbalsta shēma (valsts atbalsts N 854/00/Austrija/Vīne) ir izrādījusies ļoti vērtīga, un tās rezultātā tagad Vīnes reģionā vairāk nekā 90 % siltumnīcu ir apdrošinātas pret vētras radītiem zaudējumiem. Lai garantētu shēmas darbību, uzņēmumiem arī turpmāk tiks piedāvāts atbalsts saskaņā ar šo jauno pamatnostādni.

Ņemot vērā shēmas augsto efektivitāti un klimata pārmaiņu radīto nelabvēlīgo klimatisko apstākļu palielināto risku, kas var radīt plašus zaudējumus lauksaimnieciskajai ražošanai, jo īpaši laukkopības nozarē, šī atbalsta shēma, sākot ar 2009. gadu, jāpaplašina, iekļaujot tajā Vīnes saimniecības, kas nodarbojas ar laukkopību. Polise aramzemes apdrošināšanai pret vairākiem riskiem ļaus saimniecībām apdrošināties ne tikai pret vētras un krusas radītajiem zaudējumiem, bet arī tādiem citiem nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem kā sausums, plūdi, vēja nodarīts kaitējums, dubļu sanese, vētras utt. Lai motivētu Vīnes laukkopjus iegādāties šādu apdrošināšanu, viņiem tiks piešķirta ikgadēja dotācija, kas sedz ne vairāk kā 50 % no prēmijas izmaksām. Šī shēma ir paredzēta, lai paātrinātu Vīnes provinces aramzemes apdrošināšanu pret minētajiem riskiem visplašākajā veidā, tādi veicinot riska vadību un Vīnes provinces lauksaimniecības uzņēmumu finansiālo stabilitāti

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimnieciskās ražošanas (dārzkopības un laukkopības) uzņēmumi Vīnes federālajā zemē

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Tīmekļa vietne: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Cita informācija: Ar šīs pamatnostādnes stāšanos spēkā zaudē spēku apstiprinātā “Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft” (valsts atbalsts N 845/00/Austrija/Vīne).

Šis regulējums attiecas uz Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulas (EK) 1857/2006 12. pantu, kura prasības tiek pilnībā izpildītas. Jo īpaši šī shēma neapdraud apdrošināšanas pakalpojumu vienotā tirgus darbību. Piešķīrēja iestāde garantē, ka atbalsts neaprobežojas ar apdrošināšanu, ko nodrošina viena apdrošināšanas sabiedrība vai sabiedrību grupa vai uz ko attiecas nosacījums, ka apdrošināšanas līgums jāslēdz ar Austrijā reģistrētu sabiedrību

XA numurs: XA 409/08

Dalībvalsts: Francija

Reģions: Champagne-Ardenne

Atbalsta shēmas nosaukums: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Juridiskais pamats:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 2. punkts. |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 2. punkts.

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi: EUR 800 000 programmai, kura beigsies 2010. gada janvārī

Atbalsta maksimālā intensitāte: Reģions sniegs atbalstu maksimāli 80 % apmērā no nekompensētajiem zaudējumiem (līdz EUR 200 par vienu aizstātu aitu, EUR 20 par jēru un EUR 320 par aizstātu reģistrētu aunu.

Atbalsta apmērs būs atkarīgs no to nobeigšanās gadījumu skaita, par kuriem ir paziņots higiēnas ievērošanas un veselības aizsardzības grupai (GDS) laikposmā starp infekciozā katarālā drudža uzliesmojuma paziņošanas datumu un atbalsta pieprasījuma datumu.

Īstenošanas datums: No dienas, kad Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē publicēts attiecīgā atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numurs

Atbalsta shēmas ilgums: Līdz 2010. gada 31. janvārim.

Atbalsta mērķis: Atbalsta mērķis būs kompensēt lopkopju ekonomiskos zaudējumus, kurus izraisīja dzīvnieku nobeigšanās infekciozā katarālā drudža uzliesmojuma rezultātā.

Pēc provizoriskām aplēsēm Champagne-Ardenne reģionā saistībā ar valsts atbalstu, ko piešķir mirstības gadījumos, ir saņemti paziņojumi par 6 639 aitām no 237 saimniecībām, kuras ir deklarētas kā nobeigušās no infekciozā katarālā drudža (no tām 1 660 ir pieauguši dzīvnieki). Turklāt 2008. gadā lopkopji pieteica par 2 882 piemaksām par aitām un kazām (PAK = atbilst tādu aitu skaitam, kuras vismaz vienu reizi ir atnesušās vai ir vecākas par 12 mēnešiem un par kuru atrašanos aitkopības saimniecībā laikposmā no attiecīgā gada 1. februāra līdz 10. maijam ir paziņots) mazāk nekā 2007. gadā. Šī slimība uzliesmoja laikā, kad aitu populācija reģionā piedzīvoja pieaugumu kopš 2003 (+ 10 000 aitu pēdējo četru gadu laikā). Tātad šīs nozares reģionālā dinamika ir ievērojami apdraudēta.

Šā iemesla dēļ Champagne-Ardenne reģions sniegs finansiālo atbalstu aitkopjiem, kuri kopš 2006. gada septembra cieš zaudējumus no infekciozā katarālā drudža uzliesmojuma un kuriem ir lielas ekonomiskas grūtības un ar dzīvnieku veselību saistītas problēmas.

Reģionālā atbalsta mērķis ir palīdzēt profesionālām saimniecībām, kurām ir vismaz 100 PAK liels aitu ganāmpulks.

Lopkopim, kurš saņems reģiona atbalstu, būs jāapņemas piecus gadus uzturēt savu ražošanu noteiktā līmenī; to pārbaudīs, pamatojoties uz ikgadējiem paziņojumiem par PAK skaitu.

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Ikviens aitkopis, kura saimniecībā vismaz 80 % lauksaimnieciski izmatojamās platības atrodas Champagne-Ardenne reģionā, kurš veic šo darbu kā pamatnodarbošanos un nav vecāks par 60 gadiem (vai lauksaimniecības uzņēmumi, kuru pamatkapitāls vismaz 50 % apjomā pieder tādām fiziskām personām, kuras nav vecākas par 60 gadiem un ir reģistrējušās AMEXA (lauksaimnieku veselības apdrošināšana) kā lauksaimnieki, kuriem tā ir pamatnodarbošanās)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Tīmekļa vietne: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

Atbalsta numurs: XA 414/08

Dalībvalsts: Vācijas Federatīvā Republika

Reģions: Land Baden-Württemberg

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Landwirtschaft — Wachstum

Juridiskais pamats: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Tiks piešķirti aizdevumi ar atvieglotiem nosacījumiem par plānoto atbalsta summu, kas ir no EUR 500 000 līdz EUR 600 000. Landwirtschaftliche Rentenbank darīs pieejamu šo summu. Pašas L-Bank ieguldījuma nebūs

Atbalsta maksimālā intensitāte: Līdz 20 % no attaisnotajām izmaksām. Atsevišķam uzņēmumam piešķiramā atbalsta maksimālā summa nedrīkst pārsniegt EUR 400 000 jebkurā trīs finanšu gadu periodā. Kumulācijas gadījumā ar citu valsts finansējumu, kas attiecas uz vienām un tām pašām attaisnotajām izmaksām, tiks ievērotas Regulā (EK) Nr. 1857/2006 noteiktās robežvērtības. Atbalstu var piešķirt zemes iegādei, ja tā nav apbūvei paredzēta zeme, līdz 10 % no ieguldījuma attaisnotajiem izdevumiem

Īstenošanas datums: Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 20. panta 1. punktā noteikto termiņu, bet ne agrāk kā 2009. gada 2. janvārī

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2014. gada 30. jūnijam.

Atbalsta mērķis: Atbalstīt MVU, kas darbojas lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā, kā minēts EK līguma I pielikumā (izņemot zveju un akvakultūru), veicinot ieguldījumus lauksaimniecības produktu primārajā ražošanā (Regulas (EK) Nr. 1857/2006 4. pants). Attaisnotie izdevumi ir a) nekustamo īpašumu celtniecība, iegāde vai uzlabošana, b) iekārtu un aprīkojuma pirkšana vai pirkumnoma, tostarp datoru programmatūras iegāde, nepārsniedzot pamatlīdzekļu tirgus vērtību, vai c) vispārējās izmaksas, kas saistītas ar a) un b) punktā minētajiem izdevumiem, piemēram, arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojums, priekšizpētes veikšana. Saistībā ar šo shēmu atbalsts netiks piešķirts, ja tiek pārkāpti aizliegumi vai ierobežojumi, ko paredz Padomes regulas, ar kurām izveido kopīgās tirgus organizācijas, pat ja šādi aizliegumi un ierobežojumi attiecas tikai uz Kopienas atbalstu

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lauksaimniecība, vīnkopība, dārzkopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Tīmekļa vietne: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Cita informācija: —

XA numurs: XA 417/08

Dalībvalsts: Vācijas Federatīvā Republika

Reģions: Freistaat Bayern

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Juridiskais pamats:

| — | 6. panta 1. punkts saistībā ar III pielikuma A nodaļas II punkta 2. apakšpunktu Regulā (EK) Nr. 999/2001; |
| --- | --- |

—

6. panta 1. punkts saistībā ar III pielikuma A nodaļas II punkta 2. apakšpunktu Regulā (EK) Nr. 999/2001;

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Aptuveni EUR 2,3 miljonu liela dotācija par liellopu sūkļveida encefalopātijas (BSE) ātrās noteikšanas testu veikšanu kaujamiem liellopiem, kas vecāki par 30 mēnešiem; dotācijas lielums ir atkarīgs no Kopienas ikgadējā noteiktā finansiālā atbalsta un nepieciešamo testu skaita

Atbalsta maksimālā intensitāte: Līdz 100 %

Īstenošanas datums: Atbalsts tiks īstenots ik gadu

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Valsts dotācija, lai segtu izmaksas, ko rada juridiskais pienākums veikt TSE vai BSE testu.

Valsts atbalsta juridiskais atbalsts: Regulas (EK) Nr. 1857/2006 16. panta 1. punkta g) apakšpunkts.

Apstiprināts, ka atbalsts, kas tiek piešķirts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 16. panta 3. punktu, neparedz tiešus maksājumus ražotājiem.

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Kautuves un utilizācijas uzņēmumi Bavārijā un mazie un vidējie lauksaimniecības uzņēmumi. Regulas (EK) Nr. 1857/2006 16. panta 2. punktā noteiktās prasības attiecībā uz kautuvēm un utilizācijas uzņēmumiem Bavārijā ir ievērotas

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

Jautājumus var adresēt::

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Tīmekļa vietne: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Cita informācija: —

XA numurs: XA 429/08

Dalībvalsts: Īrija

Reģions: dalībvalsts

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Cattle Breeding Infrastructure Program

Juridiskais pamats: National Development Plan 2007-2013

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Maksimāli — līdz EUR 1,5 milj. gadā

Maksimālā atbalsta intensitāte: Līdz 70 % no attaisnotajām izmaksām

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: No 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis: Īrijas Šķirnes dzīvnieku audzētāju savienība (Irish Cattle Breeding Federation, ICBF) vadīs Liellopu audzēšanas infrastruktūras programmu (Cattle Breeding Infrastructure Program). Šīs programmas mērķis ir mudināt gaļas un piena lopkopjus pārņemt modernus, zinātniski pamatotus audzēšanas principus un tādējādi veicināt to ilgtermiņa dzīvotspēju. Šī programma ietver vairākas ar testēšanu, ģenētisko novērtēšanu, datu vākšanu un zinātniskās informācijas izplatīšanu saistītas daļas.

Ģenētiskās novērtēšanas projektā iekļauti šādi pasākumi: izpētīt, pārskatīt un attīstīt Īrijas gaļas un piena lopu ģenētiskās novērtēšanas sistēmas uzlabošanas iespējas, vajadzības gadījumā ietvert arī genoma informācija, ieviest jaunu liellopu novērtējumu izstrādi, tostarp reklāmu, mācību materiālu publicēšanu, organizēt tiešus pasta sūtījumus lauksaimniekiem, rīkot tikšanās ar lauksaimniekiem un nozarē ieinteresētajām personām, lai uzlabotu lauksaimnieku izpratni par jaunajiem rādītājiem.

Programmas datu vākšanas un informācijas izplatīšanas daļas mērķis ir attīstīt datoru sistēmas, sniegt apmācību un veicināt liellopu gaļas un piena produktu rādītāju uzlabošanu.

Šis atbalsts sniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/06 15. panta 2. punkta d) un e) apakšpunktu un 16. panta 1. punkta b) apakšpunktu — tehniskā atbalsta nodrošināšana lauksaimniecības nozarē un atbalsts lauksaimniecības dzīvnieku kopšanas (lopkopības) nozarei

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Lopkopība (liellopi)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Tīmekļa vietne: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/30

---

Dalībvalstu paziņotā informācija par valsts atbalstiem, kas piešķirti saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu, un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 70/2001

(2009/C 66/11)

XA numurs: XA 425/08

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Comunitat Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Juridiskais pamats: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Gada budžets: EUR 90 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: 50 % no izdevumiem

Īstenošanas datums: No atbrīvojuma pieprasījuma identifikācijas numura publicēšanas Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē

Atbalsta shēmas ilgums: 2008.-2013. gads

Atbalsta mērķis: Tehniskais atbalsts piena ražošanas nozarei, izmantojot govs, aitas un kazas svaigpiena kvalitātes kontroles un uzlabošanas programmas, lai veicinātu piena kvalitāti saimniecībās, pielāgojot svaigpiena ražošanas, glabāšanas un pārvadāšanas nosacījumus tā, lai tiktu gūtas sekmes visās vai kādā no minētajām jomām:

Shēmā atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pantam

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Comunitat Valenciana atgremotājdzīvnieku piensaimniecību īpašnieki

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Cita informācija: —

Tīmekļa vietne: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

XA numurs: XA 426/08

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Comunitat Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca “CV”

Juridiskais pamats: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca “CV”

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi: EUR 4 193 400

Atbalsta maksimālā intensitāte:

I.   Regulatīvo padomju un vadības institūciju veiktajiem pasākumiem:

| — | atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai — līdz 80 %; |
| --- | --- |

—

atbalsts kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošanas veicināšanai — līdz 80 %;

| — | atbalsts asociāciju un līdzīgu struktūru darbības uzsākšanai — līdz 100 %. |
| --- | --- |

—

atbalsts asociāciju un līdzīgu struktūru darbības uzsākšanai — līdz 100 %.

Atbalsts atsevišķai regulatīvajai padomei vai vadības institūcijai, kas strādā pie ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un cilmes vietu nosaukumiem, vai Bioloģiskās lauksaimniecības komitejai nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt EUR 550 000 gadā.

II.   Pasākumiem, ko veic asociācijas, kas pārvalda atļaujas “CV” preču zīmes izmantošanai

| — | atbalsts līdz 70 %. |
| --- | --- |

—

atbalsts līdz 70 %.

Atbalsts atsevišķai asociācijai nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt EUR 50 000 gadā.

III.   Pasākumiem, ko veic regulatīvo padomju asociācijas, to federācijas, konfederācijas vai starpnozaru organizācijas, kas ir saistītas ar kvalitātes zīmēm:

| — | atbalsts līdz 50 %. |
| --- | --- |

—

atbalsts līdz 50 %.

Atbalsts atsevišķai asociācijai nekādā gadījumā nedrīkst pārsniegt EUR 70 000 gadā

Īstenošanas datums: No atbrīvojuma pieprasījuma reģistrācijas numura publicēšanas Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: No 2009. līdz 2013. gadam ieskaitot

Atbalsta mērķis: Vispārējais mērķis ir 2009.-2013. gada laikposmam radīt pamatu pasākumiem, kas saistīti ar lauksaimniecības pārtikas produktiem, uz kuriem ir Comunitat Valenciana kvalitātes zīme.

Atbalsts ir saistīts ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 9. panta 3. punktā, 14. panta 2. punktā un 15. panta 2. punktā noteikto atbrīvojumu

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Comunitat Valenciana lauksaimniecības pārtikas nozare

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Tīmekļa vietne: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Cita informācija: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

XA numurs: XA 427/08

Dalībvalsts: Spānija

Reģions: Comunidad Valenciana

Atbalsta shēmas nosaukums: Ayudas al programa de genotipado

Juridiskais pamats: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Gada budžets: EUR 21 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: 50 % no izdevumiem

Īstenošanas datums: No atbrīvojuma pieprasījuma identifikācijas numura publicēšanas Eiropas Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē

Atbalsta shēmas ilgums: 2008.-2013. gads

Atbalsta mērķis: Valsts programmas izstrāde ģenētiskajai selekcijai, lai panāktu noturību pret skrepi slimību (kazu un aitu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju). Tas atbilst Regulas (EK) Nr. 1857/2006 16. pantam

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Valensijas autonomā apgabala kazu un aitu audzēšanas saimniecību īpašnieki, kuru šķirnes dzīvnieki ierakstīti ciltsgrāmatā

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Tīmekļa vietne: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

XA numurs: XA 428/08

Dalībvalsts: Nīderlande

Reģions: Provincie Limburg

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Juridiskais pamats: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: EUR 31 000

Atbalsta maksimālā intensitāte: 100 %

Īstenošanas datums:

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums:

Atbalsta mērķis: Atbalstu piešķir saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pantu. Šīs regulas 15. panta 2., 3. un 4. punktā minētie nosacījumi tiks izpildīti

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Primārā lauksaimniecība (saldie pipari)

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Tīmekļa vietne: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Cita informācija: Uzņēmums Wijnen Paprika's patlaban paplašina savas siltumnīcas. Šī paplašināšana notiek trīs posmos. Siltumnīcas, kuras pabeigs pirmajos divos posmos, apsildīs, izmantojot kombinētas siltuma un enerģijas ražošanas sistēmu, kuras pamatā ir gāze. Mērķis ir trešajā paplašināšanas posmā apsildīt siltumnīcas, izmantojot ģeotermālo enerģiju. Lai šo mērķi varētu sasniegt, ir jāveic vairāki izpētes darbi.

Pirmais posms attiecas uz pētījumu, kura mērķis ir izveidot augsnes dziļuma un temperatūras modeli. Pamatojoties uz šo pētījumu, ir izraudzīti divi potenciālie rezervuāri. Abu rezervuāru dziļums nodrošina to, ka iežu slānī esošais ūdens ir pietiekami silts siltumnīcu apsildes veikšanai. Tomēr nav skaidrs, vai no šiem rezervuāriem iespējams iegūt pietiekamu daudzumu ūdens. Tāpēc ir jāpārliecinās par rezervuāros esošā ūdens daudzumu, kā arī par iežu porainumu un caurlaidību. Tas attiecas uz otro posmu, saistībā ar kuru piešķir atbalstu. Atbalsta summa ir EUR 31 000, kas atbilst izpētes izmaksām.

Atbalstu piešķir, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1857/2006 15. pantu. Nav runa par tiešiem maksājumiem lauksaimniekiem — atbalstu piešķirs, subsidējot konsultāciju pakalpojumus. Atbalsts neattiecas uz pakalpojumiem, kas neveido nepārtrauktu vai periodisku darbību, un attiecīgās izmaksas nepieder pie uzņēmuma parastajām darbības izmaksām. Atbalstu piešķir, pamatojoties uz Rīkojumu par subsīdijām lauku teritoriju attīstībai Limburgas provincē, un tas ir pieejams visiem uzņēmumiem, kuri atbilst minētajā rīkojumā paredzētajiem nosacījumiem.

XA numurs: XA 431/08

Dalībvalsts: Vācijas Federatīvā Republika

Reģions: Thüringen (DEG0)

Atbalsta shēmas nosaukums vai individuālā atbalsta saņēmēja uzņēmuma nosaukums: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Juridiskais pamats:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Saskaņā ar atbalsta shēmu plānotie gada izdevumi vai uzņēmumam piešķirtā individuālā atbalsta kopsumma: Kopējais atbalsts — aptuveni EUR 2,47 miljoni

Atbalsta maksimālā intensitāte: Līdz 100 %

Īstenošanas datums: No dienas, kad Komisija ir publicējusi atbalsta pasākumu

Atbalsta shēmas vai individuālā atbalsta ilgums: Līdz 2013. gada 31. decembrim

Atbalsta mērķis:

| — | Kompensācija par izmaksām, kas rodas lauksaimniekiem par veselības pārbaudēm, testiem un citiem skrīninga pasākumiem, vakcīnu un medikamentu iegādi un izmantošanu, lai novērstu un apkarotu dzīvnieku slimības Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 7. punkta nozīmē.






  — | Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 1. punkts |
| --- | --- | --- |

—

Kompensācija par izmaksām, kas rodas lauksaimniekiem par veselības pārbaudēm, testiem un citiem skrīninga pasākumiem, vakcīnu un medikamentu iegādi un izmantošanu, lai novērstu un apkarotu dzīvnieku slimības Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 7. punkta nozīmē.

—

Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 1. punkts

| — | Kompensācija par lauksaimnieku ciestajiem zaudējumiem, kas radušies dzīvnieku slimību rezultātā Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 7. punkta nozīmē.






  — | Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 1. punkts |
| --- | --- | --- |

—

Kompensācija par lauksaimnieku ciestajiem zaudējumiem, kas radušies dzīvnieku slimību rezultātā Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 7. punkta nozīmē.

—

Regulas (EK) Nr. 1857/2006 10. panta 1. punkts

Attaisnotās izmaksas: sk. 1. pielikumu dokumentam Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Attiecīgā(-ās) nozare(-es): Liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu audzēšana, biškopība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Tīmekļa vietne: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Cita informācija: —

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 20.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 66/33

---

Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1)

Paziņojums par pieteikumu atļaujas (tā sauktās “Concession de Nesles”) saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/C 66/12)

Ar 2008. gada 18. septembra pieteikumu uzņēmums “Geopetrol S.A.”, kura juridiskā adrese ir 9, rue Nicolas Copernic, BP 20, Le Blanc-Mesnil Cedex (Francija), lūdza uz 10 gadiem piešķirt atļauju “Concession de Nesles”, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti 11,27 kvadrātkilometru platībā, kas ir daļa no Sēnas un Marnas [Seine-et-Marne] departamenta teritorijas.

Šīs atļaujas perimetru veido paralēļu un meridiānu līnijas, kas secīgi savieno punktus, kuru ģeogrāfiskās koordinātas ir definētas turpmāk tabulā (Francijas jaunā triangulācijas sistēma, Parīzes meridiāns):

| Punkts | Ģeogrāfiskais garums
  (austrumu) | Ģeogrāfiskais platums
  (ziemeļu) |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Punkts

Ģeogrāfiskais garums

(austrumu)

Ģeogrāfiskais platums

(ziemeļu)

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

Pieteikumu iesniegšana un atļaujas piešķiršanas kritēriji

Sākotnējo un konkurējošo pieteikumu iesniedzējiem ir jāatbilst prasībām atļaujas saņemšanai, kas noteiktas 4. un 5. pantā 2006. gada 2. jūnija Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis [Journal officiel de la République française], 3.6.2006.).

Ieinteresētie uzņēmumi deviņdesmit dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt konkurējošu pieteikumu saskaņā ar procedūru, kas īsumā aprakstīta “Paziņojumā par kalnrūpniecības atļauju saņemšanu ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Francijā”, kurš 1994. gada 30. decembrī publicēts Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijas 374. numura 11. lpp., un kas noteikta Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē. Konkurējošie pieteikumi jānosūta kalnrūpniecības lietu ministram uz turpmāk norādīto adresi.

Lēmumus par sākotnējo pieteikumu un konkurējošajiem pieteikumiem pieņem saskaņā ar iepriekš minētā dekrēta 6. pantā noteiktajiem kritērijiem kalnrūpniecības atļauju piešķiršanai vēlākais līdz 2011. gada 23. septembrim.

Nosacījumi un prasības attiecībā uz darbības veikšanu un tās pārtraukšanu

Pieteikumu iesniedzēji sīkāku informāciju var iegūt, iepazīstoties ar Kalnrūpniecības kodeksa 79. un 79.1. pantu un 2006. gada 2. jūnija Dekrētu Nr. 2006-649 par kalnrūpniecības un apakšzemes darbiem un apakšzemes raktuvju un krātuvju pārvaldi (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis [Journal officiel de la République française], 3.6.2006.).

Papildu informāciju var saņemt šādā iestādē: Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (direction générale de l'énergie et climat, direction de l'énergie, sous-direction de la Sécurité d'Approvisionnement et des Nouveaux Produits Energétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 (tālrunis: (33) 153 94 14 81, fakss: (33) 153 94 14 40).

Ar iepriekš minētajiem tiesību un administratīvajiem aktiem var iepazīties Légifrance tīmekļa vietnē http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.

---