# Официален вестник C 27/2009

| | ISSN 1830-365X |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 27 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 523 февруари 2009 г. |

ISSN 1830-365X

Официален вестник

на Европейския съюз

C 27

Издание на български език

Информация и известия

Година 523 февруари 2009 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | III   Подготвителни актове |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 446-та Пленарна сесия 9-10 юли 2008 г. |
| 2009/C 027/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород и за изменение на Директива 2007/46/ЕОCOM(2007) 593 окончателен — 2007/0214 (COD) | 1 |
| 2009/C 027/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Различни политически мерки, освен подходящо финансиране, които могат да допринесат за растежа и развитието на малките и средни предприятия | 7 |
| 2009/C 027/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията: Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен европейски туризъмCOM(2007) 621 окончателен | 12 |
| 2009/C 027/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бяла книга за интеграцията на пазарите на ипотечни кредити в ЕСCOM(2007) 807 окончателен | 18 |
| 2009/C 027/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Развитие на строителния сектор в Европа | 22 |
| 2009/C 027/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Развитие на сектора на бизнес услугите в Европа | 26 |
| 2009/C 027/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно козметичните продукти (преработване) COM(2008) 49 окончателен — 2008/0035 (COD) | 34 |
| 2009/C 027/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 2001/82/EО и 2001/83/EО относно измененията на условията за разрешителни за пускане на пазара на лекарствени продуктиCOM(2008) 123 окончателен — 2008/0045 (COD) | 39 |
| 2009/C 027/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно обикновените съдове под налягане (Кодифицирана версия) COM(2008) 202 окончателен — 2008/0076 (COD) | 41 |
| 2009/C 027/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към железопътна мрежа, ориентирана към товарните превозиCOM(2007) 608 окончателен | 41 |
| 2009/C 027/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията — Съобщение относно европейската пристанищна политикаCOM(2007) 616 окончателен | 45 |
| 2009/C 027/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Автомобилен транспорт — работно време на самостоятелно заетите водачи | 49 |
| 2009/C 027/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски стратегически план за енергийните технологии (План SET) Към бъдеще с нисковъглеродни технологииCOM(2007) 723 окончателен | 53 |
| 2009/C 027/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Връзка между изменението на климата и селското стопанство в Европа | 59 |
| 2009/C 027/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/87/ЕО с оглед подобряване и разширяване на схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове на ОбщносттаCOM(2008) 16 окончателен — 2008/0013 (COD) | 66 |
| 2009/C 027/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г.COM(2008) 17 окончателен — 2008/0014 (COD) | 71 |
| 2009/C 027/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за съхранение на въглероден двуокис в геоложки обекти и за изменение на Директиви 85/337/ЕИО и 96/61/ЕО на Съвета, както и на Директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО, 2006/12/ЕО и на Регламент (ЕО) No 1013/2006СOM(2008) 18 окончателен — 2008/0015 (COD) | 75 |
| 2009/C 027/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и Съвета за изменение на Директива 2006/66/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и по-специално на член 6, параграф 2 за пускането на пазара на батерии и акумулаториCOM(2008) 211 — 2008/0081 (COD) | 81 |
| 2009/C 027/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейска минна индустрия за неенергийни цели | 82 |
| 2009/C 027/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Интеграция на малцинствата — роми | 88 |
| 2009/C 027/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Елементи за структурата, организацията и действието на платформа, целяща постигане на по-голямо участие на гражданското общество в насърчаването на политики за интеграция на граждани от трети страни в Европейския съюз | 95 |
| 2009/C 027/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Нова европейска програма за социално действие | 99 |
| 2009/C 027/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на висококвалифицирана трудова заетостCOM(2007) 637 окончателен — 2007/0228 (CNS) | 108 |
| 2009/C 027/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Съвета относно единна процедура за кандидатстване на граждани на трети страни за единно разрешително за пребиваване и работа на територията на държава-членка и относно общ набор от права на работници от трети страни, които законно пребивават в държава членкаCOM(2007) 638 окончателен — 2007/0229 (CNS) | 114 |
| 2009/C 027/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на творчеството и иновациите (2009 г.)COM(2008) 159 окончателен — 2008/0064 (COD) | 119 |
| 2009/C 027/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно По-добра интеграция във вътрешния пазар като ключов фактор за сближаване и растеж за островите | 123 |
| 2009/C 027/27 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Причините за разликата между възприеманата и действителната инфлация | 129 |
| 2009/C 027/28 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в програмите на ЕС за предприсъединителна помощ за Република Албания. | 140 |
| 2009/C 027/29 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Създаване на мрежи от организации на гражданското общество в Черноморския регион | 144 |
| 2009/C 027/30 | Становище на Европейския икономически и социален комитет oтносно Как да се съчетае националното и европейското измерение в комуникацията на тема Европа | 152 |

Известие No

Съдържание

Страница

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

446-та Пленарна сесия 9-10 юли 2008 г.

2009/C 027/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород и за изменение на Директива 2007/46/ЕОCOM(2007) 593 окончателен — 2007/0214 (COD)

COM(2007) 593 окончателен — 2007/0214 (COD)

1

2009/C 027/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Различни политически мерки, освен подходящо финансиране, които могат да допринесат за растежа и развитието на малките и средни предприятия

7

2009/C 027/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията: Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен европейски туризъмCOM(2007) 621 окончателен

COM(2007) 621 окончателен

12

2009/C 027/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бяла книга за интеграцията на пазарите на ипотечни кредити в ЕСCOM(2007) 807 окончателен

COM(2007) 807 окончателен

18

2009/C 027/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Развитие на строителния сектор в Европа

22

2009/C 027/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Развитие на сектора на бизнес услугите в Европа

26

2009/C 027/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно козметичните продукти (преработване) COM(2008) 49 окончателен — 2008/0035 (COD)

COM(2008) 49 окончателен — 2008/0035 (COD)

34

2009/C 027/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 2001/82/EО и 2001/83/EО относно измененията на условията за разрешителни за пускане на пазара на лекарствени продуктиCOM(2008) 123 окончателен — 2008/0045 (COD)

COM(2008) 123 окончателен — 2008/0045 (COD)

39

2009/C 027/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно обикновените съдове под налягане (Кодифицирана версия) COM(2008) 202 окончателен — 2008/0076 (COD)

COM(2008) 202 окончателен — 2008/0076 (COD)

41

2009/C 027/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Към железопътна мрежа, ориентирана към товарните превозиCOM(2007) 608 окончателен

COM(2007) 608 окончателен

41

2009/C 027/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията — Съобщение относно европейската пристанищна политикаCOM(2007) 616 окончателен

COM(2007) 616 окончателен

45

2009/C 027/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Автомобилен транспорт — работно време на самостоятелно заетите водачи

49

2009/C 027/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски стратегически план за енергийните технологии (План SET) Към бъдеще с нисковъглеродни технологииCOM(2007) 723 окончателен

COM(2007) 723 окончателен

53

2009/C 027/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Връзка между изменението на климата и селското стопанство в Европа

59

2009/C 027/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/87/ЕО с оглед подобряване и разширяване на схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове на ОбщносттаCOM(2008) 16 окончателен — 2008/0013 (COD)

COM(2008) 16 окончателен — 2008/0013 (COD)

66

2009/C 027/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г.COM(2008) 17 окончателен — 2008/0014 (COD)

COM(2008) 17 окончателен — 2008/0014 (COD)

71

2009/C 027/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за съхранение на въглероден двуокис в геоложки обекти и за изменение на Директиви 85/337/ЕИО и 96/61/ЕО на Съвета, както и на Директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО, 2006/12/ЕО и на Регламент (ЕО) No 1013/2006СOM(2008) 18 окончателен — 2008/0015 (COD)

СOM(2008) 18 окончателен — 2008/0015 (COD)

75

2009/C 027/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и Съвета за изменение на Директива 2006/66/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и по-специално на член 6, параграф 2 за пускането на пазара на батерии и акумулаториCOM(2008) 211 — 2008/0081 (COD)

COM(2008) 211 — 2008/0081 (COD)

81

2009/C 027/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейска минна индустрия за неенергийни цели

82

2009/C 027/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Интеграция на малцинствата — роми

88

2009/C 027/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Елементи за структурата, организацията и действието на платформа, целяща постигане на по-голямо участие на гражданското общество в насърчаването на политики за интеграция на граждани от трети страни в Европейския съюз

95

2009/C 027/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Нова европейска програма за социално действие

99

2009/C 027/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Съвета относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на висококвалифицирана трудова заетостCOM(2007) 637 окончателен — 2007/0228 (CNS)

COM(2007) 637 окончателен — 2007/0228 (CNS)

108

2009/C 027/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Съвета относно единна процедура за кандидатстване на граждани на трети страни за единно разрешително за пребиваване и работа на територията на държава-членка и относно общ набор от права на работници от трети страни, които законно пребивават в държава членкаCOM(2007) 638 окончателен — 2007/0229 (CNS)

COM(2007) 638 окончателен — 2007/0229 (CNS)

114

2009/C 027/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на творчеството и иновациите (2009 г.)COM(2008) 159 окончателен — 2008/0064 (COD)

COM(2008) 159 окончателен — 2008/0064 (COD)

119

2009/C 027/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно По-добра интеграция във вътрешния пазар като ключов фактор за сближаване и растеж за островите

123

2009/C 027/27

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Причините за разликата между възприеманата и действителната инфлация

129

2009/C 027/28

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в програмите на ЕС за предприсъединителна помощ за Република Албания.

140

2009/C 027/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Създаване на мрежи от организации на гражданското общество в Черноморския регион

144

2009/C 027/30

Становище на Европейския икономически и социален комитет oтносно Как да се съчетае националното и европейското измерение в комуникацията на тема Европа

152

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

446-та Пленарна сесия 9-10 юли 2008 г.

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород и за изменение на Директива 2007/46/ЕО“

COM(2007) 593 окончателен — 2007/0214 (COD)

(2009/C 27/01)

На 14 ноември 2007 г. Съветът реши, в съответствие с член 95 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород, и за изменение на Директива 2007/46/ЕО“

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2008 г. (докладчик: г-н IOZIA).

На 446-ата си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 117 гласа „за“, и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК одобрява съдържанието на настоящия регламент (COM(2007) 593 окончателен) и гледа положително на създаването на хармонизирани правила на равнище Общност за типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород. Комитетът споделя избора на една единствена процедура на европейско равнище, валидна за всички държави-членки, тъй като тя изглежда по-проста и значително по-олекотена, отколкото 27 различни типови одобрения, които, освен всичко останало, биха създали очевидни условия за нарушаване на конкуренцията и фрагментиране на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК одобрява съдържанието на настоящия регламент (COM(2007) 593 окончателен) и гледа положително на създаването на хармонизирани правила на равнище Общност за типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород. Комитетът споделя избора на една единствена процедура на европейско равнище, валидна за всички държави-членки, тъй като тя изглежда по-проста и значително по-олекотена, отколкото 27 различни типови одобрения, които, освен всичко останало, биха създали очевидни условия за нарушаване на конкуренцията и фрагментиране на вътрешния пазар.

| 1.2 | Важността на тази мярка е очевидна: въпреки че се предвижда съществен растеж на продажбите на превозни средства, задвижвани с водород, не съществува нито на национално, нито на европейско равнище типово одобрение за такива превозни средства. В отделните държави-членки са приети временни разпоредби, които се различават значително помежду си. |
| --- | --- |

1.2

Важността на тази мярка е очевидна: въпреки че се предвижда съществен растеж на продажбите на превозни средства, задвижвани с водород, не съществува нито на национално, нито на европейско равнище типово одобрение за такива превозни средства. В отделните държави-членки са приети временни разпоредби, които се различават значително помежду си.

| 1.3 | ЕИСК счита за необходимо да се стигне бързо до приемането на регламента, който изглежда би могъл да предостави една сигурна референтна рамка за предприятията в този сектор, като по този начин благоприятства съществените инвестиции, необходими за развитието на технологиите, свързани с употребата на водород. В скорошните си становища по този въпрос ЕИСК изрази подкрепата си за стратегическия избор на тази употреба, защитавайки тезата, че „водородът, макар и с ограниченията, които съществуват и днес, представлява предизвикателство за бъдещето“. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК счита за необходимо да се стигне бързо до приемането на регламента, който изглежда би могъл да предостави една сигурна референтна рамка за предприятията в този сектор, като по този начин благоприятства съществените инвестиции, необходими за развитието на технологиите, свързани с употребата на водород. В скорошните си становища по този въпрос ЕИСК изрази подкрепата си за стратегическия избор на тази употреба, защитавайки тезата, че „водородът, макар и с ограниченията, които съществуват и днес, представлява предизвикателство за бъдещето“.

| 1.4 | Определянето на тези стандарти на Общността за хармонизация представлява също така важен елемент за гарантирането на безопасността на потребителите. Укрепването на тяхното доверие се явява необходимо условие с оглед на предвижданото увеличаване на използването на тези превозни средства, които, според прогнозите на Комисията, до 2020 г. би трябвало да достигнат целта от 1 милион автомобила, задвижвани с водород. |
| --- | --- |

1.4

Определянето на тези стандарти на Общността за хармонизация представлява също така важен елемент за гарантирането на безопасността на потребителите. Укрепването на тяхното доверие се явява необходимо условие с оглед на предвижданото увеличаване на използването на тези превозни средства, които, според прогнозите на Комисията, до 2020 г. би трябвало да достигнат целта от 1 милион автомобила, задвижвани с водород.

| 1.5 | Важен пример, който потвърждава валидността и конкретната възможност да се постигне тази цел, представлява постоянното и непрекъснато увеличаване на такситата с хибридно захранване, движещи се в Ню Йорк, където разумната градска политика позволява да се съчетае опазването и защитата на околната среда с пазарните принципи, доказвайки в действителност, че зад опитите да се изградят изкуствени препятствия пред развитието на тази технология често се крие единствено защитата на привилегировани позиции. |
| --- | --- |

1.5

Важен пример, който потвърждава валидността и конкретната възможност да се постигне тази цел, представлява постоянното и непрекъснато увеличаване на такситата с хибридно захранване, движещи се в Ню Йорк, където разумната градска политика позволява да се съчетае опазването и защитата на околната среда с пазарните принципи, доказвайки в действителност, че зад опитите да се изградят изкуствени препятствия пред развитието на тази технология често се крие единствено защитата на привилегировани позиции.

| 1.6 | Постигането на тази цел изглежда необходимо, тъй като само с решителни действия за замяна на изкопаемите горива би било възможно достигането на резултати в синхрон с политиките на Съюза за устойчиво развитие и за борба с изменението на климата. Тази цел може да бъде реализирана чрез постепенното увеличаване на използването на водород, биогорива от второ поколение и други възобновяеми горива. |
| --- | --- |

1.6

Постигането на тази цел изглежда необходимо, тъй като само с решителни действия за замяна на изкопаемите горива би било възможно достигането на резултати в синхрон с политиките на Съюза за устойчиво развитие и за борба с изменението на климата. Тази цел може да бъде реализирана чрез постепенното увеличаване на използването на водород, биогорива от второ поколение и други възобновяеми горива.

| 1.7 | Съществената подкрепа на такава стратегия в дългосрочен план включва и поемането на конкретни ангажименти в областта на технологичните изследвания. Ето защо ЕИСК приканва към изпълнението на научноизследователски програми в тази насока като се започне с бързото приемане на регламента COM(2007) 571 окончателен, който предвижда осъществяването на „Съвместна технологична инициатива“ (СТИ) чрез създаването на съвместно предприятие „Горивни клетки и водород“ (1). Комитетът подкрепя и приветства научноизследователски програми, ориентирани към нови методи за производство и използване на водорода и се присъединява към исканията на предприятията и научноизследователските среди, работещи в областта на приложението на водорода, Съветът и Парламентът да ускорят процедурата по приемане на необходимите предложения. |
| --- | --- |

1.7

Съществената подкрепа на такава стратегия в дългосрочен план включва и поемането на конкретни ангажименти в областта на технологичните изследвания. Ето защо ЕИСК приканва към изпълнението на научноизследователски програми в тази насока като се започне с бързото приемане на регламента COM(2007) 571 окончателен, който предвижда осъществяването на „Съвместна технологична инициатива“ (СТИ) чрез създаването на съвместно предприятие „Горивни клетки и водород“ (1). Комитетът подкрепя и приветства научноизследователски програми, ориентирани към нови методи за производство и използване на водорода и се присъединява към исканията на предприятията и научноизследователските среди, работещи в областта на приложението на водорода, Съветът и Парламентът да ускорят процедурата по приемане на необходимите предложения.

| 1.8 | ЕИСК призовава Комисията да разгледа още сега проблема с покритието на дистрибуторската мрежа, тъй като наличието на сигурни и ефективни технологии за съхранение, както и достатъчната дистрибуция, представляват необходими елементи за разпространението на автомобили, задвижвани с газови смеси. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК призовава Комисията да разгледа още сега проблема с покритието на дистрибуторската мрежа, тъй като наличието на сигурни и ефективни технологии за съхранение, както и достатъчната дистрибуция, представляват необходими елементи за разпространението на автомобили, задвижвани с газови смеси.

| 1.9 | Първоначално тези мерки би трябвало да насърчават разпространението из цялата територия на ЕС на втечнен нефтен газ (ВНГ) и метан, които представляват най-пряката и реалистична цел на една макар и частична декарбонизация на горивата, но които понастоящем са слабо разпространени или липсват в много държави от Съюза. Този първи етап на търсене на нови, все по-сигурни и ефективни технологии в областта на съхранението и разпространението ще послужи в близко бъдеще за улесняване на преминаването към един междинен етап на разпространение на газови смеси и водород, докато се стигне до крайния етап на разпространение на водорода. |
| --- | --- |

1.9

Първоначално тези мерки би трябвало да насърчават разпространението из цялата територия на ЕС на втечнен нефтен газ (ВНГ) и метан, които представляват най-пряката и реалистична цел на една макар и частична декарбонизация на горивата, но които понастоящем са слабо разпространени или липсват в много държави от Съюза. Този първи етап на търсене на нови, все по-сигурни и ефективни технологии в областта на съхранението и разпространението ще послужи в близко бъдеще за улесняване на преминаването към един междинен етап на разпространение на газови смеси и водород, докато се стигне до крайния етап на разпространение на водорода.

| 1.10 | ЕИСК счита, че е изключително важно да се подходи по конкретен начин към въпроса за възстановяването на доверието у бъдещите потребители, за да се премахне объркването, което все още съществува по отношение на използването на водород. Ето защо е необходимо да се изготвят програми за широко информиране с ясно и мотивирано послание, което да потвърди, че при тази технология вече са достигнати настоящите нива на сигурност на традиционните превозни средства. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК счита, че е изключително важно да се подходи по конкретен начин към въпроса за възстановяването на доверието у бъдещите потребители, за да се премахне объркването, което все още съществува по отношение на използването на водород. Ето защо е необходимо да се изготвят програми за широко информиране с ясно и мотивирано послание, което да потвърди, че при тази технология вече са достигнати настоящите нива на сигурност на традиционните превозни средства.

| 1.11 | ЕИСК споделя избора на регламента като правна форма на предложението, тъй като той гарантира равни условия за производителите в този сектор чрез едновременното прилагане на съдържащите се разпоредби във всички държави-членки. |
| --- | --- |

1.11

ЕИСК споделя избора на регламента като правна форма на предложението, тъй като той гарантира равни условия за производителите в този сектор чрез едновременното прилагане на съдържащите се разпоредби във всички държави-членки.

| 1.12 | Освен това Комитетът одобрява предложението, изготвянето и въвеждането на основните разпоредби да се извърши чрез „процедурата по комитология“ и подкрепя предоставянето на преходен период за прилагането на разпоредбите в тяхната цялост, тъй като такова прилагане ще се окаже сравнително сложно за предприятията от сектора. |
| --- | --- |

1.12

Освен това Комитетът одобрява предложението, изготвянето и въвеждането на основните разпоредби да се извърши чрез „процедурата по комитология“ и подкрепя предоставянето на преходен период за прилагането на разпоредбите в тяхната цялост, тъй като такова прилагане ще се окаже сравнително сложно за предприятията от сектора.

| 1.13 | Комитетът подкрепя и счита за важно присъствието на Европа в GCG (Global Coordination Group — Група за глобална координация) за определянето на стандарти за типово одобрение на световно равнище — GTR (Global Technological regulation — Глобално технологично регулиране), но подчертава също така, че търсенето на подобно споразумение не бива да се превръща в препятствие пред напредъка на тази законодателна процедура. Наличието на собствен законодателен инструмент и на опит в прилагането на разпоредби на Общността ще засили присъствието на Европа във всички органи на световно равнище, което би предотвратило и приемането на световни разпоредби в областта на задвижваните с водород превозни средства, в които да се вземе предвид единственият наличен днес опит (този на Япония). |
| --- | --- |

1.13

Комитетът подкрепя и счита за важно присъствието на Европа в GCG (Global Coordination Group — Група за глобална координация) за определянето на стандарти за типово одобрение на световно равнище — GTR (Global Technological regulation — Глобално технологично регулиране), но подчертава също така, че търсенето на подобно споразумение не бива да се превръща в препятствие пред напредъка на тази законодателна процедура. Наличието на собствен законодателен инструмент и на опит в прилагането на разпоредби на Общността ще засили присъствието на Европа във всички органи на световно равнище, което би предотвратило и приемането на световни разпоредби в областта на задвижваните с водород превозни средства, в които да се вземе предвид единственият наличен днес опит (този на Япония).

| 1.14 | Наличието на опит, основаващ се на законодателно регулиране на равнище Общност и важните резултати, които може да даде един значителен и постоянен ангажимент в областта на технологичните изследвания, биха могли да се превърнат в основен фактор в подкрепа на конкурентоспособността на предприятията, които вече работят в автомобилния сектор, отчитайки факта, че големите дялове на пазара в бъдеще ще зависят от новите технологии и от новите горива. |
| --- | --- |

1.14

Наличието на опит, основаващ се на законодателно регулиране на равнище Общност и важните резултати, които може да даде един значителен и постоянен ангажимент в областта на технологичните изследвания, биха могли да се превърнат в основен фактор в подкрепа на конкурентоспособността на предприятията, които вече работят в автомобилния сектор, отчитайки факта, че големите дялове на пазара в бъдеще ще зависят от новите технологии и от новите горива.

| 1.15 | Всичко това според ЕИСК изисква смел и бърз избор, както и стратегическа визия в дългосрочен план, заложена в един бъдещ сценарий, в който водородът с течение на времето да придобие важна и решаваща роля. |
| --- | --- |

1.15

Всичко това според ЕИСК изисква смел и бърз избор, както и стратегическа визия в дългосрочен план, заложена в един бъдещ сценарий, в който водородът с течение на времето да придобие важна и решаваща роля.

| 1.16 | ЕИСК приканва Комисията да преразгледа предложението за въвеждане на „етикетиране“ на автомобилите на водород, което би могло да бъде възприето като вид заклеймяване, тъй като по този начин тези превозни средства се обозначават като „опасни“, докато тестовете за сигурност дадоха резултат, аналогичен на този, получен от превозните средства, задвижвани с други горива. Вместо такъв етикет, ЕИСК счита за по-подходящо обозначаването на горивата на всички автомобили, което позволява те да бъдат ясно разпознавани. |
| --- | --- |

1.16

ЕИСК приканва Комисията да преразгледа предложението за въвеждане на „етикетиране“ на автомобилите на водород, което би могло да бъде възприето като вид заклеймяване, тъй като по този начин тези превозни средства се обозначават като „опасни“, докато тестовете за сигурност дадоха резултат, аналогичен на този, получен от превозните средства, задвижвани с други горива. Вместо такъв етикет, ЕИСК счита за по-подходящо обозначаването на горивата на всички автомобили, което позволява те да бъдат ясно разпознавани.

| 1.17 | При липсата на дистрибуторска мрежа, за да се улесни разпространението на автомобилите, задвижвани с водород, ЕИСК препоръчва на Комисията да одобрява типово и малките преобразуватели за собствено производство на водород от газ метан, например домашни енергийни станции („Home energy station“) или други сходни инсталации. Това би могло да бъде първата конкретна стъпка към задоволяването, на първо време, на новото търсене на водород, като едновременно с това целта трябва да продължи да бъде производството на водород от възобновяеми енергийни източници или биогаз, чрез фотолиза и електролиза, като се използва електроенергия, получена от възобновяеми източници. |
| --- | --- |

1.17

При липсата на дистрибуторска мрежа, за да се улесни разпространението на автомобилите, задвижвани с водород, ЕИСК препоръчва на Комисията да одобрява типово и малките преобразуватели за собствено производство на водород от газ метан, например домашни енергийни станции („Home energy station“) или други сходни инсталации. Това би могло да бъде първата конкретна стъпка към задоволяването, на първо време, на новото търсене на водород, като едновременно с това целта трябва да продължи да бъде производството на водород от възобновяеми енергийни източници или биогаз, чрез фотолиза и електролиза, като се използва електроенергия, получена от възобновяеми източници.

2.   Въведение

| 2.1 | В разглеждания регламент (COM(2007) 593 окончателен) се изхожда от констатацията, че в Европа не съществуват никакви правила, които да регулират системата за типово одобрение на превозни средства, задвижвани с водород, въпреки прогнозите за нарастване на продажбите на автомобили от този вид. |
| --- | --- |

2.1

В разглеждания регламент (COM(2007) 593 окончателен) се изхожда от констатацията, че в Европа не съществуват никакви правила, които да регулират системата за типово одобрение на превозни средства, задвижвани с водород, въпреки прогнозите за нарастване на продажбите на автомобили от този вид.

| 2.2 | От друга страна, в отделните държави-членки на ЕС понастоящем не съществуват и разпоредби в тази област.
  Наистина, в действащото законодателство за типовото одобрение на превозни средства като цяло не са предвидени общи стандарти за автомобилите на водород, имайки предвид техните характеристики, които се различават от тези на автомобилите, използващи конвенционални горива. |
| --- | --- |

2.2

От друга страна, в отделните държави-членки на ЕС понастоящем не съществуват и разпоредби в тази област.

Наистина, в действащото законодателство за типовото одобрение на превозни средства като цяло не са предвидени общи стандарти за автомобилите на водород, имайки предвид техните характеристики, които се различават от тези на автомобилите, използващи конвенционални горива.

| 2.3 | В някои държави-членки са приети временни разпоредби, които се различават съществено помежду си. С времето тази ситуация би довела до създаването на различни процедури за типово одобрение в отделните държави-членки, от което неизбежно следват фрагментиране на вътрешния пазар, нарушения на правилата на конкуренцията и ограничаване на реалната възможност тази технология да допринесе решително за подобряването на околната среда. |
| --- | --- |

2.3

В някои държави-членки са приети временни разпоредби, които се различават съществено помежду си. С времето тази ситуация би довела до създаването на различни процедури за типово одобрение в отделните държави-членки, от което неизбежно следват фрагментиране на вътрешния пазар, нарушения на правилата на конкуренцията и ограничаване на реалната възможност тази технология да допринесе решително за подобряването на околната среда.

| 2.4 | Ето защо с това предложение за регламент се цели да се осигури правилното функциониране на вътрешния пазар и да се предотврати движението на автомобили, одобрени по различни стандарти в различните държави-членки, което би създало неравни условия за отделните производители и би благоприятствало възможността за създаване на изкуствени препятствия пред търговията в Европа. |
| --- | --- |

2.4

Ето защо с това предложение за регламент се цели да се осигури правилното функциониране на вътрешния пазар и да се предотврати движението на автомобили, одобрени по различни стандарти в различните държави-членки, което би създало неравни условия за отделните производители и би благоприятствало възможността за създаване на изкуствени препятствия пред търговията в Европа.

| 2.5 | Такава перспектива би възпрепятствала развитието на технологиите, свързани с използването на водород в Европа, вместо да отговори на необходимостта за ускоряване на мерките и реалното развитие на тази технология, която представлява една от най-значимите алтернативи на използването на изкопаеми горива. Дори и днес изкопаемите горива задоволяват 98 % от нуждите на обществения и личния транспорт и съставляват 50 % от първичните източници на енергия, като този процент би се повишил до 73 %, ако не се направи решителен избор в посока към диверсификация. |
| --- | --- |

2.5

Такава перспектива би възпрепятствала развитието на технологиите, свързани с използването на водород в Европа, вместо да отговори на необходимостта за ускоряване на мерките и реалното развитие на тази технология, която представлява една от най-значимите алтернативи на използването на изкопаеми горива. Дори и днес изкопаемите горива задоволяват 98 % от нуждите на обществения и личния транспорт и съставляват 50 % от първичните източници на енергия, като този процент би се повишил до 73 %, ако не се направи решителен избор в посока към диверсификация.

| 2.6 | Разглежданият регламент, заедно с важните научноизследователски програми в сектора, които са част от Седмата рамкова програма, е важна стъпка към приближаването на използването на водород до равнището на сигурност, достигнато при конвенционалните технологии и освен това може да допринесе за възстановяването на одобрението от страна на потенциалните потребители. |
| --- | --- |

2.6

Разглежданият регламент, заедно с важните научноизследователски програми в сектора, които са част от Седмата рамкова програма, е важна стъпка към приближаването на използването на водород до равнището на сигурност, достигнато при конвенционалните технологии и освен това може да допринесе за възстановяването на одобрението от страна на потенциалните потребители.

| 2.7 | Приемането на правила, хармонизирани на равнище Общност, относно типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород, несъмнено представлява решителна стъпка към получаването на необходимото одобрение от страна на потребителите. Нарастването на положителното отношение, изразяващо се в доверие при използването на водород от страна на потребителите, е изключително важен фактор за ускоряване на пускането на пазара на превозни средства, задвижвани с алтернативни горива с много ниски емисии на парникови газове — незаменимо условие за действително и практическо опазване на околната среда. |
| --- | --- |

2.7

Приемането на правила, хармонизирани на равнище Общност, относно типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород, несъмнено представлява решителна стъпка към получаването на необходимото одобрение от страна на потребителите. Нарастването на положителното отношение, изразяващо се в доверие при използването на водород от страна на потребителите, е изключително важен фактор за ускоряване на пускането на пазара на превозни средства, задвижвани с алтернативни горива с много ниски емисии на парникови газове — незаменимо условие за действително и практическо опазване на околната среда.

3.   Предложението на Комисията

| 3.1 | С обсъжданото предложение за регламент относно превозните средства на водород се цели установяване на стандарти, валидни в целия ЕС, за типовото одобрение на автомобили, задвижвани с водород. |
| --- | --- |

3.1

С обсъжданото предложение за регламент относно превозните средства на водород се цели установяване на стандарти, валидни в целия ЕС, за типовото одобрение на автомобили, задвижвани с водород.

| 3.2 | В предложението се предвижда да се измени рамковата директива 2007/46/EО като се включат изцяло превозните средства, задвижвани с водород, от категории M1, M2, M3 и N1, N2, N3 (2) в процедурата на ЕО за типово одобрение на превозните средства, както и да се добавят автомобилите, задвижвани с водород, във всички директиви и регламенти, които се отнасят до типовото одобрение. |
| --- | --- |

3.2

В предложението се предвижда да се измени рамковата директива 2007/46/EО като се включат изцяло превозните средства, задвижвани с водород, от категории M1, M2, M3 и N1, N2, N3 (2) в процедурата на ЕО за типово одобрение на превозните средства, както и да се добавят автомобилите, задвижвани с водород, във всички директиви и регламенти, които се отнасят до типовото одобрение.

| 3.3 | Правното основание на предложението е член 95 от Договора.
  С предложението се гарантира напълно спазването на принципа на субсидиарност, тъй като политическите цели, поставени на равнище Общност, не могат да бъдат постигнати на равнището на отделните държави-членки, а със същата процедура се предотвратява и създаването на пречки в единния пазар.
  С него се гарантира също така спазването на принципа на пропорционалност, тъй като единствената му цел е доброто функциониране на единния пазар и постигане на високо равнище на обществена безопасност и защита на околната среда. |
| --- | --- |

3.3

Правното основание на предложението е член 95 от Договора.

С предложението се гарантира напълно спазването на принципа на субсидиарност, тъй като политическите цели, поставени на равнище Общност, не могат да бъдат постигнати на равнището на отделните държави-членки, а със същата процедура се предотвратява и създаването на пречки в единния пазар.

С него се гарантира също така спазването на принципа на пропорционалност, тъй като единствената му цел е доброто функциониране на единния пазар и постигане на високо равнище на обществена безопасност и защита на околната среда.

| 3.4 | Комисията предлага да се избере регламента, тъй като за едновременното спазване на разпоредбите в настоящото предложение изглежда е необходимо да не се изчаква тяхното транспониране в законодателството на отделните държави-членки, което би довело до въвеждане на стандартите за типово одобрение по различно време, а понякога и със съществени изменения при транспонирането. |
| --- | --- |

3.4

Комисията предлага да се избере регламента, тъй като за едновременното спазване на разпоредбите в настоящото предложение изглежда е необходимо да не се изчаква тяхното транспониране в законодателството на отделните държави-членки, което би довело до въвеждане на стандартите за типово одобрение по различно време, а понякога и със съществени изменения при транспонирането.

| 3.5 | Настоящото предложение беше разгледано внимателно чрез провеждането на широка консултация, включваща всички заинтересовани страни. Освен „Работната група по използване на водорода“, в проучването участваха националните власти, производителите на превозни средства, доставчиците на части и промишлените сдружения. |
| --- | --- |

3.5

Настоящото предложение беше разгледано внимателно чрез провеждането на широка консултация, включваща всички заинтересовани страни. Освен „Работната група по използване на водорода“, в проучването участваха националните власти, производителите на превозни средства, доставчиците на части и промишлените сдружения.

| 3.6 | Бяха разгледани четири варианта:






  — | „status quo“, т.е. запазване на настоящото положение; |
| --- | --- | --- |

3.6

Бяха разгледани четири варианта:

—

„status quo“, т.е. запазване на настоящото положение;

| — | законодателни мерки на равнище държави-членки; |
| --- | --- |

—

законодателни мерки на равнище държави-членки;

| — | законодателни мерки на равнище Европейски съюз; |
| --- | --- |

—

законодателни мерки на равнище Европейски съюз;

| — | нерегулаторен подход: саморегулиране. |
| --- | --- |

—

нерегулаторен подход: саморегулиране.

| 3.7 | Впоследствие беше определен консултант, който систематизира отговорите по отношение на сигурността, технологията и разходите по съответните варианти. Резултатите бяха дадени за оценка на основните предприятия в автомобилния сектор, които се занимават с технологията на водорода. |
| --- | --- |

3.7

Впоследствие беше определен консултант, който систематизира отговорите по отношение на сигурността, технологията и разходите по съответните варианти. Резултатите бяха дадени за оценка на основните предприятия в автомобилния сектор, които се занимават с технологията на водорода.

| 3.8 | От тази широка консултация стана ясно, че най-подходящият метод е този на законодателни мерки на равнище Общност, които да въведат типово одобряване за всички превозни средства, задвижвани с водород. |
| --- | --- |

3.8

От тази широка консултация стана ясно, че най-подходящият метод е този на законодателни мерки на равнище Общност, които да въведат типово одобряване за всички превозни средства, задвижвани с водород.

| 3.9 | В подкрепа на този избор Комисията представи изследване (3), което показва, че въвеждането на процес на едно макар и строго европейско типово одобряване е най-простото решение, което е и много по-евтино, сравнено с теоретичните разходи при 27-те различни типови одобрения на равнище държави-членки. |
| --- | --- |

3.9

В подкрепа на този избор Комисията представи изследване (3), което показва, че въвеждането на процес на едно макар и строго европейско типово одобряване е най-простото решение, което е и много по-евтино, сравнено с теоретичните разходи при 27-те различни типови одобрения на равнище държави-членки.

| 3.10 | Впоследствие оценката на консултанта беше предоставена на Комисията, която, въз основа на работата по предварителната консултация, изготви разглежданото предложение и постави началото на институционалния процес. |
| --- | --- |

3.10

Впоследствие оценката на консултанта беше предоставена на Комисията, която, въз основа на работата по предварителната консултация, изготви разглежданото предложение и постави началото на институционалния процес.

| 3.11 | Според Комисията, стандартите, установени в този регламент, дават възможност да се осигури на ползвателите на транспортни средства, задвижвани с водород, необходимата гаранция по отношение на безопасността и да се допринесе решително за опазването на околната среда. |
| --- | --- |

3.11

Според Комисията, стандартите, установени в този регламент, дават възможност да се осигури на ползвателите на транспортни средства, задвижвани с водород, необходимата гаранция по отношение на безопасността и да се допринесе решително за опазването на околната среда.

| 3.12 | Крайната цел е в срок от 36 месеца след влизането в сила на настоящия регламент, изправността на системите, всички компоненти на водородното оборудване, както и съответните материали, от които са направени, да отговарят изцяло на стандартите, предвидени в настоящия регламент. |
| --- | --- |

3.12

Крайната цел е в срок от 36 месеца след влизането в сила на настоящия регламент, изправността на системите, всички компоненти на водородното оборудване, както и съответните материали, от които са направени, да отговарят изцяло на стандартите, предвидени в настоящия регламент.

4.   Изслушване

| 4.1 | По време на изслушването, в което участваха Комисията, представители на научните среди, на автомобилните предприятия, занимаващи се с развитието на автомобилите на водород, на европейските сдружения на потребителите и на производителите на горивни клетки, бяха поставени за обсъждане важни въпроси, а участниците бяха запознати с най-новото развитие на технологиите. |
| --- | --- |

4.1

По време на изслушването, в което участваха Комисията, представители на научните среди, на автомобилните предприятия, занимаващи се с развитието на автомобилите на водород, на европейските сдружения на потребителите и на производителите на горивни клетки, бяха поставени за обсъждане важни въпроси, а участниците бяха запознати с най-новото развитие на технологиите.

| 4.2 | Беше подчертана важността на разпространението на информацията сред широката общественост, както и на инициативи като тази, която се провежда в Рим (H2 Roma) от няколко години насам. Такива инициативи улесняват контактите между производителите и гражданите като показват нагледно развитието на технологиите и разпространяват културата на приобщаване към една технология, която повечето хора все още считат за опасна. Присъстващите изразиха силен интерес към ролята на ЕИСК, който би могъл да изпълнява функцията на културен посредник. |
| --- | --- |

4.2

Беше подчертана важността на разпространението на информацията сред широката общественост, както и на инициативи като тази, която се провежда в Рим (H2 Roma) от няколко години насам. Такива инициативи улесняват контактите между производителите и гражданите като показват нагледно развитието на технологиите и разпространяват културата на приобщаване към една технология, която повечето хора все още считат за опасна. Присъстващите изразиха силен интерес към ролята на ЕИСК, който би могъл да изпълнява функцията на културен посредник.

| 4.3 | Предприятията и потребителите подчертаха необходимостта да могат да разчитат на безопасността на превозните средства и на инфраструктурите за складиране и разпространение на водорода, както и на неговата наличност. Научните изследвания трябва да продължат и следва да бъдат подпомагани в по-голяма степен. Бяха оценени скорошните европейски инициативи за горивните клетки с решението да бъде финансирана една Съвместна технологична инициатива. |
| --- | --- |

4.3

Предприятията и потребителите подчертаха необходимостта да могат да разчитат на безопасността на превозните средства и на инфраструктурите за складиране и разпространение на водорода, както и на неговата наличност. Научните изследвания трябва да продължат и следва да бъдат подпомагани в по-голяма степен. Бяха оценени скорошните европейски инициативи за горивните клетки с решението да бъде финансирана една Съвместна технологична инициатива.

| 4.4 | Тестовете показаха, че дори днес един автомобил на водород може да измине до 600 km. В момента се подготвят по-нататъшни изпитания. |
| --- | --- |

4.4

Тестовете показаха, че дори днес един автомобил на водород може да измине до 600 km. В момента се подготвят по-нататъшни изпитания.

| 4.5 | Автомобилът на водород е вече технологична реалност, както беше подчертано по време на изслушването. Липсват обаче необходимите икономически и социални условия, за да започне продажбата му. Първото препятствие ще бъде преодоляно с регламента за типово одобрение. |
| --- | --- |

4.5

Автомобилът на водород е вече технологична реалност, както беше подчертано по време на изслушването. Липсват обаче необходимите икономически и социални условия, за да започне продажбата му. Първото препятствие ще бъде преодоляно с регламента за типово одобрение.

5.   Общи бележки

| 5.1 | ЕИСК одобрява съдържанието на този регламент и гледа положително на създаването на хармонизирани стандарти за типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород, тъй като такава процедура представлява крачка напред в сравнение със сегашната ситуация, в която липсата на каквото и да било законодателство би създала очевидни условия за нарушаване на конкуренцията и фрагментиране на вътрешния пазар. Важно е да се стигне бързо до приемането на регламента също и поради очевидната нужда от безопасност и от защита на околната среда. |
| --- | --- |

5.1

ЕИСК одобрява съдържанието на този регламент и гледа положително на създаването на хармонизирани стандарти за типовото одобрение на превозните средства, задвижвани с водород, тъй като такава процедура представлява крачка напред в сравнение със сегашната ситуация, в която липсата на каквото и да било законодателство би създала очевидни условия за нарушаване на конкуренцията и фрагментиране на вътрешния пазар. Важно е да се стигне бързо до приемането на регламента също и поради очевидната нужда от безопасност и от защита на околната среда.

| 5.2 | Според ЕИСК, липсата на сигурна референтна рамка води неизбежно до отлив на нужните значителни инвестиции, необходими за развитието на технологиите, свързани с употребата на водорода като енергиен източник за моторните превозни средства на бъдещето. |
| --- | --- |

5.2

Според ЕИСК, липсата на сигурна референтна рамка води неизбежно до отлив на нужните значителни инвестиции, необходими за развитието на технологиите, свързани с употребата на водорода като енергиен източник за моторните превозни средства на бъдещето.

| 5.3 | Разглежданият регламент е в съответствие с политиките на Съюза за устойчиво развитие и борбата с изменението на климата, които са в основата на инициативите на Общността, и представляват безспорен принос към общите цели на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

5.3

Разглежданият регламент е в съответствие с политиките на Съюза за устойчиво развитие и борбата с изменението на климата, които са в основата на инициативите на Общността, и представляват безспорен принос към общите цели на Лисабонската стратегия.

| 5.4 | ЕИСК е твърдо убеден, че без бързото и съществено развитие на превозните средства, задвижвани с водород, както и без постепенната замяна на изкопаемите горива, положителните ефекти върху околната среда биха се оказали много ограничени и при всички положения незначителни от количествена гледна точка. Комитетът отбелязва необходимостта да се насърчава устойчивостта на околната среда и последователната борба с изменението на климата — цели, които биха могли да бъдат реализирани чрез използването на водород, биогорива от второ поколение и други възобновяеми горива. |
| --- | --- |

5.4

ЕИСК е твърдо убеден, че без бързото и съществено развитие на превозните средства, задвижвани с водород, както и без постепенната замяна на изкопаемите горива, положителните ефекти върху околната среда биха се оказали много ограничени и при всички положения незначителни от количествена гледна точка. Комитетът отбелязва необходимостта да се насърчава устойчивостта на околната среда и последователната борба с изменението на климата — цели, които биха могли да бъдат реализирани чрез използването на водород, биогорива от второ поколение и други възобновяеми горива.

| 5.5 | Според ЕИСК, използването на водород и усилията, положени за научноизследователска дейност в областта на горивните и водородните клетки, са вълнуваща възможност да се обърне настоящата тенденция, при която търсенето на енергия се задоволява предимно от изкопаеми източници, които към днешна дата представляват 85-90 % от световното предлагане на енергия. В една прогнозна оценка трябва да се отчита, че бъдещият сценарий по отношение на изкопаемите горива включва възможен бъдещ недостиг и постоянно нарастващи цени. |
| --- | --- |

5.5

Според ЕИСК, използването на водород и усилията, положени за научноизследователска дейност в областта на горивните и водородните клетки, са вълнуваща възможност да се обърне настоящата тенденция, при която търсенето на енергия се задоволява предимно от изкопаеми източници, които към днешна дата представляват 85-90 % от световното предлагане на енергия. В една прогнозна оценка трябва да се отчита, че бъдещият сценарий по отношение на изкопаемите горива включва възможен бъдещ недостиг и постоянно нарастващи цени.

| 5.6 | В едно наскоро прието становище на ЕИСК (4) се подкрепя изцяло предложението на Комисията COM(2007) 571 окончателен, с което се взема решение да бъде финансирана с почти 470 милиона евро Съвместна технологична инициатива (СТИ) посредством създаването на съвместно предприятие „Горивни клетки и водород“. Такава широкомащабна инициатива за научноизследователска дейност ще позволи на Комисията, държавите-членки и индустрията да обединят съответните средства за програми, насочени към стратегически сектори и целящи диверсификация и бъдещо предлагане на енергия. |
| --- | --- |

5.6

В едно наскоро прието становище на ЕИСК (4) се подкрепя изцяло предложението на Комисията COM(2007) 571 окончателен, с което се взема решение да бъде финансирана с почти 470 милиона евро Съвместна технологична инициатива (СТИ) посредством създаването на съвместно предприятие „Горивни клетки и водород“. Такава широкомащабна инициатива за научноизследователска дейност ще позволи на Комисията, държавите-членки и индустрията да обединят съответните средства за програми, насочени към стратегически сектори и целящи диверсификация и бъдещо предлагане на енергия.

| 5.7 | В следващо становище относно „енергийния микс в транспорта“ (5), ЕИСК „смята за изключително важно решително да се увеличи финансирането на научните изследвания в областта на производството и използването на водород“ и „подкрепя исканията, изхождащи от предприятия и изследователски центрове, занимаващи се с разработки за използване на водород, Съветът и Парламентът да ускорят процеса на одобряване на предложението“. |
| --- | --- |

5.7

В следващо становище относно „енергийния микс в транспорта“ (5), ЕИСК „смята за изключително важно решително да се увеличи финансирането на научните изследвания в областта на производството и използването на водород“ и „подкрепя исканията, изхождащи от предприятия и изследователски центрове, занимаващи се с разработки за използване на водород, Съветът и Парламентът да ускорят процеса на одобряване на предложението“.

| 5.8 | Горивните клетки са енергийни преобразуватели, които позволяват да се намали значително отделянето на парникови газове и други замърсители. По отношение на преработката на биомасата, в същото становище, цитирано в предишния параграф, ЕИСК разглежда внимателно скорошното развитие в областта на новите катализатори, използвани в горивните клетки, които представляват една многообещаваща технология за снабдяването на автомобилите с чиста енергия. |
| --- | --- |

5.8

Горивните клетки са енергийни преобразуватели, които позволяват да се намали значително отделянето на парникови газове и други замърсители. По отношение на преработката на биомасата, в същото становище, цитирано в предишния параграф, ЕИСК разглежда внимателно скорошното развитие в областта на новите катализатори, използвани в горивните клетки, които представляват една многообещаваща технология за снабдяването на автомобилите с чиста енергия.

| 5.9 | ЕИСК изтъква отново, че използването на водород при постепенната замяна на изкопаемите горива представлява задължителна и желана стъпка, и подчертава, че целта да се въведат в експлоатация автомобили, задвижвани с водород, може да бъде постигната единствено чрез съществени инвестиции във всички научноизследователски области, свързани с този процес. Ето защо ЕИСК приветства и подкрепя научноизследователски програми, които имат за цел да консолидират тази стратегия. |
| --- | --- |

5.9

ЕИСК изтъква отново, че използването на водород при постепенната замяна на изкопаемите горива представлява задължителна и желана стъпка, и подчертава, че целта да се въведат в експлоатация автомобили, задвижвани с водород, може да бъде постигната единствено чрез съществени инвестиции във всички научноизследователски области, свързани с този процес. Ето защо ЕИСК приветства и подкрепя научноизследователски програми, които имат за цел да консолидират тази стратегия.

| 5.10 | Комитетът счита, че макар и важен, проблемът, свързан с високите разходи по този процес, не може да се превръща в препятствие пред развитието на тази технология и наблюдава внимателно всяка програма, която има за цел да открие нови методи за екологично чисто производство на водород. Трябва да се има предвид, че сегашният подход, който предвижда 90 % от водорода да се произвежда от метан, се основава на енергия, която има важно значение, но се счита за изчерпаема. |
| --- | --- |

5.10

Комитетът счита, че макар и важен, проблемът, свързан с високите разходи по този процес, не може да се превръща в препятствие пред развитието на тази технология и наблюдава внимателно всяка програма, която има за цел да открие нови методи за екологично чисто производство на водород. Трябва да се има предвид, че сегашният подход, който предвижда 90 % от водорода да се произвежда от метан, се основава на енергия, която има важно значение, но се счита за изчерпаема.

| 5.11 | ЕИСК подчертава, че в оценката на разходите, свързани с всяко научно нововъведение, необходимите големи финансови средства не трябва да бъдат разглеждани в ограничен контекст само по отношение на частния сектор на превозни средства, който от количествена гледна точка е значителен. В една стратегическа, дългосрочна перспектива тази оценка трябва да отчита бъдещите преимущества, които може да се извлекат от по-широката употреба на водород, насочена към по-напреднали технологии в областта на обществения и личния транспорт, товарния транспорт, задвижването на влакове и водни двигатели, и дори — в една по-далечна перспектива — възможната употреба на водород в електроцентралите. |
| --- | --- |

5.11

ЕИСК подчертава, че в оценката на разходите, свързани с всяко научно нововъведение, необходимите големи финансови средства не трябва да бъдат разглеждани в ограничен контекст само по отношение на частния сектор на превозни средства, който от количествена гледна точка е значителен. В една стратегическа, дългосрочна перспектива тази оценка трябва да отчита бъдещите преимущества, които може да се извлекат от по-широката употреба на водород, насочена към по-напреднали технологии в областта на обществения и личния транспорт, товарния транспорт, задвижването на влакове и водни двигатели, и дори — в една по-далечна перспектива — възможната употреба на водород в електроцентралите.

| 5.12 | ЕИСК е дълбоко убеден, че ако тези основни научноизследователски програми получат желаното развитие и необходимата политическа и икономическа подкрепа на всички заинтересовани страни, възможността да бъдат пуснати в експлоатация автомобили, задвижвани частично или изцяло с водород, може да се превърне в реалност сравнително скоро. |
| --- | --- |

5.12

ЕИСК е дълбоко убеден, че ако тези основни научноизследователски програми получат желаното развитие и необходимата политическа и икономическа подкрепа на всички заинтересовани страни, възможността да бъдат пуснати в експлоатация автомобили, задвижвани частично или изцяло с водород, може да се превърне в реалност сравнително скоро.

| 5.13 | Конкретен пример за тази положителна тенденция представлява постоянното и непрекъснато увеличение на такситата с хибридно захранване в Ню Йорк, където разумната градска политика позволява да се съчетае опазването на околната среда с пазарните принципи, доказвайки в действителност, че зад опитите да се създадат някои препятствия пред развитието на тази технология често се крие единствено защитата на привилегировани позиции. |
| --- | --- |

5.13

Конкретен пример за тази положителна тенденция представлява постоянното и непрекъснато увеличение на такситата с хибридно захранване в Ню Йорк, където разумната градска политика позволява да се съчетае опазването на околната среда с пазарните принципи, доказвайки в действителност, че зад опитите да се създадат някои препятствия пред развитието на тази технология често се крие единствено защитата на привилегировани позиции.

| 5.14 | Във всичките си становища по този въпрос, ЕИСК подкрепи избора да се използва водород, който, независимо от съществуващите днес ограничения, представлява предизвикателство за бъдещето. Комитетът наблюдава внимателно скорошните проекти, изготвени в рамките на инициативи, в които се предвижда използването на различни технологии за производство и доставка на водород и така се прокарва пътят към използването му за задвижване на превозни средства. |
| --- | --- |

5.14

Във всичките си становища по този въпрос, ЕИСК подкрепи избора да се използва водород, който, независимо от съществуващите днес ограничения, представлява предизвикателство за бъдещето. Комитетът наблюдава внимателно скорошните проекти, изготвени в рамките на инициативи, в които се предвижда използването на различни технологии за производство и доставка на водород и така се прокарва пътят към използването му за задвижване на превозни средства.

| 5.15 | В тази връзка ЕИСК още веднъж приканва Комисията да разгледа въпроса за покритието на дистрибуторската мрежа на алтернативни горива като се започне от увеличаването на доставките на СПГ (сгъстен природен газ), който се доставя в малък мащаб в някои държави-членки, а в други изобщо не се доставя, с изключение на няколко положителни примера, какъвто е случаят с Полша. |
| --- | --- |

5.15

В тази връзка ЕИСК още веднъж приканва Комисията да разгледа въпроса за покритието на дистрибуторската мрежа на алтернативни горива като се започне от увеличаването на доставките на СПГ (сгъстен природен газ), който се доставя в малък мащаб в някои държави-членки, а в други изобщо не се доставя, с изключение на няколко положителни примера, какъвто е случаят с Полша.

| 5.16 | Съхранението и разпространението представляват конкретен пример за целево насочване на научноизследователската дейност в този сектор. Необходимостта от иновативни технологии в областта на газовото разпределение е основен и решаващ за разпространението на нови автомобили въпрос, както в междинната фаза, в която са възможни смеси от различни газове, така и в достигането на крайната цел — задвижването с водород. |
| --- | --- |

5.16

Съхранението и разпространението представляват конкретен пример за целево насочване на научноизследователската дейност в този сектор. Необходимостта от иновативни технологии в областта на газовото разпределение е основен и решаващ за разпространението на нови автомобили въпрос, както в междинната фаза, в която са възможни смеси от различни газове, така и в достигането на крайната цел — задвижването с водород.

| 5.17 | В тази област съществува неотложна необходимост да се подготвят предварително все по-ефективни и все по-сигурни системи за разпределение, като се ползва опита, натрупан в двете инсталации, които сега функционират в Европа — в Мантуа (Италия) и в Мюнхен (Германия), както и чрез ориентирането на научните изследвания към все по-напреднали в технологично отношение системи, които имат за цел достигането на високи стандарти в сферата на безопасността и опазването на околната среда. |
| --- | --- |

5.17

В тази област съществува неотложна необходимост да се подготвят предварително все по-ефективни и все по-сигурни системи за разпределение, като се ползва опита, натрупан в двете инсталации, които сега функционират в Европа — в Мантуа (Италия) и в Мюнхен (Германия), както и чрез ориентирането на научните изследвания към все по-напреднали в технологично отношение системи, които имат за цел достигането на високи стандарти в сферата на безопасността и опазването на околната среда.

| 5.18 | Поради тези причини ЕИСК счита, че постигането на високи стандарти за безопасност и ефективност в областта на съхранението и разпределението на газообразни горива представлява понастоящем елемент от решаващо значение, който изисква една широкомащабна програма за разпространение на ВНГ и метан по цялата европейска територия. Това е най-пряката и реалистична цел на една, макар и частична, декарбонизация на горивата — междина стъпка, водеща до крайната фаза на разпространение на водорода. Тъй като необходимите за съхранението и разпределението на газ и водород технологии до голяма степен са сходни, развитието на едните може само да улесни развитието на другите. |
| --- | --- |

5.18

Поради тези причини ЕИСК счита, че постигането на високи стандарти за безопасност и ефективност в областта на съхранението и разпределението на газообразни горива представлява понастоящем елемент от решаващо значение, който изисква една широкомащабна програма за разпространение на ВНГ и метан по цялата европейска територия. Това е най-пряката и реалистична цел на една, макар и частична, декарбонизация на горивата — междина стъпка, водеща до крайната фаза на разпространение на водорода. Тъй като необходимите за съхранението и разпределението на газ и водород технологии до голяма степен са сходни, развитието на едните може само да улесни развитието на другите.

| 5.19 | ЕИСК съзнава факта, че използването на водород без съмнение все още е свързано с проблеми по отношение на разходите и на безопасността, произтичащи от пречки в миналото. Въз основата на задълбочените изследвания, проведени в различни страни, подобни пречки би трябвало да са напълно преодолени днес, приближавайки използването на водород до равнището на безопасност, достигнато от конвенционалните технологии. Постигането на тази цел, подкрепено от съществени и конкретни програми за увеличаване на информираността, може да позволи възстановяването на доверието у бъдещите потребители — задължително условие за окончателното въвеждане в употреба на тази технология. |
| --- | --- |

5.19

ЕИСК съзнава факта, че използването на водород без съмнение все още е свързано с проблеми по отношение на разходите и на безопасността, произтичащи от пречки в миналото. Въз основата на задълбочените изследвания, проведени в различни страни, подобни пречки би трябвало да са напълно преодолени днес, приближавайки използването на водород до равнището на безопасност, достигнато от конвенционалните технологии. Постигането на тази цел, подкрепено от съществени и конкретни програми за увеличаване на информираността, може да позволи възстановяването на доверието у бъдещите потребители — задължително условие за окончателното въвеждане в употреба на тази технология.

| 5.20 | Ето защо ЕИСК смята за необходимо тази стратегия, базирана на водорода, да се подкрепи с една широкомащабна програма за повишаване на информираността, която да разгледа и превъзмогне недоверието у бъдещите потребители, които понастоящем считат водорода за изключително рисков продукт. |
| --- | --- |

5.20

Ето защо ЕИСК смята за необходимо тази стратегия, базирана на водорода, да се подкрепи с една широкомащабна програма за повишаване на информираността, която да разгледа и превъзмогне недоверието у бъдещите потребители, които понастоящем считат водорода за изключително рисков продукт.

| 5.21 | Такава широкообхватна програма за информиране трябва да предаде едно ясно послание: по отношение на използването на водород, към днешна дата вече са достигнати високите нива на безопасност, характерни за конвенционалните превозни средства, дори и в случай на евентуален инцидент. Това е основен елемент, допринасящ за достоверността на прогнозата на Комисията, според която до 2020 г. ще бъде постигната целта на територията на ЕС да бъдат пуснати в експлоатация най-малко 1 милион автомобили (стр. 34, Оценка на въздействието). |
| --- | --- |

5.21

Такава широкообхватна програма за информиране трябва да предаде едно ясно послание: по отношение на използването на водород, към днешна дата вече са достигнати високите нива на безопасност, характерни за конвенционалните превозни средства, дори и в случай на евентуален инцидент. Това е основен елемент, допринасящ за достоверността на прогнозата на Комисията, според която до 2020 г. ще бъде постигната целта на територията на ЕС да бъдат пуснати в експлоатация най-малко 1 милион автомобили (стр. 34, Оценка на въздействието).

| 5.22 | Разглежданият регламент относно създаването на хармонизирани на равнище Общност разпоредби за типовото одобрение на превозни средства, задвижвани с водород, представлява първата стъпка към възстановяването и утвърждаването на доверието, а в основата му стои тезата, че използването на водород допринася решително за опазването на околната среда, тъй като, както е известно, при такъв метод на задвижване не се отделят парникови газове и замърсители, съдържащи въглерод. |
| --- | --- |

5.22

Разглежданият регламент относно създаването на хармонизирани на равнище Общност разпоредби за типовото одобрение на превозни средства, задвижвани с водород, представлява първата стъпка към възстановяването и утвърждаването на доверието, а в основата му стои тезата, че използването на водород допринася решително за опазването на околната среда, тъй като, както е известно, при такъв метод на задвижване не се отделят парникови газове и замърсители, съдържащи въглерод.

| 5.23 | ЕИСК подкрепя избора на регламента като правна форма на предложението, тъй като това гарантира равни условия за производителите в този сектор чрез непосредствено прилагане на съдържащите се в него стандарти във всички държави-членки. |
| --- | --- |

5.23

ЕИСК подкрепя избора на регламента като правна форма на предложението, тъй като това гарантира равни условия за производителите в този сектор чрез непосредствено прилагане на съдържащите се в него стандарти във всички държави-членки.

| 5.24 | Освен това Комитетът одобрява предложението изготвянето и въвеждането на основните стандарти да се извърши чрез „процедурата по комитология“, и подкрепя предоставянето на преходен период, който би бил необходим на производителите, тъй като той съответства на сложността на тази технология, за чието прилагане ще бъде необходим дълъг период от време. |
| --- | --- |

5.24

Освен това Комитетът одобрява предложението изготвянето и въвеждането на основните стандарти да се извърши чрез „процедурата по комитология“, и подкрепя предоставянето на преходен период, който би бил необходим на производителите, тъй като той съответства на сложността на тази технология, за чието прилагане ще бъде необходим дълъг период от време.

| 5.25 | ЕИСК подкрепя и счита за важно присъствието на Европа заедно с Япония и Съединените щати в GCG — група, която има за цел да създаде световна процедура за типово одобрение на автомобилите на водород. |
| --- | --- |

5.25

ЕИСК подкрепя и счита за важно присъствието на Европа заедно с Япония и Съединените щати в GCG — група, която има за цел да създаде световна процедура за типово одобрение на автомобилите на водород.

| 5.26 | Въпреки това, стремежът към споразумение от такъв мащаб не бива да представлява препятствие пред напредъка на европейския законодателен процес, тъй като сроковете за постигане на световно споразумение са по-дълги от необходимите за разглеждания регламент. От друга страна, ако Европа разполага с конкретен законодателен инструмент и със собствен опит в прилагането му, тя не само ще засили присъствието си в тази група, но и ще предотврати опита този регламент да се базира на единствения съществуващ днес опит — този на Япония. |
| --- | --- |

5.26

Въпреки това, стремежът към споразумение от такъв мащаб не бива да представлява препятствие пред напредъка на европейския законодателен процес, тъй като сроковете за постигане на световно споразумение са по-дълги от необходимите за разглеждания регламент. От друга страна, ако Европа разполага с конкретен законодателен инструмент и със собствен опит в прилагането му, тя не само ще засили присъствието си в тази група, но и ще предотврати опита този регламент да се базира на единствения съществуващ днес опит — този на Япония.

| 5.27 | Силното присъствие на Европа в органи, вземащи решения на световно равнище, представлява и условие от решаващо значение за запазването на конкурентоспособността на основните автомобилни предприятия в Европа. Така те няма да се откъснат от процесите на развитие на един пазар, където наличието на силно, гъвкаво и технологически развито предприятие е от основно значение за бъдещото заемане на големи пазарни дялове. |
| --- | --- |

5.27

Силното присъствие на Европа в органи, вземащи решения на световно равнище, представлява и условие от решаващо значение за запазването на конкурентоспособността на основните автомобилни предприятия в Европа. Така те няма да се откъснат от процесите на развитие на един пазар, където наличието на силно, гъвкаво и технологически развито предприятие е от основно значение за бъдещото заемане на големи пазарни дялове.

| 5.28 | Въпросът за типовото одобрение, макар и да е само един аспект от целия процес, представлява важна стъпка към разполагането с алтернативни горива, които са в състояние да помогнат на Европа да преодолее зависимостта от изкопаемите горива, и които носят големи преимущества за опазването на околната среда. Чрез алтернативните горива можем да се подготвим за момента на изчерпване на изкопаемите ресурси, който със сигурност ще настъпи, въпреки че не е ясно точно кога. |
| --- | --- |

5.28

Въпросът за типовото одобрение, макар и да е само един аспект от целия процес, представлява важна стъпка към разполагането с алтернативни горива, които са в състояние да помогнат на Европа да преодолее зависимостта от изкопаемите горива, и които носят големи преимущества за опазването на околната среда. Чрез алтернативните горива можем да се подготвим за момента на изчерпване на изкопаемите ресурси, който със сигурност ще настъпи, въпреки че не е ясно точно кога.

| 5.29 | Всичко това изисква смели решения и дългосрочна стратегическа визия, която да надхвърли настоящето, и да се впише в един бъдещ сценарий, в който използването на водород изглежда ще играе главна роля. |
| --- | --- |

5.29

Всичко това изисква смели решения и дългосрочна стратегическа визия, която да надхвърли настоящето, и да се впише в един бъдещ сценарий, в който използването на водород изглежда ще играе главна роля.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

На Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 19.

1

(2)

2

M1: превозни средства, използвани за превоз на пътници и съдържащи не повече от осем седалки без мястото на водача.

M2: превозни средства, използвани за превоз на пътници, съдържащи повече от осем седалки без мястото на водача и имащи максимална маса, която не надвишава 5 тона.

M3: превозни средства, използвани за превоз на пътници, съдържащи повече от осем седалки без мястото на водача и имащи максимална маса, която надвишава 5 тона.

N1: превозни средства, използвани за превоз на товари и имащи максимална маса, която не надвишава 3,5 тона.

N2: превозни средства, използвани за превоз на товари и имащи максимална маса, която надвишава 3,5 тона, но не надвишава 12 тона.

N3: превозни средства, използвани за превоз на товари и имащи максимална маса, която надвишава 12 тона.

(3)  От TRL Ltd, технически и научен консултант на Комисията.

3

(4)  ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 19.

4

(5)  CESE 1104/2007 (TEN/297), параграф 1.4, още непубликуван в Официален вестник.

5

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/7

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Различни политически мерки, освен подходящо финансиране, които могат да допринесат за растежа и развитието на малките и средни предприятия“

(2009/C 27/02)

На 20 септември 2007 г. г-н Andrej VIZJAK, министър на икономиката, от името на бъдещото словенско председателство на Съвета поиска от Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно

„Различни политически мерки, освен подходящо финансиране, които могат да допринесат за растежа и развитието на малките и средни предприятия“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2008 г. (докладчик: г-н CAPPELLINI).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 122 гласа „за“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК счита, че „Законът за малките предприятия“ за Европа (Small Business Act for Europe — SBAE), за чието приемане многократно призова, ще позволи да се поднови дебатът по Европейската харта на малките предприятия и представлява забележителна възможност за развитие на потенциала на малките предприятия, но е и тест за действителното желание на институциите и държавите-членки да се заемат с истинска волунтаристична и дългосрочна политика на подкрепа за МСП и най-малките предприятия. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК счита, че „Законът за малките предприятия“ за Европа (Small Business Act for Europe — SBAE), за чието приемане многократно призова, ще позволи да се поднови дебатът по Европейската харта на малките предприятия и представлява забележителна възможност за развитие на потенциала на малките предприятия, но е и тест за действителното желание на институциите и държавите-членки да се заемат с истинска волунтаристична и дългосрочна политика на подкрепа за МСП и най-малките предприятия.

| 1.2 | Тази политика не бива да се ограничава до периодите на икономически трудности, когато политическите среди преоткриват ползите от МСП и най-малките предприятия за намаляване на дефицита на работни места и понижаване на статистиката за равнището на безработица, а да се превърне в зряла политика, осигуряваща дългосрочна подкрепа за тяхната конкурентоспособност. |
| --- | --- |

1.2

Тази политика не бива да се ограничава до периодите на икономически трудности, когато политическите среди преоткриват ползите от МСП и най-малките предприятия за намаляване на дефицита на работни места и понижаване на статистиката за равнището на безработица, а да се превърне в зряла политика, осигуряваща дългосрочна подкрепа за тяхната конкурентоспособност.

| 1.3 | ЕИСК препоръчва 10 основни мерки за подкрепа и нов тласък на развитието на МСП чрез създаването на истински благоприятна за тях среда, както и за ефективен
  „Закон за малките предприятия“
  за Европа, който да не бъде само още една политическа декларация:






  — | добро познаване на европейския контекст на различните категории МСП, на тяхното развитие и потребности на хоризонтално и секторно ниво, с оглед на вътрешния пазар в неговото вътрешно, външно и трансгранично измерение, по-специално под формата на публикуване на годишни доклади, |
| --- | --- | --- |

1.3

ЕИСК препоръчва 10 основни мерки за подкрепа и нов тласък на развитието на МСП чрез създаването на истински благоприятна за тях среда, както и за ефективен
  „Закон за малките предприятия“
  за Европа, който да не бъде само още една политическа декларация:

—

добро познаване на европейския контекст на различните категории МСП, на тяхното развитие и потребности на хоризонтално и секторно ниво, с оглед на вътрешния пазар в неговото вътрешно, външно и трансгранично измерение, по-специално под формата на публикуване на годишни доклади,

| — | интегриране на аспектите на МСП във всички общностни политики и в законодателния процес, |
| --- | --- |

—

интегриране на аспектите на МСП във всички общностни политики и в законодателния процес,

| — | продължаващо изпълнение на всички нива на стратегията за административно опростяване и въвеждане на нов метод за консултация с различните категории МСП и посредническите им представителни организации, |
| --- | --- |

—

продължаващо изпълнение на всички нива на стратегията за административно опростяване и въвеждане на нов метод за консултация с различните категории МСП и посредническите им представителни организации,

| — | гарантиране, че законодателствата на всички нива вземат под внимание положението и потребностите на различните категории МСП и прилагат принципа „Да мислим първо за малките предприятия!“, |
| --- | --- |

—

гарантиране, че законодателствата на всички нива вземат под внимание положението и потребностите на различните категории МСП и прилагат принципа „Да мислим първо за малките предприятия!“,

| — | гарантиране, че законодателствата отчитат четири основни принципа: 1) ефективни анализи на въздействието, 2) пропорционалност, 3) „еднократност“ и 4) предпазване, по-специално чрез засилване на правомощията на пратеника на МСП (т.е. представителя на МСП), и създаването на омбудсман за МСП за вътрешния пазар, |
| --- | --- |

—

гарантиране, че законодателствата отчитат четири основни принципа: 1) ефективни анализи на въздействието, 2) пропорционалност, 3) „еднократност“ и 4) предпазване, по-специално чрез засилване на правомощията на пратеника на МСП (т.е. представителя на МСП), и създаването на омбудсман за МСП за вътрешния пазар,

| — | подкрепа на съпътстващите и консултативни дейности на посредническите организации на представителите на МСП, |
| --- | --- |

—

подкрепа на съпътстващите и консултативни дейности на посредническите организации на представителите на МСП,

| — | възобновяване на програмите за сътрудничество между предприятията, за обмен между техните организации, както и създаването на мрежа на техните служби за подкрепа, |
| --- | --- |

—

възобновяване на програмите за сътрудничество между предприятията, за обмен между техните организации, както и създаването на мрежа на техните служби за подкрепа,

| — | въвеждане на разширена и постоянно действаща политика на иновации, насочена към най-малките предприятия, |
| --- | --- |

—

въвеждане на разширена и постоянно действаща политика на иновации, насочена към най-малките предприятия,

| — | опростяване и насърчаване на достъпа на МСП до програми на ЕС, |
| --- | --- |

—

опростяване и насърчаване на достъпа на МСП до програми на ЕС,

| — | започване на политика в полза на прехвърляне на собствеността и управлението на предприятия. |
| --- | --- |

—

започване на политика в полза на прехвърляне на собствеността и управлението на предприятия.

| 1.4 | ЕИСК би желал SBAE да се наложи на всички равнища под формата на правно обвързващ инструмент. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК би желал SBAE да се наложи на всички равнища под формата на правно обвързващ инструмент.

| 1.5 | Също така той настоява SBAE да дава възможност за насърчаване на социалния диалог между социалните партньори от сектора на МСП, за да се създаде възможно най-добрата работна среда в полза на креативността и иновациите, включително по отношение на условията на труд, като се обръща особено внимание на повишаване на сигурността и подобряване на анализа на риска на работното място. |
| --- | --- |

1.5

Също така той настоява SBAE да дава възможност за насърчаване на социалния диалог между социалните партньори от сектора на МСП, за да се създаде възможно най-добрата работна среда в полза на креативността и иновациите, включително по отношение на условията на труд, като се обръща особено внимание на повишаване на сигурността и подобряване на анализа на риска на работното място.

2.   (Мотиви) Представяне на проучвателното становище

| 2.1 | Значението на малките и средни предприятия (МСП) за икономиката на Европейския съюз е всепризнато като ключов фактор за растежа и работните места на равнище ЕС и отговор на новите предизвикателства на глобализацията. Оценката на резултатите от политиката по отношение на МСП за периода 2005-2007 г. показва, че е постигнат съществен напредък, както на общностно, така и на национално равнище, благодарение на прилагането на принципа: „Да мислим първо за малките предприятия!“. |
| --- | --- |

2.1

Значението на малките и средни предприятия (МСП) за икономиката на Европейския съюз е всепризнато като ключов фактор за растежа и работните места на равнище ЕС и отговор на новите предизвикателства на глобализацията. Оценката на резултатите от политиката по отношение на МСП за периода 2005-2007 г. показва, че е постигнат съществен напредък, както на общностно, така и на национално равнище, благодарение на прилагането на принципа: „Да мислим първо за малките предприятия!“.

| 2.2 | Европейската комисия подчерта необходимостта от пълно разгръщане на потенциала на МСП за растеж и създаване на работни места и пълноценно използване на техния иновационен капацитет. Този подход е отразен в доклада относно обновената Лисабонска стратегия за растеж и работни места, приета на 11 декември 2007 г. В този контекст бе лансиран принципът на
  „Закон за малките предприятия“
  за Европа (SBAE), чиято основна цел ще бъде да се определят фундаментални и конкретни мерки за подобряване на средата за европейските МПС, като изцяло се отчита тяхното многообразие. Тази инициатива беше приветствана на Европейския съвет през м. декември 2007 г. и Комисията си поставя за цел да представи предложение през м. юни 2008 г. |
| --- | --- |

2.2

Европейската комисия подчерта необходимостта от пълно разгръщане на потенциала на МСП за растеж и създаване на работни места и пълноценно използване на техния иновационен капацитет. Този подход е отразен в доклада относно обновената Лисабонска стратегия за растеж и работни места, приета на 11 декември 2007 г. В този контекст бе лансиран принципът на
  „Закон за малките предприятия“
  за Европа (SBAE), чиято основна цел ще бъде да се определят фундаментални и конкретни мерки за подобряване на средата за европейските МПС, като изцяло се отчита тяхното многообразие. Тази инициатива беше приветствана на Европейския съвет през м. декември 2007 г. и Комисията си поставя за цел да представи предложение през м. юни 2008 г.

| 2.3 | В тази връзка припомняме, че ЕИСК неотдавна прие, или понастоящем подготвя, няколко други становища относно политиката по отношение на МСП, в това число:






  — | „Развитие на сектора на бизнес услугите в Европа“ (INT/412 — докладчик: CALLEJA) (в процес на изготвяне), |
| --- | --- | --- |

2.3

В тази връзка припомняме, че ЕИСК неотдавна прие, или понастоящем подготвя, няколко други становища относно политиката по отношение на МСП, в това число:

—

„Развитие на сектора на бизнес услугите в Европа“ (INT/412 — докладчик: CALLEJA) (в процес на изготвяне),

| — | „Научноизследователска и развойна програма за МСП“ (INT/379 — докладчик: CAPPELLINI), |
| --- | --- |

—

„Научноизследователска и развойна програма за МСП“ (INT/379 — докладчик: CAPPELLINI),

| — | „Средносрочен преглед на политиката по отношение на МСП“ (INT/392 — докладчик: BURNS) (в процес на изготвяне), |
| --- | --- |

—

„Средносрочен преглед на политиката по отношение на МСП“ (INT/392 — докладчик: BURNS) (в процес на изготвяне),

| — | „Международни обществени поръчки“ (INT/394 — докладчик: MALOSSE), |
| --- | --- |

—

„Международни обществени поръчки“ (INT/394 — докладчик: MALOSSE),

| — | „Микрокредитиране“ (INT/423 — докладчик: PEZZINI) (в процес на изготвяне). |
| --- | --- |

—

„Микрокредитиране“ (INT/423 — докладчик: PEZZINI) (в процес на изготвяне).

| 2.4. | Словенското председателство на Съвета поиска от ЕИСК да представи предложения от политически характер за стимулиране на растежа на МСП. Целта не е ЕИСК да изготви нов списък с технически мерки, които да допринесат за индивидуалния растеж на МСП, а да предложи по-добре структурирана политическа рамка и нововъведения в полза на МСП. |
| --- | --- |

2.4.

Словенското председателство на Съвета поиска от ЕИСК да представи предложения от политически характер за стимулиране на растежа на МСП. Целта не е ЕИСК да изготви нов списък с технически мерки, които да допринесат за индивидуалния растеж на МСП, а да предложи по-добре структурирана политическа рамка и нововъведения в полза на МСП.

| 2.5 | Словенското председателство поставя акцент върху два от приоритетите:






  a) | да се даде възможност на всички МСП, като се отчитат различията в тяхната големина, дейност, сектор и средства за производство, да намерят отговор на големите предизвикателства, пред които ще бъдат изправени вследствие на индустриалните, климатични и демографски промени, социалните предизвикателства, както и преструктурирането на пазарите поради последиците от глобализацията, промените в дистрибуцията, стандартизирането и сертифицирането на продукти и услуги; |
| --- | --- | --- |

2.5

Словенското председателство поставя акцент върху два от приоритетите:

a)

да се даде възможност на всички МСП, като се отчитат различията в тяхната големина, дейност, сектор и средства за производство, да намерят отговор на големите предизвикателства, пред които ще бъдат изправени вследствие на индустриалните, климатични и демографски промени, социалните предизвикателства, както и преструктурирането на пазарите поради последиците от глобализацията, промените в дистрибуцията, стандартизирането и сертифицирането на продукти и услуги;

| б) | да се позволи на МСП да вземат дейно участие в политическия избор, оперативните приоритети и законодателните решения на всички равнища, които ще окажат въздействие върху тяхната работна среда. |
| --- | --- |

б)

да се позволи на МСП да вземат дейно участие в политическия избор, оперативните приоритети и законодателните решения на всички равнища, които ще окажат въздействие върху тяхната работна среда.

| 2.6 | Също така, словенското председателство изисква становището на ЕИСК в контекста на подготовката на „Закон за малките предприятия“ за Европа (SBAE). |
| --- | --- |

2.6

Също така, словенското председателство изисква становището на ЕИСК в контекста на подготовката на „Закон за малките предприятия“ за Европа (SBAE).

3.   Общи забележки

| 3.1 | В предходни становища ЕИСК отбеляза постигнатия значителен напредък в полза на МСП, по-специално по отношение на достъпа до финансиране, както и на административното опростяване. Той държи да подчертае със задоволство голямото развитие на позициите на европейските институции в полза на малките предприятия и изразява надежда, че то не се дължи единствено на трудния икономически и социален контекст в настоящия момент. Но въпреки тези безспорни постижения, политиките през последните години са белязани от редица слабости. |
| --- | --- |

3.1

В предходни становища ЕИСК отбеляза постигнатия значителен напредък в полза на МСП, по-специално по отношение на достъпа до финансиране, както и на административното опростяване. Той държи да подчертае със задоволство голямото развитие на позициите на европейските институции в полза на малките предприятия и изразява надежда, че то не се дължи единствено на трудния икономически и социален контекст в настоящия момент. Но въпреки тези безспорни постижения, политиките през последните години са белязани от редица слабости.

| 3.2 | ЕИСК счита по-специално, че Европейската харта за малките предприятия не е постигнала стратегическите си цели, тъй като няма юридическа сила и в повечето случаи остава само на ниво политическа декларация. Необходимо е да се подпомогне нейното прилагане в държавите-членки и на регионално равнище, както и да се възобновят годишните оценки и препоръки към държавите-членки. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК счита по-специално, че Европейската харта за малките предприятия не е постигнала стратегическите си цели, тъй като няма юридическа сила и в повечето случаи остава само на ниво политическа декларация. Необходимо е да се подпомогне нейното прилагане в държавите-членки и на регионално равнище, както и да се възобновят годишните оценки и препоръки към държавите-членки.

| 3.3 | От друга страна, често беше изтъквано, че консултирането с различните категории МСП би могло да бъде подобрено в още по-голяма степен; според ЕИСК е необходимо да се утвърди нова култура на диалог на европейско, национално и регионално равнище, която да даде възможност да се подобрят и институционализират консултациите между институциите и посредническите организации, представители на различните среди на МСП. |
| --- | --- |

3.3

От друга страна, често беше изтъквано, че консултирането с различните категории МСП би могло да бъде подобрено в още по-голяма степен; според ЕИСК е необходимо да се утвърди нова култура на диалог на европейско, национално и регионално равнище, която да даде възможност да се подобрят и институционализират консултациите между институциите и посредническите организации, представители на различните среди на МСП.

4.   Специфични бележки

4.1   Създаване на нова среда, благоприятстваща развитието на всички МСП

Като се има предвид настоящата ситуация и големите предизвикателства, пред които ще бъдат изправени МСП, но и за да се изпълни със съдържание обновената Лисабонска стратегия, приета на Срещата на върха през пролетта на 2008 г. и да се подкрепят инициативите на Комисията за повишаване на конкурентоспособността на МСП, ЕИСК изцяло подкрепя инициативата на председателството за провеждане на иновативна политика, насочена към МСП, чийто основополагащ елемент да бъде SBAE.

4.2   Европейски проект в полза на МСП и микропредприятията

ЕИСК препоръчва на институциите на общността да не поставят акцента единствено върху предприятията, бележещи силен растеж, международното разположение и различните принципи на високите постижения, които водят до ситуация, при която милиони малки предприятия, създаващи стойност, иновации, работни места и стабилност по места са лишени от ползите от дейностите на Общността. Комитетът настоява пред институциите и обществените власти на всички равнища да приемат новаторски подход в своите политики по отношение на МСП, като създадат истински европейски проект, обединяващ целия икономически потенциал на средните и малки предприятия и микропредприятията, за да даде допълнителен тласък на растежа и създаването на работни места, от които се нуждае ЕС. Този европейски проект трябва също така да даде възможност да се насърчава и развива диалогът с икономическите и социални партньори и представителните организации на различните категории МСП относно новите големи предизвикателства в ЕС (изменение на климата, демографски промени и имиграция, околна среда, енергия...), пред които ще бъдат изправени МСП. Като се основава не само на предприятията, бележещи силен икономически растеж, но най-вече на местната икономика и така наречените „традиционни“ дейности, този европейски проект трябва да позволи на Съюза да започне политика на насърчаване на предприятията с човешки мащаб и да се опира на местната икономика, за да обезпечи икономическия растеж на държавите-членки, като поставя акцент върху пет приоритетни мерки.

| 4.2.1 | Познаване и предаване на информация за реалното положение на различните категории МСП. Всяка политика на Общността трябва да се базира на ясни данни, които да дават добра представа за обстановката. Понятието за МСП обхваща много различни реалности и категории или форми на предприятия (еднолични предприятия или дружества, предприятия без нито един работник или с не повече от 250 работници, предприятия, занимаващи се със занаятчийска, търговска или социална дейност или свободни професии), извършващи дейност в различни сфери, при много различна среда и потребности. Данните относно различните категории МСП често са непълни или изцяло липсват. Направените анализи от предходната Европейска обсерватория на МСП често предоставяха най-важните данни. ЕИСК изразява задоволство от решението на ГД „Предприятия и промишленост“ да възобнови Обсерваторията и настоява:






  — | да се сложи началото на мащабна програма за икономически изследвания, включително секторни изследвания, на положението и потребностите на различните категории МСП, включително на национално и регионално равнище, както и за статистически анализи, при консултации със съответните представителни организации, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Познаване и предаване на информация за реалното положение на различните категории МСП. Всяка политика на Общността трябва да се базира на ясни данни, които да дават добра представа за обстановката. Понятието за МСП обхваща много различни реалности и категории или форми на предприятия (еднолични предприятия или дружества, предприятия без нито един работник или с не повече от 250 работници, предприятия, занимаващи се със занаятчийска, търговска или социална дейност или свободни професии), извършващи дейност в различни сфери, при много различна среда и потребности. Данните относно различните категории МСП често са непълни или изцяло липсват. Направените анализи от предходната Европейска обсерватория на МСП често предоставяха най-важните данни. ЕИСК изразява задоволство от решението на ГД „Предприятия и промишленост“ да възобнови Обсерваторията и настоява:

—

да се сложи началото на мащабна програма за икономически изследвания, включително секторни изследвания, на положението и потребностите на различните категории МСП, включително на национално и регионално равнище, както и за статистически анализи, при консултации със съответните представителни организации,

| — | да се насърчава и развива собствената научноизследователска и проучвателна дейност на организациите на предприятията на европейско, национално и териториално равнище, при консултации с научноизследователски центрове, университети и държавите-членки. |
| --- | --- |

—

да се насърчава и развива собствената научноизследователска и проучвателна дейност на организациите на предприятията на европейско, национално и териториално равнище, при консултации с научноизследователски центрове, университети и държавите-членки.

| 4.2.2 | Включване на аспектите, свързани с МСП, във всички политики на Общността: ЕИСК констатира, че отвъд политическите декларации в подкрепа на малките предприятия сред законодателите на всички нива винаги се наблюдава много силна тенденция, поради непознаване на реалностите или поради желание за опростяване, да систематизират модела на големите предприятия и да прилагат принципа „бонзай“, според който всичко, което е добро за големите предприятия, е добро и за малките. Този теоретичен подход, основан на един-единствен икономически модел, влиза в противоречие с реалната ситуация, при която се срещат множество видове дружества и бизнес култура, и на практика води до положение, при което 90 % от европейските предприятия се чувстват неприобщени или пренебрегнати от политиките на Общността. ЕИСК насочва вниманието на европейските институции и на държавите-членки по-специално върху факта, че малките и микропредприятията са изключително важен фактор за икономиката и заетостта в Общността, но рискуват да се превърнат в неин недостатък, не по тяхна вина, а поради недостатъчното внимание, което им се обръща от страна на публичните власти на всички равнища. ЕИСК настоява SBAE най-накрая да послужи за преминаване към практически действия, а потребностите и характерните особености на различните категории МСП задължително да бъдат отчитани във всички политики, програми и преговори, включително в рамките на социалния диалог и международните отношения, както на общностно, така и на национално и регионално равнище. |
| --- | --- |

4.2.2

Включване на аспектите, свързани с МСП, във всички политики на Общността: ЕИСК констатира, че отвъд политическите декларации в подкрепа на малките предприятия сред законодателите на всички нива винаги се наблюдава много силна тенденция, поради непознаване на реалностите или поради желание за опростяване, да систематизират модела на големите предприятия и да прилагат принципа „бонзай“, според който всичко, което е добро за големите предприятия, е добро и за малките. Този теоретичен подход, основан на един-единствен икономически модел, влиза в противоречие с реалната ситуация, при която се срещат множество видове дружества и бизнес култура, и на практика води до положение, при което 90 % от европейските предприятия се чувстват неприобщени или пренебрегнати от политиките на Общността. ЕИСК насочва вниманието на европейските институции и на държавите-членки по-специално върху факта, че малките и микропредприятията са изключително важен фактор за икономиката и заетостта в Общността, но рискуват да се превърнат в неин недостатък, не по тяхна вина, а поради недостатъчното внимание, което им се обръща от страна на публичните власти на всички равнища. ЕИСК настоява SBAE най-накрая да послужи за преминаване към практически действия, а потребностите и характерните особености на различните категории МСП задължително да бъдат отчитани във всички политики, програми и преговори, включително в рамките на социалния диалог и международните отношения, както на общностно, така и на национално и регионално равнище.

| 4.2.3 | Продължаване на политиката на административно опростяване: ЕИСК насърчава Комисията да активизира усилията си за опростяване на законодателството на Общността; но настоява преди всичко институциите на Общността, както и държавите-членки, да започнат да изпълняват по-ефективна политика за опростяване, основана на следните пет пункта:






  — | привеждане в изпълнение на реална политика „Да мислим първо за малките предприятия!“; |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Продължаване на политиката на административно опростяване: ЕИСК насърчава Комисията да активизира усилията си за опростяване на законодателството на Общността; но настоява преди всичко институциите на Общността, както и държавите-членки, да започнат да изпълняват по-ефективна политика за опростяване, основана на следните пет пункта:

—

привеждане в изпълнение на реална политика „Да мислим първо за малките предприятия!“;

| — | опростяване, но не за сметка на ограничаване на отговорността; ЕИСК изразява съмнения по отношение на основателността и ефективността на системните изключения за малките предприятия и би предпочел пропорционалност при прилагането, както и преки консултации със съответните организации на МСП; |
| --- | --- |

—

опростяване, но не за сметка на ограничаване на отговорността; ЕИСК изразява съмнения по отношение на основателността и ефективността на системните изключения за малките предприятия и би предпочел пропорционалност при прилагането, както и преки консултации със съответните организации на МСП;

| — | систематично включване на представителните организации на различните категории МСП в законодателния процес на общностно, национално и регионално равнище, както и в социалния диалог на различни равнища и засилено сътрудничество с ЕИСК и Комитета на регионите; |
| --- | --- |

—

систематично включване на представителните организации на различните категории МСП в законодателния процес на общностно, национално и регионално равнище, както и в социалния диалог на различни равнища и засилено сътрудничество с ЕИСК и Комитета на регионите;

| — | системно прилагане на принципа „еднократност“ на всички нива и етапи; |
| --- | --- |

—

системно прилагане на принципа „еднократност“ на всички нива и етапи;

| — | съставяне на практически ръководства и обяснителни документи за приетото законодателство с цел да бъде представено на по-достъпен език и да се улесни неговото транспониране. |
| --- | --- |

—

съставяне на практически ръководства и обяснителни документи за приетото законодателство с цел да бъде представено на по-достъпен език и да се улесни неговото транспониране.

| 4.2.4 | Подкрепа на съпътстващите и консултативни дейности на посредническите организации: Чрез техните служби за техническа помощ за всички МСП, които желаят точно определени компетенции и не могат да ползват новата Мрежа за европейска подкрепа на предприятията (Enterprise Europe Network), посредническите представителни организации на различните категории МСП са основен инструмент за успеха на общностните политики. Те играят незаменима роля за предаването на информация и оказването на подкрепа на предприятията и позволяват по-специално да се адаптира законодателството към положението на всяко предприятие според конкретния случай и да преведат законодателството на микроикономическо и местно равнище, включително на възможно най-близко до най-малките предприятия ниво. От една страна, ЕИСК счита за изключително важно, че обществените власти на всички равнища се заемат с волунтаристична политика на подкрепа за тяхната дейност и че свързаните с МСП програми на Общността предвиждат изрично мерки в подкрепа на тези организации. От друга страна, той настоява Комисията, държавите-членки и регионите да приложат заключенията по тази тема на IV-ата европейска конференция на занаятчиите и малките предприятия в Щутгарт. |
| --- | --- |

4.2.4

Подкрепа на съпътстващите и консултативни дейности на посредническите организации: Чрез техните служби за техническа помощ за всички МСП, които желаят точно определени компетенции и не могат да ползват новата Мрежа за европейска подкрепа на предприятията (Enterprise Europe Network), посредническите представителни организации на различните категории МСП са основен инструмент за успеха на общностните политики. Те играят незаменима роля за предаването на информация и оказването на подкрепа на предприятията и позволяват по-специално да се адаптира законодателството към положението на всяко предприятие според конкретния случай и да преведат законодателството на микроикономическо и местно равнище, включително на възможно най-близко до най-малките предприятия ниво. От една страна, ЕИСК счита за изключително важно, че обществените власти на всички равнища се заемат с волунтаристична политика на подкрепа за тяхната дейност и че свързаните с МСП програми на Общността предвиждат изрично мерки в подкрепа на тези организации. От друга страна, той настоява Комисията, държавите-членки и регионите да приложат заключенията по тази тема на IV-ата европейска конференция на занаятчиите и малките предприятия в Щутгарт.

| 4.2.5 | Възобновяване на програмите за сътрудничество между предприятията и програмите за обмен между организациите: ЕИСК настоява Комисията да възобнови програмите за междурегионално сътрудничество между предприятията, които вече са доказали своята ефективност; необходимо е също така да се подкрепят действия, провеждани от посредническите организации или да се даде възможност за създаване на органи, които имат за цел насърчаване на такова сътрудничество. |
| --- | --- |

4.2.5

Възобновяване на програмите за сътрудничество между предприятията и програмите за обмен между организациите: ЕИСК настоява Комисията да възобнови програмите за междурегионално сътрудничество между предприятията, които вече са доказали своята ефективност; необходимо е също така да се подкрепят действия, провеждани от посредническите организации или да се даде възможност за създаване на органи, които имат за цел насърчаване на такова сътрудничество.

4.3   Приемане на истински ефективен европейски Закон за малките предприятия

| 4.3.1 | В тази връзка, ЕИСК изразява задоволство от позициите на Съвета и Комисията в подкрепа на изготвянето на „Закон за малките предприятия“ на европейско равнище, особено като се има предвид, че Комитетът неколкократно се застъпи за приемането на SBAE (1). Той счита, че за да бъде ефективен, SBAE следва да отговаря на редица условия: |
| --- | --- |

4.3.1

В тази връзка, ЕИСК изразява задоволство от позициите на Съвета и Комисията в подкрепа на изготвянето на „Закон за малките предприятия“ на европейско равнище, особено като се има предвид, че Комитетът неколкократно се застъпи за приемането на SBAE (1). Той счита, че за да бъде ефективен, SBAE следва да отговаря на редица условия:

| 4.3.1.1 | неговата крайна цел трябва да бъде създаването на възможно най-добрата среда за МСП и микропредприятията на всички равнища и конкретен отговор на различните предизвикателства, пред които трябва да се изправят МСП по време на своя жизнен цикъл, включително прехвърляне на собствеността и управлението им; в този контекст, SBAE не бива да води до по-неблагоприятни условия на труд за работниците в МСП, а точно обратното — започнатите инициативи трябва да позволяват по-добре да бъде отчитано тяхното положение; |
| --- | --- |

4.3.1.1

неговата крайна цел трябва да бъде създаването на възможно най-добрата среда за МСП и микропредприятията на всички равнища и конкретен отговор на различните предизвикателства, пред които трябва да се изправят МСП по време на своя жизнен цикъл, включително прехвърляне на собствеността и управлението им; в този контекст, SBAE не бива да води до по-неблагоприятни условия на труд за работниците в МСП, а точно обратното — започнатите инициативи трябва да позволяват по-добре да бъде отчитано тяхното положение;

| 4.3.1.2 | той трябва да донесе истинска добавена стойност и да не се ограничава само до събиране на едно място на съществуващите програми или координиране на различните действащи мерки; |
| --- | --- |

4.3.1.2

той трябва да донесе истинска добавена стойност и да не се ограничава само до събиране на едно място на съществуващите програми или координиране на различните действащи мерки;

| 4.3.1.3 | той не трябва да бъде единствено поредна декларация на намеренията, какъвто за съжаление бе случаят с Европейската харта на малките предприятия, и не бива да се ограничава само до политически ангажимент на общностните институции и държавите-членки; европейските МСП и микропредприятия заслужават нещо по-добро и ЕИСК счита, че предоставянето на правна сила на SBAE е потвърждение и свидетелство за желанието на ЕС да предприема по-ефективни действия по отношение на МСП и микропредприятията; |
| --- | --- |

4.3.1.3

той не трябва да бъде единствено поредна декларация на намеренията, какъвто за съжаление бе случаят с Европейската харта на малките предприятия, и не бива да се ограничава само до политически ангажимент на общностните институции и държавите-членки; европейските МСП и микропредприятия заслужават нещо по-добро и ЕИСК счита, че предоставянето на правна сила на SBAE е потвърждение и свидетелство за желанието на ЕС да предприема по-ефективни действия по отношение на МСП и микропредприятията;

| 4.3.1.4 | той трябва да бъде задължителен в своята цялост и да се прилага за всички европейски, национални и регионални нива на вземане на решение, като се отнася до публичните власти на всички равнища, като същевременно оставя на държавите-членки отговорността за неговото прилагане (2); |
| --- | --- |

4.3.1.4

той трябва да бъде задължителен в своята цялост и да се прилага за всички европейски, национални и регионални нива на вземане на решение, като се отнася до публичните власти на всички равнища, като същевременно оставя на държавите-членки отговорността за неговото прилагане (2);

| 4.3.1.5 | той следва да се прилага за всички политики на Общността, като се включат МСП във всички политики и се разработи цялостен подход, чрез който се отчитат правилно всички политически аспекти и последици от новите правила за различните категории МСП. |
| --- | --- |

4.3.1.5

той следва да се прилага за всички политики на Общността, като се включат МСП във всички политики и се разработи цялостен подход, чрез който се отчитат правилно всички политически аспекти и последици от новите правила за различните категории МСП.

| 4.3.2 | ЕИСК иска SBAE да включва пет основни политически мерки, които да гарантират, че законодателствата не ограничават развитието и конкурентоспособността на различните категории МСП: |
| --- | --- |

4.3.2

ЕИСК иска SBAE да включва пет основни политически мерки, които да гарантират, че законодателствата не ограничават развитието и конкурентоспособността на различните категории МСП:

| 4.3.2.1 | Гарантиране, че законодателните текстове на всички равнища се изготвят, като се отчитат специфичното положение и конкретни нужди на различните категории МСП. За тази цел е уместно да се приеме основно правило, което да бъде наложено на всички нива на вземане на решение и да гласи, че законодателните предложения трябва да бъдат изготвяни със съзнанието за потребностите и очакванията на МСП и по-специално на най-малките предприятия, като се прилага принципът „Да мислим първо за малките предприятия!“ и като се обръща специално внимание на самостоятелно заетите лица, които представляват повече от половината европейски предприятия. Това предполага по-специално провеждането на системни консултации с представителните организации на МСП, както и участието на експерти на съответното ниво от тези организации във всички консултативни комитети на регионално, национално или европейско равнище, разглеждащи въпроси, които могат да имат въздействие върху МСП, както бе поискано по-специално от Съвета по конкурентоспособност на 13 март 2006 г.
  В този дух, ЕИСК призовава във всяка генерална дирекция на Комисията да бъде определен служител, отговарящ за МСП, който да следи изпълняваните от ГД законодателни мерки и програми да отчитат в достатъчна степен приоритетите и очакванията на МСП и микропредприятията. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Гарантиране, че законодателните текстове на всички равнища се изготвят, като се отчитат специфичното положение и конкретни нужди на различните категории МСП. За тази цел е уместно да се приеме основно правило, което да бъде наложено на всички нива на вземане на решение и да гласи, че законодателните предложения трябва да бъдат изготвяни със съзнанието за потребностите и очакванията на МСП и по-специално на най-малките предприятия, като се прилага принципът „Да мислим първо за малките предприятия!“ и като се обръща специално внимание на самостоятелно заетите лица, които представляват повече от половината европейски предприятия. Това предполага по-специално провеждането на системни консултации с представителните организации на МСП, както и участието на експерти на съответното ниво от тези организации във всички консултативни комитети на регионално, национално или европейско равнище, разглеждащи въпроси, които могат да имат въздействие върху МСП, както бе поискано по-специално от Съвета по конкурентоспособност на 13 март 2006 г.

В този дух, ЕИСК призовава във всяка генерална дирекция на Комисията да бъде определен служител, отговарящ за МСП, който да следи изпълняваните от ГД законодателни мерки и програми да отчитат в достатъчна степен приоритетите и очакванията на МСП и микропредприятията.

| 4.3.2.2 | Гарантиране, че законодателствата зачитат основните принципи. За ЕИСК ефективността на законодателствата на всички нива, както и тази на програмите и колективните или индивидуални мерки в подкрепа на МСП, зависи от четири принципа, които той би искал да бъдат включени в SBAE и да бъдат прилагани систематично на всички нива — европейско, национално и регионално:






  — | систематичен анализ на въздействието върху МСП:
  нито един законодателен текст не следва да бъде приеман, ако преди това не е бил предмет на систематичен анализ на въздействието върху различните категории предприятия от съответния сектор на стопанска дейност, в който са отчетени преките и непреки икономически и социални последици, като административната тежест и разходите за информация и инвестиции, които ще наложи този текст, както и ползите, които могат да се извлекат от него; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Гарантиране, че законодателствата зачитат основните принципи. За ЕИСК ефективността на законодателствата на всички нива, както и тази на програмите и колективните или индивидуални мерки в подкрепа на МСП, зависи от четири принципа, които той би искал да бъдат включени в SBAE и да бъдат прилагани систематично на всички нива — европейско, национално и регионално:

—

систематичен анализ на въздействието върху МСП:
  нито един законодателен текст не следва да бъде приеман, ако преди това не е бил предмет на систематичен анализ на въздействието върху различните категории предприятия от съответния сектор на стопанска дейност, в който са отчетени преките и непреки икономически и социални последици, като административната тежест и разходите за информация и инвестиции, които ще наложи този текст, както и ползите, които могат да се извлекат от него;

| — | принципът на пропорционалност:
  законодателството не бива да налага ненужни мерки на МСП, а да се ограничава до тези, които са абсолютно необходими; условията за прилагане на законодателството трябва да бъдат адаптирани към реалността и различното положение на заинтересованите предприятия, както и към тяхната способност да прилагат това законодателство; |
| --- | --- |

—

принципът на пропорционалност:
  законодателството не бива да налага ненужни мерки на МСП, а да се ограничава до тези, които са абсолютно необходими; условията за прилагане на законодателството трябва да бъдат адаптирани към реалността и различното положение на заинтересованите предприятия, както и към тяхната способност да прилагат това законодателство;

| — | принципът на „еднократност“:
  МСП имат за задача да произвеждат, а не да бъдат административни служби; те не могат да бъдат заставяни повече от веднъж да попълват декларации и да изпълняват административни процедури по един и същ повод и съответните административни органи отговарят за предаването на тази информация помежду си; този принцип на „еднократност“ би могъл да не се прилага при метода на работа на „едно гише“, който използва принципа „един предприемач — едно лице за контакт“ и се опира на посредническите организации, които вече изпълняват тази функция на национално равнище; |
| --- | --- |

—

принципът на „еднократност“:
  МСП имат за задача да произвеждат, а не да бъдат административни служби; те не могат да бъдат заставяни повече от веднъж да попълват декларации и да изпълняват административни процедури по един и същ повод и съответните административни органи отговарят за предаването на тази информация помежду си; този принцип на „еднократност“ би могъл да не се прилага при метода на работа на „едно гише“, който използва принципа „един предприемач — едно лице за контакт“ и се опира на посредническите организации, които вече изпълняват тази функция на национално равнище;

| — | принципът на предпазване
  : не може да бъде прието законодателство, ако е неблагоприятно за развитието на МСП и рискува да бъде пречка за тяхната конкурентоспособност. Трябва да има възможност да бъдат блокирани всички нови законодателни предложения, които не са били предмет на цялостен анализ на въздействието или за които е констатирано, че предложените мерки влизат в противоречие със социално-икономическото развитие на МСП. |
| --- | --- |

—

принципът на предпазване
  : не може да бъде прието законодателство, ако е неблагоприятно за развитието на МСП и рискува да бъде пречка за тяхната конкурентоспособност. Трябва да има възможност да бъдат блокирани всички нови законодателни предложения, които не са били предмет на цялостен анализ на въздействието или за които е констатирано, че предложените мерки влизат в противоречие със социално-икономическото развитие на МСП.

ЕИСК подчертава също така необходимостта от въвеждане и гарантиране на пълна прозрачност в административните процедури, като се даде достъп на МСП до всички административни данни, които ги засягат и възможност да ги коригират в съответствие със своите нужди.

| 4.3.2.3 | Въвеждане на разширена и последователна иновационна политика. ЕИСК настоява Комисията, държавите-членки и регионалните и местни политически нива да не се ограничават само до подкрепа за иновациите в областта на високите технологии, а да приемат една по-волунтаристична политика, като включат в програмите конкретни мерки за подкрепа на иновациите в областта на ниските и средните технологии и текущите нетехнологични иновации в МСП, и по-специално в най-малките предприятия.
  Сама по себе си, новата консултативна Европейска бизнес мрежа (European BIC network) никога не би могла да се намеси ефективно в полза на всички предприятия с потенциал за иновации; ЕИСК иска SBAE да определи като приоритетни:






  — | насърчаването на социалните партньори от сектора на МСП да започнат диалог с цел създаване на добра работна среда, благоприятна за креативността и иновациите; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3

Въвеждане на разширена и последователна иновационна политика. ЕИСК настоява Комисията, държавите-членки и регионалните и местни политически нива да не се ограничават само до подкрепа за иновациите в областта на високите технологии, а да приемат една по-волунтаристична политика, като включат в програмите конкретни мерки за подкрепа на иновациите в областта на ниските и средните технологии и текущите нетехнологични иновации в МСП, и по-специално в най-малките предприятия.

Сама по себе си, новата консултативна Европейска бизнес мрежа (European BIC network) никога не би могла да се намеси ефективно в полза на всички предприятия с потенциал за иновации; ЕИСК иска SBAE да определи като приоритетни:

—

насърчаването на социалните партньори от сектора на МСП да започнат диалог с цел създаване на добра работна среда, благоприятна за креативността и иновациите;

| — | подкрепата за въвеждането на съветници в посредническите организации на МСП и малките и микропредприятията, на възможно най-близко до предприятията равнище, както и обучение, изготвено в съответствие с нуждите на предприемачите и работниците с оглед по-висока иновативност и използване на новите възможности на пазарите в преход; |
| --- | --- |

—

подкрепата за въвеждането на съветници в посредническите организации на МСП и малките и микропредприятията, на възможно най-близко до предприятията равнище, както и обучение, изготвено в съответствие с нуждите на предприемачите и работниците с оглед по-висока иновативност и използване на новите възможности на пазарите в преход;

| — | създаване на финансови инструменти, приспособени към положението на най-малките предприятия, но така че да подкрепят и мерките, предназначени за работниците; |
| --- | --- |

—

създаване на финансови инструменти, приспособени към положението на най-малките предприятия, но така че да подкрепят и мерките, предназначени за работниците;

| — | насърчаване на държавите-членки и регионите, заедно с организациите на МСП, да започнат кампания за идентифициране на технологични и нетехнологични иновации в МСП и по-специално в микропредприятията. |
| --- | --- |

—

насърчаване на държавите-членки и регионите, заедно с организациите на МСП, да започнат кампания за идентифициране на технологични и нетехнологични иновации в МСП и по-специално в микропредприятията.

| 4.3.2.4 | Разширяване на достъпа до програми на Общността. ЕИСК счита, че административната сложност и различните изисквания правят все по-трудно, ако не и невъзможно, участието на малките предприятия в програмите на Общността. Това води до парадоксалната ситуация, при която посредническите организации стават все по-незаинтересовани от програмите. Например, настоящите правни ограничения не дават възможност за новаторски дейности, за подкрепа на експериментални пилотни проекти, като по този начин лишават ЕС от множество иновативни предложения. ЕИСК счита, че следва да се преразгледат принципите и разпоредбите: като се има предвид важността на работата, уточняването на необходимите корекции не влиза в целите на настоящото становище, но ЕИСК призовава Комисията в рамките на SBAE да започне истинска консултация с представителните организации на МСП, за да се уточнят новите условия за изготвяне и участие в програмите на различните териториални нива.
  В тази рамка е необходимо структурните фондове да позволяват да се насърчава достъпът на МСП до обществени поръчки, по-специално в регионите в най-неравностойно положение (3). |
| --- | --- |

4.3.2.4

Разширяване на достъпа до програми на Общността. ЕИСК счита, че административната сложност и различните изисквания правят все по-трудно, ако не и невъзможно, участието на малките предприятия в програмите на Общността. Това води до парадоксалната ситуация, при която посредническите организации стават все по-незаинтересовани от програмите. Например, настоящите правни ограничения не дават възможност за новаторски дейности, за подкрепа на експериментални пилотни проекти, като по този начин лишават ЕС от множество иновативни предложения. ЕИСК счита, че следва да се преразгледат принципите и разпоредбите: като се има предвид важността на работата, уточняването на необходимите корекции не влиза в целите на настоящото становище, но ЕИСК призовава Комисията в рамките на SBAE да започне истинска консултация с представителните организации на МСП, за да се уточнят новите условия за изготвяне и участие в програмите на различните териториални нива.

В тази рамка е необходимо структурните фондове да позволяват да се насърчава достъпът на МСП до обществени поръчки, по-специално в регионите в най-неравностойно положение (3).

| 4.3.2.5 | Улесняване и насърчаване на прехвърлянето на собствеността и управлението на предприятия. ЕИСК подчертава по-специално риска от прехвърляне на собствеността и управлението на предприятия, особено на малки предприятия за производство или за услуги в градски и селски райони: предвижданото преустановяване на дейността им, което не е неизбежно, би имало значителни отрицателни последици за задържането на предприятия и работни места в тези области. От една страна, би било целесъобразно да се насърчава въвеждането на системи за сближаване между купувачите и продавачите, както и финансови и данъчни стимули, а от друга — да се стимулират предприемачите да осигурят по-добра капитализация, за да поддържат стойността на своите активи.
  Специалното положение на предприемачите в определени области като селските райони изисква разработването на новаторски формули като публично-частни партньорства. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Улесняване и насърчаване на прехвърлянето на собствеността и управлението на предприятия. ЕИСК подчертава по-специално риска от прехвърляне на собствеността и управлението на предприятия, особено на малки предприятия за производство или за услуги в градски и селски райони: предвижданото преустановяване на дейността им, което не е неизбежно, би имало значителни отрицателни последици за задържането на предприятия и работни места в тези области. От една страна, би било целесъобразно да се насърчава въвеждането на системи за сближаване между купувачите и продавачите, както и финансови и данъчни стимули, а от друга — да се стимулират предприемачите да осигурят по-добра капитализация, за да поддържат стойността на своите активи.

Специалното положение на предприемачите в определени области като селските райони изисква разработването на новаторски формули като публично-частни партньорства.

4.4   В основата на SBAE трябва да бъде инструмент със задължителна правна сила

| 4.4.1 | За да може SBAE да бъде наистина ефективен, ЕИСК настоява тези мерки да бъдат приети от Съвета и Парламента под формата на правно обвързващ акт, който да се прилага при вземане на решения на европейско, национално и регионално равнище. |
| --- | --- |

4.4.1

За да може SBAE да бъде наистина ефективен, ЕИСК настоява тези мерки да бъдат приети от Съвета и Парламента под формата на правно обвързващ акт, който да се прилага при вземане на решения на европейско, национално и регионално равнище.

| 4.4.2 | В този контекст ЕИСК настоява да бъде изготвяна годишна оценка на изпълнението на SBAE, както и на всички политики по отношение на МСП на общностно и национално равнище и да бъде информиран ежегодно за постигнатия напредък; този годишен доклад трябва да бъде предмет на специална глава в рамките на изпълнението на Лисабонската стратегия. |
| --- | --- |

4.4.2

В този контекст ЕИСК настоява да бъде изготвяна годишна оценка на изпълнението на SBAE, както и на всички политики по отношение на МСП на общностно и национално равнище и да бъде информиран ежегодно за постигнатия напредък; този годишен доклад трябва да бъде предмет на специална глава в рамките на изпълнението на Лисабонската стратегия.

| 4.4.3 | След тези доклади, Комисията трябва да може да даде своите препоръки за изпълнение, както в държавите-членки, така и в регионите, по които ЕИСК възнамерява да изготвя становища. |
| --- | --- |

4.4.3

След тези доклади, Комисията трябва да може да даде своите препоръки за изпълнение, както в държавите-членки, така и в регионите, по които ЕИСК възнамерява да изготвя становища.

| 4.4.4 | ЕИСК отправя искане посочените годишни оценки да водят, ако е необходимо, до адаптиране или преразглеждане на SBAE и политиките по отношение на МСП. |
| --- | --- |

4.4.4

ЕИСК отправя искане посочените годишни оценки да водят, ако е необходимо, до адаптиране или преразглеждане на SBAE и политиките по отношение на МСП.

| 4.4.5 | ЕИСК горещо препоръчва на Комисията и Съвета да привлекат за активно участие представителните организации на различните категории МСП за изготвянето и изпълнението на SBAE. |
| --- | --- |

4.4.5

ЕИСК горещо препоръчва на Комисията и Съвета да привлекат за активно участие представителните организации на различните категории МСП за изготвянето и изпълнението на SBAE.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Вж. становище на ЕИСК относно „Потенциал на предприятията, по-специално на МСП (Лисабонска стратегия)“ (ОВ C 256, 27.10.2007 г., стр. 8).

1

(2)  Вж. становище относно „Международни обществени поръчки“ (ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 32), в което ЕИСК се обявява против „установяването в ЕС на система от квоти за МСП, подобно на модела на американския Закон за малките предприятия“.

2

(3)  Вж. становище ЕИСК 979/2008 относно „Международни обществени поръчки“ (ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 32).

3

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/12

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията: Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен европейски туризъм“

COM(2007) 621 окончателен

(2009/C 27/03)

На 19 октомври 2007 г. Комисията реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията: Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен европейски туризъм“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 13 юни 2008 г. (докладчик: г-н MENDOZA CASTRO).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 10 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 108 гласа „за“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет приветства и оценява положително съобщението на Комисията „Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен туризъм“ и подкрепя ангажимента на Комисията да потвърди по ясен начин своята стратегия и политика в областта на туризма за следващите години с дневния ред, който трябва да допринесе за практическото приложение на тази политика и стратегия. Тази нова политика вече беше заявена по-рано в съобщението на Комисията „Обновена политика на ЕС в областта на туризма: към по-силно партньорство за европейски туризъм“. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет приветства и оценява положително съобщението на Комисията „Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен туризъм“ и подкрепя ангажимента на Комисията да потвърди по ясен начин своята стратегия и политика в областта на туризма за следващите години с дневния ред, който трябва да допринесе за практическото приложение на тази политика и стратегия. Тази нова политика вече беше заявена по-рано в съобщението на Комисията „Обновена политика на ЕС в областта на туризма: към по-силно партньорство за европейски туризъм“.

| 1.2 | Комитетът отдава дължимото на усилията, положени от Комисията, да обобщи накратко многобройни и важни документи, становища и разисквания. Резултатът е, че пред обществеността са представени по ясен начин продуктът от работата на Групата за устойчивост на туризма и на експертите, изготвили доклада, както и резултатите от последвалото допитване до общественото мнение. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът отдава дължимото на усилията, положени от Комисията, да обобщи накратко многобройни и важни документи, становища и разисквания. Резултатът е, че пред обществеността са представени по ясен начин продуктът от работата на Групата за устойчивост на туризма и на експертите, изготвили доклада, както и резултатите от последвалото допитване до общественото мнение.

| 1.3 | Приемат се за сполучливи както обвързването на тази нова политика с обновената Лисабонска стратегия, така и общите цели за подобряване на конкурентоспособността и устойчивостта и по-конкретните за икономически просперитет, социална равнопоставеност и сближаване, осигуряване на защита на околната среда и на културните забележителности. |
| --- | --- |

1.3

Приемат се за сполучливи както обвързването на тази нова политика с обновената Лисабонска стратегия, така и общите цели за подобряване на конкурентоспособността и устойчивостта и по-конкретните за икономически просперитет, социална равнопоставеност и сближаване, осигуряване на защита на околната среда и на културните забележителности.

| 1.4 | Приемат се за точно формулирани предизвикателствата, посочени в съобщението на Комисията и предложените мерки за преодоляването им. Предложената методика включва участието на всички действащи лица под различни форми на сътрудничество и „конкурентно сътрудничество“, участие, което се приема за опорна ос на обновената политика за туризма и на нейния дневен ред за прилагане. Сериозността на предизвикателствата, посочени в Съобщението на Комисията, е ясна и постоянното изследване на въздействието на парниковите газове върху устойчивостта трябва в бъдеще да бъде ключов елемент от дневния ред. |
| --- | --- |

1.4

Приемат се за точно формулирани предизвикателствата, посочени в съобщението на Комисията и предложените мерки за преодоляването им. Предложената методика включва участието на всички действащи лица под различни форми на сътрудничество и „конкурентно сътрудничество“, участие, което се приема за опорна ос на обновената политика за туризма и на нейния дневен ред за прилагане. Сериозността на предизвикателствата, посочени в Съобщението на Комисията, е ясна и постоянното изследване на въздействието на парниковите газове върху устойчивостта трябва в бъдеще да бъде ключов елемент от дневния ред.

| 1.5 | Комитетът счита за подходящ начина, по който Комисията се ангажира да изпълни тази обновена политика, а именно по пътя на диалога, сътрудничеството, въвеждане на действия за подкрепа и сътрудничество между основните действащи лица. „Дневният ред за устойчив и конкурентоспособен туризъм“ включва разработването на конкретна методика и инструменти за действие, предложени за всеки един от участниците в европейския туризъм. При все това Комитетът счита, че Комисията, чрез Генерална дирекция „Предприятия“, може и трябва да играе по-активна роля и да ръководи провеждането на множество инициативи на европейско ниво, като например социален туризъм, туризъм за всички, обучение в туристическа обстановка. По-специално Комисията и другите институции би трябвало да положат повече усилия за включване на малките, средните и микро предприятията в постигане на устойчивост на туризма и в дневния ред за прилагане. ЕИСК оценява положително инициативата на Комисията относно „най-добрите европейски дестинации“ като добра практика и пример. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът счита за подходящ начина, по който Комисията се ангажира да изпълни тази обновена политика, а именно по пътя на диалога, сътрудничеството, въвеждане на действия за подкрепа и сътрудничество между основните действащи лица. „Дневният ред за устойчив и конкурентоспособен туризъм“ включва разработването на конкретна методика и инструменти за действие, предложени за всеки един от участниците в европейския туризъм. При все това Комитетът счита, че Комисията, чрез Генерална дирекция „Предприятия“, може и трябва да играе по-активна роля и да ръководи провеждането на множество инициативи на европейско ниво, като например социален туризъм, туризъм за всички, обучение в туристическа обстановка. По-специално Комисията и другите институции би трябвало да положат повече усилия за включване на малките, средните и микро предприятията в постигане на устойчивост на туризма и в дневния ред за прилагане. ЕИСК оценява положително инициативата на Комисията относно „най-добрите европейски дестинации“ като добра практика и пример.

| 1.6 | ЕИСК още веднъж предлага и препоръчва да се развива Европейският туристически форум и да се насърчат обсъжданията и проучванията във връзка със създаването на Европейски консултативен съвет по туризма и на Европейска агенция за туризъм. Тези две институции биха могли да предоставят пространства, където компетентните в областта на туризма власти и различните заинтересовани лица от туристическия сектор биха могли да се срещат, за да получават и предоставят по-достоверна информация за устойчивия и конкурентоспособен туризъм, да проследяват изпълнението на политиката и на дневния ред за европейския туризъм и по-специално да се опитат да предусетят тенденциите в туристическия сектор и да очертаят действията, които трябва да се предприемат. По-специално изменението на климата, неговото въздействие върху туризма и действията, които трябва да се предприемат, биха могли да бъдат цели на тези две институции. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК още веднъж предлага и препоръчва да се развива Европейският туристически форум и да се насърчат обсъжданията и проучванията във връзка със създаването на Европейски консултативен съвет по туризма и на Европейска агенция за туризъм. Тези две институции биха могли да предоставят пространства, където компетентните в областта на туризма власти и различните заинтересовани лица от туристическия сектор биха могли да се срещат, за да получават и предоставят по-достоверна информация за устойчивия и конкурентоспособен туризъм, да проследяват изпълнението на политиката и на дневния ред за европейския туризъм и по-специално да се опитат да предусетят тенденциите в туристическия сектор и да очертаят действията, които трябва да се предприемат. По-специално изменението на климата, неговото въздействие върху туризма и действията, които трябва да се предприемат, биха могли да бъдат цели на тези две институции.

| 1.7 | Комитетът приветства намерението на Комисията да се подобри използването на наличните финансови инструменти. Конкретно по отношение на социалния туризъм Комитетът счита, че вече е налице достатъчно поле за действие, за да се инициира под формата на пилотен проект платформа за транснационален обмен на опит. Тези мерки може да включват например социален туризъм, туризъм за всички, развитие на човешките ресурси, развитие на продукта и навлизане на пазара. Комитетът счита, че вече има достатъчно поле за действие, за да се събере трансграничен опит под формата на пилотни проекти в тази област. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът приветства намерението на Комисията да се подобри използването на наличните финансови инструменти. Конкретно по отношение на социалния туризъм Комитетът счита, че вече е налице достатъчно поле за действие, за да се инициира под формата на пилотен проект платформа за транснационален обмен на опит. Тези мерки може да включват например социален туризъм, туризъм за всички, развитие на човешките ресурси, развитие на продукта и навлизане на пазара. Комитетът счита, че вече има достатъчно поле за действие, за да се събере трансграничен опит под формата на пилотни проекти в тази област.

| 1.8 | ЕИСК отбелязва със задоволство кулминацията на подготовката на „Дневен ред 21 за туризма“, чиито резултати, посочени в съобщението на Комисията „Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен туризъм“, допълват и конкретизират общата политика за устойчивост на европейския туризъм. На практика техническият документ на комисията, създадена с тази цел, представлява основата и е допълнение към съобщението на Комисията, и затова двата документа трябва да се разглеждат като едно цяло. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК отбелязва със задоволство кулминацията на подготовката на „Дневен ред 21 за туризма“, чиито резултати, посочени в съобщението на Комисията „Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен туризъм“, допълват и конкретизират общата политика за устойчивост на европейския туризъм. На практика техническият документ на комисията, създадена с тази цел, представлява основата и е допълнение към съобщението на Комисията, и затова двата документа трябва да се разглеждат като едно цяло.

| 1.9 | С оглед на статистиката ЕИСК приветства събирането на предложения, започнато от Комисията и поискано навремето от ЕИСК, за създаване на мрежа от обсерватории за туризма, които не само да предоставят данни за сектора, но и да имат стратегическа и прогнозна визия, с възможност да предвиждат и определят бъдещи действия. |
| --- | --- |

1.9

С оглед на статистиката ЕИСК приветства събирането на предложения, започнато от Комисията и поискано навремето от ЕИСК, за създаване на мрежа от обсерватории за туризма, които не само да предоставят данни за сектора, но и да имат стратегическа и прогнозна визия, с възможност да предвиждат и определят бъдещи действия.

| 1.10 | ЕИСК предлага да продължи да работи в областта на туризма съгласно насоките, изразени в съобщението на Комисията относно дневния ред и приканва останалите европейски институции, държавите-членки, местните и регионални власти и участниците в този сектор — предприятия и синдикати — както и всички граждани, да сътрудничат за популяризирането и подкрепата на туризма като право на всеки и като стратегическа икономическа дейност за бъдещето на Европа. По същия начин е необходимо всички заинтересовани страни и потребителите да действат отговорно, за да стане туризмът по-устойчив и конкурентен. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК предлага да продължи да работи в областта на туризма съгласно насоките, изразени в съобщението на Комисията относно дневния ред и приканва останалите европейски институции, държавите-членки, местните и регионални власти и участниците в този сектор — предприятия и синдикати — както и всички граждани, да сътрудничат за популяризирането и подкрепата на туризма като право на всеки и като стратегическа икономическа дейност за бъдещето на Европа. По същия начин е необходимо всички заинтересовани страни и потребителите да действат отговорно, за да стане туризмът по-устойчив и конкурентен.

| 1.11 | Въпреки че в съобщението на Комисията са взети предвид критерии и елементи от социален характер при конфигурацията на туристическата дейност, ЕИСК изразява съжаление, че липсва позоваване на идеята и на действителността по отношение на европейското гражданство; туризмът е фактор и може да послужи в много по-голяма степен за сближаване между културите и социалните сфери на основата на това европейско гражданство, което всички сме призвани да насърчаваме и развиваме. Разнообразието и многообразието на култури, езици, природни и културни забележителности в европейските държави е голямо богатство и може и трябва да се използва и оползотворява като начин да се опознаваме и да научим правата си като европейски граждани. Културата е друг аспект, на който трябва да се обърне сериозно внимание в разискванията и документите за туризма на европейско равнище, като се имат предвид синергиите, които биха се появили между туризма и културата, както вече стана ясно от друго становище на Комитета. |
| --- | --- |

1.11

Въпреки че в съобщението на Комисията са взети предвид критерии и елементи от социален характер при конфигурацията на туристическата дейност, ЕИСК изразява съжаление, че липсва позоваване на идеята и на действителността по отношение на европейското гражданство; туризмът е фактор и може да послужи в много по-голяма степен за сближаване между културите и социалните сфери на основата на това европейско гражданство, което всички сме призвани да насърчаваме и развиваме. Разнообразието и многообразието на култури, езици, природни и културни забележителности в европейските държави е голямо богатство и може и трябва да се използва и оползотворява като начин да се опознаваме и да научим правата си като европейски граждани. Културата е друг аспект, на който трябва да се обърне сериозно внимание в разискванията и документите за туризма на европейско равнище, като се имат предвид синергиите, които биха се появили между туризма и културата, както вече стана ясно от друго становище на Комитета.

| 1.12 | В процеса на подобряване на конкурентоспособността и устойчивостта на туризма е необходимо да се вземат предвид характеристиките на дестинациите. Комитетът препоръчва да се отчетат специфичните характеристики на държавите-членки, които в голяма степен зависят от туризма. Трябва да се отчетат по подходящ начин нуждите на различните територии, когато се изготвят политики и предложения в туристическата област. Препоръчва се оценките на въздействието, извършени от Комисията, да вземат предвид евентуалното неравномерно въздействие в различни региони и сектори, що се отнася например до дестинации, които в голяма степен зависят от въздушния транспорт и нямат никакъв друг начин за превоз или зависят почти изключително от него, какъвто е случаят с островите. |
| --- | --- |

1.12

В процеса на подобряване на конкурентоспособността и устойчивостта на туризма е необходимо да се вземат предвид характеристиките на дестинациите. Комитетът препоръчва да се отчетат специфичните характеристики на държавите-членки, които в голяма степен зависят от туризма. Трябва да се отчетат по подходящ начин нуждите на различните територии, когато се изготвят политики и предложения в туристическата област. Препоръчва се оценките на въздействието, извършени от Комисията, да вземат предвид евентуалното неравномерно въздействие в различни региони и сектори, що се отнася например до дестинации, които в голяма степен зависят от въздушния транспорт и нямат никакъв друг начин за превоз или зависят почти изключително от него, какъвто е случаят с островите.

| 1.13 | ЕИСК смята, че принципите и ценностите, изложени в съобщението на Комисията: устойчивост, социално благоденствие, конкурентоспособност, сътрудничество, партньорство, доходност, сигурност, качество на работните места и т.н. на практика представляват Европейски туристически модел — не защото са набор от правила, а защото тези принципи и ценности са широко прилагани на цялата територия на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.13

ЕИСК смята, че принципите и ценностите, изложени в съобщението на Комисията: устойчивост, социално благоденствие, конкурентоспособност, сътрудничество, партньорство, доходност, сигурност, качество на работните места и т.н. на практика представляват Европейски туристически модел — не защото са набор от правила, а защото тези принципи и ценности са широко прилагани на цялата територия на Европейския съюз.

| 1.14 | ЕИСК насърчава Комисията да продължи съвместно с други организации сертифицирането на европейско равнище на знания и умения в областта на туризма, като начин за подобряване на количеството и качеството на работните места в сектора. Трябва да се развие системата Еuropass, която е форма на представяне по прост и лесно разбираем начин в цяла Европа (Европейския съюз, ЕИП и страните кандидатки за членство) на личните умения и квалификация на работещите лица, които искат да търсят работа и да пътуват с професионални цели в цяла Европа. |
| --- | --- |

1.14

ЕИСК насърчава Комисията да продължи съвместно с други организации сертифицирането на европейско равнище на знания и умения в областта на туризма, като начин за подобряване на количеството и качеството на работните места в сектора. Трябва да се развие системата Еuropass, която е форма на представяне по прост и лесно разбираем начин в цяла Европа (Европейския съюз, ЕИП и страните кандидатки за членство) на личните умения и квалификация на работещите лица, които искат да търсят работа и да пътуват с професионални цели в цяла Европа.

2.   Съобщението на Комисията

Водени от намерението да се запознаем и разберем по-добре това, което Комисията желае да съобщи на всички европейски участници и институции, направихме кратък преглед на текста на съобщението, като обобщихме неговия основен принос.

2.1   Въведение към съобщението

| 2.1.1 | Предизвикателството на баланса между устойчивост и конкурентоспособност. В съобщението на Комисията, параграф 1 от въведението, се признава на първо място решаващата и стратегическа роля на туризма за европейската икономика, основаваща се не само на количествените данни, но и на способността му да създава работни места и по този начин да допринася за целите на обновената Лисабонска стратегия. Следва да се отбележи очакваният ръст от над 3 %, което несъмнено е добър принос към целите на заетостта, но в определени случаи и в дългосрочна перспектива може да представлява заплаха за надхвърляне на границите, които устойчивостта налага. |
| --- | --- |

2.1.1

Предизвикателството на баланса между устойчивост и конкурентоспособност. В съобщението на Комисията, параграф 1 от въведението, се признава на първо място решаващата и стратегическа роля на туризма за европейската икономика, основаваща се не само на количествените данни, но и на способността му да създава работни места и по този начин да допринася за целите на обновената Лисабонска стратегия. Следва да се отбележи очакваният ръст от над 3 %, което несъмнено е добър принос към целите на заетостта, но в определени случаи и в дългосрочна перспектива може да представлява заплаха за надхвърляне на границите, които устойчивостта налага.

| 2.1.2 | Конкурентоспособност и устойчивост: две съвместими условия. В съобщението на Комисията ясно е заявено, че конкурентоспособността зависи от устойчивостта, от качеството на туристическото преживяване и се прави изрично позоваване на изискванията, които изменението на климата поставя пред туристическата индустрия. Корпоративната социална отговорност може да допринесе значително чрез приемането на мерки за адаптиране и борба срещу изменението на климата, едновременно с подпомагането на иновациите и стойността на туристическите продукти за посрещане на сериозните предизвикателства в световен мащаб. |
| --- | --- |

2.1.2

Конкурентоспособност и устойчивост: две съвместими условия. В съобщението на Комисията ясно е заявено, че конкурентоспособността зависи от устойчивостта, от качеството на туристическото преживяване и се прави изрично позоваване на изискванията, които изменението на климата поставя пред туристическата индустрия. Корпоративната социална отговорност може да допринесе значително чрез приемането на мерки за адаптиране и борба срещу изменението на климата, едновременно с подпомагането на иновациите и стойността на туристическите продукти за посрещане на сериозните предизвикателства в световен мащаб.

| 2.2 | Съдържание на дневния ред. В своето становище Комисията предлага създаването на нов баланс между благополучието на туристите, околната среда и конкурентоспособността на бизнеса и дестинациите, при който всички заинтересовани страни споделят едни и същи цели. |
| --- | --- |

2.2

Съдържание на дневния ред. В своето становище Комисията предлага създаването на нов баланс между благополучието на туристите, околната среда и конкурентоспособността на бизнеса и дестинациите, при който всички заинтересовани страни споделят едни и същи цели.

| 2.2.1 | Цели и предизвикателства. Съобщението на Комисията поставя с дневния ред пред всички участници три основни цели: икономически просперитет, социална равнопоставеност и сближаване и защита на околната среда.
  В съобщението на Комисията се посочват много важни предизвикателства пред постигането на тези цели:






  — | устойчиво управление на природните и културни ресурси; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Цели и предизвикателства. Съобщението на Комисията поставя с дневния ред пред всички участници три основни цели: икономически просперитет, социална равнопоставеност и сближаване и защита на околната среда.

В съобщението на Комисията се посочват много важни предизвикателства пред постигането на тези цели:

—

устойчиво управление на природните и културни ресурси;

| — | намаляване на замърсяването и използването на ресурси; |
| --- | --- |

—

намаляване на замърсяването и използването на ресурси;

| — | управление на промените в интерес на добруването на общността; |
| --- | --- |

—

управление на промените в интерес на добруването на общността;

| — | намаляване на сезонния характер на търсенето; |
| --- | --- |

—

намаляване на сезонния характер на търсенето;

| — | справяне с въздействието върху околната среда на транспорта; |
| --- | --- |

—

справяне с въздействието върху околната среда на транспорта;

| — | достъпен туризъм за всички; |
| --- | --- |

—

достъпен туризъм за всички;

| — | качество на работните места, предлагани в туризма; |
| --- | --- |

—

качество на работните места, предлагани в туризма;

| — | гарантиране на безопасността и сигурността на туристите и на местните общности. |
| --- | --- |

—

гарантиране на безопасността и сигурността на туристите и на местните общности.

Този списък с предизвикателства е отворен и трябва да бъде непрестанно актуализиран и управляван в дух на сътрудничество от различните заинтересовани лица в областта на туризма.

| 2.2.2 | Рамка за действие. В съобщението на Комисията се подчертава, че съгласуваните действия за постигане на целите и справяне с предизвикателства минават през постигане на сътрудничество и отговорно управление на туристическите дестинации, бизнеса и туристите и развитие на условията, при които трябва да се постигне тази съгласуваност. |
| --- | --- |

2.2.2

Рамка за действие. В съобщението на Комисията се подчертава, че съгласуваните действия за постигане на целите и справяне с предизвикателства минават през постигане на сътрудничество и отговорно управление на туристическите дестинации, бизнеса и туристите и развитие на условията, при които трябва да се постигне тази съгласуваност.

| 2.2.3 | Принципи. В съобщението на Комисията се посочват общо девет принципа, които трябва да се спазват, за да може да се постигне устойчив и конкурентоспособен туризъм. Три от тях трябва да бъдат подчертани:






  — | спазване на границите, които могат да бъдат установени по отношение на капацитета за прием на туристи, съоръженията и обема на туристическия поток; |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Принципи. В съобщението на Комисията се посочват общо девет принципа, които трябва да се спазват, за да може да се постигне устойчив и конкурентоспособен туризъм. Три от тях трябва да бъдат подчертани:

—

спазване на границите, които могат да бъдат установени по отношение на капацитета за прием на туристи, съоръженията и обема на туристическия поток;

| — | постигане на подходящо темпо на развитие на наличните природни, културни и социални ресурси по всяко време; |
| --- | --- |

—

постигане на подходящо темпо на развитие на наличните природни, културни и социални ресурси по всяко време;

| — | дългосрочно планиране като необходима предпоставка за постигане на баланс между устойчивост и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

—

дългосрочно планиране като необходима предпоставка за постигане на баланс между устойчивост и конкурентоспособност.

| 2.3 | Заедно напред. В този параграф Комисията подчертава, че е необходимо всички заинтересовани страни с влияние в този сектор да обединят усилията си и да работят доброволно и непрестанно. Предложеният модел се основава на спазване на принципа на субсидиарност, действайки за предпочитане на ниво дестинации, но с подкрепа на национално и европейско равнище. В съобщението на Комисията се подчертава също така ролята на различните заинтересовани страни в сектора, както и на Европейската комисия в светлината на Договора. |
| --- | --- |

2.3

Заедно напред. В този параграф Комисията подчертава, че е необходимо всички заинтересовани страни с влияние в този сектор да обединят усилията си и да работят доброволно и непрестанно. Предложеният модел се основава на спазване на принципа на субсидиарност, действайки за предпочитане на ниво дестинации, но с подкрепа на национално и европейско равнище. В съобщението на Комисията се подчертава също така ролята на различните заинтересовани страни в сектора, както и на Европейската комисия в светлината на Договора.

| 2.3.1 | Ролята на заинтересованите страни. Следвайки заключенията на Групата за устойчив туризъм, в съобщението се подчертават големите отговорности и специфичната роля в трите ключови елемента: дестинации, бизнес и туризъм. Особено внимание е отделено на необходимостта да се предаде и разпространи сред микропредприятията посланието за необходимостта от постигане на баланс между устойчивост и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

2.3.1

Ролята на заинтересованите страни. Следвайки заключенията на Групата за устойчив туризъм, в съобщението се подчертават големите отговорности и специфичната роля в трите ключови елемента: дестинации, бизнес и туризъм. Особено внимание е отделено на необходимостта да се предаде и разпространи сред микропредприятията посланието за необходимостта от постигане на баланс между устойчивост и конкурентоспособност.

| 2.3.2 | Ролята на Европейската комисия. Комисията признава своята отговорност за действие в съответствие с Договора и се ангажира да лансира и насърчава различни инициативи на общностно ниво в рамките и в процеса на развитие на дневния ред. Сред въпросните инициативи специално внимание заслужават четири вида действия:






  — | мобилизиране на участниците да генерират и споделят знания, насочени към постигане на баланс между устойчивост и конкурентоспособност. Годишният европейски туристически форум е добър пример за обмен на възгледи и опит; |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Ролята на Европейската комисия. Комисията признава своята отговорност за действие в съответствие с Договора и се ангажира да лансира и насърчава различни инициативи на общностно ниво в рамките и в процеса на развитие на дневния ред. Сред въпросните инициативи специално внимание заслужават четири вида действия:

—

мобилизиране на участниците да генерират и споделят знания, насочени към постигане на баланс между устойчивост и конкурентоспособност. Годишният европейски туристически форум е добър пример за обмен на възгледи и опит;

| — | насърчаване и подкрепа на най-добрите европейски дестинации като пример за добри практики и разпространението им под формата на мрежи между дестинациите, ангажирани в посока на устойчивост и конкурентоспособност; |
| --- | --- |

—

насърчаване и подкрепа на най-добрите европейски дестинации като пример за добри практики и разпространението им под формата на мрежи между дестинациите, ангажирани в посока на устойчивост и конкурентоспособност;

| — | използване на многообразието от финансови инструменти на Европейския съюз, като Комисията се ангажира да разпространи информация относно по-доброто им използване в сферата на туризма; |
| --- | --- |

—

използване на многообразието от финансови инструменти на Европейския съюз, като Комисията се ангажира да разпространи информация относно по-доброто им използване в сферата на туризма;

| — | извеждане на преден план на устойчивостта и конкурентоспособността в политиките на Комисията и прилагането им към различните територии с много различни проблеми и нужди: крайбрежие, планински райони, селски и градски райони. |
| --- | --- |

—

извеждане на преден план на устойчивостта и конкурентоспособността в политиките на Комисията и прилагането им към различните територии с много различни проблеми и нужди: крайбрежие, планински райони, селски и градски райони.

2.4   Заключение на съобщението

Съобщението на Комисията завършва с призив за пълно сътрудничество между всички публични и частни участници за приемането и практическото изпълнение на дневния ред. Установяването на сътрудничество на всички нива е условие за подобряване на конкурентоспособността, която ще доведе до привлекателен и устойчив европейски туризъм в дългосрочен план. Комисията препоръчва 2011 г. като година, в която да бъде направена оценка на плана за действие, съдържащ се в дневния ред. По този начин с представянето на съобщението целта на Комисията се възприема ясно.

3.   Общи бележки на становището

| 3.1 | Туризмът и неговото стратегическо значение за европейската икономика са признати от страна на всички европейски институции в официални и неофициални декларации, които укрепват тази роля, разпространяват я сред всички заинтересовани страни и в крайна сметка осигуряват силен тласък на този сектор. И това не е само поради чисто икономически съображения, но и заради социалното му значение за изграждането на Европа на гражданите. Като признава този импулс, ЕИСК смята, че трябва да бъде направено още, за да може туризмът да постигне ключова роля в европейската политика сега и в бъдеще. |
| --- | --- |

3.1

Туризмът и неговото стратегическо значение за европейската икономика са признати от страна на всички европейски институции в официални и неофициални декларации, които укрепват тази роля, разпространяват я сред всички заинтересовани страни и в крайна сметка осигуряват силен тласък на този сектор. И това не е само поради чисто икономически съображения, но и заради социалното му значение за изграждането на Европа на гражданите. Като признава този импулс, ЕИСК смята, че трябва да бъде направено още, за да може туризмът да постигне ключова роля в европейската политика сега и в бъдеще.

| 3.2 | Важно е да се посочи, че новият договор от Лисабон признава значението на туризма за Европа и предоставя на Европейския съюз повече възможности да допринесе за неговото развитие. Договорът възлага на Европейския съюз компетентността и задачата да подкрепя, координира и допълва действията на държавите-членки, а като цел — да насърчава създаването на благоприятна среда за развитие на предприятията и да поощрява обмена на добри практики. |
| --- | --- |

3.2

Важно е да се посочи, че новият договор от Лисабон признава значението на туризма за Европа и предоставя на Европейския съюз повече възможности да допринесе за неговото развитие. Договорът възлага на Европейския съюз компетентността и задачата да подкрепя, координира и допълва действията на държавите-членки, а като цел — да насърчава създаването на благоприятна среда за развитие на предприятията и да поощрява обмена на добри практики.

| 3.3 | Темата за туризма е застъпена от различните европейски институции:






  — | Европейският парламент, който е приемал резолюции по множество поводи и в много различни форми за туризма и неговото въздействие върху заетостта и икономиката. Достатъчно е да се посочат резолюциите относно „Туризъм и развитие“ и „Нови перспективи и нови предизвикателства за устойчив европейски туризъм“; |
| --- | --- | --- |

3.3

Темата за туризма е застъпена от различните европейски институции:

—

Европейският парламент, който е приемал резолюции по множество поводи и в много различни форми за туризма и неговото въздействие върху заетостта и икономиката. Достатъчно е да се посочат резолюциите относно „Туризъм и развитие“ и „Нови перспективи и нови предизвикателства за устойчив европейски туризъм“;

| — | Съветът на Европейския съюз, който се е занимавал с туризма по различни поводи чрез заключения и планове за действие, основно за да подкрепи необходимостта от неговата устойчивост, конкурентоспособност и възможност да създава работни места. Следва да се отбележат заключенията на Съвета, приети на 7 юли 2006 г., по повод съобщението на Комисията относно обновената туристическа политика на ЕС. Съветът приветства тази политика и призовава Комисията да играе активна роля в координирането на различните политики; |
| --- | --- |

—

Съветът на Европейския съюз, който се е занимавал с туризма по различни поводи чрез заключения и планове за действие, основно за да подкрепи необходимостта от неговата устойчивост, конкурентоспособност и възможност да създава работни места. Следва да се отбележат заключенията на Съвета, приети на 7 юли 2006 г., по повод съобщението на Комисията относно обновената туристическа политика на ЕС. Съветът приветства тази политика и призовава Комисията да играе активна роля в координирането на различните политики;

| — | Европейската комисия, чрез различните си съобщения, по-специално това от март 2006 г., с което определя обновената туристическа политика на Европейския съюз, създаването, консолидирането и поддържането на европейски туристически форуми, организирането на конференции на различни теми: социален туризъм, „Дневен ред 21 за туризма“ и много други дейности, като например пилотния проект наречен „Най-добри европейски дестинации“, който признава и насърчава добри практики в държавите-членки на ЕС и в страните кандидатки за членство; |
| --- | --- |

—

Европейската комисия, чрез различните си съобщения, по-специално това от март 2006 г., с което определя обновената туристическа политика на Европейския съюз, създаването, консолидирането и поддържането на европейски туристически форуми, организирането на конференции на различни теми: социален туризъм, „Дневен ред 21 за туризма“ и много други дейности, като например пилотния проект наречен „Най-добри европейски дестинации“, който признава и насърчава добри практики в държавите-членки на ЕС и в страните кандидатки за членство;

| — | Комитетът на регионите, който наред с другите си дейности е изготвил становище относно съобщенията на Комисията „Да работим заедно за бъдещето на европейския туризъм“ и „Основни насоки за устойчивостта на европейския туризъм“; |
| --- | --- |

—

Комитетът на регионите, който наред с другите си дейности е изготвил становище относно съобщенията на Комисията „Да работим заедно за бъдещето на европейския туризъм“ и „Основни насоки за устойчивостта на европейския туризъм“;

| — | Европейският икономически и социален комитет, който винаги е проявявал и продължава понастоящем да проявява специален интерес по отношение на туризма, за което свидетелстват 11-те становища, приети от 1999 г. досега, активното участие в различни европейски туристически форуми, свиквани от Комисията, участие и насърчаване на множество мероприятия, посветени на различни аспекти на туризма. Специално внимание заслужава взаимното сътрудничество между ЕИСК и други институции във всички инициативи, които те предприемат в областта на туризма. |
| --- | --- |

—

Европейският икономически и социален комитет, който винаги е проявявал и продължава понастоящем да проявява специален интерес по отношение на туризма, за което свидетелстват 11-те становища, приети от 1999 г. досега, активното участие в различни европейски туристически форуми, свиквани от Комисията, участие и насърчаване на множество мероприятия, посветени на различни аспекти на туризма. Специално внимание заслужава взаимното сътрудничество между ЕИСК и други институции във всички инициативи, които те предприемат в областта на туризма.

| 3.4 | Настоящото становище на ЕИСК е опит за оценка на съобщението на Комисията по отношение на приноса му както към политиката, така и към предложената форма на управление, но и опит да се внесат някои предложения, които да обогатят, ако не текста, то поне обсъжданията по него. |
| --- | --- |

3.4

Настоящото становище на ЕИСК е опит за оценка на съобщението на Комисията по отношение на приноса му както към политиката, така и към предложената форма на управление, но и опит да се внесат някои предложения, които да обогатят, ако не текста, то поне обсъжданията по него.

| 3.5 | Подобно на становището на ЕИСК INT/317 относно съобщението на Комисията за обновената туристическа политика, настоящото становище на ЕИСК си поставя за цел още веднъж да заяви и уточни следното:






  — | туризмът е право на всеки гражданин, както е посочено в Световния туристически етичен кодекс и с това води до задължения съгласно добрата практика; |
| --- | --- | --- |

3.5

Подобно на становището на ЕИСК INT/317 относно съобщението на Комисията за обновената туристическа политика, настоящото становище на ЕИСК си поставя за цел още веднъж да заяви и уточни следното:

—

туризмът е право на всеки гражданин, както е посочено в Световния туристически етичен кодекс и с това води до задължения съгласно добрата практика;

| — | това е право, което, освен че генерира пряко и непряко богатство и рентабилност в частност за микро-, малките и средните предприятия, оформя стратегическа индустрия за Европа, която се оказа стабилна; |
| --- | --- |

—

това е право, което, освен че генерира пряко и непряко богатство и рентабилност в частност за микро-, малките и средните предприятия, оформя стратегическа индустрия за Европа, която се оказа стабилна;

| — | качеството на услугите, предоставяни от операторите в сектора, и отговорността на потребителите към местните общности са ценности, които трябва да съхраним като основа за продължителното съществуване на сектора; |
| --- | --- |

—

качеството на услугите, предоставяни от операторите в сектора, и отговорността на потребителите към местните общности са ценности, които трябва да съхраним като основа за продължителното съществуване на сектора;

| — | туризмът има или трябва да има положително въздействие на местно и регионално ниво върху икономиката, социалната сфера, околната и градската среда и в този смисъл е инструмент за опознаване на други култури и на различни форми на действие и на междурегионално сътрудничество; |
| --- | --- |

—

туризмът има или трябва да има положително въздействие на местно и регионално ниво върху икономиката, социалната сфера, околната и градската среда и в този смисъл е инструмент за опознаване на други култури и на различни форми на действие и на междурегионално сътрудничество;

| — | туризмът е динамичен сектор и голям генератор на работни места сега и в бъдеще, с възможности да създава качествени и устойчиви работни места със социални права; |
| --- | --- |

—

туризмът е динамичен сектор и голям генератор на работни места сега и в бъдеще, с възможности да създава качествени и устойчиви работни места със социални права;

| — | туризмът не е застрахован срещу проблеми като пренаселване и сезонност, последиците от които водят до загуба на конкурентоспособност; |
| --- | --- |

—

туризмът не е застрахован срещу проблеми като пренаселване и сезонност, последиците от които водят до загуба на конкурентоспособност;

| — | вярваме в практическата значимост на „Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен туризъм“, който ще внесе яснота и стремеж по отношение на целите; |
| --- | --- |

—

вярваме в практическата значимост на „Дневен ред за устойчив и конкурентоспособен туризъм“, който ще внесе яснота и стремеж по отношение на целите;

| — | европейският туристически модел е вътрешна необходимост и може да бъде световен ориентир, ако се основава не на допълнителни правила, а на ценности като качество, устойчивост, достъпност и т.н., доброволно прилагани от туристическите дестинации и всички заинтересовани лица от сектора; |
| --- | --- |

—

европейският туристически модел е вътрешна необходимост и може да бъде световен ориентир, ако се основава не на допълнителни правила, а на ценности като качество, устойчивост, достъпност и т.н., доброволно прилагани от туристическите дестинации и всички заинтересовани лица от сектора;

| — | европейският туристически модел се основава и се обогатява от разнообразието на дестинациите, различните схващания за туризма и многообразието на формите му; |
| --- | --- |

—

европейският туристически модел се основава и се обогатява от разнообразието на дестинациите, различните схващания за туризма и многообразието на формите му;

| — | този европейски туристически модел, който защитаваме, е добър инструмент за мира и разбирателството между народите. |
| --- | --- |

—

този европейски туристически модел, който защитаваме, е добър инструмент за мира и разбирателството между народите.

4.   Конкретни бележки

| 4.1 | Съобщението на Комисията дава ясен израз на предложението относно необходимия баланс между устойчивост и конкурентоспособност и как това да стане на практика. Да се включи всичко това в едно не много дълго съобщение означава несъмнено, че е свършена значителна работа за обобщаване на материалите и анализиране на множество документи, становища и обсъждания. В резултат на това, пред обществеността е представена ясно основната гледна точка на Комисията за бъдещето на този сектор и действията, които трябва да бъдат предприети в тази сложна индустрия. |
| --- | --- |

4.1

Съобщението на Комисията дава ясен израз на предложението относно необходимия баланс между устойчивост и конкурентоспособност и как това да стане на практика. Да се включи всичко това в едно не много дълго съобщение означава несъмнено, че е свършена значителна работа за обобщаване на материалите и анализиране на множество документи, становища и обсъждания. В резултат на това, пред обществеността е представена ясно основната гледна точка на Комисията за бъдещето на този сектор и действията, които трябва да бъдат предприети в тази сложна индустрия.

| 4.2 | Представените в съобщението аргументи в полза на дневния ред изглеждат уместни, когато се оценява от една страна въздействието на туризма върху икономиката и способността му да създава работни места за младите хора, но също така и необходимият баланс между устойчивост и конкурентоспособност, които в дългосрочен план се подпомагат взаимно. Оценки на въздействието като това на въглеродния отпечатък на различните дейности и територии, или като ограниченията на натоварване или приемане са основните елементи за съчетаване и запазване на равновесието между тези променливи. Всеобщото разбиране, че туристическата дейност има граници и максимални темпове е в основата на равновесието между устойчивост и конкурентоспособност. |
| --- | --- |

4.2

Представените в съобщението аргументи в полза на дневния ред изглеждат уместни, когато се оценява от една страна въздействието на туризма върху икономиката и способността му да създава работни места за младите хора, но също така и необходимият баланс между устойчивост и конкурентоспособност, които в дългосрочен план се подпомагат взаимно. Оценки на въздействието като това на въглеродния отпечатък на различните дейности и територии, или като ограниченията на натоварване или приемане са основните елементи за съчетаване и запазване на равновесието между тези променливи. Всеобщото разбиране, че туристическата дейност има граници и максимални темпове е в основата на равновесието между устойчивост и конкурентоспособност.

| 4.3 | Вероятно би било подходящо в съобщението на Комисията да се анализира малко по-подробно новият договор от Лисабон, за да се види как се вписва в този документ дневният ред и какво е значението му за обновената европейска политика за туризма. Не трябва да се забравя, че държавите-членки и регионите многократно са заявявали, че желаят да запазят компетентността си в областта на туризма, а същевременно Европейският съюз да упражнява някои функции за насърчаване и координиране на определени общи аспекти, които могат да подобрят конкурентоспособността на европейския туристически сектор. Например създаването и поддържането на европейски портал за популяризиране на Европа като туристическа дестинация вече е ценна и реална придобивка, която е в състояние да покаже всички страни от ЕС като разнообразна и специална туристическа дестинация. |
| --- | --- |

4.3

Вероятно би било подходящо в съобщението на Комисията да се анализира малко по-подробно новият договор от Лисабон, за да се види как се вписва в този документ дневният ред и какво е значението му за обновената европейска политика за туризма. Не трябва да се забравя, че държавите-членки и регионите многократно са заявявали, че желаят да запазят компетентността си в областта на туризма, а същевременно Европейският съюз да упражнява някои функции за насърчаване и координиране на определени общи аспекти, които могат да подобрят конкурентоспособността на европейския туристически сектор. Например създаването и поддържането на европейски портал за популяризиране на Европа като туристическа дестинация вече е ценна и реална придобивка, която е в състояние да покаже всички страни от ЕС като разнообразна и специална туристическа дестинация.

| 4.4 | Всички предизвикателства и цели, споменати в съобщението на Комисията, са несъмнено основните, пред които ще бъде изправен туризмът през следващите десетилетия. Несъмнено предизвикателствата, свързани с устойчивостта и подобряването на конкурентоспособността, са достатъчно обхватни и съдържат в себе си други важни предизвикателства като подобряване на качеството, борбата срещу сезонния характер или по-добрата професионална квалификация на работещите в туризма, предизвикателства, намерили също мястото си в дневния ред. |
| --- | --- |

4.4

Всички предизвикателства и цели, споменати в съобщението на Комисията, са несъмнено основните, пред които ще бъде изправен туризмът през следващите десетилетия. Несъмнено предизвикателствата, свързани с устойчивостта и подобряването на конкурентоспособността, са достатъчно обхватни и съдържат в себе си други важни предизвикателства като подобряване на качеството, борбата срещу сезонния характер или по-добрата професионална квалификация на работещите в туризма, предизвикателства, намерили също мястото си в дневния ред.

| 4.5 | В съобщението на Комисията многократно се отправят призиви за сътрудничество, защото в светлината на обновената туристическа политика се набляга на неговото засилване, за да се превърне в опорна ос и отличителна черта. От особена важност е да се подчертае ролята на синдикалните и работодателските организации, които трябва да бъдат включени в процесите на сътрудничество и призовани да участват във всички дебати и форуми и в изпълнението на общите мерки за подобряване дейността на сектора. Също така би било подходящо да се насърчават установените мрежи от градове и туристически дестинации, мотивирани от общата цел за подобряване на конкурентоспособността и устойчивостта. Комитетът оценява положително насърчаването на най-добрите европейски дестинации и набляга на факта, че тази идея трябва да включва коректно разглеждане на трудовите и социални отношения и участието на синдикатите и работодателските организации в избраната дестинация, като начин за подобряване на устойчивостта и конкурентоспособността на туристическите дестинации.
  В рамките на своите правомощия, организациите на потребителите имат изключително важна роля. |
| --- | --- |

4.5

В съобщението на Комисията многократно се отправят призиви за сътрудничество, защото в светлината на обновената туристическа политика се набляга на неговото засилване, за да се превърне в опорна ос и отличителна черта. От особена важност е да се подчертае ролята на синдикалните и работодателските организации, които трябва да бъдат включени в процесите на сътрудничество и призовани да участват във всички дебати и форуми и в изпълнението на общите мерки за подобряване дейността на сектора. Също така би било подходящо да се насърчават установените мрежи от градове и туристически дестинации, мотивирани от общата цел за подобряване на конкурентоспособността и устойчивостта. Комитетът оценява положително насърчаването на най-добрите европейски дестинации и набляга на факта, че тази идея трябва да включва коректно разглеждане на трудовите и социални отношения и участието на синдикатите и работодателските организации в избраната дестинация, като начин за подобряване на устойчивостта и конкурентоспособността на туристическите дестинации.

В рамките на своите правомощия, организациите на потребителите имат изключително важна роля.

| 4.6 | Комисията се ангажира да изпълнява тази обновена политика по пътя на сътрудничеството и инициирането на специфични дейности за подкрепа и сътрудничество между основните действащи лица. Дневният ред без съмнение изисква да се търси по-голяма отговорност от всички действащи лица в сектора. Според ЕИСК, Генерална дирекция „Предприятия“ има много важна роля в тези задачи за координиране на всички европейски политики, които касаят пряко или косвено туризма и различните видове дестинации, които също имат специфични характеристики. |
| --- | --- |

4.6

Комисията се ангажира да изпълнява тази обновена политика по пътя на сътрудничеството и инициирането на специфични дейности за подкрепа и сътрудничество между основните действащи лица. Дневният ред без съмнение изисква да се търси по-голяма отговорност от всички действащи лица в сектора. Според ЕИСК, Генерална дирекция „Предприятия“ има много важна роля в тези задачи за координиране на всички европейски политики, които касаят пряко или косвено туризма и различните видове дестинации, които също имат специфични характеристики.

| 4.7 | Комитетът смята също така, че Комисията трябва да играе по-активна роля при стартирането на инициативи на европейско ниво, включително тези за транснационалния европейски социален туризъм. По-конкретно следва да се отбележи, че ЕИСК многократно е предлагал и предлага още веднъж да се насърчи и развие Европейският туристически форум и да се осъществи напредък в обсъжданията и проучванията относно възможността за създаване на Европейски консултативен съвет по туризма и на Европейска агенция за туризъм, които да бъдат рамка за информация и проследяване на политиките и действията в областта на европейския туризъм. Комитетът предлага на Комисията да насърчи проучванията за създаване на технологични платформи в туристически сектор, които да са в състояние да подобрят продажбите на туристически услуги, особено предвид възможностите за развитие на вътрешния туризъм в Европа и зоните, потенциални източници на нови туристи (Китай, Индия, Русия и др.). |
| --- | --- |

4.7

Комитетът смята също така, че Комисията трябва да играе по-активна роля при стартирането на инициативи на европейско ниво, включително тези за транснационалния европейски социален туризъм. По-конкретно следва да се отбележи, че ЕИСК многократно е предлагал и предлага още веднъж да се насърчи и развие Европейският туристически форум и да се осъществи напредък в обсъжданията и проучванията относно възможността за създаване на Европейски консултативен съвет по туризма и на Европейска агенция за туризъм, които да бъдат рамка за информация и проследяване на политиките и действията в областта на европейския туризъм. Комитетът предлага на Комисията да насърчи проучванията за създаване на технологични платформи в туристически сектор, които да са в състояние да подобрят продажбите на туристически услуги, особено предвид възможностите за развитие на вътрешния туризъм в Европа и зоните, потенциални източници на нови туристи (Китай, Индия, Русия и др.).

| 4.8 | Комитетът счита, че в съобщението на Комисията не е разгледана в достатъчна степен ролята на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) в новия сценарий за туризма, както от гледна точка на потребителите, така и на бизнеса и заинтересованите страни в сектора. Провеждането на изследователска и развойна дейност в областта на туризма, която да подобри използването на тези технологии трябва да бъде приоритет през следващите години. Няма съмнение, че това усилие ще допринесе за по-доброто управление на дестинациите, бизнеса и туристите за постигане на желания баланс. |
| --- | --- |

4.8

Комитетът счита, че в съобщението на Комисията не е разгледана в достатъчна степен ролята на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) в новия сценарий за туризма, както от гледна точка на потребителите, така и на бизнеса и заинтересованите страни в сектора. Провеждането на изследователска и развойна дейност в областта на туризма, която да подобри използването на тези технологии трябва да бъде приоритет през следващите години. Няма съмнение, че това усилие ще допринесе за по-доброто управление на дестинациите, бизнеса и туристите за постигане на желания баланс.

| 4.9 | Важно е да се подчертае проявената воля за приемане на конкретни мерки и по-специално за по-доброто използване на наличните европейски финансови инструменти, но липсва предложение за програма, специално насочена към изпълнението на важните предизвикателства пред европейския туризъм, отлично идентифицирани в съобщението. Трябва да се гарантира, че всички средства, отделени пряко или непряко за туризма, ще се използват ефективно и ефикасно за изпълнение на целите. |
| --- | --- |

4.9

Важно е да се подчертае проявената воля за приемане на конкретни мерки и по-специално за по-доброто използване на наличните европейски финансови инструменти, но липсва предложение за програма, специално насочена към изпълнението на важните предизвикателства пред европейския туризъм, отлично идентифицирани в съобщението. Трябва да се гарантира, че всички средства, отделени пряко или непряко за туризма, ще се използват ефективно и ефикасно за изпълнение на целите.

| 4.10 | Не е възможно да се разбере това съобщение на Комисията, без да се вземе предвид значителният принос на доклада на Групата за устойчивост на туризма, благодарение на който бяха определени критериите за изготвянето на дневния ред, по-специално определянето на ролите на всяка една от заинтересованите страни в сектора. Усилията, положени от множество експерти в продължение на месеци, несъмнено са дали резултат, като са създали допълнителни и конкретни подходи към множество въпроси относно устойчивостта и конкурентоспособността. |
| --- | --- |

4.10

Не е възможно да се разбере това съобщение на Комисията, без да се вземе предвид значителният принос на доклада на Групата за устойчивост на туризма, благодарение на който бяха определени критериите за изготвянето на дневния ред, по-специално определянето на ролите на всяка една от заинтересованите страни в сектора. Усилията, положени от множество експерти в продължение на месеци, несъмнено са дали резултат, като са създали допълнителни и конкретни подходи към множество въпроси относно устойчивостта и конкурентоспособността.

| 4.11 | В съобщението на Комисията не се посочва ясно в този случай каква роля се възлага на туристическата статистика. Необходимо е туристическите статистики да сътрудничат под ясна форма в проследяването на изпълнението на дневния ред и по-специално да отделят повече внимание на променливите показатели относно устойчивостта, конкурентоспособността и заетостта. |
| --- | --- |

4.11

В съобщението на Комисията не се посочва ясно в този случай каква роля се възлага на туристическата статистика. Необходимо е туристическите статистики да сътрудничат под ясна форма в проследяването на изпълнението на дневния ред и по-специално да отделят повече внимание на променливите показатели относно устойчивостта, конкурентоспособността и заетостта.

| 4.12 | Съобщението на Комисията очертава съвсем ясно необходимостта от интегриране на туристическите политики за устойчивост и конкурентоспособност във всички останали политики на Комисията и ЕС, като форма за осигуряване на изпълнението на целите, залегнали в дневния ред. |
| --- | --- |

4.12

Съобщението на Комисията очертава съвсем ясно необходимостта от интегриране на туристическите политики за устойчивост и конкурентоспособност във всички останали политики на Комисията и ЕС, като форма за осигуряване на изпълнението на целите, залегнали в дневния ред.

| 4.13 | Както се посочва в становището на ЕИСК за Декларацията от Катовице, както и в становището относно „Туризъм и култура: две сили в услуга на растежа“, в становището относно обновената туристическа политика и в други документи на ЕИСК би било необходимо също така да се проведат комуникационни кампании за осведомяване и мотивиране на всички европейски граждани и по-специално на младите хора. |
| --- | --- |

4.13

Както се посочва в становището на ЕИСК за Декларацията от Катовице, както и в становището относно „Туризъм и култура: две сили в услуга на растежа“, в становището относно обновената туристическа политика и в други документи на ЕИСК би било необходимо също така да се проведат комуникационни кампании за осведомяване и мотивиране на всички европейски граждани и по-специално на младите хора.

| 4.14 | Комитетът счита, че е изключително важно обучението, както формалното, така и „на работното място“, да отговаря на нуждите на предприятията и да допринася за по-добра трудова заетост на хората. Сертифицирането и признаването на европейско равнище на знанията и уменията трябва да бъде инструмент за създаване на повече и по-качествени условия за заетост в туристическия сектор. |
| --- | --- |

4.14

Комитетът счита, че е изключително важно обучението, както формалното, така и „на работното място“, да отговаря на нуждите на предприятията и да допринася за по-добра трудова заетост на хората. Сертифицирането и признаването на европейско равнище на знанията и уменията трябва да бъде инструмент за създаване на повече и по-качествени условия за заетост в туристическия сектор.

| 4.15 | За да се подобри конкурентоспособността и устойчивостта на туризма, трябва да се вземат предвид специфичните характеристики на дестинациите. Комитетът препоръчва при изготвянето на политики и предложения да се вземат предвид специфичните характеристики на държавите-членки, които в значителна степен зависят от туризма, и да се отчетат по подходящ начин нуждите на различните територии. В същото време следва да се отбележи, че туризмът до отдалечени дестинации може да има особено силно въздействие върху изменението на климата чрез въздействията и емисиите, свързани с пътуването на големи разстояния. В бъдеще може да се наложи да се отделя по-голямо внимание на предимствата на търсенето на дестинации, разположени по-близо до отправната точка, до които може да се стигне с по-ниски въглеродни емисии. |
| --- | --- |

4.15

За да се подобри конкурентоспособността и устойчивостта на туризма, трябва да се вземат предвид специфичните характеристики на дестинациите. Комитетът препоръчва при изготвянето на политики и предложения да се вземат предвид специфичните характеристики на държавите-членки, които в значителна степен зависят от туризма, и да се отчетат по подходящ начин нуждите на различните територии. В същото време следва да се отбележи, че туризмът до отдалечени дестинации може да има особено силно въздействие върху изменението на климата чрез въздействията и емисиите, свързани с пътуването на големи разстояния. В бъдеще може да се наложи да се отделя по-голямо внимание на предимствата на търсенето на дестинации, разположени по-близо до отправната точка, до които може да се стигне с по-ниски въглеродни емисии.

Брюксел, 10 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към Становището на Европейския икономически и социален комитет

Следният текст на параграф 4.15 от Становището на специализираната секция получи повече от една четвърт от гласовете, но беше заменено с изменението, прието от пленарната сесия:

| „4.15 | За да се подобри конкурентоспособността и устойчивостта на туризма, трябва да се вземат предвид специфичните характеристики на дестинациите. Комитетът препоръчва при изготвянето на политики и предложения да се вземат предвид специфичните характеристики на държавите-членки, които в значителна степен зависят от туризма и да се отчетат по подходящ начин нуждите на различните територии.“ |
| --- | --- |

„4.15

За да се подобри конкурентоспособността и устойчивостта на туризма, трябва да се вземат предвид специфичните характеристики на дестинациите. Комитетът препоръчва при изготвянето на политики и предложения да се вземат предвид специфичните характеристики на държавите-членки, които в значителна степен зависят от туризма и да се отчетат по подходящ начин нуждите на различните територии.“

Резултат от гласуването:

Гласове „за“ добавяне на ново изречение: 48; Гласове „против“: 43; Гласове „въздържал се“: 16.

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/18

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Бяла книга за интеграцията на пазарите на ипотечни кредити в ЕС“

COM(2007) 807 окончателен

(2009/C 27/04)

На 18 декември 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Бяла книга за интеграцията на пазарите на ипотечни кредити в ЕС“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2008 г. (докладчик: г-н GRASSO).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 123 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Оценки и препоръки

| 1.1 | За пореден път Комисията поиска от нашия Комитет становище относно интеграцията на пазара на ипотечни заеми за закупуване на жилищни и други сгради. Касае се за „Бяла книга за интеграцията на пазарите на ипотечни кредити в ЕС“. |
| --- | --- |

1.1

За пореден път Комисията поиска от нашия Комитет становище относно интеграцията на пазара на ипотечни заеми за закупуване на жилищни и други сгради. Касае се за „Бяла книга за интеграцията на пазарите на ипотечни кредити в ЕС“.

| 1.2 | Обикновено Бялата книга е резултат от една почти окончателна и структурирана политическа преценка за това „какво да се прави“. Този път това не е така. В действителност, Комисията трябва да разгледа още много неразрешени въпроси, като взаимни инвестиционни фондове, предприятия, предлагащи финансови услуги, обвързване на продукти и т.н. Общо 14 елемента са взети под внимание. |
| --- | --- |

1.2

Обикновено Бялата книга е резултат от една почти окончателна и структурирана политическа преценка за това „какво да се прави“. Този път това не е така. В действителност, Комисията трябва да разгледа още много неразрешени въпроси, като взаимни инвестиционни фондове, предприятия, предлагащи финансови услуги, обвързване на продукти и т.н. Общо 14 елемента са взети под внимание.

| 1.3 | Следователно, Бялата книга не представлява завършен процес. Точно обратното, тя остава отворена поради своята действителна и явна сложност. Тогава какъв е смисълът да се иска още едно становище, при положение че Бялата книга не добавя нищо ново към Зелената книга, по която ЕИСК вече изготви становище? |
| --- | --- |

1.3

Следователно, Бялата книга не представлява завършен процес. Точно обратното, тя остава отворена поради своята действителна и явна сложност. Тогава какъв е смисълът да се иска още едно становище, при положение че Бялата книга не добавя нищо ново към Зелената книга, по която ЕИСК вече изготви становище?

| 1.4 | Това е проблем, който от много години насам е обсъждан по различни поводи. Комисията обаче така и не намери изход и не взе истинско решение, с което да се преодолеят културните, юридическите, административните и други пречки. Те, според ЕИСК, представляват истинските и съществени препятствия пред целите на Комисията. |
| --- | --- |

1.4

Това е проблем, който от много години насам е обсъждан по различни поводи. Комисията обаче така и не намери изход и не взе истинско решение, с което да се преодолеят културните, юридическите, административните и други пречки. Те, според ЕИСК, представляват истинските и съществени препятствия пред целите на Комисията.

| 1.5 | Становището относно Зелената книга, изготвено от ЕИСК (1) и прието на пленарната сесия през декември 2005 г. с един единствен глас „въздържал се“, продължава да е валидно изцяло. |
| --- | --- |

1.5

Становището относно Зелената книга, изготвено от ЕИСК (1) и прието на пленарната сесия през декември 2005 г. с един единствен глас „въздържал се“, продължава да е валидно изцяло.

| 1.6 | Дори и днес Бялата книга отразява състоянието на голяма разпокъсаност в този сектор, произтичаща от специфичните културни, правни, законодателни и социално-етични условия, свързани със закупуването на недвижими имоти, и в частност — на жилища, в различните държави от ЕС. |
| --- | --- |

1.6

Дори и днес Бялата книга отразява състоянието на голяма разпокъсаност в този сектор, произтичаща от специфичните културни, правни, законодателни и социално-етични условия, свързани със закупуването на недвижими имоти, и в частност — на жилища, в различните държави от ЕС.

| 1.7 | Въпреки че има съмнения по отношение на конкретните възможности да се интегрира и хомогенизира пазарът на ипотечните кредити в Европейския съюз, който се характеризира със специфични и дълбоки различия (вж. становище от 15 декември 2005 г. (2), докладчик: г-н Burani), ЕИСК по принцип счита за полезен опита на Комисията да установи „правила“, независимо дали те са просто препоръки за поведение (т. нар. добри практики) или са задължителни. |
| --- | --- |

1.7

Въпреки че има съмнения по отношение на конкретните възможности да се интегрира и хомогенизира пазарът на ипотечните кредити в Европейския съюз, който се характеризира със специфични и дълбоки различия (вж. становище от 15 декември 2005 г. (2), докладчик: г-н Burani), ЕИСК по принцип счита за полезен опита на Комисията да установи „правила“, независимо дали те са просто препоръки за поведение (т. нар. добри практики) или са задължителни.

| 1.8 | Инициативата обаче би могла да бъде оценена като крайна, ако целта е да се поставят под въпрос също толкова положителните възможности, които съществуват в механизмите за саморегулация на пазара на ипотечните кредити. |
| --- | --- |

1.8

Инициативата обаче би могла да бъде оценена като крайна, ако целта е да се поставят под въпрос също толкова положителните възможности, които съществуват в механизмите за саморегулация на пазара на ипотечните кредити.

| 1.9 | ЕИСК предлага междувременно Комисията да задълбочи анализа на онези въпроси (напр. кредитни регистри, възбрана върху недвижимо имущество, разпространение на финансовата култура и т.н.), които не създават особени затруднения и когато си струва това да се направи. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК предлага междувременно Комисията да задълбочи анализа на онези въпроси (напр. кредитни регистри, възбрана върху недвижимо имущество, разпространение на финансовата култура и т.н.), които не създават особени затруднения и когато си струва това да се направи.

| 1.10 | Комитетът счита, че в ориентацията на Комисията за действие се забелязва прекомерно съсредоточаване върху възможните положителни ефекти в краткосрочен план, произтичащи от евентуалното въвеждане на нови правила, които се основават в известен смисъл на частичен анализ на пазара на ипотечните кредити. Използва се подход, който е ориентиран към резултатите в краткосрочен план и с който се цели да се намали цената на ипотечните кредити, без обаче да се отчита реалната полза, която европейските граждани биха могли да извлекат от актуалното предлагане на финансови продукти и свързаните с него иновации. |
| --- | --- |

1.10

Комитетът счита, че в ориентацията на Комисията за действие се забелязва прекомерно съсредоточаване върху възможните положителни ефекти в краткосрочен план, произтичащи от евентуалното въвеждане на нови правила, които се основават в известен смисъл на частичен анализ на пазара на ипотечните кредити. Използва се подход, който е ориентиран към резултатите в краткосрочен план и с който се цели да се намали цената на ипотечните кредити, без обаче да се отчита реалната полза, която европейските граждани биха могли да извлекат от актуалното предлагане на финансови продукти и свързаните с него иновации.

| 1.11 | ЕИСК счита (както беше изтъкнато и в становището с докладчик г-н BURANI) предложената от Комисията схема за недостатъчно пригодена към непрекъснатото развитие на пазара, поради което изразява загриженост от последствията в дългосрочен план върху най-слабите контрагенти: онези потребители, които имат най-голяма нужда от защита. |
| --- | --- |

1.11

ЕИСК счита (както беше изтъкнато и в становището с докладчик г-н BURANI) предложената от Комисията схема за недостатъчно пригодена към непрекъснатото развитие на пазара, поради което изразява загриженост от последствията в дългосрочен план върху най-слабите контрагенти: онези потребители, които имат най-голяма нужда от защита.

| 1.12 | ЕИСК оценява факта, че сегашните правила за ипотечните кредити се свързват с необходимостта да се защити потребителят. Това са похвални намерения, които трябва да се насърчават, ако с тях се цели да се разпространява една по-висока финансова култура в областта на ипотечните заеми. В този смисъл, трябва да се приветства желанието на Комисията да пристъпи към подобряване на правилата за прозрачност в защита на потребителя. |
| --- | --- |

1.12

ЕИСК оценява факта, че сегашните правила за ипотечните кредити се свързват с необходимостта да се защити потребителят. Това са похвални намерения, които трябва да се насърчават, ако с тях се цели да се разпространява една по-висока финансова култура в областта на ипотечните заеми. В този смисъл, трябва да се приветства желанието на Комисията да пристъпи към подобряване на правилата за прозрачност в защита на потребителя.

| 1.13 | В същото време обаче, налагането на всяка цена на общи правила за оценка на риска, произтичащ от профила на кандидата за кредит, изглежда трудно и несигурно. |
| --- | --- |

1.13

В същото време обаче, налагането на всяка цена на общи правила за оценка на риска, произтичащ от профила на кандидата за кредит, изглежда трудно и несигурно.

| 1.14 | Според ЕИСК, от една страна е необходимо да се защити потребителят във фазата на договаряне на ипотечния заем, а от друга — кредитополучателят трябва да осъзнава своите отговорности спрямо кредитора. |
| --- | --- |

1.14

Според ЕИСК, от една страна е необходимо да се защити потребителят във фазата на договаряне на ипотечния заем, а от друга — кредитополучателят трябва да осъзнава своите отговорности спрямо кредитора.

2.   Резюме на съобщението на Комисията

| 2.1 | На 18 декември 2007 г. беше публикуван документ под заглавие „Оценка на въздействието“ (SEC(2007) 1683), който придружава Бялата книга за интеграцията на пазарите на ипотечни кредити в ЕС. Към документа са добавени три приложения, които се отнасят съответно до: а) характеристиките на пазара на ипотечните кредити; б) процедурите или процесите; в) оценка на въздействието по конкретни въпроси. |
| --- | --- |

2.1

На 18 декември 2007 г. беше публикуван документ под заглавие „Оценка на въздействието“ (SEC(2007) 1683), който придружава Бялата книга за интеграцията на пазарите на ипотечни кредити в ЕС. Към документа са добавени три приложения, които се отнасят съответно до: а) характеристиките на пазара на ипотечните кредити; б) процедурите или процесите; в) оценка на въздействието по конкретни въпроси.

| 2.2 | Въпреки че документът SEC(2007) 1684 съдържа отлично резюме на цялата документация, за повече краткост си струва да се подчертаят някои основни точки от документа, по които се иска ново становище на ЕИСК:






  — | представя се състоянието на голяма разпокъсаност, произтичаща от специфичните културни, законодателни и най вече социално-етични условия, които обуславят покупката на жилища в различните държави от ЕС; |
| --- | --- | --- |

2.2

Въпреки че документът SEC(2007) 1684 съдържа отлично резюме на цялата документация, за повече краткост си струва да се подчертаят някои основни точки от документа, по които се иска ново становище на ЕИСК:

—

представя се състоянието на голяма разпокъсаност, произтичаща от специфичните културни, законодателни и най вече социално-етични условия, които обуславят покупката на жилища в различните държави от ЕС;

| — | потвърждават се отново деликатните аспекти на темата, включително от икономическа и финансова гледна точка, имайки предвид значението на пазара на недвижимите имоти за икономиката на държавите-членки на ЕС, както и дохода, който ипотечните кредити носят на банковия сектор; |
| --- | --- |

—

потвърждават се отново деликатните аспекти на темата, включително от икономическа и финансова гледна точка, имайки предвид значението на пазара на недвижимите имоти за икономиката на държавите-членки на ЕС, както и дохода, който ипотечните кредити носят на банковия сектор;

| — | подчертава се, че поради сегашното състояние на разпокъсаност би могло да се прибегне и към „представянето на нов нормативен акт“ за засилване на интеграцията на пазара. |
| --- | --- |

—

подчертава се, че поради сегашното състояние на разпокъсаност би могло да се прибегне и към „представянето на нов нормативен акт“ за засилване на интеграцията на пазара.

| 2.3 | Следователно в документа на Комисията са включени точките, които вече са били анализирани в предшестващата го Зелена книга за ипотечните кредити. Не можеше да бъде другояче, имайки предвид, че новият документ се отнася до интеграцията на пазарите на ипотечни кредити и до съответните оценки на въздействието, споменати по-горе. |
| --- | --- |

2.3

Следователно в документа на Комисията са включени точките, които вече са били анализирани в предшестващата го Зелена книга за ипотечните кредити. Не можеше да бъде другояче, имайки предвид, че новият документ се отнася до интеграцията на пазарите на ипотечни кредити и до съответните оценки на въздействието, споменати по-горе.

| 2.4 | Въпреки това, по отношение на Зелената книга ЕИСК вече изрази позицията си в своето становище от 15 декември 2005 г. (докладчик: г-н Burani). Това становище отразява напълно позицията на ЕИСК по темата. В настоящото становище Комитетът ще акцентира върху две точки, които бяха добавени от Комисията:






  — | да изрази своята позиция относно мерките, предложени от Комисията въз основа на оценката на въздействието, направена в Бялата книга (3); |
| --- | --- | --- |

2.4

Въпреки това, по отношение на Зелената книга ЕИСК вече изрази позицията си в своето становище от 15 декември 2005 г. (докладчик: г-н Burani). Това становище отразява напълно позицията на ЕИСК по темата. В настоящото становище Комитетът ще акцентира върху две точки, които бяха добавени от Комисията:

—

да изрази своята позиция относно мерките, предложени от Комисията въз основа на оценката на въздействието, направена в Бялата книга (3);

| — | да направи предложения по искане на Комисията, в отговор на заключението й, че „една широка програма за наблюдение и оценка може да бъде изготвена след като бъдат отправени подробни предложения“ (4). |
| --- | --- |

—

да направи предложения по искане на Комисията, в отговор на заключението й, че „една широка програма за наблюдение и оценка може да бъде изготвена след като бъдат отправени подробни предложения“ (4).

3.   Бележки на ЕИСК относно Бялата книга

| 3.1 | Бялата книга изтъква широка гама от проблеми, които трябва да бъдат решени и по които се иска становището на ЕИСК. Касае се за 11 теми:






  1. | избор на необходимия продукт; |
| --- | --- | --- |

3.1

Бялата книга изтъква широка гама от проблеми, които трябва да бъдат решени и по които се иска становището на ЕИСК. Касае се за 11 теми:

1.

избор на необходимия продукт;

| 2. | предсрочно погасяване; |
| --- | --- |

2.

предсрочно погасяване;

| 3. | комбинации от продукти; |
| --- | --- |

3.

комбинации от продукти;

| 4. | кредитни регистри; |
| --- | --- |

4.

кредитни регистри;

| 5. | имотни оценки; |
| --- | --- |

5.

имотни оценки;

| 6. | процедури по възбрана върху недвижимо имущество; |
| --- | --- |

6.

процедури по възбрана върху недвижимо имущество;

| 7. | национални регистри; |
| --- | --- |

7.

национални регистри;

| 8. | приложимо право; |
| --- | --- |

8.

приложимо право;

| 9. | правила за промяна в лихвения процент и за т.нар. „незаконно висок лихвен процент“; |
| --- | --- |

9.

правила за промяна в лихвения процент и за т.нар. „незаконно висок лихвен процент“;

| 10. | финансиране на ипотечните кредити; |
| --- | --- |

10.

финансиране на ипотечните кредити;

| 11. | небанкови и обслужващи институции. |
| --- | --- |

11.

небанкови и обслужващи институции.

3.2   Бележки по отделните точки от оценката на въздействието

| 3.2.1 | Преддоговорна информация
  . За да се намали информационният дисбаланс в преддоговорната фаза, ЕИСК счита за важно да се насърчава движението и разпространението на информация и конкретни познания в областта на ипотечните заеми. Това обаче не трябва да доведе до прекомерно увеличаване на разходите за гражданите. |
| --- | --- |

3.2.1

Преддоговорна информация
  . За да се намали информационният дисбаланс в преддоговорната фаза, ЕИСК счита за важно да се насърчава движението и разпространението на информация и конкретни познания в областта на ипотечните заеми. Това обаче не трябва да доведе до прекомерно увеличаване на разходите за гражданите.

| 3.2.1.1 | Повишаването на информираността и разпространението на финансовата култура са необходими условия за ефективна оценка на съотношението разходи — ползи при една рискова ситуация. В действителност, най-добрият инструмент за предпазване от евентуални прекомерни рискове е договарящите се страни да бъдат запознати изцяло с рисковете, на които се излагат. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Повишаването на информираността и разпространението на финансовата култура са необходими условия за ефективна оценка на съотношението разходи — ползи при една рискова ситуация. В действителност, най-добрият инструмент за предпазване от евентуални прекомерни рискове е договарящите се страни да бъдат запознати изцяло с рисковете, на които се излагат.

| 3.2.1.2 | ЕИСК счита за важно да се подчертае, че правилата и разпоредбите трябва да се отнасят до методите на движение на информацията, както и до въвеждането на евентуални наказателни мерки за нарушаването им. Комитетът е на мнение обаче, че налагането на това задължение само за едната договаряща се страна, би довело единствено до това, тази страна да бъде насърчена да се опита да компенсира изпълнението на задължението като прехвърли тежестите на другата страна. |
| --- | --- |

3.2.1.2

ЕИСК счита за важно да се подчертае, че правилата и разпоредбите трябва да се отнасят до методите на движение на информацията, както и до въвеждането на евентуални наказателни мерки за нарушаването им. Комитетът е на мнение обаче, че налагането на това задължение само за едната договаряща се страна, би довело единствено до това, тази страна да бъде насърчена да се опита да компенсира изпълнението на задължението като прехвърли тежестите на другата страна.

| 3.2.2 | Кодекси за поведение
  . ЕИСК счита, че трябва да бъдат въведени стимули за присъединяване към доброволния кодекс за поведение. |
| --- | --- |

3.2.2

Кодекси за поведение
  . ЕИСК счита, че трябва да бъдат въведени стимули за присъединяване към доброволния кодекс за поведение.

| 3.2.2.1 | Това би позволило на кредитополучателя да се запознае по-добре с рисковете, които поема, както и с възможностите да получи благоприятни условия за кредитиране. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Това би позволило на кредитополучателя да се запознае по-добре с рисковете, които поема, както и с възможностите да получи благоприятни условия за кредитиране.

| 3.2.2.2 | Инструментът, който се предлага, би могъл да изисква от кредитополучателя да отговори на списък от стандартни въпроси за оценка на способността му да изпълни своите финансови ангажименти в средносрочен и дългосрочен план. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Инструментът, който се предлага, би могъл да изисква от кредитополучателя да отговори на списък от стандартни въпроси за оценка на способността му да изпълни своите финансови ангажименти в средносрочен и дългосрочен план.

| 3.2.3 | Общ размер на разходите
  . ЕИСК счита за целесъобразно финансовите дружества да се задължат да указват общите разходи по операцията и да ги разлагат на съставните им части, включително разхода за данъци. |
| --- | --- |

3.2.3

Общ размер на разходите
  . ЕИСК счита за целесъобразно финансовите дружества да се задължат да указват общите разходи по операцията и да ги разлагат на съставните им части, включително разхода за данъци.

| 3.2.4 | Консултантски услуги
  . ЕИСК счита, че консултантските услуги, които са тясно свързани с ипотечните кредити, трябва да бъдат оценявани чрез независим ценови механизъм, но посочени в разбивката на общите разходи за операцията. |
| --- | --- |

3.2.4

Консултантски услуги
  . ЕИСК счита, че консултантските услуги, които са тясно свързани с ипотечните кредити, трябва да бъдат оценявани чрез независим ценови механизъм, но посочени в разбивката на общите разходи за операцията.

3.2.5   Предсрочно погасяване

| 3.2.5.1 | Приложно поле
  . Когато се разглежда въпросът за предсрочното погасяване, би трябвало да се направи разлика между: i) случая на предсрочно изплащане с цялостно или частично погасяване на ипотечния кредит; ii) случая на погасяване, произтичащо от възможности да се договорят по-благоприятни ценови условия с други финансови институции.






  — | в първия случай ЕИСК счита за важно предсрочното изплащане, дори когато е частично, да бъде винаги разрешено; |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1

Приложно поле
  . Когато се разглежда въпросът за предсрочното погасяване, би трябвало да се направи разлика между: i) случая на предсрочно изплащане с цялостно или частично погасяване на ипотечния кредит; ii) случая на погасяване, произтичащо от възможности да се договорят по-благоприятни ценови условия с други финансови институции.

—

в първия случай ЕИСК счита за важно предсрочното изплащане, дори когато е частично, да бъде винаги разрешено;

| — | във втория случай предсрочното погасяване би трябвало да се извърши с прехвърлянето на договора за заем към друга финансова институция. |
| --- | --- |

—

във втория случай предсрочното погасяване би трябвало да се извърши с прехвърлянето на договора за заем към друга финансова институция.

| 3.2.5.2 | Разходи
  . Що се отнася до разходите по предсрочното погасяване, счита се, че те трябва да бъдат пресметнати въз основа на математически формули, посочени задължително в договора. Разходите би трябвало да бъдат заплатени от клиента само в случай на доброволно изплащане на заема. В случай на прехвърляне на договора, разходите би трябвало да са за сметка на встъпващата в договорни отношения финансова институция. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Разходи
  . Що се отнася до разходите по предсрочното погасяване, счита се, че те трябва да бъдат пресметнати въз основа на математически формули, посочени задължително в договора. Разходите би трябвало да бъдат заплатени от клиента само в случай на доброволно изплащане на заема. В случай на прехвърляне на договора, разходите би трябвало да са за сметка на встъпващата в договорни отношения финансова институция.

| 3.2.6 | Обвързване на продукти
  . За да е валидна, продажбата на обвързани продукти трябва да се основава най-вече на възможността да се докаже, че обвързването е действително полезно. ЕИСК счита, че е възможно да се разреши този проблем като се задължи кредитора да предостави сметка за съотношението разходи — ползи и да остави на кредитополучателя достатъчно време, за да реши дали да приеме предложението, евентуално дори и след сключването на договора за заем. |
| --- | --- |

3.2.6

Обвързване на продукти
  . За да е валидна, продажбата на обвързани продукти трябва да се основава най-вече на възможността да се докаже, че обвързването е действително полезно. ЕИСК счита, че е възможно да се разреши този проблем като се задължи кредитора да предостави сметка за съотношението разходи — ползи и да остави на кредитополучателя достатъчно време, за да реши дали да приеме предложението, евентуално дори и след сключването на договора за заем.

| 3.2.7 | Кредитни регистри
  . По този въпрос ЕИСК е съгласен с необходимостта да се създаде общоевропейски регистър, достъпът до който да бъде регулиран от отделни разпоредби за защита на личните данни. В действителност ЕИСК счита, че създаването на общоевропейски кредитен регистър може да бъде полезен елемент за засилване на конкуренцията между различните институции за ипотечни кредити из цяла Европа. Във всички случаи е необходимо да се улесни трансграничният достъп до регистрите на всяка държава-членка, като се опростят процедурите за получаване на информация. |
| --- | --- |

3.2.7

Кредитни регистри
  . По този въпрос ЕИСК е съгласен с необходимостта да се създаде общоевропейски регистър, достъпът до който да бъде регулиран от отделни разпоредби за защита на личните данни. В действителност ЕИСК счита, че създаването на общоевропейски кредитен регистър може да бъде полезен елемент за засилване на конкуренцията между различните институции за ипотечни кредити из цяла Европа. Във всички случаи е необходимо да се улесни трансграничният достъп до регистрите на всяка държава-членка, като се опростят процедурите за получаване на информация.

| 3.2.8 | Имотна оценка
  . Основната хипотеза е, че оценката на имоти е по-сложна дейност от общата финансова оценка. В действителност спецификата на имота (и по-специално това, че е недвижим) обуславя неговата полезност. Освен това върху оценката му влияят външни фактори, свързани с територията, като например:






  — | морфологията, |
| --- | --- | --- |

3.2.8

Имотна оценка
  . Основната хипотеза е, че оценката на имоти е по-сложна дейност от общата финансова оценка. В действителност спецификата на имота (и по-специално това, че е недвижим) обуславя неговата полезност. Освен това върху оценката му влияят външни фактори, свързани с територията, като например:

—

морфологията,

| — | транспортните услуги, |
| --- | --- |

—

транспортните услуги,

| — | гъстотата на населението и т.н. |
| --- | --- |

—

гъстотата на населението и т.н.

Следователно, да се съберат в една конкретна формула за имотна оценка всички фактори, определящи стойността на имота, е чиста утопия.

| 3.2.8.1 | Критерии за имотна оценка
  . Поради вече подчертаната голяма сложност на имотната оценка, дължаща се на гореизложените причини, ЕИСК не счита за целесъобразно да се използва конкретна обща формула. Вместо това, Комитетът предлага да се развият т.нар. „добри практики“ на местно ниво и да се акцентира върху задължението оценката да бъде извършвана от лица с доказани професионални качества и акредитирани от съответните професионални сдружения, които да поемат и отговорността по отношение на безпристрастността на предложената оценка. |
| --- | --- |

3.2.8.1

Критерии за имотна оценка
  . Поради вече подчертаната голяма сложност на имотната оценка, дължаща се на гореизложените причини, ЕИСК не счита за целесъобразно да се използва конкретна обща формула. Вместо това, Комитетът предлага да се развият т.нар. „добри практики“ на местно ниво и да се акцентира върху задължението оценката да бъде извършвана от лица с доказани професионални качества и акредитирани от съответните професионални сдружения, които да поемат и отговорността по отношение на безпристрастността на предложената оценка.

| 3.2.8.2 | Оценка на рисковете при недвижимите имоти
  . ЕИСК е на мнение, че освен оценката на имота е необходимо да се отчетат и колебанията в определената стойност, за да се оцени по-добре гаранцията, която имотът предлага. За тази цел Комитетът предлага употребата на инструменти, които вече се използват от предприятията за финансови услуги и в голямата си част са заимствани от други европейски разпоредби, като например моделите за стойност под риск (5). |
| --- | --- |

3.2.8.2

Оценка на рисковете при недвижимите имоти
  . ЕИСК е на мнение, че освен оценката на имота е необходимо да се отчетат и колебанията в определената стойност, за да се оцени по-добре гаранцията, която имотът предлага. За тази цел Комитетът предлага употребата на инструменти, които вече се използват от предприятията за финансови услуги и в голямата си част са заимствани от други европейски разпоредби, като например моделите за стойност под риск (5).

| 3.2.9 | Възбрана върху недвижимо имущество
  . Когато ипотечният кредит се раздели на имотен и персонален кредит, би трябвало и да се направи разлика между икономическия бенефициент на недвижимия имот и титуляра, който формално дава гаранцията. |
| --- | --- |

3.2.9

Възбрана върху недвижимо имущество
  . Когато ипотечният кредит се раздели на имотен и персонален кредит, би трябвало и да се направи разлика между икономическия бенефициент на недвижимия имот и титуляра, който формално дава гаранцията.

| 3.2.10 | Приложимо право
  . ЕИСК е на мнение, че възможността да се извършва изгоден арбитраж между различните опции, предлагани от разпоредбите на гражданското и данъчното право на държавите от ЕС, е движеща сила за интеграцията на пазара, която иначе би била неосъществима. |
| --- | --- |

3.2.10

Приложимо право
  . ЕИСК е на мнение, че възможността да се извършва изгоден арбитраж между различните опции, предлагани от разпоредбите на гражданското и данъчното право на държавите от ЕС, е движеща сила за интеграцията на пазара, която иначе би била неосъществима.

| 3.2.10.1 | Следователно Комитетът е по принцип за запазването на различното законодателство в държавите-членки като се даде възможност на кредитополучателя да избере онова, което допринася за намаляването на общата стойност на кредитната операция така, както вече е предвидено от Римската конвенция (6). |
| --- | --- |

3.2.10.1

Следователно Комитетът е по принцип за запазването на различното законодателство в държавите-членки като се даде възможност на кредитополучателя да избере онова, което допринася за намаляването на общата стойност на кредитната операция така, както вече е предвидено от Римската конвенция (6).

| 3.2.11 | Неправомерно висок лихвен процент
  . По този въпрос ЕИСК потвърждава вече изразеното си становище, особено по отношение на изключителната трудност да се определи правилно неправомерно високото ниво на лихвения процент, прилагайки нормативната база за т.нар. „потребителски кредит“. Въпреки това Комитетът подчертава, че най-силното оръжие за защита срещу твърде високия лихвен процент остава информацията. Затова ЕИСК предлага да се създадат инструменти за комуникация от широк мащаб относно типовете рискови премии, които се прилагат за различните класове риск, характеризиращ кредитополучателите. |
| --- | --- |

3.2.11

Неправомерно висок лихвен процент
  . По този въпрос ЕИСК потвърждава вече изразеното си становище, особено по отношение на изключителната трудност да се определи правилно неправомерно високото ниво на лихвения процент, прилагайки нормативната база за т.нар. „потребителски кредит“. Въпреки това Комитетът подчертава, че най-силното оръжие за защита срещу твърде високия лихвен процент остава информацията. Затова ЕИСК предлага да се създадат инструменти за комуникация от широк мащаб относно типовете рискови премии, които се прилагат за различните класове риск, характеризиращ кредитополучателите.

| 3.2.12 | Рефинансиране на ипотечните кредити
  . ЕИСК счита, че подходът в Бялата книга, с който се цели да се разграничат правилата за рефинансиране въз основа на субективния характер на посредниците (правейки разлика между банкови и небанкови институции), може прекалено лесно да се заобиколи. |
| --- | --- |

3.2.12

Рефинансиране на ипотечните кредити
  . ЕИСК счита, че подходът в Бялата книга, с който се цели да се разграничат правилата за рефинансиране въз основа на субективния характер на посредниците (правейки разлика между банкови и небанкови институции), може прекалено лесно да се заобиколи.

| 3.2.12.1 | Небанкови и обслужващи институции
  . Отпускането на ипотечен заем трябва винаги да се извършва от регулирана и контролирана финансова институция. Разрешава се насърчаването и помощта от страна на посреднически структури (например такива, предлагащи консултантски услуги), стига това да са квалифицирани институции, макар и некредитни. |
| --- | --- |

3.2.12.1

Небанкови и обслужващи институции
  . Отпускането на ипотечен заем трябва винаги да се извършва от регулирана и контролирана финансова институция. Разрешава се насърчаването и помощта от страна на посреднически структури (например такива, предлагащи консултантски услуги), стига това да са квалифицирани институции, макар и некредитни.

4.   Предложения на ЕИСК, които трябва да се развият

| 4.1 | Неотдавнашната криза на т.нар. „рискови ипотечни заеми“ в САЩ ясно показа как нестабилността на цените на недвижимите имоти, в комбинация с недостатъчно задълбочените оценки на риска, свързан с неустойката от страна на клиента при твърде завишени вноски спрямо стойността на самия недвижим имот, гарантиращ заема, може да предизвика финансови кризи в такива размери, че да дестабилизира цялата система. Следователно е необходимо при всяка една мярка на европейско ниво да се имат предвид тези събития, както и точките, коментирани в предходния параграф. |
| --- | --- |

4.1

Неотдавнашната криза на т.нар. „рискови ипотечни заеми“ в САЩ ясно показа как нестабилността на цените на недвижимите имоти, в комбинация с недостатъчно задълбочените оценки на риска, свързан с неустойката от страна на клиента при твърде завишени вноски спрямо стойността на самия недвижим имот, гарантиращ заема, може да предизвика финансови кризи в такива размери, че да дестабилизира цялата система. Следователно е необходимо при всяка една мярка на европейско ниво да се имат предвид тези събития, както и точките, коментирани в предходния параграф.

| 4.2 | Въвеждането на евентуален двадесет и осми регулаторен режим за ипотечните кредити, който да допълни вече съществуващите режими в държавите-членки така, както се предлага в Бялата книга, би могло да допринесе за една по-силна интеграция на европейския пазар на ипотечните кредити, давайки повече възможности за избор на договарящите се страни, без обаче да създават условия за дестабилизация на финансовата система, както показа опитът от кризата на рисковите ипотечни заеми. |
| --- | --- |

4.2

Въвеждането на евентуален двадесет и осми регулаторен режим за ипотечните кредити, който да допълни вече съществуващите режими в държавите-членки така, както се предлага в Бялата книга, би могло да допринесе за една по-силна интеграция на европейския пазар на ипотечните кредити, давайки повече възможности за избор на договарящите се страни, без обаче да създават условия за дестабилизация на финансовата система, както показа опитът от кризата на рисковите ипотечни заеми.

| 4.3 | Понякога изборът за покупка на недвижим имот, особено жилищен, е частично повлиян от емоционални (субективни) фактори, които нямат нищо общо с правилната и рационална (обективна) оценка на имота. Следователно, всякакви мерки от страна на Комисията, които имат за цел да регулират ипотечните кредити, би трябвало да бъдат съобразени с контекста на действие (обективен или субективен), за да бъдат ефикасни. |
| --- | --- |

4.3

Понякога изборът за покупка на недвижим имот, особено жилищен, е частично повлиян от емоционални (субективни) фактори, които нямат нищо общо с правилната и рационална (обективна) оценка на имота. Следователно, всякакви мерки от страна на Комисията, които имат за цел да регулират ипотечните кредити, би трябвало да бъдат съобразени с контекста на действие (обективен или субективен), за да бъдат ефикасни.

| 4.4 | Би било интересно да се разработи предложение, което ЕИСК би могъл да анализира по-задълбочено, състоящо се в прилагането на различна схема за анализ на ипотечните кредити, която да разделя всяка кредитна операция на портфейл, съставен от два пасивни компонента:






  — | първият е имотен (обезпечен с активи) кредит, чиято стойност се определя въз основа на пазарната цена и от възможните колебания в стойността на имота; |
| --- | --- | --- |

4.4

Би било интересно да се разработи предложение, което ЕИСК би могъл да анализира по-задълбочено, състоящо се в прилагането на различна схема за анализ на ипотечните кредити, която да разделя всяка кредитна операция на портфейл, съставен от два пасивни компонента:

—

първият е имотен (обезпечен с активи) кредит, чиято стойност се определя въз основа на пазарната цена и от възможните колебания в стойността на имота;

| — | вторият е целеви (персонален) кредит, чиято стойност се определя въз основа на икономическите и финансови възможности и перспективи на кредитополучателя. |
| --- | --- |

—

вторият е целеви (персонален) кредит, чиято стойност се определя въз основа на икономическите и финансови възможности и перспективи на кредитополучателя.

| 4.5 | Приемането на двукомпонентната схема („twin-mortgage“) би могло да има някои предимства, които следва да бъдат потвърдени след задълбочен анализ, между които:






  — | опростяването на оценката на рисковете, свързани с по-рационалната част от операцията (обезпечен с активи кредит), в сравнение с рисковете, произтичащи от платежоспособността на кредитополучателя (персонален целеви кредит); |
| --- | --- | --- |

4.5

Приемането на двукомпонентната схема („twin-mortgage“) би могло да има някои предимства, които следва да бъдат потвърдени след задълбочен анализ, между които:

—

опростяването на оценката на рисковете, свързани с по-рационалната част от операцията (обезпечен с активи кредит), в сравнение с рисковете, произтичащи от платежоспособността на кредитополучателя (персонален целеви кредит);

| — | възможността да се прилагат прозрачни цени според различните рискови ситуации, които характеризират двата компонента на кредитната операция (обективен имотен кредит и субективен персонален кредит); |
| --- | --- |

—

възможността да се прилагат прозрачни цени според различните рискови ситуации, които характеризират двата компонента на кредитната операция (обективен имотен кредит и субективен персонален кредит);

| — | намаляването на отрицателните ефекти върху финансовата система, в случай че прекалено голям брой кредитополучатели не извършват плащания по кредита — в противовес на последиците, които финансовите пазари понесоха наскоро (т.нар. „криза на рисковите ипотечни заеми“). |
| --- | --- |

—

намаляването на отрицателните ефекти върху финансовата система, в случай че прекалено голям брой кредитополучатели не извършват плащания по кредита — в противовес на последиците, които финансовите пазари понесоха наскоро (т.нар. „криза на рисковите ипотечни заеми“).

| 4.6 | ЕИСК би искал Комисията по-бързо да доведе до край този процес, показвайки повече решителност и създавайки необходимите условия, за да може разделянето на институционалните елементи да постави основата на един евентуален двадесет и осми режим. |
| --- | --- |

4.6

ЕИСК би искал Комисията по-бързо да доведе до край този процес, показвайки повече решителност и създавайки необходимите условия, за да може разделянето на институционалните елементи да постави основата на един евентуален двадесет и осми режим.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ОВ C 65, 17.3.2006 г., стр. 113, докладчик: г-н Burani.

1

(2)  ОВ C 65, 17.3.2006 г., стр. 113, докладчик: г-н Burani.

2

(3)  Вж. Приложение 2 към Бялата книга, информация за отказ от отговорност и страница 5 в текста на EN.

3

(4)  Вж. Приложение 2 към Бялата книга, точка 8.

4

(5)  Вж. Директива относно пазарите на финансови инструменти, позната като директива MIFID, „Markets in Financial Instruments Directive“ 2004/39/ЕО, приета на 21 април 2004 г., публикувана в Официален вестник и влязла в сила на 30 април 2004 г.

5

(6)  Вж. COM(2005) 650 от 15 декември 2005 г.

6

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/22

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Развитие на строителния сектор в Европа“

(2009/C 27/05)

На 6 декември 2007 г. г-жа Margot WALLSTRÖM, заместник-председател на Европейската комисия и комисар по институционалните отношения и комуникацията, и г-н Günter VERHEUGEN, заместник-председател на Европейската комисия и комисар по предприятията и промишлеността, отправиха искане към Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно

„Развитие на строителния сектор в Европа“.

Специализираната секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 13 юни 2008 г. (докладчик: г-н HUVELIN).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 57 гласа „за“, без гласове „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключение

| 1.1 | Противно на това, което някои може би мислят, бъдещето на строителния сектор ще се определя не толкова от публичните кредити, които ще бъдат предоставени (въпреки че една по-голяма последователност в планирането би била безспорно предимство и в бъдеще), колкото от капацитета на компетентните власти да променят наложената на всички законодателна рамка, така че да създадат възможност за по-прозрачна конкуренция и по-пълноценно използване на потенциала и уменията на всички предприятия, независимо от размера им. |
| --- | --- |

1.1

Противно на това, което някои може би мислят, бъдещето на строителния сектор ще се определя не толкова от публичните кредити, които ще бъдат предоставени (въпреки че една по-голяма последователност в планирането би била безспорно предимство и в бъдеще), колкото от капацитета на компетентните власти да променят наложената на всички законодателна рамка, така че да създадат възможност за по-прозрачна конкуренция и по-пълноценно използване на потенциала и уменията на всички предприятия, независимо от размера им.

| 1.2 | В този дух настоящото становище препоръчва следните основни мерки:






  — | въвеждане в най-кратък срок на уеднаквени с регламент процедури за провеждане на търгове, които да предоставят на клиентите и по-специално на публичните клиенти, възможно най-широк и ясен инструментариум, от който те като отговорни лица да изберат договорния инструмент, който най-добре отговаря на техните потребности; |
| --- | --- | --- |

1.2

В този дух настоящото становище препоръчва следните основни мерки:

—

въвеждане в най-кратък срок на уеднаквени с регламент процедури за провеждане на търгове, които да предоставят на клиентите и по-специално на публичните клиенти, възможно най-широк и ясен инструментариум, от който те като отговорни лица да изберат договорния инструмент, който най-добре отговаря на техните потребности;

| — | разкриване на регулаторни възможности за специалистите от строителния сектор, чрез които да дадат своя принос за преодоляване на предизвикателствата на устойчивото развитие: подходът за цялостно отчитане на разходите, използването на публично-частни партньорства от всякакъв мащаб и финансирането, основано на очакваните резултати, означават, че малките и големите предприятия вече са в състояние да отговорят на тези предизвикателства; |
| --- | --- |

—

разкриване на регулаторни възможности за специалистите от строителния сектор, чрез които да дадат своя принос за преодоляване на предизвикателствата на устойчивото развитие: подходът за цялостно отчитане на разходите, използването на публично-частни партньорства от всякакъв мащаб и финансирането, основано на очакваните резултати, означават, че малките и големите предприятия вече са в състояние да отговорят на тези предизвикателства;

| — | усилия за подобряване на облика на строителния сектор, за да се привлекат младите хора в процес на обучение и да се противодейства на недостига на специалисти; |
| --- | --- |

—

усилия за подобряване на облика на строителния сектор, за да се привлекат младите хора в процес на обучение и да се противодейства на недостига на специалисти;

| — | осезаеми усилия за обучение по професиите, които представляват съществен дял от неподлежащата на делокализация заетост в Европа; |
| --- | --- |

—

осезаеми усилия за обучение по професиите, които представляват съществен дял от неподлежащата на делокализация заетост в Европа;

| — | насърчаване на устойчива строителна дейност в ЕС; |
| --- | --- |

—

насърчаване на устойчива строителна дейност в ЕС;

| — | запазване на добра икономическа среда и условия на заетост, зачитащи потребностите на хората в страните, в които те работят; |
| --- | --- |

—

запазване на добра икономическа среда и условия на заетост, зачитащи потребностите на хората в страните, в които те работят;

| — | насърчаване на европейската конкурентоспособност. |
| --- | --- |

—

насърчаване на европейската конкурентоспособност.

| 1.3 | Само при тези условия може да се постигне готовност за вероятната поява в близко бъдеще на конкуренти извън Европа. |
| --- | --- |

1.3

Само при тези условия може да се постигне готовност за вероятната поява в близко бъдеще на конкуренти извън Европа.

2.   Въведение (контекст)

| 2.1 | В писмо от 6 декември 2007 г. европейските комисари Margot Wallström и Günter Verheugen в рамките на изпълнението на Лисабонската програма отправиха искане към ЕИСК за изготвяне на проучвателно становище, в което да бъде разгледан въпросът дали текстовете относно строителния сектор и сектора на бизнес услугите „образуват едно свързано цяло, дали съответстват на текущите и бъдещите промени и в каква степен е необходимо да се започне процес на опростяване, оптимизиране и модернизиране на законодателството в тези области. Следва да се уточни, че процесът не бива да се ограничава до разпоредбите, отнасящи се до съответните сектори, а трябва да обхване всички други разпоредби, които оказват влияние върху тяхното развитие (здраве и безопасност на работното място, опазване на околната среда и др.) и да включва свързаните с тези области законни интереси“. |
| --- | --- |

2.1

В писмо от 6 декември 2007 г. европейските комисари Margot Wallström и Günter Verheugen в рамките на изпълнението на Лисабонската програма отправиха искане към ЕИСК за изготвяне на проучвателно становище, в което да бъде разгледан въпросът дали текстовете относно строителния сектор и сектора на бизнес услугите „образуват едно свързано цяло, дали съответстват на текущите и бъдещите промени и в каква степен е необходимо да се започне процес на опростяване, оптимизиране и модернизиране на законодателството в тези области. Следва да се уточни, че процесът не бива да се ограничава до разпоредбите, отнасящи се до съответните сектори, а трябва да обхване всички други разпоредби, които оказват влияние върху тяхното развитие (здраве и безопасност на работното място, опазване на околната среда и др.) и да включва свързаните с тези области законни интереси“.

| 2.2 | Следователно е необходимо щателно и методично да се разгледат всички въпроси, поставени в искането за изготвяне на становище, тъй като темата е изключително обширна и в миналото е била предмет на няколко общи проучвания, възложени от Комисията на външни консултанти. |
| --- | --- |

2.2

Следователно е необходимо щателно и методично да се разгледат всички въпроси, поставени в искането за изготвяне на становище, тъй като темата е изключително обширна и в миналото е била предмет на няколко общи проучвания, възложени от Комисията на външни консултанти.

| 2.3 | В настоящото становище обаче ще бъдат разгледани само аспектите, посочени от възложителя, а именно измененията или опростяването на законодателството или нормативната уредба, които са приложими по отношение на строителния сектор и в рамките на един стратегически и обективен анализ на сектора могат да внесат подобрения, които да доведат до по-добри условия за работа и развитие. |
| --- | --- |

2.3

В настоящото становище обаче ще бъдат разгледани само аспектите, посочени от възложителя, а именно измененията или опростяването на законодателството или нормативната уредба, които са приложими по отношение на строителния сектор и в рамките на един стратегически и обективен анализ на сектора могат да внесат подобрения, които да доведат до по-добри условия за работа и развитие.

| 2.4 | За целта настоящото становище съдържа някои полезни факти за строителния сектор, които да представят в съответния контекст строителните професии и присъщите им ограничения. |
| --- | --- |

2.4

За целта настоящото становище съдържа някои полезни факти за строителния сектор, които да представят в съответния контекст строителните професии и присъщите им ограничения.

3.   Мястото на строителния сектор в европейската икономика

| 3.1 | Ето някои данни за строителния сектор, който през 2006 г. обхващаше 2,7 милиона предприятия в ЕС-27: | 2006 г. |
| --- | --- | --- |
| Дял на брутната добавена стойност на строителния сектор в БВП | 10,5 % |
| Дял на възнагражденията на служителите в строителния сектор от брутната добавена стойност на сектора | 54,5 % |
| Дял на бруто образуване на основен капитал в строителния сектор от общото бруто образуване на основен капитал | 50,5 % |
| Дял на общата заетост в строителния сектор от общата заетост във всички сектори (1) | 7,2 % |

3.1

Ето някои данни за строителния сектор, който през 2006 г. обхващаше 2,7 милиона предприятия в ЕС-27:

2006 г.

Дял на брутната добавена стойност на строителния сектор в БВП

10,5 %

Дял на възнагражденията на служителите в строителния сектор от брутната добавена стойност на сектора

54,5 %

Дял на бруто образуване на основен капитал в строителния сектор от общото бруто образуване на основен капитал

50,5 %

Дял на общата заетост в строителния сектор от общата заетост във всички сектори (1)

7,2 %

3.2   Някои факти

| 3.2.1 | Строителството е дейност, която не подлежи на делокализация и поради тази причина е от съществено значение с оглед на бъдещите тенденции на европейския растеж и европейската индустриална структура. |
| --- | --- |

3.2.1

Строителството е дейност, която не подлежи на делокализация и поради тази причина е от съществено значение с оглед на бъдещите тенденции на европейския растеж и европейската индустриална структура.

| 3.2.2 | Поради самата структура на своето производство и необходимостта да разполага с постоянни бази на територията на всички държави, строителният сектор има дълбоки корени в местния живот и по този начин изпълнява социална и гражданска роля, която не бива да се забравя, а трябва да се насърчава. |
| --- | --- |

3.2.2

Поради самата структура на своето производство и необходимостта да разполага с постоянни бази на територията на всички държави, строителният сектор има дълбоки корени в местния живот и по този начин изпълнява социална и гражданска роля, която не бива да се забравя, а трябва да се насърчава.

| 3.2.3 | В крайна сметка строителният сектор трябва да играе важна роля във всички дейности, свързани с устойчивото развитие:






  — | като задължителен участник в инвестициите, които трябва да бъдат направени в тази област (жилища, сграден фонд като цяло, транспорт, производство на енергия и др.); |
| --- | --- | --- |

3.2.3

В крайна сметка строителният сектор трябва да играе важна роля във всички дейности, свързани с устойчивото развитие:

—

като задължителен участник в инвестициите, които трябва да бъдат направени в тази област (жилища, сграден фонд като цяло, транспорт, производство на енергия и др.);

| — | посредством приспособяване на своите методи на работа, включително и в сектора на строителните материали, към изискванията на устойчивото развитие. |
| --- | --- |

—

посредством приспособяване на своите методи на работа, включително и в сектора на строителните материали, към изискванията на устойчивото развитие.

| 3.2.4 | Описанието на сектора като цяло няма да бъде пълно, ако не се спомене фактът, че въпреки значителните усилия, полагани от специалистите в тази област в продължение на повече от 30 години, образът на професиите в строителния сектор все още буди донякъде отрицателни представи. Това не е без значение за анализа — предмет на настоящото становище, тъй като намира израз:






  — | в духа на текстовете, които определят условията за възлагане на обществени поръчки и отношението към незаконната заетост в някои страни; |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Описанието на сектора като цяло няма да бъде пълно, ако не се спомене фактът, че въпреки значителните усилия, полагани от специалистите в тази област в продължение на повече от 30 години, образът на професиите в строителния сектор все още буди донякъде отрицателни представи. Това не е без значение за анализа — предмет на настоящото становище, тъй като намира израз:

—

в духа на текстовете, които определят условията за възлагане на обществени поръчки и отношението към незаконната заетост в някои страни;

| — | несъмнени трудности с наемането на млади хора (пряка привлекателност) и тяхното обучение (недоверие по отношение на строителния сектор от страна на образователната система като цяло). |
| --- | --- |

—

несъмнени трудности с наемането на млади хора (пряка привлекателност) и тяхното обучение (недоверие по отношение на строителния сектор от страна на образователната система като цяло).

| 3.2.5 | Поради самия характер на тези професии, свързан с потребностите на клиентите и различните технически дадености, пазарът е изключително фрагментиран и ще остане такъв в близките години, което означава, че в този сектор винаги ще има съвместно съществуване на занаятчии, малки, средни и големи предприятия.
  Представата, че в този сектор оперират само големи предприятия, които извършват само големи сделки, трябва да бъде поставена в необходимия контекст: сделките с единична стойност над 20 милиона EUR представляват не повече от 2 % до 5 % от общия европейски пазар в строителството. |
| --- | --- |

3.2.5

Поради самия характер на тези професии, свързан с потребностите на клиентите и различните технически дадености, пазарът е изключително фрагментиран и ще остане такъв в близките години, което означава, че в този сектор винаги ще има съвместно съществуване на занаятчии, малки, средни и големи предприятия.

Представата, че в този сектор оперират само големи предприятия, които извършват само големи сделки, трябва да бъде поставена в необходимия контекст: сделките с единична стойност над 20 милиона EUR представляват не повече от 2 % до 5 % от общия европейски пазар в строителството.

| 3.2.6 | Поради тази причина повечето големи европейски групи, които често пъти имат значимо присъствие на световния пазар, представляват „федерации“ от малки и големи структури, базирани на местно ниво, които работят в същата конкурентна среда, както и независимите местни МСП. |
| --- | --- |

3.2.6

Поради тази причина повечето големи европейски групи, които често пъти имат значимо присъствие на световния пазар, представляват „федерации“ от малки и големи структури, базирани на местно ниво, които работят в същата конкурентна среда, както и независимите местни МСП.

| 3.2.7 | Големите европейски участници в този сектор обикновено са се развивали по модел, различен от този, който можем да наречем „американски“. Те съчетават средства, за да поддържат и развиват сами своите умения, като разчитат на собствената си прозорливост и отстояват правото си да участват в създаването на проекта. |
| --- | --- |

3.2.7

Големите европейски участници в този сектор обикновено са се развивали по модел, различен от този, който можем да наречем „американски“. Те съчетават средства, за да поддържат и развиват сами своите умения, като разчитат на собствената си прозорливост и отстояват правото си да участват в създаването на проекта.

| 3.2.8 | Благодарение на този подход европейските предприятия заеха своето място на световните пазари. Този модел, който обединява проекта и неговата реализация, не е задължително монопол на големите групи — той може и трябва да бъде прилаган от всички предприятия, независимо от техните мащаби. |
| --- | --- |

3.2.8

Благодарение на този подход европейските предприятия заеха своето място на световните пазари. Този модел, който обединява проекта и неговата реализация, не е задължително монопол на големите групи — той може и трябва да бъде прилаган от всички предприятия, независимо от техните мащаби.

4.   Някои основни принципи

| 4.1 | Целта на настоящото проучвателно становище, за което Европейската комисия отправи искане, не би трябвало да се сведе единствено до опростяване на законодателството — то би трябвало да предложи подход, позволяващ:






  — | истинска прозрачност и равни възможности при участие в търговете; |
| --- | --- | --- |

4.1

Целта на настоящото проучвателно становище, за което Европейската комисия отправи искане, не би трябвало да се сведе единствено до опростяване на законодателството — то би трябвало да предложи подход, позволяващ:

—

истинска прозрачност и равни възможности при участие в търговете;

| — | преход от наследената от далечното минало култура на недоверие към култура на доверие и партньорство; |
| --- | --- |

—

преход от наследената от далечното минало култура на недоверие към култура на доверие и партньорство;

| — | включване на най-изгодната от икономическа гледна точка оферта и на общата стойност в продължителността на живота на сградата; |
| --- | --- |

—

включване на най-изгодната от икономическа гледна точка оферта и на общата стойност в продължителността на живота на сградата;

| — | защита на интелектуалната собственост; |
| --- | --- |

—

защита на интелектуалната собственост;

| — | определяне на минимум от задължителни условия на труд в рамките на възлагането на обществени поръчки, както и контрол и санкции при нарушения; |
| --- | --- |

—

определяне на минимум от задължителни условия на труд в рамките на възлагането на обществени поръчки, както и контрол и санкции при нарушения;

| — | намаляване на административните разходи посредством максимално ограничаване на регламентирането и процедурите, като при това се запазват аспектите, свързани със сигурността и основните права и задължения на договарящите се страни. |
| --- | --- |

—

намаляване на административните разходи посредством максимално ограничаване на регламентирането и процедурите, като при това се запазват аспектите, свързани със сигурността и основните права и задължения на договарящите се страни.

| 4.2 | Тези различни елементи, които трябва да се вземат предвид в законодателните текстове, въпреки промените в предлагания на пазара обем на работа, които не са предмет на настоящото становище, би трябвало да позволят нормално развитие на участниците в строителния сектор, като по този начин се гарантира провеждането на единна социална политика (заетост — сигурност — възнаграждения) и се създава възможност за повишаване на привлекателността за различни заинтересовани участници (млади родители, преподаватели и др.). |
| --- | --- |

4.2

Тези различни елементи, които трябва да се вземат предвид в законодателните текстове, въпреки промените в предлагания на пазара обем на работа, които не са предмет на настоящото становище, би трябвало да позволят нормално развитие на участниците в строителния сектор, като по този начин се гарантира провеждането на единна социална политика (заетост — сигурност — възнаграждения) и се създава възможност за повишаване на привлекателността за различни заинтересовани участници (млади родители, преподаватели и др.).

5.   Основни предложения

| 5.1 | Предлагаме на компетентните власти да насочат усилията си най-вече към следните основни елементи:






  — | уеднаквяване и опростяване на процедурите за възлагане на обществени поръчки, с цел същевременно да се гарантира прозрачността и оптимизацията на средствата и правомощията; |
| --- | --- | --- |

5.1

Предлагаме на компетентните власти да насочат усилията си най-вече към следните основни елементи:

—

уеднаквяване и опростяване на процедурите за възлагане на обществени поръчки, с цел същевременно да се гарантира прозрачността и оптимизацията на средствата и правомощията;

| — | насърчаване на иновациите, като при това се урежда по-специално проблемът с интелектуалната собственост върху идеите и вариантите; |
| --- | --- |

—

насърчаване на иновациите, като при това се урежда по-специално проблемът с интелектуалната собственост върху идеите и вариантите;

| — | обучение на служителите както на първоначалния етап, така и по време на тяхното кариерно развитие; |
| --- | --- |

—

обучение на служителите както на първоначалния етап, така и по време на тяхното кариерно развитие;

| — | подкрепа за промяна на облика на този професионален сектор, който предлага работни места на младите хора; |
| --- | --- |

—

подкрепа за промяна на облика на този професионален сектор, който предлага работни места на младите хора;

| — | социалните правила, които определят както условията за наемане на работа, така и добрите практики в областта на здравето и безопасността; |
| --- | --- |

—

социалните правила, които определят както условията за наемане на работа, така и добрите практики в областта на здравето и безопасността;

| — | устойчивото развитие в широкия смисъл на думата, област, в която строителните предприятия трябва да изпълняват важна роля и да поемат нови отговорности. |
| --- | --- |

—

устойчивото развитие в широкия смисъл на думата, област, в която строителните предприятия трябва да изпълняват важна роля и да поемат нови отговорности.

5.2   Уеднаквяване и опростяване на процедурите за възлагане на обществени поръчки

| 5.2.1 | Насоките за действие могат да бъдат следните:






  — | трансформиране на законодателството в областта на обществените поръчки в регламент, заменящ съществуващите понастоящем директиви, с цел реално уеднаквяване на процедурите на европейско ниво и гарантиране на равни условия за конкуренция; |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Насоките за действие могат да бъдат следните:

—

трансформиране на законодателството в областта на обществените поръчки в регламент, заменящ съществуващите понастоящем директиви, с цел реално уеднаквяване на процедурите на европейско ниво и гарантиране на равни условия за конкуренция;

| — | утвърждаване на системното предпочитане на най-добрата оферта пред най-ниската оферта; |
| --- | --- |

—

утвърждаване на системното предпочитане на най-добрата оферта пред най-ниската оферта;

| — | поставяне на състезателния диалог в по-строга рамка за договарящите се страни, така че това действително да бъде процедура за оптимизация, а не системна кражба на идеи и интелектуална собственост; |
| --- | --- |

—

поставяне на състезателния диалог в по-строга рамка за договарящите се страни, така че това действително да бъде процедура за оптимизация, а не системна кражба на идеи и интелектуална собственост;

| — | насърчаване използването на подхода „от проект към изпълнение“, който още на етапа на проектиране дава възможност уменията на предприятията да се комбинират с таланта на проектантите; |
| --- | --- |

—

насърчаване използването на подхода „от проект към изпълнение“, който още на етапа на проектиране дава възможност уменията на предприятията да се комбинират с таланта на проектантите;

| — | по-широко използване на общите договори (за строителство и поддръжка или публично-частни партньорства), за да се отговори на предизвикателствата на устойчивото развитие и да се подготви и организира подходящ отговор на опитите на някои държави за дъмпинг на европейския пазар; |
| --- | --- |

—

по-широко използване на общите договори (за строителство и поддръжка или публично-частни партньорства), за да се отговори на предизвикателствата на устойчивото развитие и да се подготви и организира подходящ отговор на опитите на някои държави за дъмпинг на европейския пазар;

| — | въвеждане на истинска хармонизация на стандартите и техниките с цел премахване на националните технически бариери и обединяване на европейския пазар; |
| --- | --- |

—

въвеждане на истинска хармонизация на стандартите и техниките с цел премахване на националните технически бариери и обединяване на европейския пазар;

| — | отчитане на нуждите на малките и средните предприятия, за да им се даде възможност да оцелеят, да поддържат своите работни места и по този начин да избегнат прекалено голяма биполяризация на сектора. |
| --- | --- |

—

отчитане на нуждите на малките и средните предприятия, за да им се даде възможност да оцелеят, да поддържат своите работни места и по този начин да избегнат прекалено голяма биполяризация на сектора.

При това изброяване трябва да се каже ясно, че когато се искат определени промени в нормативната уредба, не става въпрос за налагане на готови решения, а за това да се предостави на ръководителите на обекти пълен набор от инструменти, които те да използват според нуждите си.

| 5.2.2 | Всички тези изменения и приспособявания би трябвало да насърчат прозрачността и равните възможности на частните, публичните и квазипубличните структури и ясно да покажат, че за всяко финансиране е необходим търг и официален договор. |
| --- | --- |

5.2.2

Всички тези изменения и приспособявания би трябвало да насърчат прозрачността и равните възможности на частните, публичните и квазипубличните структури и ясно да покажат, че за всяко финансиране е необходим търг и официален договор.

5.3.   Иновации и интелектуална собственост

| 5.3.1 | Особеността на строителния сектор се състои в това, че произведените продукти винаги са „уникати“. Това води към стремеж за установяване на европейско законодателство за защита на интелектуалната собственост, отчитащо специфичните характеристики на идеите, които трябва да бъдат защитени, а именно факта, че те обикновено се предлагат с оглед на специфичен търг и не е задължително да се повтарят системно. Би трябвало да се въведе специфично законодателство на европейско ниво, което да защитава техническите идеи в състезателния процес и да установява правата в защита на участниците в търговете. |
| --- | --- |

5.3.1

Особеността на строителния сектор се състои в това, че произведените продукти винаги са „уникати“. Това води към стремеж за установяване на европейско законодателство за защита на интелектуалната собственост, отчитащо специфичните характеристики на идеите, които трябва да бъдат защитени, а именно факта, че те обикновено се предлагат с оглед на специфичен търг и не е задължително да се повтарят системно. Би трябвало да се въведе специфично законодателство на европейско ниво, което да защитава техническите идеи в състезателния процес и да установява правата в защита на участниците в търговете.

5.4   Обучение

| 5.4.1 | Най-общата констатация, направена от специалистите в строителния сектор в повечето държави-членки, е че националните образователни системи като цяло не задоволяват потребностите на професията и че това се наблюдава на всички нива на обучение. Поради тази причина следва да се подобрят отношенията между строителните специалности и националните образователни системи, и да се даде тласък на европейско ниво, който може да бъде насочен към:






  — | насърчаване на законодателство в областта на обучението, което да поощрява строителството и благоустройството в Европа (признаване и еквивалентност на системите за издаване на сертификати на всички нива); |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Най-общата констатация, направена от специалистите в строителния сектор в повечето държави-членки, е че националните образователни системи като цяло не задоволяват потребностите на професията и че това се наблюдава на всички нива на обучение. Поради тази причина следва да се подобрят отношенията между строителните специалности и националните образователни системи, и да се даде тласък на европейско ниво, който може да бъде насочен към:

—

насърчаване на законодателство в областта на обучението, което да поощрява строителството и благоустройството в Европа (признаване и еквивалентност на системите за издаване на сертификати на всички нива);

| — | съдействие за разработването и прилагането на практика на оценяването на човешките ресурси чрез насърчаване на продължаващото обучение. Секторът на строителството, който както е известно е подложен на натиск, страда от недостатъчно добър имидж сред младите хора и от липса на йерархични нива в професионалната кариера. Секторът се нуждае от компетентен персонал, тъй като тези професии изискват вече добра и дори много добра квалификация и солидни основни познания, които след това би следвало да бъдат оценени от предприятията чрез достъпа на работниците им до продължаващо обучение и до определени кариери, станали възможни по този начин; |
| --- | --- |

—

съдействие за разработването и прилагането на практика на оценяването на човешките ресурси чрез насърчаване на продължаващото обучение. Секторът на строителството, който както е известно е подложен на натиск, страда от недостатъчно добър имидж сред младите хора и от липса на йерархични нива в професионалната кариера. Секторът се нуждае от компетентен персонал, тъй като тези професии изискват вече добра и дори много добра квалификация и солидни основни познания, които след това би следвало да бъдат оценени от предприятията чрез достъпа на работниците им до продължаващо обучение и до определени кариери, станали възможни по този начин;

| — | разширяване на системата Еразъм, така че тя обхване обучението на всички нива по професиите, свързани с европейския строителен сектор и благоустройството, като си служи с вече придобития опит, но в много по-малък мащаб (с помощта на Европейския социален фонд в три сектора: бояджийство, каменоделство, обновяване на стари сгради); |
| --- | --- |

—

разширяване на системата Еразъм, така че тя обхване обучението на всички нива по професиите, свързани с европейския строителен сектор и благоустройството, като си служи с вече придобития опит, но в много по-малък мащаб (с помощта на Европейския социален фонд в три сектора: бояджийство, каменоделство, обновяване на стари сгради);

| — | развитие на европейските университети, които предлагат обучение по професиите, свързани със строителството и благоустройството, и признаване на европейска занаятчийска степен; |
| --- | --- |

—

развитие на европейските университети, които предлагат обучение по професиите, свързани със строителството и благоустройството, и признаване на европейска занаятчийска степен;

| — | развитие на училища за ръководители на обекти в Европа с цел публичните и частните клиенти на предприятията да познават по-добре договорите и възможностите на предприятията; |
| --- | --- |

—

развитие на училища за ръководители на обекти в Европа с цел публичните и частните клиенти на предприятията да познават по-добре договорите и възможностите на предприятията;

| — | развитие на европейски интердисциплинарни висши учебни заведения; |
| --- | --- |

—

развитие на европейски интердисциплинарни висши учебни заведения;

| — | насърчаване на европейски квалификации (напр. езикови). |
| --- | --- |

—

насърчаване на европейски квалификации (напр. езикови).

5.5   Социални правила, здраве и безопасност

| 5.5.1 | Съществуващите понастоящем правила оказват изключително позитивно и обхватно въздействие върху методите на работа в строителния сектор. Въпреки това би било добре:






  — | да се насърчава обменът на добри практики в областта на здравето и безопасността; |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Съществуващите понастоящем правила оказват изключително позитивно и обхватно въздействие върху методите на работа в строителния сектор. Въпреки това би било добре:

—

да се насърчава обменът на добри практики в областта на здравето и безопасността;

| — | да се води борба срещу незаконната заетост посредством въвеждането на европейски инструменти (проверки в базите данни и свързване на тези бази данни в мрежи, пропуски и системи за идентифициране на работниците) за санкциониране и адаптиране на данъчното облагане (например по-малки ставки на ДДС); |
| --- | --- |

—

да се води борба срещу незаконната заетост посредством въвеждането на европейски инструменти (проверки в базите данни и свързване на тези бази данни в мрежи, пропуски и системи за идентифициране на работниците) за санкциониране и адаптиране на данъчното облагане (например по-малки ставки на ДДС);

| — | да се улесни въвеждането на регламента относно REACH; |
| --- | --- |

—

да се улесни въвеждането на регламента относно REACH;

| — | да се улеснят потоците от работници без социален дъмпинг (приемане на предварителните формалности при командировките, въведени от държавите) и създаване на възможност за връщане на европейските работници в техните страни на произход; |
| --- | --- |

—

да се улеснят потоците от работници без социален дъмпинг (приемане на предварителните формалности при командировките, въведени от държавите) и създаване на възможност за връщане на европейските работници в техните страни на произход;

| — | да се даде възможност събирането на наложените глоби да се извършва във всички държави-членки на ЕС; |
| --- | --- |

—

да се даде възможност събирането на наложените глоби да се извършва във всички държави-членки на ЕС;

| — | да се утвърди като основа на всяка форма на мобилност на работниците приемането на условията на страната, в която се упражнява трудът. |
| --- | --- |

—

да се утвърди като основа на всяка форма на мобилност на работниците приемането на условията на страната, в която се упражнява трудът.

5.6   Устойчиво развитие

| 5.6.1 | Както беше посочено по-горе, изправени пред изменението на климата и световните предизвикателства, специалистите в строителния сектор трябва да изпълняват важна роля, която те днес са готови да поемат, доколкото нормативната уредба и стимулите най-накрая им позволяват да създават добавена стойност на европейския пазар и да разпространяват своите умения в тази област в други части на света, където трябва да се положат огромни усилия, за да може резултатите от предприетите мерки да бъдат усетени от всички. |
| --- | --- |

5.6.1

Както беше посочено по-горе, изправени пред изменението на климата и световните предизвикателства, специалистите в строителния сектор трябва да изпълняват важна роля, която те днес са готови да поемат, доколкото нормативната уредба и стимулите най-накрая им позволяват да създават добавена стойност на европейския пазар и да разпространяват своите умения в тази област в други части на света, където трябва да се положат огромни усилия, за да може резултатите от предприетите мерки да бъдат усетени от всички.

| 5.6.2 | За тази цел следва:






  — | в правилата за възлагане на европейските обществени поръчки да се въведе подход за цялостно отчитане на разходите (за продължителността на инвестицията). Определянето на понятието „най-добра оферта“ може да стане посредством критерия „устойчиво развитие“. Това може да позволи на ръководителите на обекти при взимането на решения да отчитат напълно измерението „устойчиво развитие“; |
| --- | --- | --- |

5.6.2

За тази цел следва:

—

в правилата за възлагане на европейските обществени поръчки да се въведе подход за цялостно отчитане на разходите (за продължителността на инвестицията). Определянето на понятието „най-добра оферта“ може да стане посредством критерия „устойчиво развитие“. Това може да позволи на ръководителите на обекти при взимането на решения да отчитат напълно измерението „устойчиво развитие“;

| — | да се насърчават процедурите на публично-частните партньорства, които поради факта, че включват проектиране, изпълнение и поддръжка биха могли да бъдат най-доброто средство за оптимизиране на цялостните разходи; |
| --- | --- |

—

да се насърчават процедурите на публично-частните партньорства, които поради факта, че включват проектиране, изпълнение и поддръжка биха могли да бъдат най-доброто средство за оптимизиране на цялостните разходи;

| — | да се въведат отново някои форми на финансова подкрепа, които във всички държави-членки да бъдат насочени към мащабната задача за обновление на енергийната инфраструктура; |
| --- | --- |

—

да се въведат отново някои форми на финансова подкрепа, които във всички държави-членки да бъдат насочени към мащабната задача за обновление на енергийната инфраструктура;

| — | да се насърчават широкомащабни проекти за обновление на обществени сгради; |
| --- | --- |

—

да се насърчават широкомащабни проекти за обновление на обществени сгради;

| — | да се насърчава развитието и признанието на екологични квартали (създаване на знак на Общността, финансови стимули и др.). |
| --- | --- |

—

да се насърчава развитието и признанието на екологични квартали (създаване на знак на Общността, финансови стимули и др.).

| 5.6.3 | Ако на предприятията от строителния сектор се предостави възможност да участват в цялата верига „проектиране-изпълнение-поддръжка“ както в областта на сградното строителство, така и в транспорта, то те могат да дадат решаващ принос, по-специално за осигуряване на финансирането на необходимите дейности посредством своя капацитет за управление на общите разходи и финансиране на инвестициите в бъдещи енергоспестяващи мерки. |
| --- | --- |

5.6.3

Ако на предприятията от строителния сектор се предостави възможност да участват в цялата верига „проектиране-изпълнение-поддръжка“ както в областта на сградното строителство, така и в транспорта, то те могат да дадат решаващ принос, по-специално за осигуряване на финансирането на необходимите дейности посредством своя капацитет за управление на общите разходи и финансиране на инвестициите в бъдещи енергоспестяващи мерки.

5.7   МСП в строителния сектор

| 5.7.1 | Проблемът на малките и средните предприятия в строителния сектор, за разлика от други сектори, на практика няма отношение към техния достъп до един или друг пазар (вж. параграф 3.2.5). |
| --- | --- |

5.7.1

Проблемът на малките и средните предприятия в строителния сектор, за разлика от други сектори, на практика няма отношение към техния достъп до един или друг пазар (вж. параграф 3.2.5).

| 5.7.2 | Поради тази причина представителите на тези професии с основание смятат, че предложената от някои и отхвърлена от европейските власти идея за въвеждане на квоти е неоправдана. Освен това сочените цифри на практика са надхвърлени във всички европейски държави. |
| --- | --- |

5.7.2

Поради тази причина представителите на тези професии с основание смятат, че предложената от някои и отхвърлена от европейските власти идея за въвеждане на квоти е неоправдана. Освен това сочените цифри на практика са надхвърлени във всички европейски държави.

| 5.7.3 | Следователно проблемите на малките и средни предприятия, които не са сред въпросите, разгледани в законодателен акт за малките предприятия, трябва да се решават по-скоро посредством:






  — | интелигентни решения за трансфер на предприятия; |
| --- | --- | --- |

5.7.3

Следователно проблемите на малките и средни предприятия, които не са сред въпросите, разгледани в законодателен акт за малките предприятия, трябва да се решават по-скоро посредством:

—

интелигентни решения за трансфер на предприятия;

| — | решения за финансиране или разпределяне на услугите и финансовите средства, които създават равни възможности, без изкривяване на конкуренцията, по-специално при достъпа на МСП до комплексните операции (публично-частни партньорства и устойчиво развитие); |
| --- | --- |

—

решения за финансиране или разпределяне на услугите и финансовите средства, които създават равни възможности, без изкривяване на конкуренцията, по-специално при достъпа на МСП до комплексните операции (публично-частни партньорства и устойчиво развитие);

| — | решения, насочени към улесняване на достъпа на МСП до стандартизацията и стандартите. |
| --- | --- |

—

решения, насочени към улесняване на достъпа на МСП до стандартизацията и стандартите.

Брюксел, 10 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Заетостта в строителния сектор представлява 30,4 % от индустриалната заетост. Източници: Евростат и FIEC (Европейска федерация на строителната индустрия).

1

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/26

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Развитие на сектора на бизнес услугите в Европа“

(2009/C 27/06)

На 6 декември 2007 г. г-жа Margot Wallström, заместник-председател на Европейската комисия и комисар по институционални отношения и комуникационна стратегия, и г-н Günter Verheugen, заместник-председател на Европейската комисия и комисар по предприятията и промишлеността, се обърнаха към Европейския икономически и социален комитет с искане за изготвяне на проучвателно становище относно

„Развитие на сектора на бизнес услугите в Европа“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2008 г. (докладчик: г-н Calleja).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 135 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 12 гласа „въздържал се“.

1.   Въведение

| 1.1 | Г-жа Margot Wallström, заместник-председател на Европейската комисия, комисар по институционални отношения и комуникационна стратегия, и г-н Günter Verheugen, заместник-председател на Европейската комисия, комисар по предприятията и промишлеността, се обърнаха към ЕИСК с искане за изготвяне на проучвателно становище относно бизнес услугите, в продължение и като по-нататъшен анализ на негово предишно становище (1), в което бяха разгледани бизнес услугите и производствените отрасли. |
| --- | --- |

1.1

Г-жа Margot Wallström, заместник-председател на Европейската комисия, комисар по институционални отношения и комуникационна стратегия, и г-н Günter Verheugen, заместник-председател на Европейската комисия, комисар по предприятията и промишлеността, се обърнаха към ЕИСК с искане за изготвяне на проучвателно становище относно бизнес услугите, в продължение и като по-нататъшен анализ на негово предишно становище (1), в което бяха разгледани бизнес услугите и производствените отрасли.

| 1.1.1 | При това проучване следва да се има предвид голямото значение, което Европейската комисия отдава на Лисабонската програма с оглед запазването и повишаването на конкурентоспособността на европейската индустрия, като процесът на промени се управлява в съответствие с европейската стратегия за устойчиво развитие и на социално ниво, като се насърчава създаването на представителни социални партньори, които да водят преговори на съответното равнище. |
| --- | --- |

1.1.1

При това проучване следва да се има предвид голямото значение, което Европейската комисия отдава на Лисабонската програма с оглед запазването и повишаването на конкурентоспособността на европейската индустрия, като процесът на промени се управлява в съответствие с европейската стратегия за устойчиво развитие и на социално ниво, като се насърчава създаването на представителни социални партньори, които да водят преговори на съответното равнище.

| 1.1.2 | Постигането на такива цели трябва да става едновременно с опростяването на регулаторната рамка за индустрията — политически приоритет, представляващ един от ключовите елементи на индустриалната политика на Комисията. |
| --- | --- |

1.1.2

Постигането на такива цели трябва да става едновременно с опростяването на регулаторната рамка за индустрията — политически приоритет, представляващ един от ключовите елементи на индустриалната политика на Комисията.

| 1.1.3 | Нещо повече, тази индустриална политика се характеризира с интегриран подход, който отчита потребностите на различните сектори. |
| --- | --- |

1.1.3

Нещо повече, тази индустриална политика се характеризира с интегриран подход, който отчита потребностите на различните сектори.

2.   Обобщение на заключенията и препоръките

2.1   Признаване на значението на сектора на услугите за икономическото и социалното развитие

ЕИСК е на мнение, че съществува неотложна нужда от истинска промяна и от разширяване на фокуса по посока на услугите, които не бива повече да се считат просто за „придатък“ към производствените индустрии. Обществото търпи големи промени, а услугите са в центъра на тези промени. Затова Европейската комисия следва да признае това развитие и да му отдаде по-голямо значение.

2.2   Приоритет на действията

Предвид широката гама от възможни действия в политиките, свързани с бизнес услугите, най-важно е определянето на приоритети на действията. Необходим е бърз напредък в изпълнението на десетте основни цели от Лисабонската програма на Общността за 2008-2010 г. Те пряко или косвено засягат бъдещото развитие на услугите. По мнение на ЕИСК тези приоритети трябва да се определят в следния ред:

| — | Предприемане на действия относно политиките, свързани с бизнес услугите и Група на високо равнище. Комитетът препоръчва да се създаде Група на високо равнище за бизнес услугите, която да направи по-задълбочен анализ на сектора, да разгледа съществуващите политики, за да идентифицира и направи оценка на най-ефикасните и успешните от тях по отношение на бизнес услугите и да разработи конкретни политически действия за отстраняване на най-сериозните недостатъци и задоволяване на основните потребности. Специално внимание следва да се обърне на особено разнородната същност на различните подсектори на бизнес услугите, за да се определи кои заслужават най-голямо политическо внимание и на какво равнище (регионално, национално, ЕС) е подходящо да се предприемат политическите действия. |
| --- | --- |

—

Предприемане на действия относно политиките, свързани с бизнес услугите и Група на високо равнище. Комитетът препоръчва да се създаде Група на високо равнище за бизнес услугите, която да направи по-задълбочен анализ на сектора, да разгледа съществуващите политики, за да идентифицира и направи оценка на най-ефикасните и успешните от тях по отношение на бизнес услугите и да разработи конкретни политически действия за отстраняване на най-сериозните недостатъци и задоволяване на основните потребности. Специално внимание следва да се обърне на особено разнородната същност на различните подсектори на бизнес услугите, за да се определи кои заслужават най-голямо политическо внимание и на какво равнище (регионално, национално, ЕС) е подходящо да се предприемат политическите действия.

| — | Политики, свързани с пазара на труда в сферата на бизнес услугите. От социална гледна точка се изисква задълбочено проучване в рамките на сектора, за да се установи какви са предизвикателствата, които се пораждат от новите видове заетост, възникнали вследствие на взаимодействието между бизнес услугите и производствените индустрии. Този анализ трябва да включва образованието, обучението и ученето през целия живот, както и условията на заетост на работниците, включително на онези от тях, засегнати от процеси на възлагане на дейности на външни изпълнители. За постигането на тази цел би следвало да се насърчи социалният диалог на секторно равнище. В този контекст е необходимо да се разработи дневен ред, за да бъдат разгледани специфичните промени в условията на труд и възможностите за заетост в резултат от структурните промени, засягащи сектора на бизнес услугите. |
| --- | --- |

—

Политики, свързани с пазара на труда в сферата на бизнес услугите. От социална гледна точка се изисква задълбочено проучване в рамките на сектора, за да се установи какви са предизвикателствата, които се пораждат от новите видове заетост, възникнали вследствие на взаимодействието между бизнес услугите и производствените индустрии. Този анализ трябва да включва образованието, обучението и ученето през целия живот, както и условията на заетост на работниците, включително на онези от тях, засегнати от процеси на възлагане на дейности на външни изпълнители. За постигането на тази цел би следвало да се насърчи социалният диалог на секторно равнище. В този контекст е необходимо да се разработи дневен ред, за да бъдат разгледани специфичните промени в условията на труд и възможностите за заетост в резултат от структурните промени, засягащи сектора на бизнес услугите.

| — | Бизнес услуги във връзка с политиките за иновации. Програми за НИРД и за иновации, както и мерки за насърчаване на иновационни услуги би следвало да бъдат силно подкрепяни. Области като организационните иновации, бизнес услугите, свързани с високо ниво на познание, и управлението на иновациите заслужават повече внимание. |
| --- | --- |

—

Бизнес услуги във връзка с политиките за иновации. Програми за НИРД и за иновации, както и мерки за насърчаване на иновационни услуги би следвало да бъдат силно подкрепяни. Области като организационните иновации, бизнес услугите, свързани с високо ниво на познание, и управлението на иновациите заслужават повече внимание.

| — | Разработване на стандарти за бизнес услуги. Предприятията трябва да се насърчават да допринасят за разработването на стандарти чрез саморегулация след подробно консултиране с потребителите на бизнес услуги. Подкрепата от страна на Европейския комитет по стандартизация (CEN) и партньорите му (открита платформа) е важна, за да се разпространяват резултатите от успешните иновации, преди всичко чрез бързо неформално постигане на консенсус. |
| --- | --- |

—

Разработване на стандарти за бизнес услуги. Предприятията трябва да се насърчават да допринасят за разработването на стандарти чрез саморегулация след подробно консултиране с потребителите на бизнес услуги. Подкрепата от страна на Европейския комитет по стандартизация (CEN) и партньорите му (открита платформа) е важна, за да се разпространяват резултатите от успешните иновации, преди всичко чрез бързо неформално постигане на консенсус.

| — | Насърчаване на науката за услугите като нова дисциплина в образованието и обучението. |
| --- | --- |

—

Насърчаване на науката за услугите като нова дисциплина в образованието и обучението.

| — | Вътрешният пазар и разпоредбите, засягащи бизнес услугите. ЕИСК набеляза списък с области, в които е необходимо да се предприемат действия, включително с цел опростяване, изясняване и намаляване на регулаторната тежест, без да се намаляват съществуващите задължения по отношение на хигиената, безопасността на работното място и представителството на работниците. Наред с останалото се обръща внимание върху факта, че досега не е направена оценка на въздействието на Директивата за услугите върху бизнес услугите и че изпълнението на тази задача ще изисква огромни усилия, особено след като директивата бъде транспонирана в националните законодателства. При това трябва да бъдат набелязани и възможни по-нататъшни мерки за по-отворена търговия и конкуренция на разширения вътрешен пазар на ЕС. |
| --- | --- |

—

Вътрешният пазар и разпоредбите, засягащи бизнес услугите. ЕИСК набеляза списък с области, в които е необходимо да се предприемат действия, включително с цел опростяване, изясняване и намаляване на регулаторната тежест, без да се намаляват съществуващите задължения по отношение на хигиената, безопасността на работното място и представителството на работниците. Наред с останалото се обръща внимание върху факта, че досега не е направена оценка на въздействието на Директивата за услугите върху бизнес услугите и че изпълнението на тази задача ще изисква огромни усилия, особено след като директивата бъде транспонирана в националните законодателства. При това трябва да бъдат набелязани и възможни по-нататъшни мерки за по-отворена търговия и конкуренция на разширения вътрешен пазар на ЕС.

| — | По-нататъшни подобрения в статистиката за бизнес услугите. Препоръчва на държавите-членки да си сътрудничат в по-голяма степен за подобряване на статистиката за бизнес услугите и, в частност, с цел получаване на повече информация за тяхната ефективност и въздействието им върху икономиките на държавите-членки — важен инструмент за правителствата, когато предоставят необходимата помощ за развитие на потенциала на този сектор. Неотдавнашните изменения на Глава 74 от Класификацията на икономическите дейности в Европейската общност (NACE) също няма да са достатъчни, за да предложат детайлите, необходими за получаването на съдържателни данни за бизнес услугите. |
| --- | --- |

—

По-нататъшни подобрения в статистиката за бизнес услугите. Препоръчва на държавите-членки да си сътрудничат в по-голяма степен за подобряване на статистиката за бизнес услугите и, в частност, с цел получаване на повече информация за тяхната ефективност и въздействието им върху икономиките на държавите-членки — важен инструмент за правителствата, когато предоставят необходимата помощ за развитие на потенциала на този сектор. Неотдавнашните изменения на Глава 74 от Класификацията на икономическите дейности в Европейската общност (NACE) също няма да са достатъчни, за да предложат детайлите, необходими за получаването на съдържателни данни за бизнес услугите.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Контекст. В становището по собствена инициатива на ЕИСК CCMI/035, прието през септември 2006 г., се предлагаше да се обърне по-сериозно внимание на бизнес услугите с оглед на приноса им за ефективността на европейските производствени индустрии. В това становище бяха посочени взаимодействията между услугите и производството и въздействието върху социалната и икономическата ефективност в областта на заетостта, производителността и конкурентоспособността. Това бе възприето като отправна точка за проследяване и за по-нататъшен анализ на бизнес услугите. Би било добре в началото на настоящото становище да се даде определение за бизнес услугите като група дейности по обслужването, които — използвани като междинни дейности — имат отражение върху качеството и ефективността на производствените дейности, допълвайки или замествайки обслужващите функции в самото предприятие (Rubalcaba и Kox, 2007 г.). Така даденото определение до известна степен съвпада с това на NACE rev. 1 (кодове 72-74), с новата редакция на NACE (кодове 69-74, 77-78, 80-82), както и с класификацията на различните услуги. Така бизнес услугите могат да бъдат разделени в две основни категории:






  — | бизнес услуги, свързани с високо ниво на познания (например услуги в ИКТ, консултации по управление, счетоводни, данъчни и юридически консултации, проучване на пазари и изследване на общественото мнение, технологични услуги, инженеринг, както и подбор, обучение и назначаване на персонал); |
| --- | --- | --- |

3.1

Контекст. В становището по собствена инициатива на ЕИСК CCMI/035, прието през септември 2006 г., се предлагаше да се обърне по-сериозно внимание на бизнес услугите с оглед на приноса им за ефективността на европейските производствени индустрии. В това становище бяха посочени взаимодействията между услугите и производството и въздействието върху социалната и икономическата ефективност в областта на заетостта, производителността и конкурентоспособността. Това бе възприето като отправна точка за проследяване и за по-нататъшен анализ на бизнес услугите. Би било добре в началото на настоящото становище да се даде определение за бизнес услугите като група дейности по обслужването, които — използвани като междинни дейности — имат отражение върху качеството и ефективността на производствените дейности, допълвайки или замествайки обслужващите функции в самото предприятие (Rubalcaba и Kox, 2007 г.). Така даденото определение до известна степен съвпада с това на NACE rev. 1 (кодове 72-74), с новата редакция на NACE (кодове 69-74, 77-78, 80-82), както и с класификацията на различните услуги. Така бизнес услугите могат да бъдат разделени в две основни категории:

—

бизнес услуги, свързани с високо ниво на познания (например услуги в ИКТ, консултации по управление, счетоводни, данъчни и юридически консултации, проучване на пазари и изследване на общественото мнение, технологични услуги, инженеринг, както и подбор, обучение и назначаване на персонал);

| — | оперативни бизнес услуги (например услуги в секторите охранителна дейност, почистване, администрация, счетоводство, временна заетост, дейности на центрове за услуги чрез телефонни обаждания (кол центрове), писмени и устни преводи). |
| --- | --- |

—

оперативни бизнес услуги (например услуги в секторите охранителна дейност, почистване, администрация, счетоводство, временна заетост, дейности на центрове за услуги чрез телефонни обаждания (кол центрове), писмени и устни преводи).

Целта на това становище е да спомогне този сектор да получи по-високо признание, за да може да се развива безпрепятствено и да подпомага европейските икономики в усилията им да станат по-конкурентоспособни на световния пазар.

| 3.2 | Значение на услугите и на бизнес услугите. Услугите заемат все по-голямо място в съзнанието на гражданите, специалистите, фирмите, регионите и държавите. Днес услугите в голяма степен доминират новото търсене и предлагане в икономическите и социални системи. Въпреки че услугите присъстват в повечето аспекти на икономическия и социалния живот, голяма част от тяхната дейност не е обхваната от статистиката. Традиционната разбивка по производствени сектори, дори и когато е непълна и не разкрива силната взаимовръзка между различните икономически сектори, позволява да се оцени значимостта на основни икономически дейности. Услугите като икономически сектор са с нарастващо значение в Европа, с дял от общата заетост (70 %) по-малък, отколкото в Съединените щати (80 %), и по-голям, отколкото в Япония (67 %). Във всичките тези области конкретният подсектор бизнес услуги се е разраснал с много бърз темп, което е довело до съответен ръст на неговия дял в общата заетост. Делът на фирмите, чиято основна дейност е предоставянето на бизнес услуги, е 10-12 % от общата заетост и добавена стойност. Ако се прибавят и онези фирми, за които бизнес услугите са само странична дейност, делът на заетите нараства значително. В Европа през 2004 г. водещи в икономиката на бизнес услугите са били държавите от Бенелюкс, Обединеното кралство, Франция и Германия. За периода 1995-2004 г. някои държави са увеличили много съществено сектора на бизнес услугите — сред тях са Унгария, Полша, Австрия, Латвия и Малта. Това говори за известна конвергенция между някои държави от ЕС. При това в тези държави е изследвана заетостта само във фирми, чиято основна дейност са бизнес услугите. Повечето от тези фирми са малки или средни предприятия. |
| --- | --- |

3.2

Значение на услугите и на бизнес услугите. Услугите заемат все по-голямо място в съзнанието на гражданите, специалистите, фирмите, регионите и държавите. Днес услугите в голяма степен доминират новото търсене и предлагане в икономическите и социални системи. Въпреки че услугите присъстват в повечето аспекти на икономическия и социалния живот, голяма част от тяхната дейност не е обхваната от статистиката. Традиционната разбивка по производствени сектори, дори и когато е непълна и не разкрива силната взаимовръзка между различните икономически сектори, позволява да се оцени значимостта на основни икономически дейности. Услугите като икономически сектор са с нарастващо значение в Европа, с дял от общата заетост (70 %) по-малък, отколкото в Съединените щати (80 %), и по-голям, отколкото в Япония (67 %). Във всичките тези области конкретният подсектор бизнес услуги се е разраснал с много бърз темп, което е довело до съответен ръст на неговия дял в общата заетост. Делът на фирмите, чиято основна дейност е предоставянето на бизнес услуги, е 10-12 % от общата заетост и добавена стойност. Ако се прибавят и онези фирми, за които бизнес услугите са само странична дейност, делът на заетите нараства значително. В Европа през 2004 г. водещи в икономиката на бизнес услугите са били държавите от Бенелюкс, Обединеното кралство, Франция и Германия. За периода 1995-2004 г. някои държави са увеличили много съществено сектора на бизнес услугите — сред тях са Унгария, Полша, Австрия, Латвия и Малта. Това говори за известна конвергенция между някои държави от ЕС. При това в тези държави е изследвана заетостта само във фирми, чиято основна дейност са бизнес услугите. Повечето от тези фирми са малки или средни предприятия.

| 3.3 | Оценка на развитието. ЕИСК отново направи оценка на ситуацията в светлината на развитието след предходното си становище CCMI/035 от септември 2006 г. и отбелязва със задоволство, че значението на бизнес услугите за производството се отчита във все по-голяма степен при взимането на решения от страна на Комисията:






  — | В съобщението „Средносрочен преглед на индустриалната политика. Принос към стратегията за растеж и заетост на ЕС“ (2), публикувано след горепосоченото становище на ЕИСК, се предлага да бъдат предприети действия за преглед на конкурентоспособността на секторите на услугите и на въздействието им върху конкурентоспособността на индустрията. Ако е необходимо, следва да се извърши по-задълбочено проучване на развитието в отделните сектори. По този начин трябва да се установят всички препятствия пред повишаването на конкурентоспособността и да се премахне евентуалната неефективност на пазара, което би могло да обоснове мерки за преодоляване на такива проблеми в сектори на индустрията и/или услугите. Този задълбочен анализ от страна на Европейската комисия е в ход през 2008 г. и би трябвало да даде резултати до края на годината. |
| --- | --- | --- |

3.3

Оценка на развитието. ЕИСК отново направи оценка на ситуацията в светлината на развитието след предходното си становище CCMI/035 от септември 2006 г. и отбелязва със задоволство, че значението на бизнес услугите за производството се отчита във все по-голяма степен при взимането на решения от страна на Комисията:

—

В съобщението „Средносрочен преглед на индустриалната политика. Принос към стратегията за растеж и заетост на ЕС“ (2), публикувано след горепосоченото становище на ЕИСК, се предлага да бъдат предприети действия за преглед на конкурентоспособността на секторите на услугите и на въздействието им върху конкурентоспособността на индустрията. Ако е необходимо, следва да се извърши по-задълбочено проучване на развитието в отделните сектори. По този начин трябва да се установят всички препятствия пред повишаването на конкурентоспособността и да се премахне евентуалната неефективност на пазара, което би могло да обоснове мерки за преодоляване на такива проблеми в сектори на индустрията и/или услугите. Този задълбочен анализ от страна на Европейската комисия е в ход през 2008 г. и би трябвало да даде резултати до края на годината.

| — | През юли 2007 г. бе представен работен документ на службите на Комисията, озаглавен „Towards a European strategy in support of innovation in services: Challenges and key issues for future actions“ („Към европейска стратегия в подкрепа на иновациите в услугите: предизвикателства и ключови въпроси, обект на бъдещи действия“)
   (3). През февруари 2008 г. бе създадена Европейската платформа за бизнес услугите; и накрая, Комисията ще изготви Съобщение относно иновациите в сектора на услугите (вероятно в края на 2008 г.). Всичко това може да се превърне във важна стъпка към действителното включване на услугите в политиките на ЕС в областта на иновациите. |
| --- | --- |

—

През юли 2007 г. бе представен работен документ на службите на Комисията, озаглавен „Towards a European strategy in support of innovation in services: Challenges and key issues for future actions“ („Към европейска стратегия в подкрепа на иновациите в услугите: предизвикателства и ключови въпроси, обект на бъдещи действия“)
   (3). През февруари 2008 г. бе създадена Европейската платформа за бизнес услугите; и накрая, Комисията ще изготви Съобщение относно иновациите в сектора на услугите (вероятно в края на 2008 г.). Всичко това може да се превърне във важна стъпка към действителното включване на услугите в политиките на ЕС в областта на иновациите.

| — | Приемането на „Директивата относно услугите на вътрешния пазар“ (4), която трябва да се приложи най-късно до 28 декември 2009 г., ще бъде важна повратна точка в изграждането на истински вътрешен пазар за услуги, при условие че нейните разпоредби бъдат транспонирани в националните законодателства на държавите-членки, като се гарантира, че трудовото право и приложимите колективни споразумения са тези на страната, в която се извършва услугата. Както предприятията, така и потребителите ще могат изцяло да се възползват от предимствата, които предоставя тази директива. Тя вероятно ще насърчи и доброто функциониране на пазара на бизнес услуги, като улесни търговията и инвестициите между държавите-членки на ЕС и открие нови възможности за производствените предприятия да избират повече, по-добри или по-евтини услуги. Новите конкурентни предимства при ползването на бизнес услуги би следвало да доведат до по-голяма трудова заетост, по-висока производителност и по-висока икономическа ефективност. |
| --- | --- |

—

Приемането на „Директивата относно услугите на вътрешния пазар“ (4), която трябва да се приложи най-късно до 28 декември 2009 г., ще бъде важна повратна точка в изграждането на истински вътрешен пазар за услуги, при условие че нейните разпоредби бъдат транспонирани в националните законодателства на държавите-членки, като се гарантира, че трудовото право и приложимите колективни споразумения са тези на страната, в която се извършва услугата. Както предприятията, така и потребителите ще могат изцяло да се възползват от предимствата, които предоставя тази директива. Тя вероятно ще насърчи и доброто функциониране на пазара на бизнес услуги, като улесни търговията и инвестициите между държавите-членки на ЕС и открие нови възможности за производствените предприятия да избират повече, по-добри или по-евтини услуги. Новите конкурентни предимства при ползването на бизнес услуги би следвало да доведат до по-голяма трудова заетост, по-висока производителност и по-висока икономическа ефективност.

| 3.4 | Подкрепящи мерки в помощ на бизнес услугите. Освен провежданите в момента важни инициативи на ЕС за насърчаване на бизнес услугите в индустриалните и иновационните политики и потенциалните взаимодействия, предизвикани от директивата за вътрешния пазар, съществуват и други мерки на Комисията, които косвено подкрепят ролята на бизнес услугите в производството:






  — | Евростат сега прилага новата, преработена класификация NACE с оглед обхващането на повече данни, свързани с услугите. |
| --- | --- | --- |

3.4

Подкрепящи мерки в помощ на бизнес услугите. Освен провежданите в момента важни инициативи на ЕС за насърчаване на бизнес услугите в индустриалните и иновационните политики и потенциалните взаимодействия, предизвикани от директивата за вътрешния пазар, съществуват и други мерки на Комисията, които косвено подкрепят ролята на бизнес услугите в производството:

—

Евростат сега прилага новата, преработена класификация NACE с оглед обхващането на повече данни, свързани с услугите.

| — | Създадена беше Европейска мрежа за предприемачество (Enterprise Europe Network) за насърчаване на предприемаческия дух и растежа на предприятията в ЕС, която интегрира мрежите на Евро инфо центровете и на Центровете за иновации и предоставя на предприемачите повече от 500 места за контакт (5). Очаква се тази мрежа да бъде в подкрепа на МСП и следователно на преобладаващата част от доставчиците на бизнес услуги. |
| --- | --- |

—

Създадена беше Европейска мрежа за предприемачество (Enterprise Europe Network) за насърчаване на предприемаческия дух и растежа на предприятията в ЕС, която интегрира мрежите на Евро инфо центровете и на Центровете за иновации и предоставя на предприемачите повече от 500 места за контакт (5). Очаква се тази мрежа да бъде в подкрепа на МСП и следователно на преобладаващата част от доставчиците на бизнес услуги.

| — | Европейската комисия прави от 2005 г. насам предложения за опростяване и намаляване на бюрокрацията. Най-новите предложения от 2008 г (6). се отнасят до бързи мерки за намаляване на административната тежест. Това са добри новини за МСП, които са натоварени с непропорционално голяма административна тежест спрямо техния малък мащаб. |
| --- | --- |

—

Европейската комисия прави от 2005 г. насам предложения за опростяване и намаляване на бюрокрацията. Най-новите предложения от 2008 г (6). се отнасят до бързи мерки за намаляване на административната тежест. Това са добри новини за МСП, които са натоварени с непропорционално голяма административна тежест спрямо техния малък мащаб.

| — | Съобщението на Комисията „Към общи принципи на гъвкавата сигурност“ (7) беше обсъдено и се постигна напредък в социалния диалог, провеждан от социалните партньори. Това би трябвало да улесни пътя към прилагането на тази концепция в целия ЕС, със съответното адаптиране към различните условия в отделните държави-членки. В динамичния сектор на бизнес услугите гъвкавата сигурност, постигната в преговори между социалните партньори, може да бъде полезна, ако същевременно се насърчава създаването на по-добри и висококачествени работни места. Ако ЕС желае да реагира ефикасно на натиска на глобализацията, би следвало в това да бъдат включени социалните партньори. |
| --- | --- |

—

Съобщението на Комисията „Към общи принципи на гъвкавата сигурност“ (7) беше обсъдено и се постигна напредък в социалния диалог, провеждан от социалните партньори. Това би трябвало да улесни пътя към прилагането на тази концепция в целия ЕС, със съответното адаптиране към различните условия в отделните държави-членки. В динамичния сектор на бизнес услугите гъвкавата сигурност, постигната в преговори между социалните партньори, може да бъде полезна, ако същевременно се насърчава създаването на по-добри и висококачествени работни места. Ако ЕС желае да реагира ефикасно на натиска на глобализацията, би следвало в това да бъдат включени социалните партньори.

| — | Комисията представи Съобщението „Към увеличаване на приноса на стандартизацията за иновациите в Европа“ (8), което наред с други инициативи насърчава по-бързото оказване на съдействие от страна на индустрията и на други участници за разработването, въвеждането и прилагането на стандарти, подкрепящи иновациите в духа на една устойчива индустриална политика. |
| --- | --- |

—

Комисията представи Съобщението „Към увеличаване на приноса на стандартизацията за иновациите в Европа“ (8), което наред с други инициативи насърчава по-бързото оказване на съдействие от страна на индустрията и на други участници за разработването, въвеждането и прилагането на стандарти, подкрепящи иновациите в духа на една устойчива индустриална политика.

| 3.5 | Основни потребности на сектора на бизнес услугите. Въпреки настоящия напредък в мерките, свързани с услугите, трябва да се вземе предвид и съществуването на сериозни пропуски и на основни потребности. В настоящия си вид общата европейска политическа рамка е насочена предимно към производствения сектор, въпреки че услугите са далеч по-големият сегмент от икономиката и допринасят за растежа във всяко едно направление на икономическия и обществения живот. |
| --- | --- |

3.5

Основни потребности на сектора на бизнес услугите. Въпреки настоящия напредък в мерките, свързани с услугите, трябва да се вземе предвид и съществуването на сериозни пропуски и на основни потребности. В настоящия си вид общата европейска политическа рамка е насочена предимно към производствения сектор, въпреки че услугите са далеч по-големият сегмент от икономиката и допринасят за растежа във всяко едно направление на икономическия и обществения живот.

| 3.5.1 | Повечето от хоризонталните и секторни инициативи в рамките на индустриалната политика на ЕС както на национално, така и на равнище ЕС, са насочени към производствената индустрия, пренебрегвайки присъщата подкрепяща роля, която играят в нея бизнес услугите. Следователно има спешна нужда от установяване на балансирана политика на ЕС, която да не подценява значението на бизнес услугите за глобалната конкурентоспособност на европейската производствена индустрия в частност и за икономиката като цяло. Хоризонталните политики, независимо към кой от икономическите сектори са насочени, трябва наистина да имат хоризонтален характер и да отговарят на потребностите на фирмите и на работниците в новата икономика на услугите, където индустриалният сектор и този на услугите са неразривно свързани, като създават нови възможности за европейската икономика на глобалния пазар като пряк резултат от синергиите между тях. Много от политическите инициативи на ЕС, които формират индустриалната политика, следва да бъдат адаптирани и приложени също и за услугите. Това включва елементи като: напълно ефективен вътрешен пазар на услуги, международна търговия, разпоредби за държавните помощи, пазар на труда, социални мерки, обучение и регионална политика, НИРД, иновации, стандартизация, предприемачество и по-добра статистика и информация, като, при необходимост,бъдат взети предвид специфичните потребности на сектора на услугите. Това не би трябвало да се разбира в смисъл, че всички политики на вертикален принцип следва да са специфично ориентирани към услугите. То по-скоро означава, че би трябвало да се проучат въздействията на всички тези политики върху сектора на услугите и, когато е подходящо, да се предприемат специфични мерки. |
| --- | --- |

3.5.1

Повечето от хоризонталните и секторни инициативи в рамките на индустриалната политика на ЕС както на национално, така и на равнище ЕС, са насочени към производствената индустрия, пренебрегвайки присъщата подкрепяща роля, която играят в нея бизнес услугите. Следователно има спешна нужда от установяване на балансирана политика на ЕС, която да не подценява значението на бизнес услугите за глобалната конкурентоспособност на европейската производствена индустрия в частност и за икономиката като цяло. Хоризонталните политики, независимо към кой от икономическите сектори са насочени, трябва наистина да имат хоризонтален характер и да отговарят на потребностите на фирмите и на работниците в новата икономика на услугите, където индустриалният сектор и този на услугите са неразривно свързани, като създават нови възможности за европейската икономика на глобалния пазар като пряк резултат от синергиите между тях. Много от политическите инициативи на ЕС, които формират индустриалната политика, следва да бъдат адаптирани и приложени също и за услугите. Това включва елементи като: напълно ефективен вътрешен пазар на услуги, международна търговия, разпоредби за държавните помощи, пазар на труда, социални мерки, обучение и регионална политика, НИРД, иновации, стандартизация, предприемачество и по-добра статистика и информация, като, при необходимост,бъдат взети предвид специфичните потребности на сектора на услугите. Това не би трябвало да се разбира в смисъл, че всички политики на вертикален принцип следва да са специфично ориентирани към услугите. То по-скоро означава, че би трябвало да се проучат въздействията на всички тези политики върху сектора на услугите и, когато е подходящо, да се предприемат специфични мерки.

| 3.5.2. | Може да се установи наличието на някои основни потребности в следните области:






  — | Бизнес услуги в индустриалната политика. В контекста на неотдавнашното включване на бизнес услугите в индустриалната политика и на продължаващия аналитичен преглед би трябвало да се обърне повече внимание на специфичните условия, в които ползването на услуги се отразява благоприятно върху индустриалната ефективност, например ролята на услугите за конкурентоспособността и производителността на индустрията от икономическа гледна точка. За да може да устои на глобалната конкуренция, Европа трябва да инвестира в иновации, знания, разработване на продукти, логистика, маркетинг и други бизнес услуги, с други думи, в цялата глобална верига за създаване на стойност. |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

Може да се установи наличието на някои основни потребности в следните области:

—

Бизнес услуги в индустриалната политика. В контекста на неотдавнашното включване на бизнес услугите в индустриалната политика и на продължаващия аналитичен преглед би трябвало да се обърне повече внимание на специфичните условия, в които ползването на услуги се отразява благоприятно върху индустриалната ефективност, например ролята на услугите за конкурентоспособността и производителността на индустрията от икономическа гледна точка. За да може да устои на глобалната конкуренция, Европа трябва да инвестира в иновации, знания, разработване на продукти, логистика, маркетинг и други бизнес услуги, с други думи, в цялата глобална верига за създаване на стойност.

| — | Бизнес услуги в политиките за заетост и обучение. Секторът на услугите създава най-много работни места и това ще продължи да е така и занапред. (Политиците, отговорни за вземането на решения, не трябва да забравят, че 20 % от междинните продукти за производствената индустрия произхождат от сектора на услугите.) Следователно, потенциалното въздействие от търсенето/преместване на дейността в офшорни зони в глобален план на работни места в сектора на услугите (до 30 % според изследване на ОИСР от 2006 г.) подтиква държавите-членки да насърчават развитието на подходящите умения и квалификации, за да може тяхната индустрия да се справи с глобалната конкуренция. |
| --- | --- |

—

Бизнес услуги в политиките за заетост и обучение. Секторът на услугите създава най-много работни места и това ще продължи да е така и занапред. (Политиците, отговорни за вземането на решения, не трябва да забравят, че 20 % от междинните продукти за производствената индустрия произхождат от сектора на услугите.) Следователно, потенциалното въздействие от търсенето/преместване на дейността в офшорни зони в глобален план на работни места в сектора на услугите (до 30 % според изследване на ОИСР от 2006 г.) подтиква държавите-членки да насърчават развитието на подходящите умения и квалификации, за да може тяхната индустрия да се справи с глобалната конкуренция.

| — | Бизнес услуги в политиките за иновации и производителност. Насърчаването на иновациите в областта на услугите е от ключово значение за засилване на конкурентоспособността на индустрията посредством качествени фактори. Иновациите в областта на услугите имат решаващо и положително въздействие върху качеството, заетостта и взаимодействието с клиентите. Същевременно бизнес услугите могат да предложат качествени работни места с добри условия на труд и в среда, свързана с високо ниво на познание; в тези случаи работниците могат да допринесат за осъществяването и за успеха на иновациите в областта на услугите. Така предприятията ще могат да подобрят своята конкурентоспособност, а пред работниците се откриват нови професионални възможности. Положителният ефект от иновациите в областта на услугите би трябвало да бъде насочен към преодоляване на стагнацията в ръста на производителността в сферата на бизнес услугите. Слабите темпове на растеж на производителността все още доминират в повечето държави, макар че приносът на бизнес услугите към общия ръст на производителността като цяло е подценен поради проблеми в статистическите измервания. |
| --- | --- |

—

Бизнес услуги в политиките за иновации и производителност. Насърчаването на иновациите в областта на услугите е от ключово значение за засилване на конкурентоспособността на индустрията посредством качествени фактори. Иновациите в областта на услугите имат решаващо и положително въздействие върху качеството, заетостта и взаимодействието с клиентите. Същевременно бизнес услугите могат да предложат качествени работни места с добри условия на труд и в среда, свързана с високо ниво на познание; в тези случаи работниците могат да допринесат за осъществяването и за успеха на иновациите в областта на услугите. Така предприятията ще могат да подобрят своята конкурентоспособност, а пред работниците се откриват нови професионални възможности. Положителният ефект от иновациите в областта на услугите би трябвало да бъде насочен към преодоляване на стагнацията в ръста на производителността в сферата на бизнес услугите. Слабите темпове на растеж на производителността все още доминират в повечето държави, макар че приносът на бизнес услугите към общия ръст на производителността като цяло е подценен поради проблеми в статистическите измервания.

| — | Бизнес услуги и вътрешен пазар. Задачата е да се създаде европейски пазар на услуги, който да даде възможност на ЕС да играе решаваща роля в процеса на глобализация, като вземе предвид всички фактори, които влияят на пазарите и на конкурентоспособността. Необходими са специфични последващи действия за транспониране на Директивата за услугите в държавите-членки и във връзка с въздействието й върху бизнес услугите. |
| --- | --- |

—

Бизнес услуги и вътрешен пазар. Задачата е да се създаде европейски пазар на услуги, който да даде възможност на ЕС да играе решаваща роля в процеса на глобализация, като вземе предвид всички фактори, които влияят на пазарите и на конкурентоспособността. Необходими са специфични последващи действия за транспониране на Директивата за услугите в държавите-членки и във връзка с въздействието й върху бизнес услугите.

| — | Бизнес услуги и регионална политика. В много региони бизнес услугите са слабо представени, тъй като те най-често са съсредоточени в големи агломерации и в региони с високо ниво на доходите. На регионално равнище е важно да се насърчава и мотивира както търсенето, така и предлагането на бизнес услуги и максимално да се използват съществуващите мрежи, които имат потенциала да засилят синергиите между различните участници на местно равнище. |
| --- | --- |

—

Бизнес услуги и регионална политика. В много региони бизнес услугите са слабо представени, тъй като те най-често са съсредоточени в големи агломерации и в региони с високо ниво на доходите. На регионално равнище е важно да се насърчава и мотивира както търсенето, така и предлагането на бизнес услуги и максимално да се използват съществуващите мрежи, които имат потенциала да засилят синергиите между различните участници на местно равнище.

| — | Бизнес услуги и други политики, свързани с тях. Има два вида политики, свързани с бизнес услугите: предимно регулаторни (вътрешен пазар, конкуренция, по-добро регулиране, обществени поръчки) и предимно нерегулаторни (иновации, квалификация, качество и заетост, стандарти, предприятия и МСП, регионална политика, знания и статистика). Особено внимание трябва да се обърне на ролята на стандартите, на новата дисциплина „управление на услугите“ и на статистиката. |
| --- | --- |

—

Бизнес услуги и други политики, свързани с тях. Има два вида политики, свързани с бизнес услугите: предимно регулаторни (вътрешен пазар, конкуренция, по-добро регулиране, обществени поръчки) и предимно нерегулаторни (иновации, квалификация, качество и заетост, стандарти, предприятия и МСП, регионална политика, знания и статистика). Особено внимание трябва да се обърне на ролята на стандартите, на новата дисциплина „управление на услугите“ и на статистиката.

| 3.6. | Взаимодействия между дейностите, свързани с бизнес услугите, и целевите политики. Опитът показа какви взаимодействия могат да възникнат между възможните всеобхватни дейности и в каква степен те могат да помогнат на бизнес услугите да се развият ефикасно и да отговорят на бъдещите предизвикателства. Синергиите и взаимодействието между различни видове политики би следвало да се вземат предвид. |
| --- | --- |

3.6.

Взаимодействия между дейностите, свързани с бизнес услугите, и целевите политики. Опитът показа какви взаимодействия могат да възникнат между възможните всеобхватни дейности и в каква степен те могат да помогнат на бизнес услугите да се развият ефикасно и да отговорят на бъдещите предизвикателства. Синергиите и взаимодействието между различни видове политики би следвало да се вземат предвид.

| 3.7 | При изготвянето на специфични политики на ЕС е необходима икономическа обосновка, за да се даде тласък на операциите в бизнес услугите, както бе показано неотдавна от Kox и Rubalcaba (вж. Business services in European Economic Growth, 2007 г.). В подкрепа на аргументите си те изтъкнаха преди всичко пазарните и системните неуспехи като информационна асиметрия и външни фактори. |
| --- | --- |

3.7

При изготвянето на специфични политики на ЕС е необходима икономическа обосновка, за да се даде тласък на операциите в бизнес услугите, както бе показано неотдавна от Kox и Rubalcaba (вж. Business services in European Economic Growth, 2007 г.). В подкрепа на аргументите си те изтъкнаха преди всичко пазарните и системните неуспехи като информационна асиметрия и външни фактори.

| 3.8 | Лисабонска програма 2008-2010 г. Политиките, свързани с бизнес услугите, биха могли да дадат ценен принос в контекста на предложенията за Лисабонската програма на Общността 2008-2010 г. (COM(2007) 804 окончателен). Повечето от 10-те ключови цели, които трябва да бъдат постигнати до 2010 г., пряко или косвено засягат услугите. |
| --- | --- |

3.8

Лисабонска програма 2008-2010 г. Политиките, свързани с бизнес услугите, биха могли да дадат ценен принос в контекста на предложенията за Лисабонската програма на Общността 2008-2010 г. (COM(2007) 804 окончателен). Повечето от 10-те ключови цели, които трябва да бъдат постигнати до 2010 г., пряко или косвено засягат услугите.

| 3.8.1. | Комисията ще предложи до средата на 2008 г. обновена социална програма и ще допринесе за борбата за преодоляване на пропуските в областта на професионалната квалификация. При повечето трудоемки бизнес услуги се наблюдават значителни дефицити и нужди. В своето становище относно „Заетост на приоритетни категории (Лисабонска стратегия)“
   (9) ЕИСК отбеляза, че амбициозните цели от Лисабон, касаещи заетостта, са постигнати само до известна степен и отчете, че много от създадените през последните години нови работни места, особено тези, на които работят жени, са на непълно работно време. По-възрастните работници продължават да се сблъскват с явен недостиг на подходящи свободни работни места, а особено младите хора намират нетипични (несъответстващи на стандартите) форми на заетост — в някои случаи без достатъчна правна и социална сигурност. Становището на ЕИСК подчертава, че в контекста на гъвкавата сигурност са необходими висока степен на социална сигурност, активни политики по отношение на пазара на труда, както и образование, продължаващо образование и обучение. |
| --- | --- |

3.8.1.

Комисията ще предложи до средата на 2008 г. обновена социална програма и ще допринесе за борбата за преодоляване на пропуските в областта на професионалната квалификация. При повечето трудоемки бизнес услуги се наблюдават значителни дефицити и нужди. В своето становище относно „Заетост на приоритетни категории (Лисабонска стратегия)“
   (9) ЕИСК отбеляза, че амбициозните цели от Лисабон, касаещи заетостта, са постигнати само до известна степен и отчете, че много от създадените през последните години нови работни места, особено тези, на които работят жени, са на непълно работно време. По-възрастните работници продължават да се сблъскват с явен недостиг на подходящи свободни работни места, а особено младите хора намират нетипични (несъответстващи на стандартите) форми на заетост — в някои случаи без достатъчна правна и социална сигурност. Становището на ЕИСК подчертава, че в контекста на гъвкавата сигурност са необходими висока степен на социална сигурност, активни политики по отношение на пазара на труда, както и образование, продължаващо образование и обучение.

| 3.8.2 | По-рано тази година Комисията представи предложения за обща имиграционна политика. Това може да се отрази върху имиграцията на висококвалифицирани специалисти в области като услугите, свързани с високо ниво на познание, и на по-слабо квалифицирани работници в дейности като почистване или охранителни услуги. |
| --- | --- |

3.8.2

По-рано тази година Комисията представи предложения за обща имиграционна политика. Това може да се отрази върху имиграцията на висококвалифицирани специалисти в области като услугите, свързани с високо ниво на познание, и на по-слабо квалифицирани работници в дейности като почистване или охранителни услуги.

| 3.8.3 | Европейската общност ще приеме Small Business Act (Закон за малките предприятия), за да отключи потенциала за растеж на МСП през целия им жизнен цикъл. Бизнес услугите са секторът с най-висок процент новоучредени и закриващи се предприятия, така че е уместно да се обърне повече внимание на МСП. В своето становище относно „Потенциал на предприятията, по-специално на МСП (Лисабонска стратегия)“ (10) ЕИСК се застъпва за по-целенасочени и оптимизирани интегрирани насоки за МСП относно растежа и заетостта през периода 2008-2010 г. Последните ще бъдат облагодетелствани и от намаляването на административната тежест в ЕС с 25 % до 2012 г. |
| --- | --- |

3.8.3

Европейската общност ще приеме Small Business Act (Закон за малките предприятия), за да отключи потенциала за растеж на МСП през целия им жизнен цикъл. Бизнес услугите са секторът с най-висок процент новоучредени и закриващи се предприятия, така че е уместно да се обърне повече внимание на МСП. В своето становище относно „Потенциал на предприятията, по-специално на МСП (Лисабонска стратегия)“ (10) ЕИСК се застъпва за по-целенасочени и оптимизирани интегрирани насоки за МСП относно растежа и заетостта през периода 2008-2010 г. Последните ще бъдат облагодетелствани и от намаляването на административната тежест в ЕС с 25 % до 2012 г.

| 3.8.4 | Общността ще укрепва единния пазар и ще насърчава конкуренцията в сферата на услугите. Във вече споменатото становище на ЕИСК INT/324 се констатира със съжаление, че единният пазар все още не е напълно изграден, като по-конкретно се отбелязват бавното транспониране на директивите от държавите-членки, административната тежест и недостатъчната мобилност на работната сила. Това са огромни препятствия за преодоляване пред МСП. |
| --- | --- |

3.8.4

Общността ще укрепва единния пазар и ще насърчава конкуренцията в сферата на услугите. Във вече споменатото становище на ЕИСК INT/324 се констатира със съжаление, че единният пазар все още не е напълно изграден, като по-конкретно се отбелязват бавното транспониране на директивите от държавите-членки, административната тежест и недостатъчната мобилност на работната сила. Това са огромни препятствия за преодоляване пред МСП.

| 3.8.5 | Общността полага усилия да превърне в реалност петата основна свобода (свободното движение на знания) и да създаде истинско европейско изследователско пространство. Бизнес услугите, свързани с високо ниво на познание, могат да бъдат от значение за този приоритет от Лисабон. |
| --- | --- |

3.8.5

Общността полага усилия да превърне в реалност петата основна свобода (свободното движение на знания) и да създаде истинско европейско изследователско пространство. Бизнес услугите, свързани с високо ниво на познание, могат да бъдат от значение за този приоритет от Лисабон.

| 3.8.6 | Общността ще подобри рамковите условия за иновации. ЕИСК освен това изготви становище относно „Инвестиции в знания и иновации“ (11). Основното му послание е, че Европа трябва да запази своята преднина в областта на изследванията, развитието на технологиите и иновациите и че се изисква по-голямо финансиране от бюджета на ЕС, подобряване на образователните институции и, където е необходимо, повишаване на стандартите като цяло. Нужни са също социален климат, отворен към напредъка и иновациите; създаване на необходимите условия и приемане на решения, които в достатъчна степен придават икономическа увереност и оптимизъм на инвеститорите да вложат капитала си в нови начинания в Европа; повишаване на съзнанието за първостепенното значение на фундаменталните изследвания и събуждане на предприемачески дух у онези, които са готови да правят иновации и да поемат рискове. При това трябва да се приеме определена степен на неуспех и загуби, които неизбежно съпровождат поемането на риск. ЕИСК разгледа също така правната и социална среда за иновационно предприемачество и един отворен за иновации пазар. |
| --- | --- |

3.8.6

Общността ще подобри рамковите условия за иновации. ЕИСК освен това изготви становище относно „Инвестиции в знания и иновации“ (11). Основното му послание е, че Европа трябва да запази своята преднина в областта на изследванията, развитието на технологиите и иновациите и че се изисква по-голямо финансиране от бюджета на ЕС, подобряване на образователните институции и, където е необходимо, повишаване на стандартите като цяло. Нужни са също социален климат, отворен към напредъка и иновациите; създаване на необходимите условия и приемане на решения, които в достатъчна степен придават икономическа увереност и оптимизъм на инвеститорите да вложат капитала си в нови начинания в Европа; повишаване на съзнанието за първостепенното значение на фундаменталните изследвания и събуждане на предприемачески дух у онези, които са готови да правят иновации и да поемат рискове. При това трябва да се приеме определена степен на неуспех и загуби, които неизбежно съпровождат поемането на риск. ЕИСК разгледа също така правната и социална среда за иновационно предприемачество и един отворен за иновации пазар.

| 3.8.7 | Общността ще насърчава индустриална политика, насочена към по-устойчиво производство и потребление. Ролята на екологичните бизнес услуги може да стане част от този приоритет. |
| --- | --- |

3.8.7

Общността ще насърчава индустриална политика, насочена към по-устойчиво производство и потребление. Ролята на екологичните бизнес услуги може да стане част от този приоритет.

| 3.8.8 | Общността ще преговаря двустранно с ключовите търговски партньори за намирането на нови възможности за международна търговия и инвестиции и за създаването на общо пространство на законови разпоредби и стандарти. |
| --- | --- |

3.8.8

Общността ще преговаря двустранно с ключовите търговски партньори за намирането на нови възможности за международна търговия и инвестиции и за създаването на общо пространство на законови разпоредби и стандарти.

4.   Приоритет на мерките за насърчаване на бизнес услугите

Необходимо е да се даде приоритет на определени действия, защото сферата на бизнес услугите е свързана с широк спектър от политики. Според ЕИСК би следвало да се поставят следните приоритети:

| 4.1 | Приоритет 1: В рамките на политиката за предприятията и промишлеността Европейската комисия би следвало да сформира Група на високо равнище за бизнес услугите, за да гарантира, че при провежданите мерки ще бъдат вземани предвид и общите позиции на сектора на услугите при взаимодействията с цялостната индустриална и икономическа среда. Групата на високо равнище би могла да си постави по-специално следните основни цели:






  — | задълбочаване на анализа на потребностите в областта на бизнес услугите, включително на потребностите на съответните различни и много разнообразни подсектори на бизнес услугите; |
| --- | --- | --- |

4.1

Приоритет 1: В рамките на политиката за предприятията и промишлеността Европейската комисия би следвало да сформира Група на високо равнище за бизнес услугите, за да гарантира, че при провежданите мерки ще бъдат вземани предвид и общите позиции на сектора на услугите при взаимодействията с цялостната индустриална и икономическа среда. Групата на високо равнище би могла да си постави по-специално следните основни цели:

—

задълбочаване на анализа на потребностите в областта на бизнес услугите, включително на потребностите на съответните различни и много разнообразни подсектори на бизнес услугите;

| — | преглед на съществуващите политики, оказващи влияние върху бизнес услугите и разработване на конкретни политически мерки на подходящото равнище (регионално, национално или ЕС); |
| --- | --- |

—

преглед на съществуващите политики, оказващи влияние върху бизнес услугите и разработване на конкретни политически мерки на подходящото равнище (регионално, национално или ЕС);

| — | препоръчване на стратегически цели за преговорите със СТО относно ГАТС (Общо споразумение за търговията с услуги) с особено внимание върху необходимите мерки, които да дадат на МСП, работещи в сферата на услугите, възможности за износ; |
| --- | --- |

—

препоръчване на стратегически цели за преговорите със СТО относно ГАТС (Общо споразумение за търговията с услуги) с особено внимание върху необходимите мерки, които да дадат на МСП, работещи в сферата на услугите, възможности за износ;

| — | установяване и обединяване на политическите участници в области, в които представителството е много ограничено и разпокъсано; |
| --- | --- |

—

установяване и обединяване на политическите участници в области, в които представителството е много ограничено и разпокъсано;

| — | създаване на Европейска обсерватория на бизнес услугите, която да наблюдава резултатите от мерките, предприети в рамките на политиките на ЕС, и да популяризира най-добрите практики. Сред членовете на Обсерваторията би следвало да има представители на ЕИСК, синдикати, асоциации на бизнеса и експерти по бизнес услуги. |
| --- | --- |

—

създаване на Европейска обсерватория на бизнес услугите, която да наблюдава резултатите от мерките, предприети в рамките на политиките на ЕС, и да популяризира най-добрите практики. Сред членовете на Обсерваторията би следвало да има представители на ЕИСК, синдикати, асоциации на бизнеса и експерти по бизнес услуги.

| 4.2 | Приоритет 2: Стимулиране на социален диалог, посветен специално на бизнес услугите, за да се обсъдят и формулират препоръки относно:






  — | нови възможности за заетост; |
| --- | --- | --- |

4.2

Приоритет 2: Стимулиране на социален диалог, посветен специално на бизнес услугите, за да се обсъдят и формулират препоръки относно:

—

нови възможности за заетост;

| — | учене през целия живот; |
| --- | --- |

—

учене през целия живот;

| — | предизвикателствата, свързани с възлагането на външни изпълнители и изнасяне на дейност в офшорни зони; |
| --- | --- |

—

предизвикателствата, свързани с възлагането на външни изпълнители и изнасяне на дейност в офшорни зони;

| — | установяване на недостига на уменията; |
| --- | --- |

—

установяване на недостига на уменията;

| — | работа на непълен работен ден и дистанционна заетост; |
| --- | --- |

—

работа на непълен работен ден и дистанционна заетост;

| — | гъвкавата сигурност в сектора на бизнес услугите (тази тема вече беше разгледана в по-общ план от ЕИСК в негово неотдавнашно становище — SOC/283); |
| --- | --- |

—

гъвкавата сигурност в сектора на бизнес услугите (тази тема вече беше разгледана в по-общ план от ЕИСК в негово неотдавнашно становище — SOC/283);

| — | недостига на персонал за услуги, свързани с високо ниво на познание, и ролята на имиграцията; |
| --- | --- |

—

недостига на персонал за услуги, свързани с високо ниво на познание, и ролята на имиграцията;

| — | мобилността. |
| --- | --- |

—

мобилността.

В действителност обаче, осъществимостта и ефективността на подобен, свързан със сектора социален диалог (вкл. признаването на споразумения, организационна подкрепа), ще зависят от признаването на представителните европейски сдружения на работниците и работодателите.

| 4.3 | Приоритет 3: НИРД и иновации в областта на услугите:






  — | анализ на начините за иновации в бизнес услугите и въздействието им върху производителността и социалния и икономическия растеж; |
| --- | --- | --- |

4.3

Приоритет 3: НИРД и иновации в областта на услугите:

—

анализ на начините за иновации в бизнес услугите и въздействието им върху производителността и социалния и икономическия растеж;

| — | ролята на бизнес услугите, свързани с високо ниво на познание, в разработването на иновации в областта на услугите; |
| --- | --- |

—

ролята на бизнес услугите, свързани с високо ниво на познание, в разработването на иновации в областта на услугите;

| — | съотношение между развитието на ИКТ и иновациите в сектора на услугите; |
| --- | --- |

—

съотношение между развитието на ИКТ и иновациите в сектора на услугите;

| — | преглед на програмите за НИРД и иновациите, за да се оцени мястото на бизнес услугите; |
| --- | --- |

—

преглед на програмите за НИРД и иновациите, за да се оцени мястото на бизнес услугите;

| — | прилагане на методите на оптимизирано производство в сектора на услугите; |
| --- | --- |

—

прилагане на методите на оптимизирано производство в сектора на услугите;

| — | ролята на иновациите в услугите и други възможни политически мерки за услуги, свързани с високо ниво на познание, на регионално равнище. Използване на иновационната политика за насърчаване на предлагането и търсенето на бизнес услуги. |
| --- | --- |

—

ролята на иновациите в услугите и други възможни политически мерки за услуги, свързани с високо ниво на познание, на регионално равнище. Използване на иновационната политика за насърчаване на предлагането и търсенето на бизнес услуги.

| 4.4 | Приоритет 4: Разработване на стандарти. Разработването на стандартите в областта на услугите напредва твърде бавно. Те най-често са функция от търсенето. Съществуват структурни проблеми при доставчиците на бизнес услуги. В повечето случаи това са малки предприятия, които не принадлежат към представителни организации нито в страната си, нито на европейско равнище, като тази категория предприятия почти не е представена в европейските организации. Така че единственият начин да се подобри ситуацията е ползвателите да се мобилизират и да споделят изискванията си. Пазарът на бизнес услуги би спечелил изключително много от едни ясни стандарти в тази област. Разработването на стандартите може да бъде полезно за:






  — | допълване, дори заместване на разпоредбите; |
| --- | --- | --- |

4.4

Приоритет 4: Разработване на стандарти. Разработването на стандартите в областта на услугите напредва твърде бавно. Те най-често са функция от търсенето. Съществуват структурни проблеми при доставчиците на бизнес услуги. В повечето случаи това са малки предприятия, които не принадлежат към представителни организации нито в страната си, нито на европейско равнище, като тази категория предприятия почти не е представена в европейските организации. Така че единственият начин да се подобри ситуацията е ползвателите да се мобилизират и да споделят изискванията си. Пазарът на бизнес услуги би спечелил изключително много от едни ясни стандарти в тази област. Разработването на стандартите може да бъде полезно за:

—

допълване, дори заместване на разпоредбите;

| — | подобряване на качеството и стимулиране на конкуренцията; |
| --- | --- |

—

подобряване на качеството и стимулиране на конкуренцията;

| — | намаляване на асиметричната информация в интерес и на доставчика, и на потребителя на един пазар, който не е достатъчно прозрачен; |
| --- | --- |

—

намаляване на асиметричната информация в интерес и на доставчика, и на потребителя на един пазар, който не е достатъчно прозрачен;

| — | гарантиране на съпоставимостта, когато потребителят разполага с различни оферти и трябва да реши коя да избере; |
| --- | --- |

—

гарантиране на съпоставимостта, когато потребителят разполага с различни оферти и трябва да реши коя да избере;

| — | по-широко разпространяване на резултатите от програмите за НИРД и иновациите, като по този начин се поощряват иновациите с цел повишаване качеството на услугите; |
| --- | --- |

—

по-широко разпространяване на резултатите от програмите за НИРД и иновациите, като по този начин се поощряват иновациите с цел повишаване качеството на услугите;

| — | намаляване на броя на съдебните спорове чрез изясняване на правата и задълженията между доставчиците на услуги и потребителите; |
| --- | --- |

—

намаляване на броя на съдебните спорове чрез изясняване на правата и задълженията между доставчиците на услуги и потребителите;

| — | предотвратяване на социалните конфликти чрез зачитане на трудовото право от страна на доставчиците на услуги и на потребителите, а също и чрез колективно договаряне на съответното равнище при необходимост; |
| --- | --- |

—

предотвратяване на социалните конфликти чрез зачитане на трудовото право от страна на доставчиците на услуги и на потребителите, а също и чрез колективно договаряне на съответното равнище при необходимост;

| — | създаване на възможност за икономии от мащаба за малките предприятия, предоставящи подобни услуги в различни държави-членки на ЕС, като по този начин се премахват пречките пред пазарната интеграция; |
| --- | --- |

—

създаване на възможност за икономии от мащаба за малките предприятия, предоставящи подобни услуги в различни държави-членки на ЕС, като по този начин се премахват пречките пред пазарната интеграция;

| — | развитие на стабилен експортен отрасъл и съдействие при провеждането на обществени поръчки и възлагането на услуги на подизпълнители. |
| --- | --- |

—

развитие на стабилен експортен отрасъл и съдействие при провеждането на обществени поръчки и възлагането на услуги на подизпълнители.

| 4.5 | Приоритет 5: По-нататъшни подобрения в статистиката за бизнес услугите. Действието на политиките зависи от анализа на актуалните тенденции, които могат да се установят само чрез ясна и съдържателна статистика. Явната липса на задоволително увеличение на производителността в сравнение със Съединените щати може частично да се обясни с ненадеждните статистики на базата на методология, която се ползва за измерване на ефективността на производствената индустрия. По-нататъшното прецизиране на статистиките за бизнес услугите изисква не само решение от Евростат, но и съдействието на националните правителства за промяна на техните методи на събиране на статистически данни. Особено голямо внимание трябва да се обърне на оценяването на ролята на бизнес услугите в рамките на други сектори на индустрията и услугите. |
| --- | --- |

4.5

Приоритет 5: По-нататъшни подобрения в статистиката за бизнес услугите. Действието на политиките зависи от анализа на актуалните тенденции, които могат да се установят само чрез ясна и съдържателна статистика. Явната липса на задоволително увеличение на производителността в сравнение със Съединените щати може частично да се обясни с ненадеждните статистики на базата на методология, която се ползва за измерване на ефективността на производствената индустрия. По-нататъшното прецизиране на статистиките за бизнес услугите изисква не само решение от Евростат, но и съдействието на националните правителства за промяна на техните методи на събиране на статистически данни. Особено голямо внимание трябва да се обърне на оценяването на ролята на бизнес услугите в рамките на други сектори на индустрията и услугите.

| 4.6 | Приоритет 6: Управление на услугите
  Науката за услугите (или науката, управлението и инженеринга на услугите — SSME) е нова, развиваща се дисциплина, която включва разнообразни фрагментарни подходи по отношение на услугите, например икономика на услугите, управление на услугите, маркетинг на услугите, инженеринг на услугите. Изследователите на услуги и бизнесът са единодушни, че всички тези области се нуждаят от насърчаване и по-добро съгласуване помежду им. Инженерингът на услугите представлява добър пример в рамките на управлението на услугите. Той се разви като специализирана техническа дисциплина, занимаваща се със системното разработване и проектиране на продукти на услугите, като използва подходящи модели, методи и инструменти. Въпреки че инженерингът на услугите включва аспекти от управлението на операции в областта на услугите, разработването на нови продукти на услугите си остава един от неговите основни акценти. Същевременно инженерингът на услугите се занимава и с проектирането на системи за разработка, с други думи — с ориентирани към услугите въпроси от общото управление на научноизследователската и развойната дейност и иновациите. Интегрираните подходи за успоредно технологично планиране на материални стоки, софтуер и услуги ще се превърне в обичайно явление.
  Фундаменталните изследвания за разработване на нови бизнес модели, методи и инструменти ще дадат ценен импулс на науката за услугите. В крайна сметка нарастващата хармонизация на стандартите в услугите ще насърчи специализацията и ефективното развитие на нови услуги (12).
  Инженерингът на услугите е една от малкото области в сектора на услугите, която в голяма степен е формирана от европейските изследвания. По-тясната интеграция в международните мрежи и последователното развитие на независима професионална общност в инженеринга на услугите са от важно значение за запазване на водеща роля в тази област в бъдеще (13). |
| --- | --- |

4.6

Приоритет 6: Управление на услугите

Науката за услугите (или науката, управлението и инженеринга на услугите — SSME) е нова, развиваща се дисциплина, която включва разнообразни фрагментарни подходи по отношение на услугите, например икономика на услугите, управление на услугите, маркетинг на услугите, инженеринг на услугите. Изследователите на услуги и бизнесът са единодушни, че всички тези области се нуждаят от насърчаване и по-добро съгласуване помежду им. Инженерингът на услугите представлява добър пример в рамките на управлението на услугите. Той се разви като специализирана техническа дисциплина, занимаваща се със системното разработване и проектиране на продукти на услугите, като използва подходящи модели, методи и инструменти. Въпреки че инженерингът на услугите включва аспекти от управлението на операции в областта на услугите, разработването на нови продукти на услугите си остава един от неговите основни акценти. Същевременно инженерингът на услугите се занимава и с проектирането на системи за разработка, с други думи — с ориентирани към услугите въпроси от общото управление на научноизследователската и развойната дейност и иновациите. Интегрираните подходи за успоредно технологично планиране на материални стоки, софтуер и услуги ще се превърне в обичайно явление.

Фундаменталните изследвания за разработване на нови бизнес модели, методи и инструменти ще дадат ценен импулс на науката за услугите. В крайна сметка нарастващата хармонизация на стандартите в услугите ще насърчи специализацията и ефективното развитие на нови услуги (12).

Инженерингът на услугите е една от малкото области в сектора на услугите, която в голяма степен е формирана от европейските изследвания. По-тясната интеграция в международните мрежи и последователното развитие на независима професионална общност в инженеринга на услугите са от важно значение за запазване на водеща роля в тази област в бъдеще (13).

| 4.7 | Приоритет 7: Вътрешен пазар и регулиране на бизнес услугите

  Намаляване и опростяване на регулаторната тежест. Има редица рестриктивни фактори, които оказват отрицателно влияние на предприятията в сферата на бизнес услугите и обезсмислят усилията им да увеличават производителността си и да търсят търговска реализация в други държави-членки. Това включва проблеми, свързани с мобилността на работната сила и признаването на професионалните квалификации. Обемът и сложността на регулирането са нараснали през последните години, което все повече увеличава тежестта върху дребните доставчици на услуги. Най-важните точки, на които трябва да се обърне внимание, са:






  — | Учредяване и прехвърляне на предприятия. МСП не разполагат с времето и средствата, необходими за учредяване на ново предприятие или прехвърляне на собствеността върху съществуващо такова. |
| --- | --- | --- |

4.7

Приоритет 7: Вътрешен пазар и регулиране на бизнес услугите

Намаляване и опростяване на регулаторната тежест. Има редица рестриктивни фактори, които оказват отрицателно влияние на предприятията в сферата на бизнес услугите и обезсмислят усилията им да увеличават производителността си и да търсят търговска реализация в други държави-членки. Това включва проблеми, свързани с мобилността на работната сила и признаването на професионалните квалификации. Обемът и сложността на регулирането са нараснали през последните години, което все повече увеличава тежестта върху дребните доставчици на услуги. Най-важните точки, на които трябва да се обърне внимание, са:

—

Учредяване и прехвърляне на предприятия. МСП не разполагат с времето и средствата, необходими за учредяване на ново предприятие или прехвърляне на собствеността върху съществуващо такова.

| — | Бариери пред износа на услуги. МСП, които желаят да изнасят своите услуги, са принудени да отделят значителни ресурси за намиране на съответните разпоредби, отнасящи се до конкретната им търговска дейност, както и да правят големи разходи за консултации. За да се отстранят ненужните пречки пред европейските доставчици на бизнес услуги за дейността им на пазарите на трети страни, са необходими последващи действия в резултат на преговорите с международните търговски организации. Съществуващата база данни за пазарния достъп, създадена от Европейската комисия, може да спомогне за установяване на подобни бариери. |
| --- | --- |

—

Бариери пред износа на услуги. МСП, които желаят да изнасят своите услуги, са принудени да отделят значителни ресурси за намиране на съответните разпоредби, отнасящи се до конкретната им търговска дейност, както и да правят големи разходи за консултации. За да се отстранят ненужните пречки пред европейските доставчици на бизнес услуги за дейността им на пазарите на трети страни, са необходими последващи действия в резултат на преговорите с международните търговски организации. Съществуващата база данни за пазарния достъп, създадена от Европейската комисия, може да спомогне за установяване на подобни бариери.

| — | Пречки пред мултидисциплинарното сътрудничество. Възможно е някои от съществуващите пречки пред навлизането на пазара на доставчиците на бизнес услуги да бъдат отстранени, когато Директивата за услугите влезе в сила. |
| --- | --- |

—

Пречки пред мултидисциплинарното сътрудничество. Възможно е някои от съществуващите пречки пред навлизането на пазара на доставчиците на бизнес услуги да бъдат отстранени, когато Директивата за услугите влезе в сила.

| — | Недостатъчно транспониране на европейското право, както и разлики в законодателствата на държавите-членки. Дори когато разпоредбите не са насочени директно срещу вътрешния пазар, големите различия между държавите от ЕС пречат на пазарната интеграция. |
| --- | --- |

—

Недостатъчно транспониране на европейското право, както и разлики в законодателствата на държавите-членки. Дори когато разпоредбите не са насочени директно срещу вътрешния пазар, големите различия между държавите от ЕС пречат на пазарната интеграция.

| — | Обществените поръчки и разпоредби, свързани с конкуренцията между частните и държавните дружества при възлагането на договори за обществени поръчки. |
| --- | --- |

—

Обществените поръчки и разпоредби, свързани с конкуренцията между частните и държавните дружества при възлагането на договори за обществени поръчки.

| — | Пречки пред трансграничното предлагане на услуги между държави-членки. Професионалните асоциации включват в уставите си предпазни клаузи, за да не допуснат доставчици на услуги от други държави-членки. |
| --- | --- |

—

Пречки пред трансграничното предлагане на услуги между държави-членки. Професионалните асоциации включват в уставите си предпазни клаузи, за да не допуснат доставчици на услуги от други държави-членки.

| — | Командироване на висококвалифицирани служители. Явяват се трудности при назначаване на служители в други държави-членки, дори когато става дума за висококвалифицирани специалисти. В своето становище относно командироването на работници (14) ЕИСК предлага редица възможности за действия в тази насока. |
| --- | --- |

—

Командироване на висококвалифицирани служители. Явяват се трудности при назначаване на служители в други държави-членки, дори когато става дума за висококвалифицирани специалисти. В своето становище относно командироването на работници (14) ЕИСК предлага редица възможности за действия в тази насока.

| — | Признаване на професионални квалификации. Директива 2005/36/EО от 7 септември 2005 г. относно признаването на професионалните квалификации трябваше да бъде транспонирана до 20 октомври 2007 г. Това включваше заместването на петнадесет предходни директиви, отнасящи се до признаването на професионалните квалификации. Сега би следвало да настъпи наистина всеобхватна модернизация на общностната система, която да стимулира пазара на ЕС за бизнес услуги чрез по-гъвкаво и автоматично признаване на квалификациите. Междувременно една инициатива на Европейската комисия, наречена Информационна система за вътрешния пазар (IMI), действително може да се разглежда като практически подход, чрез който властите и работодателите в държавите-членки да могат да проверяват в една централна база данни кои са определените във всяка отделна държава-членка органи (на регионално и на национално равнище), които имат правомощията да издават удостоверения за правоспособност и квалификация и да проверяват достоверността на такива удостоверения. |
| --- | --- |

—

Признаване на професионални квалификации. Директива 2005/36/EО от 7 септември 2005 г. относно признаването на професионалните квалификации трябваше да бъде транспонирана до 20 октомври 2007 г. Това включваше заместването на петнадесет предходни директиви, отнасящи се до признаването на професионалните квалификации. Сега би следвало да настъпи наистина всеобхватна модернизация на общностната система, която да стимулира пазара на ЕС за бизнес услуги чрез по-гъвкаво и автоматично признаване на квалификациите. Междувременно една инициатива на Европейската комисия, наречена Информационна система за вътрешния пазар (IMI), действително може да се разглежда като практически подход, чрез който властите и работодателите в държавите-членки да могат да проверяват в една централна база данни кои са определените във всяка отделна държава-членка органи (на регионално и на национално равнище), които имат правомощията да издават удостоверения за правоспособност и квалификация и да проверяват достоверността на такива удостоверения.

| — | Транспониране на Директивата за услугите. Един отраслов анализ би помогнал на бизнес услугите да се възползват оптимално от новата регулаторна среда, по-конкретно за установяване на оставащите пречки по време и след транспонирането на Директивата за услугите. Това ще бъде предмет на подробен преглед от 2010 г. нататък, за да се оцени напредъкът в транспонирането и да се проследи отблизо начинът, по който е осъществен този напредък. Специално внимание трябва да се обърне на въздействието върху икономиката на бизнес услугите. Информационната система за вътрешния пазар може да предложи полезна информация за проследяване и по-нататъшно намаляване на националните несъответствия. |
| --- | --- |

—

Транспониране на Директивата за услугите. Един отраслов анализ би помогнал на бизнес услугите да се възползват оптимално от новата регулаторна среда, по-конкретно за установяване на оставащите пречки по време и след транспонирането на Директивата за услугите. Това ще бъде предмет на подробен преглед от 2010 г. нататък, за да се оцени напредъкът в транспонирането и да се проследи отблизо начинът, по който е осъществен този напредък. Специално внимание трябва да се обърне на въздействието върху икономиката на бизнес услугите. Информационната система за вътрешния пазар може да предложи полезна информация за проследяване и по-нататъшно намаляване на националните несъответствия.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ОВ C 318, 23.12.2006 г., стр. 4 (CCMI/035).

1

(2)  COM(2007) 374 окончателен от 4 юли 2007 г.

2

(3)  SEC(2007) 1059 от 27.7.2007 г.

3

(4)  Директива 2006/123/EО на Европейския парламент и Съвета от 12 декември 2006 г.

4

(5)  Вж. Съобщение за СМИ IP/08/192 от 7 февруари 2008 г.

5

(6)  Бележка /08/125 от 10 март 2008 г.

6

(7)  COM(2007) 359 окончателен.

7

(8)  COM(2008) 133 окончателен от 11 март 2008 г.

8

(9)  ОВ C 256, 27.10.2007 г., стр. 93 (SOC/251).

9

(10)  ОВ C 256, 27.10.2007 г., стр. 8 (INT/324).

10

(11)  ОВ C 256, 27.10.2007 г., стр. 17 (INT/325).

11

(12)  Инженеринг на услугите — методологическо разработване на нови продукти на услугите, Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich, Thomas Meiren.

12

Инженеринг на услугите — методологическо разработване на нови продукти на услугите

(13)  Thomas Meiren, Fraunhofer Institut für Arbeitswissenschaft und Organisation (Институт „Фраунхофер“), Щутгарт, Германия.

13

(14)  ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 95.

14

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към Становището на Европейския икономически и социален комитет

Следният текст от становището на специализираната секция бе изменен с изменение, прието на пленарната сесия, и получи поне една четвърт от подадените гласове:

Параграф 2.2 — второ тире:

| „— | Политики, свързани с пазара на труда в сферата на бизнес услугите. От социална гледна точка се изисква задълбочено проучване в рамките на сектора, за да се установи какви са предизвикателствата, които се пораждат от новите видове заетост, възникнали вследствие на взаимодействието между бизнес услугите и производствените индустрии. Този анализ трябва да включва образованието, обучението и ученето през целия живот, както и условията на заетост на работещите, включително на онези от тях, засегнати от процеси на възлагане на дейности на външни изпълнители. За постигането на тази цел би следвало да се развие структурната предпоставка за секторния
  разшири програмата за социален диалог, който тепърва следва да се развие и на тази основа да се разшири неговата програма, за да бъдат разгледани специфичните промени в условията на труд и възможностите за заетост в резултат от структурните промени, засягащи бизнес услугите;“ |
| --- | --- |

„—

Политики, свързани с пазара на труда в сферата на бизнес услугите. От социална гледна точка се изисква задълбочено проучване в рамките на сектора, за да се установи какви са предизвикателствата, които се пораждат от новите видове заетост, възникнали вследствие на взаимодействието между бизнес услугите и производствените индустрии. Този анализ трябва да включва образованието, обучението и ученето през целия живот, както и условията на заетост на работещите, включително на онези от тях, засегнати от процеси на възлагане на дейности на външни изпълнители. За постигането на тази цел би следвало да се развие структурната предпоставка за секторния
  разшири програмата за социален диалог, който тепърва следва да се развие и на тази основа да се разшири неговата програма, за да бъдат разгледани специфичните промени в условията на труд и възможностите за заетост в резултат от структурните промени, засягащи бизнес услугите;“

Резултат от гласуването:

87 гласа „за“, 35 гласа „против“ и 13 гласа „въздържал се“.

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/34

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно козметичните продукти“ (преработване)

COM(2008) 49 окончателен — 2008/0035 (COD)

(2009/C 27/07)

На 13 май 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 95 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета относно козметичните продукти“ (преработване).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2008 г. (докладчик: г-н Krawczyk).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 126 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Комитетът подкрепя общите и конкретните цели на проекторегламента, както и преработването на Директива 76/768/EИО в регламент. |
| --- | --- |

1.1

Комитетът подкрепя общите и конкретните цели на проекторегламента, както и преработването на Директива 76/768/EИО в регламент.

| 1.2 | Комитетът привлича вниманието върху факта, че спазването на новите изисквания за производствени практики, оценката на безопасността и изготвянето на информационния файл за продукта, включително провеждането на всички необходими изпитвания, могат да доведат до значителни разходи, особено за МСП. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът привлича вниманието върху факта, че спазването на новите изисквания за производствени практики, оценката на безопасността и изготвянето на информационния файл за продукта, включително провеждането на всички необходими изпитвания, могат да доведат до значителни разходи, особено за МСП.

| 1.3 | Комитетът смята за препоръчително да се сведе до минимум това отрицателно финансово въздействие върху МСП, например като се посочи, че информационният файл за продукта и оценката на безопасността трябва да се изготвят в съответствие с новите изисквания за продукти, пускани на пазара за първи път. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът смята за препоръчително да се сведе до минимум това отрицателно финансово въздействие върху МСП, например като се посочи, че информационният файл за продукта и оценката на безопасността трябва да се изготвят в съответствие с новите изисквания за продукти, пускани на пазара за първи път.

| 1.3.1 | Комитетът подкрепя 36-месечния период за влизане в сила на регламента. Но за актуализирането на информационния файл за продукта и оценката на безопасността на козметичните продукти, които са вече на пазара, Комитетът препоръчва допълнителен преходен период от 24 месеца след влизането в сила. |
| --- | --- |

1.3.1

Комитетът подкрепя 36-месечния период за влизане в сила на регламента. Но за актуализирането на информационния файл за продукта и оценката на безопасността на козметичните продукти, които са вече на пазара, Комитетът препоръчва допълнителен преходен период от 24 месеца след влизането в сила.

| 1.4 | Комитетът приветства въвеждането на диференциран режим въз основа на оценка на риска за веществата, класифицирани като канцерогенни, мутагенни или токсични за репродукцията („CMR“). Забраната за използуването на такива вещества трябва да се запази. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът приветства въвеждането на диференциран режим въз основа на оценка на риска за веществата, класифицирани като канцерогенни, мутагенни или токсични за репродукцията („CMR“). Забраната за използуването на такива вещества трябва да се запази.

2.   Предговор

| 2.1 | Основната цел на директивата (Директива 76/768/EИО) е да защитава здравето на потребителите, като същевременно хармонизира правните разпоредби за козметичните продукти в рамките на общия пазар. Оценка на текущото състояние на пазара показва, че измененията на Директива 76/768/EИО и непоследователното им транспониране от държавите-членки доведоха до множество правни неясноти и несъответствия. Поради това тя създаде административни затруднения и ненужни разходи както за компетентните органи, така и за индустрията, без да допринася за безопасността на козметичните продукти. |
| --- | --- |

2.1

Основната цел на директивата (Директива 76/768/EИО) е да защитава здравето на потребителите, като същевременно хармонизира правните разпоредби за козметичните продукти в рамките на общия пазар. Оценка на текущото състояние на пазара показва, че измененията на Директива 76/768/EИО и непоследователното им транспониране от държавите-членки доведоха до множество правни неясноти и несъответствия. Поради това тя създаде административни затруднения и ненужни разходи както за компетентните органи, така и за индустрията, без да допринася за безопасността на козметичните продукти.

| 2.2 | Опростяването на Директива 76/768/EИО на Съвета от 27 юли 1976 г. относно сближаването на законодателствата на държавите-членки, свързани с козметичните продукти („Директивата за козметичните продукти“), беше обявено в Съобщението на Комисията „Прилагане на Лисабонската програма на Общността: Стратегия за опростяване на регулаторната среда“, в годишната политическа стратегия на Комисията за 2007 г. и в законодателната и работна програма на Комисията за 2007 г. Комисията предлага да се опрости Директивата за козметичните продукти във вид на преработен текст, т.е. да се приложи юридическа техника, която позволява да се кодифицира законодателен текст и измененията му и да се включат значителни подобрения. |
| --- | --- |

2.2

Опростяването на Директива 76/768/EИО на Съвета от 27 юли 1976 г. относно сближаването на законодателствата на държавите-членки, свързани с козметичните продукти („Директивата за козметичните продукти“), беше обявено в Съобщението на Комисията „Прилагане на Лисабонската програма на Общността: Стратегия за опростяване на регулаторната среда“, в годишната политическа стратегия на Комисията за 2007 г. и в законодателната и работна програма на Комисията за 2007 г. Комисията предлага да се опрости Директивата за козметичните продукти във вид на преработен текст, т.е. да се приложи юридическа техника, която позволява да се кодифицира законодателен текст и измененията му и да се включат значителни подобрения.

| 2.3 | Въз основа на отговорите, получени по време на публичната консултация, предприета през 2006 г., както и на няколко свои изследвания, Комисията изготви задълбочена оценка на въздействието преди да изработи предложението за регламент (преработване) (1). |
| --- | --- |

2.3

Въз основа на отговорите, получени по време на публичната консултация, предприета през 2006 г., както и на няколко свои изследвания, Комисията изготви задълбочена оценка на въздействието преди да изработи предложението за регламент (преработване) (1).

| 2.4 | Характерна особеност на козметичния отрасъл на ЕС са МСП. 97 % от всички козметични предприятия в ЕС са МСП, а 80 % от тях имат под 19 работници. МСП осигуряват заетостта на приблизително две трети от всички хора, пряко заети в козметичния отрасъл в ЕС. |
| --- | --- |

2.4

Характерна особеност на козметичния отрасъл на ЕС са МСП. 97 % от всички козметични предприятия в ЕС са МСП, а 80 % от тях имат под 19 работници. МСП осигуряват заетостта на приблизително две трети от всички хора, пряко заети в козметичния отрасъл в ЕС.

| 2.5 | В козметичната индустрия в Европа са заети около 150 000 души. От 1999 г. насам европейският отрасъл стабилно създава нови работни места (ръст от 1,2 % годишно). |
| --- | --- |

2.5

В козметичната индустрия в Европа са заети около 150 000 души. От 1999 г. насам европейският отрасъл стабилно създава нови работни места (ръст от 1,2 % годишно).

| 2.6 | Освен пряката заетост, козметичният отрасъл има и силно косвено въздействие върху заетостта в търговията на дребно, дистрибуцията и транспорта. То може да се оцени на около 350 000 създадени косвено от козметичната индустрия работни места. |
| --- | --- |

2.6

Освен пряката заетост, козметичният отрасъл има и силно косвено въздействие върху заетостта в търговията на дребно, дистрибуцията и транспорта. То може да се оцени на около 350 000 създадени косвено от козметичната индустрия работни места.

| 2.7 | Поради тази причина при анализа на въздействието на настоящото предложение би трябвало да се вземат предвид интересите и мненията на МСП от козметичния отрасъл в ЕС. |
| --- | --- |

2.7

Поради тази причина при анализа на въздействието на настоящото предложение би трябвало да се вземат предвид интересите и мненията на МСП от козметичния отрасъл в ЕС.

| 2.8 | Износът на козметични продукти в рамките на Общността нараства ежегодно от 1999 г. насам със средно по 5 % годишно по отношение на обема, и с по 6,5 % годишно по отношение на стойността. |
| --- | --- |

2.8

Износът на козметични продукти в рамките на Общността нараства ежегодно от 1999 г. насам със средно по 5 % годишно по отношение на обема, и с по 6,5 % годишно по отношение на стойността.

| 2.9 | Козметичната индустрия е международен бизнес, в който Европа е много важен участник. Международния характер на този отрасъл е от особено значение за ЕС като нетен износител. През 2005 г. износът на козметични продукти от ЕС възлезе на 16 милиарда евро при внос от 4,4 милиарда евро. |
| --- | --- |

2.9

Козметичната индустрия е международен бизнес, в който Европа е много важен участник. Международния характер на този отрасъл е от особено значение за ЕС като нетен износител. През 2005 г. износът на козметични продукти от ЕС възлезе на 16 милиарда евро при внос от 4,4 милиарда евро.

| 2.10 | В различните държави-членки на ЕС положението е различно. В Полша например голяма част от козметичния отрасъл е все още независим, като в него работят над 400 предприятия, най-вече МСП. С годишен ръст от 8,2 % през 2006 г. и 7,2 % през 2007 г., и с все още голям потенциал за растеж, полският пазар за козметични продукти е добър пример за стабилен растеж, който вече не се наблюдава в петте най-големи развити икономики на ЕС (Обединено кралство, Германия, Франция, Италия и Испания). |
| --- | --- |

2.10

В различните държави-членки на ЕС положението е различно. В Полша например голяма част от козметичния отрасъл е все още независим, като в него работят над 400 предприятия, най-вече МСП. С годишен ръст от 8,2 % през 2006 г. и 7,2 % през 2007 г., и с все още голям потенциал за растеж, полският пазар за козметични продукти е добър пример за стабилен растеж, който вече не се наблюдава в петте най-големи развити икономики на ЕС (Обединено кралство, Германия, Франция, Италия и Испания).

3   Въведение

Директивата за козметичните продукти е много подробен и прескриптивен законодателен акт. От 1976 г. насам Директивата за козметичните продукти е изменяна и допълвана 56 пъти, което доведе до правна несигурност и несъответствия и до пълното отсъствие на каквито и да е определения.

| 3.1 | Предложеното преработване на Директива 76/768/EИО на Съвета има следните основни цели:






  — | премахване на правната несигурност и несъответствия, произтичащи от многократните изменения; |
| --- | --- | --- |

3.1

Предложеното преработване на Директива 76/768/EИО на Съвета има следните основни цели:

—

премахване на правната несигурност и несъответствия, произтичащи от многократните изменения;

| — | премахване на несъответствията, получени в резултат на транспонирането в националните законодателства, които не допринасят за безопасността на продуктите, а увеличават нормативната тежест и административните разходи; |
| --- | --- |

—

премахване на несъответствията, получени в резултат на транспонирането в националните законодателства, които не допринасят за безопасността на продуктите, а увеличават нормативната тежест и административните разходи;

| — | опростяване и уеднаквяване на някои административни процедури, като нотифицирането, системата за известяване чрез събиране на данни за неблагоприятното въздействие на козметичните продукти („cosmetovigilance“) и административното сътрудничество при наблюдението на пазара; |
| --- | --- |

—

опростяване и уеднаквяване на някои административни процедури, като нотифицирането, системата за известяване чрез събиране на данни за неблагоприятното въздействие на козметичните продукти („cosmetovigilance“) и административното сътрудничество при наблюдението на пазара;

| — | гарантиране на безопасността на козметичните продукти, пуснати на пазара на ЕС, особено като се имат предвид иновациите в сектора; |
| --- | --- |

—

гарантиране на безопасността на козметичните продукти, пуснати на пазара на ЕС, особено като се имат предвид иновациите в сектора;

| — | запазване на правилата относно изпитванията върху животни, които бяха добавени към Директивата за козметичните продукти със „седмото изменение“ през 2003 г.; |
| --- | --- |

—

запазване на правилата относно изпитванията върху животни, които бяха добавени към Директивата за козметичните продукти със „седмото изменение“ през 2003 г.;

| — | въвеждане на ясни минимални изисквания за оценката на безопасността на козметичните продукти; |
| --- | --- |

—

въвеждане на ясни минимални изисквания за оценката на безопасността на козметичните продукти;

| — | въвеждане на възможност в изключителни случаи да се регулират веществата CMR от категории 1 и 2 въз основа на действителния риск от тях. |
| --- | --- |

—

въвеждане на възможност в изключителни случаи да се регулират веществата CMR от категории 1 и 2 въз основа на действителния риск от тях.

Основните елементи в проекторегламента са следните:

| 3.2 | В предложението на Комисията се запазва обхватът на Директива 76/768/EИО и определението за козметичен продукт остава непроменено. По време на публичната консултация, проведена от Европейската комисия, повечето от участниците изразиха подкрепа за преработването на Директива 76/768/EИО в регламент. |
| --- | --- |

3.2

В предложението на Комисията се запазва обхватът на Директива 76/768/EИО и определението за козметичен продукт остава непроменено. По време на публичната консултация, проведена от Европейската комисия, повечето от участниците изразиха подкрепа за преработването на Директива 76/768/EИО в регламент.

| 3.3 | Предлагат се нови определения на следните понятия: производител, вносител, предлагане на пазара, пускане на пазара, хармонизирани стандарти, следи, консерванти, багрила, UV-филтри, нежелан ефект, сериозен нежелан ефект, изтегляне и изземване. Въпреки това не е предложено определение на самия термин „козметичен продукт“. |
| --- | --- |

3.3

Предлагат се нови определения на следните понятия: производител, вносител, предлагане на пазара, пускане на пазара, хармонизирани стандарти, следи, консерванти, багрила, UV-филтри, нежелан ефект, сериозен нежелан ефект, изтегляне и изземване. Въпреки това не е предложено определение на самия термин „козметичен продукт“.

| 3.4 | Въвежда се концепцията за отговорно лице, установено в Общността. Описана е и отговорността в случаи на продукти, доставени на потребителя от територия извън ЕС, например чрез интернет. |
| --- | --- |

3.4

Въвежда се концепцията за отговорно лице, установено в Общността. Описана е и отговорността в случаи на продукти, доставени на потребителя от територия извън ЕС, например чрез интернет.

| 3.5 | Въвеждат се принципите на „новия подход“: позоваване на хармонизираните стандарти в правните актове в областта на добрите производствени практики, вземането на проби и анализ, както и обозначенията върху козметични продукти. |
| --- | --- |

3.5

Въвеждат се принципите на „новия подход“: позоваване на хармонизираните стандарти в правните актове в областта на добрите производствени практики, вземането на проби и анализ, както и обозначенията върху козметични продукти.

| 3.6 | Установяват се минимални изисквания по отношение на оценката на безопасността и информационния файл за продукта (досие на продукта). Предлага се доклад за безопасността на козметичния продукт в Приложение I към проекта за регламент. Оценката на безопасността на козметичния продукт се опира на токсикологичния профил на съставките му. |
| --- | --- |

3.6

Установяват се минимални изисквания по отношение на оценката на безопасността и информационния файл за продукта (досие на продукта). Предлага се доклад за безопасността на козметичния продукт в Приложение I към проекта за регламент. Оценката на безопасността на козметичния продукт се опира на токсикологичния профил на съставките му.

| 3.7 | Предлага се диференциран режим на основата на оценка на риска (а не на опасността) на веществата, класифицирани като канцерогенни, мутагенни или токсични за репродукцията („CMR“) вместо досега използвания режим, основан на опасността. Като цяло се запазва забраната на вещества CMR от категории 1 и 2. Но новият подход позволява, при строго определени условия, да се използват вещества CMR от категории 1 и 2, ако се прецени, че използването им в козметиката е безопасно. |
| --- | --- |

3.7

Предлага се диференциран режим на основата на оценка на риска (а не на опасността) на веществата, класифицирани като канцерогенни, мутагенни или токсични за репродукцията („CMR“) вместо досега използвания режим, основан на опасността. Като цяло се запазва забраната на вещества CMR от категории 1 и 2. Но новият подход позволява, при строго определени условия, да се използват вещества CMR от категории 1 и 2, ако се прецени, че използването им в козметиката е безопасно.

| 3.8 | Запазва се цялостната стратегия за забрана на изпитването върху животни на крайни козметични продукти и графиците на крайните срокове за забраната на търговията с козметични продукти, чиито отделни съставки или комбинации от съставки са били изпитвани върху животни. |
| --- | --- |

3.8

Запазва се цялостната стратегия за забрана на изпитването върху животни на крайни козметични продукти и графиците на крайните срокове за забраната на търговията с козметични продукти, чиито отделни съставки или комбинации от съставки са били изпитвани върху животни.

| 3.9 | Установява се уеднаквен подход към управлението на нежеланите ефекти и на сериозните нежелани ефекти. Данните за нежеланите ефекти и сериозните нежелани ефекти ще залягат в доклада за безопасността на козметичния продукт и ще бъдат съобщавани на обществеността. Освен това, сериозните нежелани ефекти ще бъдат докладвани редовно на компетентните органи. |
| --- | --- |

3.9

Установява се уеднаквен подход към управлението на нежеланите ефекти и на сериозните нежелани ефекти. Данните за нежеланите ефекти и сериозните нежелани ефекти ще залягат в доклада за безопасността на козметичния продукт и ще бъдат съобщавани на обществеността. Освен това, сериозните нежелани ефекти ще бъдат докладвани редовно на компетентните органи.

| 3.10 | Предлага се опростено, централизирано, електронно нотифициране на „едно гише“. Към момента, преди пускането на даден козметичен продукт на пазара, е необходимо да се извършват отделни нотификации във всяка държава-членка. Обхватът на изискваната информация е различен в отделните държави-членки. Освен това понастоящем няколко държави-членки изискват нотифициране и на токсикологичните центрове. |
| --- | --- |

3.10

Предлага се опростено, централизирано, електронно нотифициране на „едно гише“. Към момента, преди пускането на даден козметичен продукт на пазара, е необходимо да се извършват отделни нотификации във всяка държава-членка. Обхватът на изискваната информация е различен в отделните държави-членки. Освен това понастоящем няколко държави-членки изискват нотифициране и на токсикологичните центрове.

| 3.11 | Засилва се административното сътрудничество между компетентните власти и прилагането на добри административни практики. |
| --- | --- |

3.11

Засилва се административното сътрудничество между компетентните власти и прилагането на добри административни практики.

4.   Общи бележки

| 4.1 | Комитетът подкрепя общите и конкретните цели на проекторегламента — опростяване и уеднаквяване на някои административни процедури, при гарантиране на високо равнище на безопасност за потребителите. Предложеният регламент несъмнено е прозрачен. Съдържащите се в него правни разпоредби изясняват някои правни неясноти, които бяха довели до разнопосочно тълкуване и приложение. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът подкрепя общите и конкретните цели на проекторегламента — опростяване и уеднаквяване на някои административни процедури, при гарантиране на високо равнище на безопасност за потребителите. Предложеният регламент несъмнено е прозрачен. Съдържащите се в него правни разпоредби изясняват някои правни неясноти, които бяха довели до разнопосочно тълкуване и приложение.

| 4.2 | Преработването на Директива 76/768/EИО в регламент ще осигури уеднаквено прилагане на правните разпоредби, като увеличи свободното движение на продукти в рамките на общия пазар и опрости административните процедури на пазарите на ЕС. |
| --- | --- |

4.2

Преработването на Директива 76/768/EИО в регламент ще осигури уеднаквено прилагане на правните разпоредби, като увеличи свободното движение на продукти в рамките на общия пазар и опрости административните процедури на пазарите на ЕС.

| 4.3 | Въпреки че опростяването на административните процедури може да снижи някои разходи (например във връзка с нотифицирането на продуктите и нотифицирането на токсикологичните центрове), на МСП ще се наложи да правят значителни разходи за спазване на новите изисквания по съдържанието на информационния файл за продукта и съответствието с хармонизирания стандарт EN ISO 22716 (добра производствена практика). Трябва да се подчертае, че настоящите правни разпоредби не изискват токсикологичните данни да са толкова подробни, колкото се изисква в предложения регламент. |
| --- | --- |

4.3

Въпреки че опростяването на административните процедури може да снижи някои разходи (например във връзка с нотифицирането на продуктите и нотифицирането на токсикологичните центрове), на МСП ще се наложи да правят значителни разходи за спазване на новите изисквания по съдържанието на информационния файл за продукта и съответствието с хармонизирания стандарт EN ISO 22716 (добра производствена практика). Трябва да се подчертае, че настоящите правни разпоредби не изискват токсикологичните данни да са толкова подробни, колкото се изисква в предложения регламент.

| 4.4 | Може да се очаква, че допълнителните разходи, необходими, за да се спазят изискванията на регламента, ще зависят в голяма степен от размера на предприятието. Разходите по изготвянето на информационните файлове за продуктите и оценката на безопасността ще натежат най-вече на малките и средните предприятия, които преди представяха данни от съвсем елементарно естество, съгласно съществуващите правни разпоредби.
  При големите международни корпорации не бива да се очаква значително нарастване на разходите, поради техния дългогодишен професионален опит, човешки ресурси, технически капацитет и достъп до ноу-хау от трети страни. За големите международни предприятия, произвеждащи продукти за някои пазари на ЕС, централизираната европейска система за нотифициране определено ще опрости предишните административни процедури, като по този начин частично ще намали разходите по нотифицирането. Освен това, международните предприятия вече са въвели системи за нотифициране за своите рамкови формулации (формули). |
| --- | --- |

4.4

Може да се очаква, че допълнителните разходи, необходими, за да се спазят изискванията на регламента, ще зависят в голяма степен от размера на предприятието. Разходите по изготвянето на информационните файлове за продуктите и оценката на безопасността ще натежат най-вече на малките и средните предприятия, които преди представяха данни от съвсем елементарно естество, съгласно съществуващите правни разпоредби.

При големите международни корпорации не бива да се очаква значително нарастване на разходите, поради техния дългогодишен професионален опит, човешки ресурси, технически капацитет и достъп до ноу-хау от трети страни. За големите международни предприятия, произвеждащи продукти за някои пазари на ЕС, централизираната европейска система за нотифициране определено ще опрости предишните административни процедури, като по този начин частично ще намали разходите по нотифицирането. Освен това, международните предприятия вече са въвели системи за нотифициране за своите рамкови формулации (формули).

| 4.5 | При МСП може да се очаква значително увеличение на разходите, свързани с добри производствени практики, изготвянето на оценката на безопасността и информационния файл за продукта, включително за провеждането на всички необходими изпитвания.
  Само по отношение на научните изследвания, досието и оценката на безопасността разходите за МСП могат да нараснат дори със 100 % за всяка нова формула, пусната на пазара. Това значително ще увеличи производствените разходи на МСП и ще се отрази на цената на дребно на продуктите и, следователно, ще засегне интересите на потребителите.
  Не бива да се забравя, че МСП изработват значително по-малки обеми серийни продукти отколкото големите международни концерни, които продават огромни количества продукция. Поради това разходите за научните изследвания, досието и оценката на безопасността за един продукт са много по-високи при МСП.
  Според оценката на въздействието, изготвена от Комисията, това би могло да се окаже неподходящо за държавите-членки, в които има голям брой малки и средни предприятия, като Испания, Италия, Полша и България. |
| --- | --- |

4.5

При МСП може да се очаква значително увеличение на разходите, свързани с добри производствени практики, изготвянето на оценката на безопасността и информационния файл за продукта, включително за провеждането на всички необходими изпитвания.

Само по отношение на научните изследвания, досието и оценката на безопасността разходите за МСП могат да нараснат дори със 100 % за всяка нова формула, пусната на пазара. Това значително ще увеличи производствените разходи на МСП и ще се отрази на цената на дребно на продуктите и, следователно, ще засегне интересите на потребителите.

Не бива да се забравя, че МСП изработват значително по-малки обеми серийни продукти отколкото големите международни концерни, които продават огромни количества продукция. Поради това разходите за научните изследвания, досието и оценката на безопасността за един продукт са много по-високи при МСП.

Според оценката на въздействието, изготвена от Комисията, това би могло да се окаже неподходящо за държавите-членки, в които има голям брой малки и средни предприятия, като Испания, Италия, Полша и България.

| 4.6 | Изглежда разумно, за да се сведе до минимум отрицателното финансово въздействие за МСП, да се изисква например информационният файл за продукта и оценката на безопасността да се изготвят в съответствие с новите изисквания само за продукти, пускани на пазара за първи път. Изглежда е необходимо да се продължи преходният период за актуализиране на информационния файл за продуктите и оценката на безопасността за продукти, които вече са на пазара. |
| --- | --- |

4.6

Изглежда разумно, за да се сведе до минимум отрицателното финансово въздействие за МСП, да се изисква например информационният файл за продукта и оценката на безопасността да се изготвят в съответствие с новите изисквания само за продукти, пускани на пазара за първи път. Изглежда е необходимо да се продължи преходният период за актуализиране на информационния файл за продуктите и оценката на безопасността за продукти, които вече са на пазара.

| 4.6.1 | Комитетът подкрепя 36-месечния период за влизане в сила на регламента. Но за актуализирането на информационния файл за продукта и оценката на безопасността на козметичните продукти, които са вече на пазара, Комитетът препоръчва допълнителен преходен период от 24 месеца след влизането в сила. |
| --- | --- |

4.6.1

Комитетът подкрепя 36-месечния период за влизане в сила на регламента. Но за актуализирането на информационния файл за продукта и оценката на безопасността на козметичните продукти, които са вече на пазара, Комитетът препоръчва допълнителен преходен период от 24 месеца след влизането в сила.

| 4.7 | Комитетът приветства въвеждането на определенията. Това ще улесни тълкуването на разпоредбите на регламента и ще помогне да се премахнат правната несигурност и несъответствия. Но не е предложено ново определение на „козметичен продукт“. Козметичната индустрия е силно иновативна и на пазара ежегодно се въвеждат нови продуктови категории с нови козметични функции. Това може да доведе до проблеми при определянето на продукта (козметичен, фармацевтичен, и др.) и при продуктите от междинна категория. Затова е необходимо да се провеждат образователни и информационни кампании, както и да се подобри наблюдението на пазара в тази област. |
| --- | --- |

4.7

Комитетът приветства въвеждането на определенията. Това ще улесни тълкуването на разпоредбите на регламента и ще помогне да се премахнат правната несигурност и несъответствия. Но не е предложено ново определение на „козметичен продукт“. Козметичната индустрия е силно иновативна и на пазара ежегодно се въвеждат нови продуктови категории с нови козметични функции. Това може да доведе до проблеми при определянето на продукта (козметичен, фармацевтичен, и др.) и при продуктите от междинна категория. Затова е необходимо да се провеждат образователни и информационни кампании, както и да се подобри наблюдението на пазара в тази област.

| 4.8 | Комитетът подкрепя въвеждането на концепцията за отговорното лице. Определянето на отговорно лице, което може да бъде предприемач, различен от производителя, е полезно и в съответствие със съществуващите пазарни практики, като възлагане на външни изпълнители (аутсорсинг) и използване на търговска марка на дистрибутора (private label). В разпоредбите относно отговорното лице се формулира неговата отговорност в случаи на предлагане на пазара на продукти, които идват извън ЕС, например чрез Интернет. |
| --- | --- |

4.8

Комитетът подкрепя въвеждането на концепцията за отговорното лице. Определянето на отговорно лице, което може да бъде предприемач, различен от производителя, е полезно и в съответствие със съществуващите пазарни практики, като възлагане на външни изпълнители (аутсорсинг) и използване на търговска марка на дистрибутора (private label). В разпоредбите относно отговорното лице се формулира неговата отговорност в случаи на предлагане на пазара на продукти, които идват извън ЕС, например чрез Интернет.

| 4.9 | Освен това, Комитетът счита че трябва да се дефинират и други понятия, за да се гарантира правна сигурност, особено като се има предвид че инструментът е от типа „регламент“. Това се отнася по-специално за понятията „аромат“ и „активна съставка“. |
| --- | --- |

4.9

Освен това, Комитетът счита че трябва да се дефинират и други понятия, за да се гарантира правна сигурност, особено като се има предвид че инструментът е от типа „регламент“. Това се отнася по-специално за понятията „аромат“ и „активна съставка“.

| 4.10 | Комитетът приветства въвеждането на електронно нотифициране за козметични продукти и рамкови формулации до токсикологичните центрове. Това със сигурност ще уеднакви административните процедури на пазара в ЕС. |
| --- | --- |

4.10

Комитетът приветства въвеждането на електронно нотифициране за козметични продукти и рамкови формулации до токсикологичните центрове. Това със сигурност ще уеднакви административните процедури на пазара в ЕС.

| 4.11 | Комитетът подкрепя въвеждането на принципите на новия подход в законодателството относно козметичните продукти. Прилагането на хармонизирани стандарти, които могат доброволно да се прилагат от производителите и компетентните власти, позволява да се уеднаквят използваните методологии. Хармонизираните стандарти са добър пример на инструменти за саморегулиране, които са както полезни, така и използвани с готовност от козметичната индустрия. Но Комитетът изразява резерви по отношение на безкритичното прилагане на принципите на новия подход. Въпросите, отнасящи се до здравето и безопасността на потребителите, трябва да се регламентират със съответните законови разпоредби. |
| --- | --- |

4.11

Комитетът подкрепя въвеждането на принципите на новия подход в законодателството относно козметичните продукти. Прилагането на хармонизирани стандарти, които могат доброволно да се прилагат от производителите и компетентните власти, позволява да се уеднаквят използваните методологии. Хармонизираните стандарти са добър пример на инструменти за саморегулиране, които са както полезни, така и използвани с готовност от козметичната индустрия. Но Комитетът изразява резерви по отношение на безкритичното прилагане на принципите на новия подход. Въпросите, отнасящи се до здравето и безопасността на потребителите, трябва да се регламентират със съответните законови разпоредби.

| 4.12 | Комитетът приветства позоваването на хармонизираните стандарти за обозначенията върху продуктите. Но в хармонизираните стандарти би трябвало да се посочи какви методи за оценка на ефикасността да се прилагат, за да се доказват твърденията в обозначенията върху продуктите, а не да се оценяват самите твърдения. Твърденията за ефикасност биха могли да бъдат измервани чрез надеждни и възпроизводими методи. Освен това, хармонизираните стандарти би трябвало да отчитат научния и технологичен напредък и огромния обхват на темата. |
| --- | --- |

4.12

Комитетът приветства позоваването на хармонизираните стандарти за обозначенията върху продуктите. Но в хармонизираните стандарти би трябвало да се посочи какви методи за оценка на ефикасността да се прилагат, за да се доказват твърденията в обозначенията върху продуктите, а не да се оценяват самите твърдения. Твърденията за ефикасност биха могли да бъдат измервани чрез надеждни и възпроизводими методи. Освен това, хармонизираните стандарти би трябвало да отчитат научния и технологичен напредък и огромния обхват на темата.

| 4.13 | Комитетът приветства въвеждането на диференциран режим, основан на оценка на риска на веществата, класифицирани като канцерогенни, мутагенни или токсични за репродукцията („CMR“), посочени в Директива 67/548/ЕИО (член 12, параграф 2). Забраната за използването на такива вещества трябва да се запази. Но настоящата система се основава на опасността (т.е. присъщите свойства на веществата) и не отчита дозата и пътя на експозиция. Това би могло да доведе до автоматичната забрана на етанол (т.е. спирт), ако бъде прекласифициран като CMR от категории 1 или 2, въпреки че използването на веществото в козметиката е безопасно. В проекторегламента се предвижда CMR веществата от категории 1 и 2 да могат да се използват като съединения в козметични продукти, само когато са изпълнени и трите условия едновременно (член 12, параграф 2). Но едно от условията изисква веществото да се използва законно в храни и хранителни продукти. А, разбира се, могат да съществуват ситуации, при които вещество, квалифицирано като CMR от категория 1 или 2, което се счита за безопасно за използване в козметични продукти, не се разрешава в храни (напр. формалдехид, борна киселина и др.). Проекторазпоредбите изключват приложението на такива вещества в козметичната индустрия. |
| --- | --- |

4.13

Комитетът приветства въвеждането на диференциран режим, основан на оценка на риска на веществата, класифицирани като канцерогенни, мутагенни или токсични за репродукцията („CMR“), посочени в Директива 67/548/ЕИО (член 12, параграф 2). Забраната за използването на такива вещества трябва да се запази. Но настоящата система се основава на опасността (т.е. присъщите свойства на веществата) и не отчита дозата и пътя на експозиция. Това би могло да доведе до автоматичната забрана на етанол (т.е. спирт), ако бъде прекласифициран като CMR от категории 1 или 2, въпреки че използването на веществото в козметиката е безопасно. В проекторегламента се предвижда CMR веществата от категории 1 и 2 да могат да се използват като съединения в козметични продукти, само когато са изпълнени и трите условия едновременно (член 12, параграф 2). Но едно от условията изисква веществото да се използва законно в храни и хранителни продукти. А, разбира се, могат да съществуват ситуации, при които вещество, квалифицирано като CMR от категория 1 или 2, което се счита за безопасно за използване в козметични продукти, не се разрешава в храни (напр. формалдехид, борна киселина и др.). Проекторазпоредбите изключват приложението на такива вещества в козметичната индустрия.

| 4.14 | Комитетът взима под внимание преходния период за адаптиране на досиетата на продуктите и оценката на безопасността при вече пуснати на пазара продукти (член 34). В проекторегламента не се посочва дали преходният период се прилага към продукти, които се пускат на пазара, или и към продукти, които са вече на пазара. Определянето на един и същи преходен период (36 месеца) за всички продукти — включително и за тези, които вече са на пазара, може да доведе до положение, при което досега пускани законно на пазара продукти ще трябва да бъдат изтеглени, поради липса на актуализирани етикети или информационни файлове за продуктите. Комитетът подкрепя 36-месечния период за влизане в сила на регламента. Но за актуализирането на информационния файл за продукта и оценката на безопасността на козметичните продукти, които са вече на пазара, Комитетът препоръчва допълнителен преходен период от 24 месеца след влизането в сила.
  В документ SEC(2008) 117, в който се съдържа оценката за въздействието, Европейската комисия заявява: „Всички налични статистически данни подсказват, че броят на нежеланите реакции спрямо козметичните продукти е много нисък. (...) Освен това, от влизането в сила на Директивата за козметичните продукти козметичната индустрия не е претърпявала особени кризи по отношение на безопасността, за разлика например от сектора на храните.“ |
| --- | --- |

4.14

Комитетът взима под внимание преходния период за адаптиране на досиетата на продуктите и оценката на безопасността при вече пуснати на пазара продукти (член 34). В проекторегламента не се посочва дали преходният период се прилага към продукти, които се пускат на пазара, или и към продукти, които са вече на пазара. Определянето на един и същи преходен период (36 месеца) за всички продукти — включително и за тези, които вече са на пазара, може да доведе до положение, при което досега пускани законно на пазара продукти ще трябва да бъдат изтеглени, поради липса на актуализирани етикети или информационни файлове за продуктите. Комитетът подкрепя 36-месечния период за влизане в сила на регламента. Но за актуализирането на информационния файл за продукта и оценката на безопасността на козметичните продукти, които са вече на пазара, Комитетът препоръчва допълнителен преходен период от 24 месеца след влизането в сила.

В документ SEC(2008) 117, в който се съдържа оценката за въздействието, Европейската комисия заявява: „Всички налични статистически данни подсказват, че броят на нежеланите реакции спрямо козметичните продукти е много нисък. (...) Освен това, от влизането в сила на Директивата за козметичните продукти козметичната индустрия не е претърпявала особени кризи по отношение на безопасността, за разлика например от сектора на храните.“

5.   Специфични бележки

| 5.1 | Комитетът взима под внимание факта, че някои разпоредби, включени в предложението на Комисията, може да се окажат трудни за спазване. Най-важните от тях се отнасят до обхвата на изискваните за информационните файлове за продуктите и оценката на безопасността данни (член 7 и Приложение I). |
| --- | --- |

5.1

Комитетът взима под внимание факта, че някои разпоредби, включени в предложението на Комисията, може да се окажат трудни за спазване. Най-важните от тях се отнасят до обхвата на изискваните за информационните файлове за продуктите и оценката на безопасността данни (член 7 и Приложение I).

| 5.2 | Оценката на безопасността на козметичния продукт съгласно член 7 трябва да се извършва от независима трета страна, т.е. външна за самото предприятие. |
| --- | --- |

5.2

Оценката на безопасността на козметичния продукт съгласно член 7 трябва да се извършва от независима трета страна, т.е. външна за самото предприятие.

| 5.3 | В член 7, параграф 3 не е ясно формулирано понятието „неклинични изследвания за безопасност“. Наличната информация разкрива, че то се тълкува различно от различните държави-членки на ЕС. Според тълкуванието, прилагано от полските компетентни власти, клиничните изпитвания са тестове, провеждани за медицински продукт. Следователно научните изследвания с доброволци, използвани за оценката на козметични продукти (дерматологични тестове, тестове за съвместимост, инструментални тестове), не могат да се считат за клинични изпитвания. Но те не могат да се считат и за неклинични изследвания по смисъла на член 7, параграф 3 от предложения регламент. Според Директива 2004/10/EО, разпоредбите за добра лабораторна практика не са приложими към изпитвания с участието на хора. |
| --- | --- |

5.3

В член 7, параграф 3 не е ясно формулирано понятието „неклинични изследвания за безопасност“. Наличната информация разкрива, че то се тълкува различно от различните държави-членки на ЕС. Според тълкуванието, прилагано от полските компетентни власти, клиничните изпитвания са тестове, провеждани за медицински продукт. Следователно научните изследвания с доброволци, използвани за оценката на козметични продукти (дерматологични тестове, тестове за съвместимост, инструментални тестове), не могат да се считат за клинични изпитвания. Но те не могат да се считат и за неклинични изследвания по смисъла на член 7, параграф 3 от предложения регламент. Според Директива 2004/10/EО, разпоредбите за добра лабораторна практика не са приложими към изпитвания с участието на хора.

| 5.4 | Освен това, изискването всички токсикологични изпитвания и анализи, необходими за оценката на безопасността, да се извършват в съответствие с принципите за добра лабораторна практика, препятства използването на повечето данни, включени в токсикологичните бази данни и научни публикации, които са ценен източник на информация. Дори в наскоро направени научни публикации много рядко може да се намери декларация за спазването (или неспазването) на принципите за добра лабораторна практика от лабораториите, извършили съответните изпитвания. |
| --- | --- |

5.4

Освен това, изискването всички токсикологични изпитвания и анализи, необходими за оценката на безопасността, да се извършват в съответствие с принципите за добра лабораторна практика, препятства използването на повечето данни, включени в токсикологичните бази данни и научни публикации, които са ценен източник на информация. Дори в наскоро направени научни публикации много рядко може да се намери декларация за спазването (или неспазването) на принципите за добра лабораторна практика от лабораториите, извършили съответните изпитвания.

| 5.5 | Разпоредбите на член 2 и член 4 от Приложение I относно оценката на чистотата и стабилността на материала на опаковката, оценката на взаимодействията между съединенията и трайността на продукта и оценката на въздействието на стабилността на продукта върху неговата безопасност, посочването на период на годност след отваряне трудно могат да бъдат изпълнени, тъй като за това няма широко разпространена и призната методология, например под формата на международни или европейски стандарти, или научни публикации. Следователно тези данни не се намират лесно. |
| --- | --- |

5.5

Разпоредбите на член 2 и член 4 от Приложение I относно оценката на чистотата и стабилността на материала на опаковката, оценката на взаимодействията между съединенията и трайността на продукта и оценката на въздействието на стабилността на продукта върху неговата безопасност, посочването на период на годност след отваряне трудно могат да бъдат изпълнени, тъй като за това няма широко разпространена и призната методология, например под формата на международни или европейски стандарти, или научни публикации. Следователно тези данни не се намират лесно.

| 5.5.1 | Комитетът приветства съдържанието на Приложение I (Доклад за безопасността на козметичния продукт) по отношение на минималните изисквания за данни и изпитвания, които трябва да се проведат за изготвяне на досието на продукта. Това ще подобри качеството на досието, ще улесни наблюдението на пазара и следователно ще допринесе за безопасността на потребителите. |
| --- | --- |

5.5.1

Комитетът приветства съдържанието на Приложение I (Доклад за безопасността на козметичния продукт) по отношение на минималните изисквания за данни и изпитвания, които трябва да се проведат за изготвяне на досието на продукта. Това ще подобри качеството на досието, ще улесни наблюдението на пазара и следователно ще допринесе за безопасността на потребителите.

| 5.6 | За много вещества не е известна стойността на NOAEL (дозата, при която не се наблюдава вредно въздействие), необходима за изчисляването на коефициента на безопасност. Задължението за определяне на стойността на NOAEL ще доведе до изпитвания върху животни, което е в нарушение на политиката на ЕС за насърчаване на алтернативни методи. Това нарушава и член 14 (Изпитване върху животни). |
| --- | --- |

5.6

За много вещества не е известна стойността на NOAEL (дозата, при която не се наблюдава вредно въздействие), необходима за изчисляването на коефициента на безопасност. Задължението за определяне на стойността на NOAEL ще доведе до изпитвания върху животни, което е в нарушение на политиката на ЕС за насърчаване на алтернативни методи. Това нарушава и член 14 (Изпитване върху животни).

| 5.6.1 | Следователно в новото законодателство трябва ясно да се посочва кои са изпитванията, които производителите трябва да проведат за използваните в козметичните продукти вещества, за да установят потенциалната опасност за потребителите. |
| --- | --- |

5.6.1

Следователно в новото законодателство трябва ясно да се посочва кои са изпитванията, които производителите трябва да проведат за използваните в козметичните продукти вещества, за да установят потенциалната опасност за потребителите.

| 5.7 | Комитетът не приема предложението списъкът на съставките да фигурира само на опаковката (чл. 15, алинея „ж“); той трябва да се поставя преди всичко на самия продукт (съда), освен ако това е невъзможно по очевидни причини. |
| --- | --- |

5.7

Комитетът не приема предложението списъкът на съставките да фигурира само на опаковката (чл. 15, алинея „ж“); той трябва да се поставя преди всичко на самия продукт (съда), освен ако това е невъзможно по очевидни причини.

| 5.8 | Комитетът смята, че козметичните продукти трябва да са обозначени със специални предупреждения относно използването им от деца, в които ясно и отчетливо да се посочва минималната възраст, както и предупреждението да се пази далече от деца. |
| --- | --- |

5.8

Комитетът смята, че козметичните продукти трябва да са обозначени със специални предупреждения относно използването им от деца, в които ясно и отчетливо да се посочва минималната възраст, както и предупреждението да се пази далече от деца.

| 5.9 | Комитетът смята още, че в регламента трябва ясно да се посочва, че при дистанционни продажби на козметични продукти етикетите и опаковките трябва да съдържат абсолютно същия вид информация както при продажба в магазин. |
| --- | --- |

5.9

Комитетът смята още, че в регламента трябва ясно да се посочва, че при дистанционни продажби на козметични продукти етикетите и опаковките трябва да съдържат абсолютно същия вид информация както при продажба в магазин.

| 5.10 | Комитетът подкрепя увеличения натиск за административно сътрудничество между компетентните власти, както и за прилагане на добри административни практики. |
| --- | --- |

5.10

Комитетът подкрепя увеличения натиск за административно сътрудничество между компетентните власти, както и за прилагане на добри административни практики.

| 5.11 | Комитетът подкрепя допълването на предишните Приложения, в които се съдържат списъци на забранени и разрешени с някои ограничения за използване в козметичните продукти вещества, с добавянето на номерата по Международната химическа класификация (CAS) и по Европейския инвентаризационен списък на съществуващите търговски химични вещества (EINECS) и наименованията по номенклатурата INCI, както и създаването на списък от козметични съставки в електронна форма. |
| --- | --- |

5.11

Комитетът подкрепя допълването на предишните Приложения, в които се съдържат списъци на забранени и разрешени с някои ограничения за използване в козметичните продукти вещества, с добавянето на номерата по Международната химическа класификация (CAS) и по Европейския инвентаризационен списък на съществуващите търговски химични вещества (EINECS) и наименованията по номенклатурата INCI, както и създаването на списък от козметични съставки в електронна форма.

| 5.12 | Оттеглянето на предишното Приложение I към Директива 76/768/EИО изглежда удачно. Разделението по категории в предишния списък беше твърде произволно и много групи категории се повтаряха, например: „пудри за гримиране“ и „продукти за гримиране и отстраняване на грима“. Освен това, предишният списък вече не е актуален — на пазара има нови категории продукти, като антицелулитни продукти и мокри кърпички за почистване на грим с активни вещества. |
| --- | --- |

5.12

Оттеглянето на предишното Приложение I към Директива 76/768/EИО изглежда удачно. Разделението по категории в предишния списък беше твърде произволно и много групи категории се повтаряха, например: „пудри за гримиране“ и „продукти за гримиране и отстраняване на грима“. Освен това, предишният списък вече не е актуален — на пазара има нови категории продукти, като антицелулитни продукти и мокри кърпички за почистване на грим с активни вещества.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2008) 49 окончателен — 2008/0025 (COD).

1

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/39

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 2001/82/EО и 2001/83/EО относно измененията на условията за разрешителни за пускане на пазара на лекарствени продукти“

COM(2008) 123 окончателен — 2008/0045 (COD)

(2009/C 27/08)

На 3 април 2008 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 95 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директиви 2001/82/EО и 2001/83/EО относно измененията на условията за разрешителни за пускане на пазара на лекарствени продукти“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 юни 2008 г. (докладчик: г-н CEDRONE).

На 446-ата си пленарна сесия, проведена на 9 юли 2008 г., Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 127 гласа „за“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК одобрява предложението за директива COM(2008) 123 окончателен за изменение на Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО, като признава, че тези изменения гарантират хармонизиране на правилата, приложими за всички лекарствени продукти, независимо от процедурата, използвана за издаване на разрешително при тяхното пускане на пазара. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК одобрява предложението за директива COM(2008) 123 окончателен за изменение на Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО, като признава, че тези изменения гарантират хармонизиране на правилата, приложими за всички лекарствени продукти, независимо от процедурата, използвана за издаване на разрешително при тяхното пускане на пазара.

| 1.2 | Прилагането на еднакви критерии за всички лекарствени продукти позволява да се гарантират както едни и същи критерии за качество, безопасност и ефективност, така и поддържането на високо равнище на закрила на общественото здраве, по-ефективно функциониране на вътрешния пазар, като в същото време премахва излишното увеличаване на административните и финансови тежести за предприятията. |
| --- | --- |

1.2

Прилагането на еднакви критерии за всички лекарствени продукти позволява да се гарантират както едни и същи критерии за качество, безопасност и ефективност, така и поддържането на високо равнище на закрила на общественото здраве, по-ефективно функциониране на вътрешния пазар, като в същото време премахва излишното увеличаване на административните и финансови тежести за предприятията.

| 1.3 | ЕИСК винаги е подкрепял и продължава да подкрепя усилията на Комисията, целящи повишаване на сигурността на лекарствените продукти, фактор и елемент от основно значение за закрила на здравето на хората и животните. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК винаги е подкрепял и продължава да подкрепя усилията на Комисията, целящи повишаване на сигурността на лекарствените продукти, фактор и елемент от основно значение за закрила на здравето на хората и животните.

| 1.4 | Следователно ЕИСК изразява съгласие с това да се оправомощи Комисията да разшири обхвата на Регламент (ЕО) No 1084/2003 и върху промените, последващи издаването на разрешително, независимо от използваната процедура, като по този начин се избягват възможните препятствия за свободното движение на лекарствени продукти и едновременно с това подчертава значението на бъдещите разпоредби, които Комисията ще трябва да приеме. |
| --- | --- |

1.4

Следователно ЕИСК изразява съгласие с това да се оправомощи Комисията да разшири обхвата на Регламент (ЕО) No 1084/2003 и върху промените, последващи издаването на разрешително, независимо от използваната процедура, като по този начин се избягват възможните препятствия за свободното движение на лекарствени продукти и едновременно с това подчертава значението на бъдещите разпоредби, които Комисията ще трябва да приеме.

| 1.5 | ЕИСК отново потвърждава настойчиво убеждението си, че е необходимо да се действа по-бързо за осъществяване на единния пазар, включително и в онези сфери, където това все още не е постигнато или е постигнато частично. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК отново потвърждава настойчиво убеждението си, че е необходимо да се действа по-бързо за осъществяване на единния пазар, включително и в онези сфери, където това все още не е постигнато или е постигнато частично.

2.   Контекст

| 2.1 | През ноември 2001 г. Европейската комисия представи всеобхватна реформа на разпоредбите относно лекарствените продукти чрез публикуването на два конкретни законодателни документа: Директива 2001/82/ЕО относно кодекса на Общността за ветеринарните лекарствени продукти и Директива 2001/83/ЕО за утвърждаване на кодекс на Общността относно лекарствени продукти за хуманна употреба (1). |
| --- | --- |

2.1

През ноември 2001 г. Европейската комисия представи всеобхватна реформа на разпоредбите относно лекарствените продукти чрез публикуването на два конкретни законодателни документа: Директива 2001/82/ЕО относно кодекса на Общността за ветеринарните лекарствени продукти и Директива 2001/83/ЕО за утвърждаване на кодекс на Общността относно лекарствени продукти за хуманна употреба (1).

| 2.2 | Това законодателство представляваше продължението на дълбока реформа, извършена през 1993 г. със създаването на Европейската агенция по лекарствата (EMEA) съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) No 2309/93 и с прилагането на нови процедури за издаване на разрешителни за пускане на пазара на фармацевтични продукти (2). |
| --- | --- |

2.2

Това законодателство представляваше продължението на дълбока реформа, извършена през 1993 г. със създаването на Европейската агенция по лекарствата (EMEA) съгласно разпоредбите на Регламент (ЕО) No 2309/93 и с прилагането на нови процедури за издаване на разрешителни за пускане на пазара на фармацевтични продукти (2).

| 2.3 | Съгласно принципа за свободно движение на стоки, този регламент предвиждаше две процедури за издаване на разрешителни за пускане на пазара на всички лекарствени продукти от 1 януари 1995 г.:






  а) | „централизирана“ процедура за издаване на разрешителни от EMEA, валидна на цялата територия на Общността, задължителна за лекарствени средства, получени чрез биотехнологии и факултативна за лекарствени средства, съдържащи нови активни вещества; |
| --- | --- | --- |

2.3

Съгласно принципа за свободно движение на стоки, този регламент предвиждаше две процедури за издаване на разрешителни за пускане на пазара на всички лекарствени продукти от 1 януари 1995 г.:

а)

„централизирана“ процедура за издаване на разрешителни от EMEA, валидна на цялата територия на Общността, задължителна за лекарствени средства, получени чрез биотехнологии и факултативна за лекарствени средства, съдържащи нови активни вещества;

| б) | запазването на националните процедури, наричани „децентрализирани“, което позволяваше получаването на разрешително от орган на национално равнище. Тази процедура позволява също така да се прилагат конкретни разпоредби за „взаимно признаване“, според които одобрени лекарствени продукти в една държава-членка могат да бъдат пускани на пазара в други страни на Общността. |
| --- | --- |

б)

запазването на националните процедури, наричани „децентрализирани“, което позволяваше получаването на разрешително от орган на национално равнище. Тази процедура позволява също така да се прилагат конкретни разпоредби за „взаимно признаване“, според които одобрени лекарствени продукти в една държава-членка могат да бъдат пускани на пазара в други страни на Общността.

| 2.4 | Тези процедури за разрешение за пускане на пазара имаха за цел да се осигури правилна оценка на съотношението „рискове/ползи“, да се определят критерии за високо качество, безопасност и ефективност с конкретната цел да се гарантира здравето на европейските граждани и на животните. |
| --- | --- |

2.4

Тези процедури за разрешение за пускане на пазара имаха за цел да се осигури правилна оценка на съотношението „рискове/ползи“, да се определят критерии за високо качество, безопасност и ефективност с конкретната цел да се гарантира здравето на европейските граждани и на животните.

| 2.5 | В Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО тези гаранции, които не могат да бъдат пренебрегнати, се засилват, като се определят ясни правила относно фармакологичната бдителност за постигане на високо равнище на закрила на общественото здраве чрез по-често извършвани проверки и по-засилено и целенасочено прилагане на критериите за сигнализиране за нежелателни странични ефекти. |
| --- | --- |

2.5

В Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО тези гаранции, които не могат да бъдат пренебрегнати, се засилват, като се определят ясни правила относно фармакологичната бдителност за постигане на високо равнище на закрила на общественото здраве чрез по-често извършвани проверки и по-засилено и целенасочено прилагане на критериите за сигнализиране за нежелателни странични ефекти.

| 2.6 | При периодичните проверки относно функционирането на системата за издаване на разрешителни за фармацевтични продукти Комисията откри проблеми, свързани с измененията, които могат да настъпят във фазите след предоставянето на национално ниво на разрешителните, които са над 80 % от общите разрешителни за лекарствени продукти. |
| --- | --- |

2.6

При периодичните проверки относно функционирането на системата за издаване на разрешителни за фармацевтични продукти Комисията откри проблеми, свързани с измененията, които могат да настъпят във фазите след предоставянето на национално ниво на разрешителните, които са над 80 % от общите разрешителни за лекарствени продукти.

| 2.7 | Тези изменения, настъпващи след получаването на национално разрешение, са разгледани в Регламент (ЕО) No 1084/2003 и Регламент (ЕО) No 1085/2003, които обаче се прилагат само във връзка с такива аспекти като производствения процес, опаковането на лекарствата, правата на собственост, но не разглеждат основни въпроси като например добавянето на нови терапевтични показания или промяна в начина на приемане. |
| --- | --- |

2.7

Тези изменения, настъпващи след получаването на национално разрешение, са разгледани в Регламент (ЕО) No 1084/2003 и Регламент (ЕО) No 1085/2003, които обаче се прилагат само във връзка с такива аспекти като производствения процес, опаковането на лекарствата, правата на собственост, но не разглеждат основни въпроси като например добавянето на нови терапевтични показания или промяна в начина на приемане.

| 2.8 | От това следва, че процедурите, прилагани след издаването на разрешение, в някои случаи се оказват различни в отделните държави-членки, в резултат на което съществуват различни правила и класификации за един и същ продукт. Това може да доведе до различно равнище на закрила на здравето, поради различна терапевтична класификация или различно използване на едно и също лекарство, което би могло да представлява препятствие, понякога изкуствено, пред свободното движение на лекарствени продукти в ЕС. |
| --- | --- |

2.8

От това следва, че процедурите, прилагани след издаването на разрешение, в някои случаи се оказват различни в отделните държави-членки, в резултат на което съществуват различни правила и класификации за един и същ продукт. Това може да доведе до различно равнище на закрила на здравето, поради различна терапевтична класификация или различно използване на едно и също лекарство, което би могло да представлява препятствие, понякога изкуствено, пред свободното движение на лекарствени продукти в ЕС.

3.   Предложението на Комисията

| 3.1 | За да се избегне появата на различни условия за един и същ лекарствен продукт, Комисията реши да предложи изменение на Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО, като отправи искане за прилагане на Регламент (ЕО) No 1084/2003, който понастоящем се прилага единствено за лекарствените продукти по централизираната процедура, и разширяването на действието му върху всички лекарствени продукти, независимо от процедурата, според която те са получили разрешение. |
| --- | --- |

3.1

За да се избегне появата на различни условия за един и същ лекарствен продукт, Комисията реши да предложи изменение на Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО, като отправи искане за прилагане на Регламент (ЕО) No 1084/2003, който понастоящем се прилага единствено за лекарствените продукти по централизираната процедура, и разширяването на действието му върху всички лекарствени продукти, независимо от процедурата, според която те са получили разрешение.

| 3.2 | Разглежданото предложение е част от инициативите за опростяване, определени в приложение 2 на законодателната и работна програма на Комисията за 2008 г., и се състои единствено от законодателна мярка за адаптиране на някои членове от Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО във връзка с прилагането на Регламент (ЕО) No 1084/2003, който по този начин става валиден за всички лекарствени продукти. |
| --- | --- |

3.2

Разглежданото предложение е част от инициативите за опростяване, определени в приложение 2 на законодателната и работна програма на Комисията за 2008 г., и се състои единствено от законодателна мярка за адаптиране на някои членове от Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО във връзка с прилагането на Регламент (ЕО) No 1084/2003, който по този начин става валиден за всички лекарствени продукти.

| 3.3 | Запазването на сегашното положение би довело до ненужно административно и финансово бреме за предприятията, които възнамеряват да извършват търговия в няколко държави от Общността. Тези предприятия биха били изправени пред различни правила, прилагани в отделните държави-членки и съответните им административни изисквания, което освен това в действителност може да създаде изкуствено препятствие за принципа на свободната търговия. |
| --- | --- |

3.3

Запазването на сегашното положение би довело до ненужно административно и финансово бреме за предприятията, които възнамеряват да извършват търговия в няколко държави от Общността. Тези предприятия биха били изправени пред различни правила, прилагани в отделните държави-членки и съответните им административни изисквания, което освен това в действителност може да създаде изкуствено препятствие за принципа на свободната търговия.

| 3.4 | Предложението има изключително юридически характер и предвижда изменението на правната база на Регламент (ЕО) No 1084/2003, така че да предостави на Комисията правото да изменя приложното поле на този регламент, като се гарантира ефективно хармонизиране на правилата за издаване на разрешения. |
| --- | --- |

3.4

Предложението има изключително юридически характер и предвижда изменението на правната база на Регламент (ЕО) No 1084/2003, така че да предостави на Комисията правото да изменя приложното поле на този регламент, като се гарантира ефективно хармонизиране на правилата за издаване на разрешения.

| 3.5 | Комисията подчертава, че във връзка с тази законодателна мярка за изменение бяха проведени широки консултации с всички заинтересовани страни и избраният сред няколко опции начин за изменение се оказва най-подходящият начин за постигане на хармонизиране на разпоредбите във фазата, следваща пускането на пазара, в съответствие с едно високо равнище на здравеопазване и правна съвместимост. |
| --- | --- |

3.5

Комисията подчертава, че във връзка с тази законодателна мярка за изменение бяха проведени широки консултации с всички заинтересовани страни и избраният сред няколко опции начин за изменение се оказва най-подходящият начин за постигане на хармонизиране на разпоредбите във фазата, следваща пускането на пазара, в съответствие с едно високо равнище на здравеопазване и правна съвместимост.

| 3.6 | Предложените изменения на няколко члена се основават на член 95 от Договора за създаване на ЕО, който предвижда използването на процедурата за съвместно вземане на решения и което е в съответствие с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност. |
| --- | --- |

3.6

Предложените изменения на няколко члена се основават на член 95 от Договора за създаване на ЕО, който предвижда използването на процедурата за съвместно вземане на решения и което е в съответствие с принципа на субсидиарност и принципа на пропорционалност.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК одобрява предложението за изменение на Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО, като признава, че тези изменения, гарантирайки хармонизиране на правилата за разрешаване на всички лекарствени продукти, позволяват поддържането на едно високо равнище на закрила на общественото здраве и по-ефективно функциониране на вътрешния пазар, като едновременно с това се премахват ненужните административни и финансови тежести за предприятията. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК одобрява предложението за изменение на Директиви 2001/82/ЕО и 2001/83/ЕО, като признава, че тези изменения, гарантирайки хармонизиране на правилата за разрешаване на всички лекарствени продукти, позволяват поддържането на едно високо равнище на закрила на общественото здраве и по-ефективно функциониране на вътрешния пазар, като едновременно с това се премахват ненужните административни и финансови тежести за предприятията.

| 4.2 | Както в предходни становища по този въпрос, ЕИСК подкрепя Комисията и дори я насърчава да положи всички усилия, с цел да се повиши безопасността на лекарствените продукти, фактор от основно значение за опазване на здравето на хората и на животните. |
| --- | --- |

4.2

Както в предходни становища по този въпрос, ЕИСК подкрепя Комисията и дори я насърчава да положи всички усилия, с цел да се повиши безопасността на лекарствените продукти, фактор от основно значение за опазване на здравето на хората и на животните.

| 4.3 | Ето защо Комитетът изразява съгласие с намерението чрез просто законодателно изменение да се постигне хармонизиране на правилата за всички лекарствени продукти, дори и да са били разрешени съгласно различни процедури, като едновременно с това се премахват възможните допълнителни пречки за свободната търговия с такива продукти. |
| --- | --- |

4.3

Ето защо Комитетът изразява съгласие с намерението чрез просто законодателно изменение да се постигне хармонизиране на правилата за всички лекарствени продукти, дори и да са били разрешени съгласно различни процедури, като едновременно с това се премахват възможните допълнителни пречки за свободната търговия с такива продукти.

| 4.4 | Като одобрява изменението на правната база, ЕИСК остава в очакване на законодателното предложение, което е в процес на изготвяне, и го разглежда като още по-важно за бъдещето на фармацевтичния сектор. |
| --- | --- |

4.4

Като одобрява изменението на правната база, ЕИСК остава в очакване на законодателното предложение, което е в процес на изготвяне, и го разглежда като още по-важно за бъдещето на фармацевтичния сектор.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ОВ L 311, 28.11.2001 г.

1

(2)  ОВ L 214, 24.8.1993 г.

2

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/41

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно обикновените съдове под налягане“ (Кодифицирана версия)

COM(2008) 202 окончателен — 2008/0076 (COD)

(2009/C 27/09)

На 26 май 2008 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 95 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета относно обикновените съдове под налягане“ (Кодифицирана версия).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакъв коментар от негова страна, на 446-ата си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет взе решение със 142 гласа „за“, без гласове „против“ и 6 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/41

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Към железопътна мрежа, ориентирана към товарните превози“

COM(2007) 608 окончателен

(2009/C 27/10)

На 18 октомври 2006 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да проведе консултации с Европейския икономически и социален комитет относно

„Към железопътна мрежа, ориентирана към товарните превози“.

Специализираната секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 5 юни 2008 г. (докладчик: г-н BUFFETAUT).

На 444-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 10 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 111 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | ЕИСК изразява съгласие с анализа на Комисията относно състоянието на железопътните товарни превози в Европейския съюз и счита, че нейните предложения са в правилната посока, въпреки че са недостатъчни за справяне с предизвикателството. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК изразява съгласие с анализа на Комисията относно състоянието на железопътните товарни превози в Европейския съюз и счита, че нейните предложения са в правилната посока, въпреки че са недостатъчни за справяне с предизвикателството.

| 1.2 | Комитетът счита, че за подобряването на положението е необходимо:






  — | предлагане на логистични услуги, а не само предоставяне на превоз; |
| --- | --- | --- |

1.2

Комитетът счита, че за подобряването на положението е необходимо:

—

предлагане на логистични услуги, а не само предоставяне на превоз;

| — | намаляване на разходите, за да могат да се предлагат по-конкурентни цени; |
| --- | --- |

—

намаляване на разходите, за да могат да се предлагат по-конкурентни цени;

| — | по-голяма надеждност на предоставяната услуга; |
| --- | --- |

—

по-голяма надеждност на предоставяната услуга;

| — | разумно кратко време за пътуване от „врата до врата“; |
| --- | --- |

—

разумно кратко време за пътуване от „врата до врата“;

| — | въвеждане на гъвкавост в предлагането и на способността за реагиране в случай на нарушаване на трафика. |
| --- | --- |

—

въвеждане на гъвкавост в предлагането и на способността за реагиране в случай на нарушаване на трафика.

1.3   Истинско логистично обслужване

Основната идея е да се създадат улеснения за клиента, което само по себе си е сложно при железопътния транспорт. Това предполага истинско наблюдение на клиентите, ясна и надеждна информация, по-голямо предлагане на индивидуални вагони, предоставяне на услуги от „врата до врата“, което включва товаренето и разтоварването.

1.4   Намаляване на разходите

| 1.4.1 | За да се постигне това е необходимо да се продължи с подобряването на оперативна съвместимост и техническото хармонизиране в Европа. Във времето всяка мрежа създаде свои собствени правила и собствени системи за регулиране и безопасност. Необходимо е всички системи постепенно да бъдат хармонизирани и възможно най-бързо прилагането на ERTMS (Европейска система за управление на железопътния трафик) да стане приоритет. |
| --- | --- |

1.4.1

За да се постигне това е необходимо да се продължи с подобряването на оперативна съвместимост и техническото хармонизиране в Европа. Във времето всяка мрежа създаде свои собствени правила и собствени системи за регулиране и безопасност. Необходимо е всички системи постепенно да бъдат хармонизирани и възможно най-бързо прилагането на ERTMS (Европейска система за управление на железопътния трафик) да стане приоритет.

| 1.4.2 | Инвестирайки по подходящ начин, всеки път, когато това е възможно в рамките на разумното, би било необходимо постепенно да бъдат променени характеристиките на железопътната инфраструктура по отношение на габаритите, дължината на влаковете, рампите и наклоните, натоварването на ос, за да бъдат те адаптирани към нуждите на превоза на товари, какъвто е случаят например в Съединените щати. |
| --- | --- |

1.4.2

Инвестирайки по подходящ начин, всеки път, когато това е възможно в рамките на разумното, би било необходимо постепенно да бъдат променени характеристиките на железопътната инфраструктура по отношение на габаритите, дължината на влаковете, рампите и наклоните, натоварването на ос, за да бъдат те адаптирани към нуждите на превоза на товари, какъвто е случаят например в Съединените щати.

| 1.4.3 | Едно реално развитие на конкуренцията и на отварянето на пазара би изисквало повече ефективност и по-голяма производителност. Така се поставя въпроса за обучението на персонала в железниците. Всъщност новите оператори, навлизащи на пазара могат да бъдат изправени пред недостиг на квалифицирана работна ръка. Поради това е нужно да се въведе подходящ цикъл на обучение, за да може това търсене да бъде задоволено и да се направи възможно създаването на висококвалифицирани работни места. |
| --- | --- |

1.4.3

Едно реално развитие на конкуренцията и на отварянето на пазара би изисквало повече ефективност и по-голяма производителност. Така се поставя въпроса за обучението на персонала в железниците. Всъщност новите оператори, навлизащи на пазара могат да бъдат изправени пред недостиг на квалифицирана работна ръка. Поради това е нужно да се въведе подходящ цикъл на обучение, за да може това търсене да бъде задоволено и да се направи възможно създаването на висококвалифицирани работни места.

| 1.4.4 | Разпределението на разходите между различните оператори от страна на управителите на инфраструктури трябва да бъде преразгледано и по подобен начин трябва да бъдат разпределени по-добре външните разходи на конкуриращите се видове транспорт, за да се създадат условия за свободна и неизкривена конкуренция. |
| --- | --- |

1.4.4

Разпределението на разходите между различните оператори от страна на управителите на инфраструктури трябва да бъде преразгледано и по подобен начин трябва да бъдат разпределени по-добре външните разходи на конкуриращите се видове транспорт, за да се създадат условия за свободна и неизкривена конкуренция.

| 1.4.5 | Би трябвало да бъдат проучени и подкрепени инициативи като Betuwe line, проектът New Opera или FERRMED и да се извлекат поуки при обмена на опит и на добри практики. |
| --- | --- |

1.4.5

Би трябвало да бъдат проучени и подкрепени инициативи като Betuwe line, проектът New Opera или FERRMED и да се извлекат поуки при обмена на опит и на добри практики.

1.5   По-голяма надеждност на услугите

| 1.5.1 | Би следвало да се установят обвързващи правила в договорите за обезщетяване на клиентите в случай на предоставяне на услуги с лошо качество, което би послужило като стимул за подобряване на качеството на предоставяните услуги. |
| --- | --- |

1.5.1

Би следвало да се установят обвързващи правила в договорите за обезщетяване на клиентите в случай на предоставяне на услуги с лошо качество, което би послужило като стимул за подобряване на качеството на предоставяните услуги.

| 1.5.2 | Необходимо е да се работи за подобряване на качеството и надеждността на различните компоненти, които позволяват да бъдат предоставени услугите. Това се отнася както за подвижния състав, така и за сигнализацията, железопътните линии или информационните системи. |
| --- | --- |

1.5.2

Необходимо е да се работи за подобряване на качеството и надеждността на различните компоненти, които позволяват да бъдат предоставени услугите. Това се отнася както за подвижния състав, така и за сигнализацията, железопътните линии или информационните системи.

| 1.5.3 | За повишаването на надеждността на услугите се изисква също така и предоставяне на добри трасета за превоз на товари, както и определяне на правила, които в случай на затруднения в движението по тези трасета, да дават предимство на превоза на товари, като се взима под внимание интереса на всички потребители. В частност, е възможно да се прави разпределение съгласно периодите и часовете на движение. |
| --- | --- |

1.5.3

За повишаването на надеждността на услугите се изисква също така и предоставяне на добри трасета за превоз на товари, както и определяне на правила, които в случай на затруднения в движението по тези трасета, да дават предимство на превоза на товари, като се взима под внимание интереса на всички потребители. В частност, е възможно да се прави разпределение съгласно периодите и часовете на движение.

1.6   Разумно кратко време за пътуване от „врата до врата“

| 1.6.1 | Един от упреците, които обикновено се отправят по отношение на превоза на стоки е дължината и бавността на пътуванията. За да се разреши този проблем би трябвало трасетата да бъдат с ограничен брой (дори никакви) спирки и да бъдат проектирани така, че да има малка вероятност от затруднения в движението с други влакове. По отношение на оперативното управление е необходимо, също така, възможно най-често да им се дава предимство в случай на такъв конфликт. Би трябвало, също така, да се насърчава използването на скоростните нощни товарни влакове. |
| --- | --- |

1.6.1

Един от упреците, които обикновено се отправят по отношение на превоза на стоки е дължината и бавността на пътуванията. За да се разреши този проблем би трябвало трасетата да бъдат с ограничен брой (дори никакви) спирки и да бъдат проектирани така, че да има малка вероятност от затруднения в движението с други влакове. По отношение на оперативното управление е необходимо, също така, възможно най-често да им се дава предимство в случай на такъв конфликт. Би трябвало, също така, да се насърчава използването на скоростните нощни товарни влакове.

| 1.6.2 | Освен това, би било необходимо да се предвидят инвестиции, за да се приспособят инфраструктурите към по-високи скорости, като обаче се има предвид, че по даден релсов път увеличаването на скоростта предполага намаляване на допустимото натоварване на ос. Въпреки че сегашната ниска скорост, с която се извършват железопътните товарни превози, следва да бъде коригирана, трябва да се подчертае, че най-важният фактор е постоянната скорост на влаковете. Умерената, но постоянна скорост е за предпочитане пред спиранията и тръгванията, които в крайна сметка водят до натрупване на закъснения. |
| --- | --- |

1.6.2

Освен това, би било необходимо да се предвидят инвестиции, за да се приспособят инфраструктурите към по-високи скорости, като обаче се има предвид, че по даден релсов път увеличаването на скоростта предполага намаляване на допустимото натоварване на ос. Въпреки че сегашната ниска скорост, с която се извършват железопътните товарни превози, следва да бъде коригирана, трябва да се подчертае, че най-важният фактор е постоянната скорост на влаковете. Умерената, но постоянна скорост е за предпочитане пред спиранията и тръгванията, които в крайна сметка водят до натрупване на закъснения.

1.7   Въвеждане на гъвкавост

| 1.7.1 | Принципите и традиционните методи на управление на движението, които системно дават предимство на пътническите влакове по предварително определени теоретични трасета, неволно, но реално водят до това, че „товарен влак, който тръгва с малко закъснение (с десетина минути например), почти винаги пристига с голямо закъснение (с няколко часа, дори с цял ден)“. |
| --- | --- |

1.7.1

Принципите и традиционните методи на управление на движението, които системно дават предимство на пътническите влакове по предварително определени теоретични трасета, неволно, но реално водят до това, че „товарен влак, който тръгва с малко закъснение (с десетина минути например), почти винаги пристига с голямо закъснение (с няколко часа, дори с цял ден)“.

| 1.7.2 | Чрез развитието на технологиите в средносрочен/дългосрочен план ще бъде възможно облекчаване на товарния железопътен трафик в реално време, без да се взема като отправна точка единствено предварително теоретично определено трасе. Чрез концепцията за „подвижен блок-участък“, включена в последния етап на ERTMS, в рамките на същата инфраструктура би било възможно да се движат повече влакове и по-добре да се реагира в случай на затруднения. Затова е нужно всички държави-членки да инвестират в системата ERTMS, за да достигнат възможно най-рано оперативна съвместимост и постоянно използване на различните национални железопътни мрежи. |
| --- | --- |

1.7.2

Чрез развитието на технологиите в средносрочен/дългосрочен план ще бъде възможно облекчаване на товарния железопътен трафик в реално време, без да се взема като отправна точка единствено предварително теоретично определено трасе. Чрез концепцията за „подвижен блок-участък“, включена в последния етап на ERTMS, в рамките на същата инфраструктура би било възможно да се движат повече влакове и по-добре да се реагира в случай на затруднения. Затова е нужно всички държави-членки да инвестират в системата ERTMS, за да достигнат възможно най-рано оперативна съвместимост и постоянно използване на различните национални железопътни мрежи.

| 1.7.3 | Във връзка с това е необходимо да се направят инвестиции за подобряване на капацитета на инфраструктурите с цел избягване на затрудненията в транспорта, както и за подобряване на платформите за товарене/разтоварване, които дават възможност за оперативна съвместимост на транспортните системи. |
| --- | --- |

1.7.3

Във връзка с това е необходимо да се направят инвестиции за подобряване на капацитета на инфраструктурите с цел избягване на затрудненията в транспорта, както и за подобряване на платформите за товарене/разтоварване, които дават възможност за оперативна съвместимост на транспортните системи.

| 1.7.4 | Въпросът за разпределителните и товарните гари е важен, но е и тясно свързан с въпроса за второстепенните мрежи, които обслужват цялата територия. В действителност, за да бъде наистина конкурентен, железопътният превоз на товари трябва да дава възможност товарът да бъде превозен възможно най-близо до клиентите. |
| --- | --- |

1.7.4

Въпросът за разпределителните и товарните гари е важен, но е и тясно свързан с въпроса за второстепенните мрежи, които обслужват цялата територия. В действителност, за да бъде наистина конкурентен, железопътният превоз на товари трябва да дава възможност товарът да бъде превозен възможно най-близо до клиентите.

1.8   Мрежа, предназначена за товарни превози

| 1.8.1 | Въпреки че днес не е много реалистично да се препоръча създаване на трансевропейска мрежа за товарни превози, не бива да се забравя, че една отделна мрежа би била най-добрият начин за насърчаване на железопътния превоз на стоки, като го направи по-надежден и навременен, по-евтин и по-бърз. В сегашната ситуация вариантът за коридори за товарни превози е реалистичен, но поради липсата на големи трансконтинентални мрежи за товарни превози, в коридорите за тях може да се предвиди включване на по-голям брой участъци от линии, специално предназначени за товарни превози, за да бъдат свързани особено активните в икономическо отношение центрове, както това беше потвърдено от успеха на Betuwe line, между пристанище Ротердам и Германия. Необходимо е всички държави-членки наистина да се включат в прилагането на политиките и разпоредбите, позволяващи повишаването на конкурентоспособността на железниците. |
| --- | --- |

1.8.1

Въпреки че днес не е много реалистично да се препоръча създаване на трансевропейска мрежа за товарни превози, не бива да се забравя, че една отделна мрежа би била най-добрият начин за насърчаване на железопътния превоз на стоки, като го направи по-надежден и навременен, по-евтин и по-бърз. В сегашната ситуация вариантът за коридори за товарни превози е реалистичен, но поради липсата на големи трансконтинентални мрежи за товарни превози, в коридорите за тях може да се предвиди включване на по-голям брой участъци от линии, специално предназначени за товарни превози, за да бъдат свързани особено активните в икономическо отношение центрове, както това беше потвърдено от успеха на Betuwe line, между пристанище Ротердам и Германия. Необходимо е всички държави-членки наистина да се включат в прилагането на политиките и разпоредбите, позволяващи повишаването на конкурентоспособността на железниците.

2.   Оценка на ситуацията

2.1   Тревожна констатация

| 2.1.1 | Въпреки че от 1995 до 2005 г. превозът на стоки се е увеличавал с 2,8 % годишно, делът на пазарът на железопътния превоз на товари не престана да намалява и от 2005 г. насам се стабилизира на около 10 %, което е най-ниското му ниво от 1945 г. досега. |
| --- | --- |

2.1.1

Въпреки че от 1995 до 2005 г. превозът на стоки се е увеличавал с 2,8 % годишно, делът на пазарът на железопътния превоз на товари не престана да намалява и от 2005 г. насам се стабилизира на около 10 %, което е най-ниското му ниво от 1945 г. досега.

| 2.1.2 | Според Комисията причините за тези лоши резултати са липсата на надеждност, недостатъчен капацитет, неправилно управление на информацията, бавност и отсъствие на гъвкавост. Въпреки това, независимо от тези трудности, биха могли да възникват нови възможности в настоящия икономически контекст, характерен с нарастване на търговския обмен, натоварването по пътищата, повишаването на цените на горивата, все по-голямата загриженост, свързана с опазването на околната среда. |
| --- | --- |

2.1.2

Според Комисията причините за тези лоши резултати са липсата на надеждност, недостатъчен капацитет, неправилно управление на информацията, бавност и отсъствие на гъвкавост. Въпреки това, независимо от тези трудности, биха могли да възникват нови възможности в настоящия икономически контекст, характерен с нарастване на търговския обмен, натоварването по пътищата, повишаването на цените на горивата, все по-голямата загриженост, свързана с опазването на околната среда.

| 2.1.3 | В миналото Общността направи усилие да развие железопътния транспорт, като определи три политически подхода:






  — | отваряне на пазара за железопътен превоз на товари, успоредно с преструктуриране на традиционните оператори, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

В миналото Общността направи усилие да развие железопътния транспорт, като определи три политически подхода:

—

отваряне на пазара за железопътен превоз на товари, успоредно с преструктуриране на традиционните оператори,

| — | развиване на техническата оперативна съвместимост и на общи правила за безопасност, |
| --- | --- |

—

развиване на техническата оперативна съвместимост и на общи правила за безопасност,

| — | създаване на железопътна мрежа в общата рамка на трансевропейската транспортна мрежа. |
| --- | --- |

—

създаване на железопътна мрежа в общата рамка на трансевропейската транспортна мрежа.

| 2.1.4 | Трябва да се отбележи, че постигнатите резултати са недостатъчни, по-специално по отношение на транснационалния транспорт. |
| --- | --- |

2.1.4

Трябва да се отбележи, че постигнатите резултати са недостатъчни, по-специално по отношение на транснационалния транспорт.

2.2   Развиваща се обща транспортна политика

| 2.2.1 | С Бялата книга за европейската политика в областта на транспорта до 2010 г. се преследваше целта за прехвърляне на част от автомобилния трафик към железопътния транспорт, като вече се предвиждаше създаването на „мултимодални коридори, ориентирани към товарни превози“. Както е известно, от практическа гледна точка, с преразглеждането на Бялата книга до известна степен бяха ограничени амбициите за прехвърляне на част от автомобилния трафик към железопътния транспорт и беше развита идеята за интермодалност, без обаче да се подминава необходимостта от насърчаване изграждането на железопътна мрежа, ориентирана към товарните превози. |
| --- | --- |

2.2.1

С Бялата книга за европейската политика в областта на транспорта до 2010 г. се преследваше целта за прехвърляне на част от автомобилния трафик към железопътния транспорт, като вече се предвиждаше създаването на „мултимодални коридори, ориентирани към товарни превози“. Както е известно, от практическа гледна точка, с преразглеждането на Бялата книга до известна степен бяха ограничени амбициите за прехвърляне на част от автомобилния трафик към железопътния транспорт и беше развита идеята за интермодалност, без обаче да се подминава необходимостта от насърчаване изграждането на железопътна мрежа, ориентирана към товарните превози.

| 2.2.2 | Това е идеята, която Комисията развива в разглежданото съобщение, като определя тройната цел за подобряване на скоростта, надеждността и капацитета на трафика в една транспортна мрежа, базирана на съществуващите трансевропейски мрежи. |
| --- | --- |

2.2.2

Това е идеята, която Комисията развива в разглежданото съобщение, като определя тройната цел за подобряване на скоростта, надеждността и капацитета на трафика в една транспортна мрежа, базирана на съществуващите трансевропейски мрежи.

3.   Предложенията на Комисията

| 3.1 | Комисията припомня вече започнатите инициативи за насърчаване, подобряване и улесняване на железопътния превоз на товари: разработване на оперативната съвместимост и на информацията (Europtirails), изграждане на инфраструктури (Betuwe line), изграждане на структури на коридорите. Те обаче се оказаха недостатъчни. |
| --- | --- |

3.1

Комисията припомня вече започнатите инициативи за насърчаване, подобряване и улесняване на железопътния превоз на товари: разработване на оперативната съвместимост и на информацията (Europtirails), изграждане на инфраструктури (Betuwe line), изграждане на структури на коридорите. Те обаче се оказаха недостатъчни.

| 3.2 | Три варианта се предвиждат по отношение на формата: настоящото състояние, нови мерки за създаване на мрежа за превоз на товари, специална програма за създаване на европейска железопътна мрежа за товарни превози. |
| --- | --- |

3.2

Три варианта се предвиждат по отношение на формата: настоящото състояние, нови мерки за създаване на мрежа за превоз на товари, специална програма за създаване на европейска железопътна мрежа за товарни превози.

| 3.3 | Вярна на принципите на античната философия, Комисията счита, че in medio stat virtus („истината е по средата“) и отхвърля първия и третия вариант, тъй като единият е твърде неамбициозен, а другият — нереалистичен. |
| --- | --- |

3.3

Вярна на принципите на античната философия, Комисията счита, че in medio stat virtus („истината е по средата“) и отхвърля първия и третия вариант, тъй като единият е твърде неамбициозен, а другият — нереалистичен.

3.4   Предлагани мерки

| 3.4.1 | Комисията планира разработване на транснационални коридори за създаване на мрежа за товарни превози. Става дума определяне на коридори с подходяща инфраструктура, като успоредно с това се създаде ефективна система за управление и експлоатация. Това ще може да се осъществи само, ако към проекта се присъединят държавите-членки, както и управителите на инфраструктурите. |
| --- | --- |

3.4.1

Комисията планира разработване на транснационални коридори за създаване на мрежа за товарни превози. Става дума определяне на коридори с подходяща инфраструктура, като успоредно с това се създаде ефективна система за управление и експлоатация. Това ще може да се осъществи само, ако към проекта се присъединят държавите-членки, както и управителите на инфраструктурите.

| 3.4.2 | За да бъде постигнато това, Комисията планира серия от законодателни мерки, които биха се вписали в преработването на 1-вия железопътен пакет, предвиден за 2008 г., определяне на насърчителни мерки и финансиране, което трябва да бъде предоставено от вече съществуващите средства. |
| --- | --- |

3.4.2

За да бъде постигнато това, Комисията планира серия от законодателни мерки, които биха се вписали в преработването на 1-вия железопътен пакет, предвиден за 2008 г., определяне на насърчителни мерки и финансиране, което трябва да бъде предоставено от вече съществуващите средства.

| 3.4.3 | По този начин Комисията предлага да се даде правна дефиниция на коридорите за товарни превози, да се насърчават държавите-членки и управителите на инфраструктури да създават транснационални коридори, ориентирани към товарните превози и да се търси финансиране за тези структури, но в рамките на съществуващите средства. |
| --- | --- |

3.4.3

По този начин Комисията предлага да се даде правна дефиниция на коридорите за товарни превози, да се насърчават държавите-членки и управителите на инфраструктури да създават транснационални коридори, ориентирани към товарните превози и да се търси финансиране за тези структури, но в рамките на съществуващите средства.

| 3.4.4 | Един от упреците, отправяни по отношение на железопътния превоз на товари, е липсата на качество на услугата и липсата на информация за клиентите. Поради тази причина Комисията планира въвеждането на истинска политика по отношение на качеството и прозрачността и предлага приемането на законодателна мярка относно публикуването на показатели за качество. Тя може да публикува и доклад относно взетите мерки от страна на операторите за подобряване на железопътното обслужване. |
| --- | --- |

3.4.4

Един от упреците, отправяни по отношение на железопътния превоз на товари, е липсата на качество на услугата и липсата на информация за клиентите. Поради тази причина Комисията планира въвеждането на истинска политика по отношение на качеството и прозрачността и предлага приемането на законодателна мярка относно публикуването на показатели за качество. Тя може да публикува и доклад относно взетите мерки от страна на операторите за подобряване на железопътното обслужване.

| 3.4.5 | Определени участъци от мрежата са претоварени, особено в централната част на Европейския съюз. Освен това, има опасност тази ситуация да се утежни през следващите години. Ето защо това предполага инвестиции по отношение на пропускателната способност на инфраструктурата, особено на по-дълги влакове, на габаритите, на натоварването на ос, на максималната скорост. Всичко това предполага инвестициите да бъдат целенасочени и координирани. Комисията препоръчва да се изготвят инвестиционни програми от страна на структурите, които управляват коридорите, което поставя въпроса за финансирането, което би трябвало да се впише в рамките на съществуващите програми. |
| --- | --- |

3.4.5

Определени участъци от мрежата са претоварени, особено в централната част на Европейския съюз. Освен това, има опасност тази ситуация да се утежни през следващите години. Ето защо това предполага инвестиции по отношение на пропускателната способност на инфраструктурата, особено на по-дълги влакове, на габаритите, на натоварването на ос, на максималната скорост. Всичко това предполага инвестициите да бъдат целенасочени и координирани. Комисията препоръчва да се изготвят инвестиционни програми от страна на структурите, които управляват коридорите, което поставя въпроса за финансирането, което би трябвало да се впише в рамките на съществуващите програми.

| 3.4.6 | Въпросът за пропускателната способност на трафика и за ефективността на железопътните товарни превози, поставя въпроса за предоставянето на трасета, но според правилата във всяка държава-членка. Днес всеки управител взема решение за предоставяне на трасета, но според правилата във всяка държава-членка. Следователно хармонизирането на правилата за предоставяне на трасета би било полезно, за да се достигне до надеждни и ефективни трасета. |
| --- | --- |

3.4.6

Въпросът за пропускателната способност на трафика и за ефективността на железопътните товарни превози, поставя въпроса за предоставянето на трасета, но според правилата във всяка държава-членка. Днес всеки управител взема решение за предоставяне на трасета, но според правилата във всяка държава-членка. Следователно хармонизирането на правилата за предоставяне на трасета би било полезно, за да се достигне до надеждни и ефективни трасета.

| 3.4.7 | За да се постигне това, Комисията възнамерява да предложи законодателни разпоредби относно предоставянето в международен план на трасета и относно предоставянето на предимство на товарните превози, особено в случай на натоварване на мрежата. |
| --- | --- |

3.4.7

За да се постигне това, Комисията възнамерява да предложи законодателни разпоредби относно предоставянето в международен план на трасета и относно предоставянето на предимство на товарните превози, особено в случай на натоварване на мрежата.

| 3.4.8 | Но, ако товарните превози се осъществяват, има нужда и от терминали и разпределителни гари, но през изминалите години, под натиска на завишеното търсене на парцели за строеж, тенденцията в градските райони беше по-скоро да се намалява броя на тези гари и терминали. |
| --- | --- |

3.4.8

Но, ако товарните превози се осъществяват, има нужда и от терминали и разпределителни гари, но през изминалите години, под натиска на завишеното търсене на парцели за строеж, тенденцията в градските райони беше по-скоро да се намалява броя на тези гари и терминали.

| 3.4.9 | От предложенията на Комисията ясно се вижда, че за успешното осъществяване на инициативите предлаганите мерки изискват мобилизиране на държавите-членки и на участниците в железопътния сектор. |
| --- | --- |

3.4.9

От предложенията на Комисията ясно се вижда, че за успешното осъществяване на инициативите предлаганите мерки изискват мобилизиране на държавите-членки и на участниците в железопътния сектор.

3.5   Общи бележки

| 3.5.1 | Представените от Комисията констатации относно състоянието на железопътните товарни превози не дава основания за особени коментари, а само потвърждава онова, което вече се знаеше за слабостта на този сектор. За да се подобри ситуацията, е необходимо усилие за мобилизиране на различни ръководители на предприятия от публичния и частния сектор, не само що се отнася до политическата воля и търговската динамика, но и по отношение на финансирането. |
| --- | --- |

3.5.1

Представените от Комисията констатации относно състоянието на железопътните товарни превози не дава основания за особени коментари, а само потвърждава онова, което вече се знаеше за слабостта на този сектор. За да се подобри ситуацията, е необходимо усилие за мобилизиране на различни ръководители на предприятия от публичния и частния сектор, не само що се отнася до политическата воля и търговската динамика, но и по отношение на финансирането.

| 3.5.2 | Без съмнение това е слабата част на плана. Комисията предлага серия от законодателни мерки, но не предвижда никакво предоставяне на нови средства. Правният подход несъмнено е полезен, но със сигурност е недостатъчен. Необходимите кредити за осъществяване на плана ще трябва да бъдат намерени в рамките на съществуващите програми. Това предполага деликатни компромиси и ще предизвика трудно управлявания ефект на скачените съдове. |
| --- | --- |

3.5.2

Без съмнение това е слабата част на плана. Комисията предлага серия от законодателни мерки, но не предвижда никакво предоставяне на нови средства. Правният подход несъмнено е полезен, но със сигурност е недостатъчен. Необходимите кредити за осъществяване на плана ще трябва да бъдат намерени в рамките на съществуващите програми. Това предполага деликатни компромиси и ще предизвика трудно управлявания ефект на скачените съдове.

| 3.5.3 | И накрая, успехът на плана предполага категоричното присъединяване на държавите-членки и управляващите дружества, но първите често не разполагат с достатъчно средства и може да имат други приоритети в железопътния сектор, а последните, които впрочем, въпреки че се възползваха от разделянето на мрежи със скъпа поддръжка от експлоатацията, не винаги са в най-добро финансово състояние. |
| --- | --- |

3.5.3

И накрая, успехът на плана предполага категоричното присъединяване на държавите-членки и управляващите дружества, но първите често не разполагат с достатъчно средства и може да имат други приоритети в железопътния сектор, а последните, които впрочем, въпреки че се възползваха от разделянето на мрежи със скъпа поддръжка от експлоатацията, не винаги са в най-добро финансово състояние.

3.6   Специфични бележки

| 3.6.1 | Създаването на транснационални коридори, насочени към товарните превози очевидно би било необходимо условие за развитието на товарните превози, но ние знаем до каква степен досега се даваше предимство на превоза на пътници. Следователно става дума за нещо като „културна революция“ с неизбежно определяне на обвързващи цели, които трябва да бъдат приети от държавите-членки, както и собствено финансиране, като се има предвид, че според общественото мнение, приоритетът на пътническите влакове е придобивка, която по принцип не се поставя под въпрос. Всъщност, става въпрос за оптималното управление на мрежите и за определяне на мрежите за товарни превози, без заради това да се понижава качеството и точността на превоза на пътници. При създаването на транснационални коридори следва да се вземат предвид широчината на релсите в новите и в старите държави-членки на ЕС, съществуващият подвижен състав на железопътните компании, потокът на стоки от страните кандидатки за присъединяване и от трети страни, както и съществуването на руския анклав Калининград. |
| --- | --- |

3.6.1

Създаването на транснационални коридори, насочени към товарните превози очевидно би било необходимо условие за развитието на товарните превози, но ние знаем до каква степен досега се даваше предимство на превоза на пътници. Следователно става дума за нещо като „културна революция“ с неизбежно определяне на обвързващи цели, които трябва да бъдат приети от държавите-членки, както и собствено финансиране, като се има предвид, че според общественото мнение, приоритетът на пътническите влакове е придобивка, която по принцип не се поставя под въпрос. Всъщност, става въпрос за оптималното управление на мрежите и за определяне на мрежите за товарни превози, без заради това да се понижава качеството и точността на превоза на пътници. При създаването на транснационални коридори следва да се вземат предвид широчината на релсите в новите и в старите държави-членки на ЕС, съществуващият подвижен състав на железопътните компании, потокът на стоки от страните кандидатки за присъединяване и от трети страни, както и съществуването на руския анклав Калининград.

| 3.6.2 | Въпросите, свързани с информацията и прозрачността, разбира се, са важни, но е ясно, че клиентът прави своя избор въз основа на цената, надеждността, бързината на превоза, лесния достъп до терминалите и товаренето и разтоварването. Следователно ключовият елемент е качеството на услугата и, от една страна, то зависи от организационните механизми на железопътния транспорт а, от друга — от значителни инвестиции. |
| --- | --- |

3.6.2

Въпросите, свързани с информацията и прозрачността, разбира се, са важни, но е ясно, че клиентът прави своя избор въз основа на цената, надеждността, бързината на превоза, лесния достъп до терминалите и товаренето и разтоварването. Следователно ключовият елемент е качеството на услугата и, от една страна, то зависи от организационните механизми на железопътния транспорт а, от друга — от значителни инвестиции.

| 3.6.3 | Що се отнася до конкурентоспособността на товарните превози, изглежда, по принцип се приема, че този вид транспорт е запазен за някои видове стоки, особено по-тежките и за големи количества от тежки товари. Би трябвало да се помисли за по-голямото разнообразие на клиентите, по-специално като се използват контейнери, което би позволило да се разшири пазарът и да се постигне по-голяма конкурентоспособност в условията на увеличаване на цените на горивата и нарастващата загриженост за устойчивото развитие. |
| --- | --- |

3.6.3

Що се отнася до конкурентоспособността на товарните превози, изглежда, по принцип се приема, че този вид транспорт е запазен за някои видове стоки, особено по-тежките и за големи количества от тежки товари. Би трябвало да се помисли за по-голямото разнообразие на клиентите, по-специално като се използват контейнери, което би позволило да се разшири пазарът и да се постигне по-голяма конкурентоспособност в условията на увеличаване на цените на горивата и нарастващата загриженост за устойчивото развитие.

| 3.6.4 | Относно въпроса за финансирането, съобщението на Комисията оставя впечатление за непълнота, тъй като в него не се предвижда никакво конкретно финансиране и тъй като предлаганото решение се основава на компромиси в рамките на съществуващите средства. |
| --- | --- |

3.6.4

Относно въпроса за финансирането, съобщението на Комисията оставя впечатление за непълнота, тъй като в него не се предвижда никакво конкретно финансиране и тъй като предлаганото решение се основава на компромиси в рамките на съществуващите средства.

Брюксел, 10 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията — Съобщение относно европейската пристанищна политика“

COM(2007) 616 окончателен

(2009/C 27/11)

На 18 октомври 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията — Съобщение относно европейската пристанищна политика“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 8 май 2008 г. (докладчик: г-н Simons).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 122 гласа „за“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | ЕИСК приветства съобщението на Европейската комисия относно новата пристанищна политика, в което се предлагат главно мерки без правнообвързващ характер. Освен това ЕИСК изразява подкрепа за общия акцент върху установяването на стабилен инвестиционен климат, устойчивото развитие на пристанищата, добрия социален климат в пристанищата и последователното прилагане на разпоредбите на Договора. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства съобщението на Европейската комисия относно новата пристанищна политика, в което се предлагат главно мерки без правнообвързващ характер. Освен това ЕИСК изразява подкрепа за общия акцент върху установяването на стабилен инвестиционен климат, устойчивото развитие на пристанищата, добрия социален климат в пристанищата и последователното прилагане на разпоредбите на Договора.

| 1.2 | Картината на европейските пристанища става все по-разнообразна що се отнася до броя на пристанищата и обхвата на пристанищните дейности и услуги. ЕИСК препоръчва пристанищната политика на ЕС да подкрепя този движен от пазара процес, като гарантира, че всички европейски пристанища са в състояние по устойчив начин да използват пълния си потенциал. |
| --- | --- |

1.2

Картината на европейските пристанища става все по-разнообразна що се отнася до броя на пристанищата и обхвата на пристанищните дейности и услуги. ЕИСК препоръчва пристанищната политика на ЕС да подкрепя този движен от пазара процес, като гарантира, че всички европейски пристанища са в състояние по устойчив начин да използват пълния си потенциал.

| 1.3 | ЕИСК приветства инициативата на Комисията за развитие на мрежата на товарния железопътен транспорт и настоява държавите-членки да отдадат приоритетно значение, без да се ощетява пътническият железопътен транспорт, на осъществяването на главните трансгранични железопътни инфраструктурни проекти за връзка с пристанищата. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК приветства инициативата на Комисията за развитие на мрежата на товарния железопътен транспорт и настоява държавите-членки да отдадат приоритетно значение, без да се ощетява пътническият железопътен транспорт, на осъществяването на главните трансгранични железопътни инфраструктурни проекти за връзка с пристанищата.

| 1.4 | ЕИСК приветства инициативата на Комисията да издаде основни насоки, за да се отстранят неяснотите при прилагането на законодателството на Общността в областта на околната среда във връзка с развитието на пристанищата, и препоръчва те да бъдат публикувани преди края на 2008 г. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК приветства инициативата на Комисията да издаде основни насоки, за да се отстранят неяснотите при прилагането на законодателството на Общността в областта на околната среда във връзка с развитието на пристанищата, и препоръчва те да бъдат публикувани преди края на 2008 г.

| 1.5 | Европейската комисия следва да засили мерките за гарантиране на административни улеснения в пристанищата. Затова ЕИСК приветства намерението на Комисията да представи през 2008 г. Европейско пространство за морски транспорт без бариери. Комисията и по-специално държавите-членки следва да постигнат по-нататъшен напредък в модернизирането на митниците и да отдадат на този въпрос по-голямо политическо значение. |
| --- | --- |

1.5

Европейската комисия следва да засили мерките за гарантиране на административни улеснения в пристанищата. Затова ЕИСК приветства намерението на Комисията да представи през 2008 г. Европейско пространство за морски транспорт без бариери. Комисията и по-специално държавите-членки следва да постигнат по-нататъшен напредък в модернизирането на митниците и да отдадат на този въпрос по-голямо политическо значение.

| 1.6 | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че равнопоставените условия за пристанищата могат да бъдат подобрени чрез разработване на указания за държавни помощи и прозрачност на финансовите отчети. Също така ЕИСК счита, че насоките, включени в Съобщението, за използването на концесиите, техническо-мореплавателните услуги и посредническите бюра за наемане на работници са като цяло полезни и ясни. И накрая, Комисията следва да предприеме допълнителни инициативи за гарантиране на лоялна конкуренция между ЕС и съседните пристанища, които са извън ЕС. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че равнопоставените условия за пристанищата могат да бъдат подобрени чрез разработване на указания за държавни помощи и прозрачност на финансовите отчети. Също така ЕИСК счита, че насоките, включени в Съобщението, за използването на концесиите, техническо-мореплавателните услуги и посредническите бюра за наемане на работници са като цяло полезни и ясни. И накрая, Комисията следва да предприеме допълнителни инициативи за гарантиране на лоялна конкуренция между ЕС и съседните пристанища, които са извън ЕС.

| 1.7 | ЕИСК приветства целта, която Комисията си поставя, да насърчава и разширява сътрудничеството между градовете и техните пристанища. По-конкретно, ЕИСК приканва Комисията да организира съответно проучване относно социално-икономическото въздействие на пристанищата. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК приветства целта, която Комисията си поставя, да насърчава и разширява сътрудничеството между градовете и техните пристанища. По-конкретно, ЕИСК приканва Комисията да организира съответно проучване относно социално-икономическото въздействие на пристанищата.

| 1.8 | ЕИСК приветства решението на Комисията да насърчава европейските социални партньори да създадат Европейски комитет за отраслов и социален диалог в пристанищата. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК приветства решението на Комисията да насърчава европейските социални партньори да създадат Европейски комитет за отраслов и социален диалог в пристанищата.

2.   Въведение

| 2.1 | През последните десет години ЕИСК взе активно участие в дебата за общата пристанищна политика на ЕС. Като се има предвид ключовата роля, която морските пристанища играят за социално-икономическото развитие, благосъстоянието и сближаването на Европейския съюз, тази обща политика има значителна добавена стойност. |
| --- | --- |

2.1

През последните десет години ЕИСК взе активно участие в дебата за общата пристанищна политика на ЕС. Като се има предвид ключовата роля, която морските пристанища играят за социално-икономическото развитие, благосъстоянието и сближаването на Европейския съюз, тази обща политика има значителна добавена стойност.

| 2.2 | ЕИСК прие становища относно „Зелената книга на морските пристанища и инфраструктурата“ COM(1997) 678 (1), както и относно двете законодателни предложения на Европейската комисия за откриване на пазари за пристанищни услуги в европейските морски пристанища (2). На 26 април 2007 г. ЕИСК прие също така становище по собствена инициатива относно общата пристанищна политика на ЕС (3). Като взе под внимание климата на конфронтация, който характеризира дебатите по Директивата за пристанищните услуги, това становище акцентира върху онези аспекти на европейската политика за морските пристанища, по която заинтересованите страни от пристанищния сектор биха могли да постигнат съгласие. |
| --- | --- |

2.2

ЕИСК прие становища относно „Зелената книга на морските пристанища и инфраструктурата“ COM(1997) 678 (1), както и относно двете законодателни предложения на Европейската комисия за откриване на пазари за пристанищни услуги в европейските морски пристанища (2). На 26 април 2007 г. ЕИСК прие също така становище по собствена инициатива относно общата пристанищна политика на ЕС (3). Като взе под внимание климата на конфронтация, който характеризира дебатите по Директивата за пристанищните услуги, това становище акцентира върху онези аспекти на европейската политика за морските пристанища, по която заинтересованите страни от пристанищния сектор биха могли да постигнат съгласие.

3.   Съобщение на Европейската комисия относно европейската пристанищна политика

| 3.1 | На 18 октомври 2007 г. Европейската комисия публикува съобщението си относно европейската пристанищна политика. Това съобщение е резултат от едногодишни консултации със заинтересованите страни, като този процес се извърши чрез провеждането на две конференции и шест тематични семинара. Съобщението се позовава на общата стратегия на Комисията за морската политика и представлява част от нейната нова програма за товарния транспорт. |
| --- | --- |

3.1

На 18 октомври 2007 г. Европейската комисия публикува съобщението си относно европейската пристанищна политика. Това съобщение е резултат от едногодишни консултации със заинтересованите страни, като този процес се извърши чрез провеждането на две конференции и шест тематични семинара. Съобщението се позовава на общата стратегия на Комисията за морската политика и представлява част от нейната нова програма за товарния транспорт.

| 3.2 | Целта на новата европейска пристанищна политика е да насърчава създаването на работеща пристанищна система на ЕС, която да може да се справи с бъдещите предизвикателства, свързани с транспортните потребностите на ЕС. Според Комисията тези предизвикателства включват търсенето на международни транспортни услуги, технологичната промяна, емисиите и изменението на климата, диалога между пристанищата, градовете и заинтересованите страни и накрая спазването на изискванията за прозрачност, конкуренция и най-общо на нормите на Общността. |
| --- | --- |

3.2

Целта на новата европейска пристанищна политика е да насърчава създаването на работеща пристанищна система на ЕС, която да може да се справи с бъдещите предизвикателства, свързани с транспортните потребностите на ЕС. Според Комисията тези предизвикателства включват търсенето на международни транспортни услуги, технологичната промяна, емисиите и изменението на климата, диалога между пристанищата, градовете и заинтересованите страни и накрая спазването на изискванията за прозрачност, конкуренция и най-общо на нормите на Общността.

| 3.3 | Съдържащите се в съобщението реални предложения като цяло представляват смесица от тълкуване на разпоредбите на договора и план за действие с допълнителни мерки, повечето от които имат незадължителна юридическа сила. |
| --- | --- |

3.3

Съдържащите се в съобщението реални предложения като цяло представляват смесица от тълкуване на разпоредбите на договора и план за действие с допълнителни мерки, повечето от които имат незадължителна юридическа сила.

| 3.4 | Те са:






  — | резултати от работата на пристанищата и връзки с вътрешността; |
| --- | --- | --- |

3.4

Те са:

—

резултати от работата на пристанищата и връзки с вътрешността;

| — | разрастване на капацитета, съобразено с околната среда; |
| --- | --- |

—

разрастване на капацитета, съобразено с околната среда;

| — | модернизация; |
| --- | --- |

—

модернизация;

| — | равнопоставени условия с яснота за инвеститорите, операторите и потребителите; |
| --- | --- |

—

равнопоставени условия с яснота за инвеститорите, операторите и потребителите;

| — | структуриран диалог между пристанищата и градовете; |
| --- | --- |

—

структуриран диалог между пристанищата и градовете;

| — | работа в пристанищата. |
| --- | --- |

—

работа в пристанищата.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК приветства съобщението на Комисията, тъй като в него се признава стратегическото значение на морските пристанища за външната и вътрешната търговия на Европа, както и техният принос за икономическото развитие и заетостта. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК приветства съобщението на Комисията, тъй като в него се признава стратегическото значение на морските пристанища за външната и вътрешната търговия на Европа, както и техният принос за икономическото развитие и заетостта.

| 4.2 | ЕИСК приветства особено факта, че Комисията не предлага интервенционни мерки, а акцентира, в съответствие с разпоредбите на Договора за ЕС, върху установяването на стабилен инвестиционен климат, устойчивото развитие на пристанищата, добрия социален климат в пристанищата и съгласуваното прилагане на разпоредбите на договора. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК приветства особено факта, че Комисията не предлага интервенционни мерки, а акцентира, в съответствие с разпоредбите на Договора за ЕС, върху установяването на стабилен инвестиционен климат, устойчивото развитие на пристанищата, добрия социален климат в пристанищата и съгласуваното прилагане на разпоредбите на договора.

| 4.3 | ЕИСК е удовлетворен също и от факта, че Комисията използва, от една страна, актове с незадължителна юридическа сила като алтернатива на законодателството, а от друга — подход, съобразен с всеки отделен случай. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК е удовлетворен също и от факта, че Комисията използва, от една страна, актове с незадължителна юридическа сила като алтернатива на законодателството, а от друга — подход, съобразен с всеки отделен случай.

| 4.4 | Въпреки това обаче ЕИСК има редица конкретни бележки и препоръки по различните глави от съобщението на Комисията. |
| --- | --- |

4.4

Въпреки това обаче ЕИСК има редица конкретни бележки и препоръки по различните глави от съобщението на Комисията.

5.   Конкретни забележки

5.1   Икономическият контекст и предизвикателствата за европейската пристанищна система

| 5.1.1 | ЕИСК отбелязва заключението на Комисията, че транспортирането на товари в контейнери понастоящем е концентрирано в няколко северозападни европейски пристанища. Следва обаче да се признае, че съществува тенденция по-скоро все по-голям брой пристанища да участват в европейския пазар на транспорта с контейнери, а не трафикът да се канализира само през няколко пристанища. През 2006 г. най-голям растеж на транспорта с контейнери се отбелязва най-вече в малки и средни пристанища, разположени в различни части на Европа. Така пристанища, разположени на значителни разстояния, се конкурират все повече помежду си (4). Пристанищната политика на ЕС може да подкрепя този процес като гарантира, че всички европейски пристанища могат по устойчив начин да използват пълния си потенциал. |
| --- | --- |

5.1.1

ЕИСК отбелязва заключението на Комисията, че транспортирането на товари в контейнери понастоящем е концентрирано в няколко северозападни европейски пристанища. Следва обаче да се признае, че съществува тенденция по-скоро все по-голям брой пристанища да участват в европейския пазар на транспорта с контейнери, а не трафикът да се канализира само през няколко пристанища. През 2006 г. най-голям растеж на транспорта с контейнери се отбелязва най-вече в малки и средни пристанища, разположени в различни части на Европа. Така пристанища, разположени на значителни разстояния, се конкурират все повече помежду си (4). Пристанищната политика на ЕС може да подкрепя този процес като гарантира, че всички европейски пристанища могат по устойчив начин да използват пълния си потенциал.

| 5.1.2 | В допълнение ЕИСК изтъква списъка на определените от Комисията предизвикателства: глобализацията и консолидацията, които характеризират европейските пристанища и корабоплаването. Това явление се забелязва най-вече в пазара на транспорт на контейнери, но се среща също така и на други пазари, като например ро-ро превозите, общия товарен превоз и превоза на насипни товари. Европейските морски пристанища работят с международни групи корабопритежатели. Появиха се големи групи оператори на терминали, които понастоящем предоставят услуги в няколко европейски пристанища. Предизвикателството за пристанищните власти се състои в това да гарантират ангажимента от страна на тези глобални оператори, както и съобразяване с целите за развитие на пристанището при зачитане на съответните европейски политики. |
| --- | --- |

5.1.2

В допълнение ЕИСК изтъква списъка на определените от Комисията предизвикателства: глобализацията и консолидацията, които характеризират европейските пристанища и корабоплаването. Това явление се забелязва най-вече в пазара на транспорт на контейнери, но се среща също така и на други пазари, като например ро-ро превозите, общия товарен превоз и превоза на насипни товари. Европейските морски пристанища работят с международни групи корабопритежатели. Появиха се големи групи оператори на терминали, които понастоящем предоставят услуги в няколко европейски пристанища. Предизвикателството за пристанищните власти се състои в това да гарантират ангажимента от страна на тези глобални оператори, както и съобразяване с целите за развитие на пристанището при зачитане на съответните европейски политики.

5.2   Резултати от работата на пристанищата и връзки с вътрешността

| 5.2.1 | ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че първият вариант за справяне с нарасналото търсене на пристанищен и свързан с пристанището капацитет следва да бъде оптимизирането на използването на съществуващите пристанищни съоръжения и трасета за достъп. ЕИСК е съгласен също така, че преди да се предвидят нови инфраструктурни разработки, следва да бъде направен цялостен анализ на разходите и ползите за обществото. В него следва да се вземат предвид икономически, социални и екологични аспекти, тъй като те съставляват стълбовете на Лисабонската програма на ЕС. |
| --- | --- |

5.2.1

ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че първият вариант за справяне с нарасналото търсене на пристанищен и свързан с пристанището капацитет следва да бъде оптимизирането на използването на съществуващите пристанищни съоръжения и трасета за достъп. ЕИСК е съгласен също така, че преди да се предвидят нови инфраструктурни разработки, следва да бъде направен цялостен анализ на разходите и ползите за обществото. В него следва да се вземат предвид икономически, социални и екологични аспекти, тъй като те съставляват стълбовете на Лисабонската програма на ЕС.

| 5.2.2 | Както беше пояснено по-горе, пазарните процеси вече водят до по-разнообразна картина на европейските пристанища. Следва да се насърчава принципът на работа „отдолу нагоре“, при който предложенията за проекти се правят от управителния орган на пристанището, а при необходимост съвместно с регионалните или националните власти. Това, разбира се, не променя факта, че ЕС ще продължава да определя цели и да предоставя насоки. |
| --- | --- |

5.2.2

Както беше пояснено по-горе, пазарните процеси вече водят до по-разнообразна картина на европейските пристанища. Следва да се насърчава принципът на работа „отдолу нагоре“, при който предложенията за проекти се правят от управителния орган на пристанището, а при необходимост съвместно с регионалните или националните власти. Това, разбира се, не променя факта, че ЕС ще продължава да определя цели и да предоставя насоки.

| 5.2.3 | Все пак Комисията може да използва средносрочния преглед на трансевропейската транспортна мрежа през 2010 г., за да помогне за разрешаването на проблема със затрудненията по отношение на връзките на вътрешността с пристанищата. Това обаче би трябвало да стане на основата на обективни критерии. |
| --- | --- |

5.2.3

Все пак Комисията може да използва средносрочния преглед на трансевропейската транспортна мрежа през 2010 г., за да помогне за разрешаването на проблема със затрудненията по отношение на връзките на вътрешността с пристанищата. Това обаче би трябвало да стане на основата на обективни критерии.

| 5.2.4 | Освен това ЕИСК повтаря искането си към Комисията да увеличи усилията за разрешаване на останалите затруднения във вътрешността чрез инструментите на нейната обща транспортна политика, по-конкретно по отношение на навигацията по вътрешните водни пътища и железопътния транспорт. Специално железопътният транспорт остава сериозен проблем за оптималната работа на пристанищата и тяхното интегриране в логистичните вериги. Във връзка с това ЕИСК приветства инициативата на Комисията за развитие на мрежа, ориентирана към железопътния транспорт, и призовава държавите-членки да отдадат приоритетно значение, без да се ощетява пътническият железопътен транспорт, на изпълнението на основните трансгранични железопътни инфраструктурни проекти за връзка с пристанищата. |
| --- | --- |

5.2.4

Освен това ЕИСК повтаря искането си към Комисията да увеличи усилията за разрешаване на останалите затруднения във вътрешността чрез инструментите на нейната обща транспортна политика, по-конкретно по отношение на навигацията по вътрешните водни пътища и железопътния транспорт. Специално железопътният транспорт остава сериозен проблем за оптималната работа на пристанищата и тяхното интегриране в логистичните вериги. Във връзка с това ЕИСК приветства инициативата на Комисията за развитие на мрежа, ориентирана към железопътния транспорт, и призовава държавите-членки да отдадат приоритетно значение, без да се ощетява пътническият железопътен транспорт, на изпълнението на основните трансгранични железопътни инфраструктурни проекти за връзка с пристанищата.

5.3   Разрастване на капацитета, съобразено с околната среда

| 5.3.1 | ЕИСК категорично одобрява инициативата на Комисията да издаде основни насоки за прилагането на законодателството на Общността относно околната среда във връзка с развитието на пристанищата. Това ще представлява важна стъпка към разрешаване на някои неясноти, създадени от законодателството на ЕС, като например Директивата за птиците и Директивата за местообитанията и Рамковата директива за водите. Като се има предвид неотложният характер на въпроса, ЕИСК препоръчва тези основни насоки да бъдат публикувани преди края на 2008 г. |
| --- | --- |

5.3.1

ЕИСК категорично одобрява инициативата на Комисията да издаде основни насоки за прилагането на законодателството на Общността относно околната среда във връзка с развитието на пристанищата. Това ще представлява важна стъпка към разрешаване на някои неясноти, създадени от законодателството на ЕС, като например Директивата за птиците и Директивата за местообитанията и Рамковата директива за водите. Като се има предвид неотложният характер на въпроса, ЕИСК препоръчва тези основни насоки да бъдат публикувани преди края на 2008 г.

| 5.3.2 | ЕИСК приканва също така Комисията да обсъди допълнителни мерки за укрепване на правния статут на проектите за развитие на пристанищата и за опростяване на съществуващото законодателство, както е описано по-подробно в становището по собствена инициатива на ЕИСК (5). |
| --- | --- |

5.3.2

ЕИСК приканва също така Комисията да обсъди допълнителни мерки за укрепване на правния статут на проектите за развитие на пристанищата и за опростяване на съществуващото законодателство, както е описано по-подробно в становището по собствена инициатива на ЕИСК (5).

| 5.3.3 | Като заявява ясно, че към замърсените седименти би трябвало да се подходи по подходящ начин, ЕИСК препоръчва също така в направените законодателни предложения, които ще засегнат управлението на водните басейни и седиментите, като например Директивата за отпадъците и „дъщерната директива“ на Рамковата директива за водата (6), да бъде признато, че незамърсените седименти не бива да се считат за отпадъци и към тях не трябва да се подхожда като към замърсените седименти, тъй като драгирането на незамърсените седименти нито вкарва, нито прибавя допълнително каквито и да е замърсители във водните басейни. |
| --- | --- |

5.3.3

Като заявява ясно, че към замърсените седименти би трябвало да се подходи по подходящ начин, ЕИСК препоръчва също така в направените законодателни предложения, които ще засегнат управлението на водните басейни и седиментите, като например Директивата за отпадъците и „дъщерната директива“ на Рамковата директива за водата (6), да бъде признато, че незамърсените седименти не бива да се считат за отпадъци и към тях не трябва да се подхожда като към замърсените седименти, тъй като драгирането на незамърсените седименти нито вкарва, нито прибавя допълнително каквито и да е замърсители във водните басейни.

| 5.3.4 | Накрая, ЕИСК изразява съгласие с предложението на Комисията относно обезпечаването на приемни съоръжения за отпадъци от корабите в пристанищата и подобряването на емисиите във въздуха. ЕИСК препоръчва решението за икономически стимули чрез пристанищни такси най-добре да се взема индивидуално от управителния орган на пристанището, тъй като подобни мерки ще се отразят върху финансовата структура на пристанищата, която значително се различава в Европа. |
| --- | --- |

5.3.4

Накрая, ЕИСК изразява съгласие с предложението на Комисията относно обезпечаването на приемни съоръжения за отпадъци от корабите в пристанищата и подобряването на емисиите във въздуха. ЕИСК препоръчва решението за икономически стимули чрез пристанищни такси най-добре да се взема индивидуално от управителния орган на пристанището, тъй като подобни мерки ще се отразят върху финансовата структура на пристанищата, която значително се различава в Европа.

5.4   Модернизация

| 5.4.1 | ЕИСК приветства намерението през 2008 г. да се представи законодателно предложение за създаването на Европейско пространство за морски транспорт без бариери и препраща към конкретните коментари, които вече бяха направени в няколко предходни становища (7). |
| --- | --- |

5.4.1

ЕИСК приветства намерението през 2008 г. да се представи законодателно предложение за създаването на Европейско пространство за морски транспорт без бариери и препраща към конкретните коментари, които вече бяха направени в няколко предходни становища (7).

| 5.4.2 | ЕИСК повтаря също така препоръката си ЕС да постигне по-нататъшен напредък в модернизирането на митниците и да гарантира, че неговата политика за митниците, морската безопасност, сигурността, общественото здравеопазване и качеството на околната среда се координират и хармонизират правилно и отговорностите на правителството не се прехвърлят неправомерно на пристанищата. |
| --- | --- |

5.4.2

ЕИСК повтаря също така препоръката си ЕС да постигне по-нататъшен напредък в модернизирането на митниците и да гарантира, че неговата политика за митниците, морската безопасност, сигурността, общественото здравеопазване и качеството на околната среда се координират и хармонизират правилно и отговорностите на правителството не се прехвърлят неправомерно на пристанищата.

| 5.4.3 | ЕИСК подкрепя разработването на обслужване на едно гише и създаването на инициативи за „електронен морски подход“, „електронни митници“ и „електронни товари“. Едновременно с това той счита, че решения, базиращи се на ИКТ, би трябвало да бъдат рентабилни, включително и за по-малките и средни пристанища. |
| --- | --- |

5.4.3

ЕИСК подкрепя разработването на обслужване на едно гише и създаването на инициативи за „електронен морски подход“, „електронни митници“ и „електронни товари“. Едновременно с това той счита, че решения, базиращи се на ИКТ, би трябвало да бъдат рентабилни, включително и за по-малките и средни пристанища.

| 5.4.4 | Накрая, във връзка с подобряването на ефективността, ЕИСК подкрепя предложението на Комисията до края на 2009 г. да разработи набор от общи европейски показатели, при условие че се опазват тези чувствителни от търговска гледна точка данни. Тези показатели, базиращи се на съществуващите показатели в областта на въздушния, речния и комбинирания железопътен транспорт, следва да бъдат разработени в съответствие с елементи, характеризиращи пристанищата, като ефективността на пристанищните съоръжения, сътрудничество между пристанищата и обединяването на дейностите във вътрешността. |
| --- | --- |

5.4.4

Накрая, във връзка с подобряването на ефективността, ЕИСК подкрепя предложението на Комисията до края на 2009 г. да разработи набор от общи европейски показатели, при условие че се опазват тези чувствителни от търговска гледна точка данни. Тези показатели, базиращи се на съществуващите показатели в областта на въздушния, речния и комбинирания железопътен транспорт, следва да бъдат разработени в съответствие с елементи, характеризиращи пристанищата, като ефективността на пристанищните съоръжения, сътрудничество между пристанищата и обединяването на дейностите във вътрешността.

5.5   Равнопоставени условия — яснота за инвеститори, оператори и потребители

| 5.5.1 | ЕИСК подкрепя мнението на Комисията относно ролята на пристанищните власти и разнообразието на пристанищните управленски системи в Европа. Той споделя по-конкретно признаването от страна на Комисията, че пристанищните власти могат да изпълняват по-добре важните си задачи, ако имат достатъчна самостоятелност и по-специално пълна финансова независимост. |
| --- | --- |

5.5.1

ЕИСК подкрепя мнението на Комисията относно ролята на пристанищните власти и разнообразието на пристанищните управленски системи в Европа. Той споделя по-конкретно признаването от страна на Комисията, че пристанищните власти могат да изпълняват по-добре важните си задачи, ако имат достатъчна самостоятелност и по-специално пълна финансова независимост.

| 5.5.2 | ЕИСК приветства също така съобщението на Комисията за приемането на основни насоки за държавните помощи през 2008 г. Във връзка с това ЕИСК се позовава на основните принципи за използването на публично финансиране в пристанищата, което той разглежда подробно в становището по собствена инициатива от 26 април 2007 г. |
| --- | --- |

5.5.2

ЕИСК приветства също така съобщението на Комисията за приемането на основни насоки за държавните помощи през 2008 г. Във връзка с това ЕИСК се позовава на основните принципи за използването на публично финансиране в пристанищата, което той разглежда подробно в становището по собствена инициатива от 26 април 2007 г.

| 5.5.3 | ЕИСК отбелязва също така с удовлетворение, че Комисията прие направената от Комитета препоръка разпоредбите за прозрачност на Директива 2006/111/ЕО да се отнасят за всички търговски пристанища, независимо от техния годишен оборот. |
| --- | --- |

5.5.3

ЕИСК отбелязва също така с удовлетворение, че Комисията прие направената от Комитета препоръка разпоредбите за прозрачност на Директива 2006/111/ЕО да се отнасят за всички търговски пристанища, независимо от техния годишен оборот.

| 5.5.4 | В своето становище по собствена инициатива Европейският икономически и социален комитет препоръча изготвянето на насоки за използване на процедури на подбор, като например търгове или други приемливи инструменти, условия за отдаване на концесии и договори за даване под наем на площи, както и насоки за правния статут на онези пристанищни услуги, които представляват публични услуги, например за общата безопасност на пристанищата. |
| --- | --- |

5.5.4

В своето становище по собствена инициатива Европейският икономически и социален комитет препоръча изготвянето на насоки за използване на процедури на подбор, като например търгове или други приемливи инструменти, условия за отдаване на концесии и договори за даване под наем на площи, както и насоки за правния статут на онези пристанищни услуги, които представляват публични услуги, например за общата безопасност на пристанищата.

| 5.5.5 | Комисията откликна на това искане, като даде указания в съобщението си за пристанищната политика относно отдаването на концесии и използването на техническо-мореплавателни услуги. ЕИСК счита, че тълкуването на Комисията на разпоредбите на Договора и съдебната практика е като цяло полезно и ясно. Въпреки това ЕИСК подчертава, че въз основа на общата характеристика на техническо-мореплавателните услуги, съгласно която те се отнасят до безопасността на корабоплаването, те следва да се разглеждат като услуги от общ икономически интерес. |
| --- | --- |

5.5.5

Комисията откликна на това искане, като даде указания в съобщението си за пристанищната политика относно отдаването на концесии и използването на техническо-мореплавателни услуги. ЕИСК счита, че тълкуването на Комисията на разпоредбите на Договора и съдебната практика е като цяло полезно и ясно. Въпреки това ЕИСК подчертава, че въз основа на общата характеристика на техническо-мореплавателните услуги, съгласно която те се отнасят до безопасността на корабоплаването, те следва да се разглеждат като услуги от общ икономически интерес.

| 5.5.6 | Една разумна политика на отдаване на концесии би трябвало да осигури конкуренция в рамките на пристанището, както и оптимална работа и ангажираност от страна на операторите на терминала. ЕИСК препоръчва Комисията да извършва редовно преглед на насоките, които е предоставила по отношение на концесиите, за да гарантира, че те действително отговарят на гореспоменатите цели и съдържат достатъчно общи елементи, така че да се гарантират равнопоставени условия за пристанищните власти. Този последен аспект е от особено значение, като се има предвид продължаващият процес на консолидация на пазара на обработката на товари, както беше посочено по-горе. |
| --- | --- |

5.5.6

Една разумна политика на отдаване на концесии би трябвало да осигури конкуренция в рамките на пристанището, както и оптимална работа и ангажираност от страна на операторите на терминала. ЕИСК препоръчва Комисията да извършва редовно преглед на насоките, които е предоставила по отношение на концесиите, за да гарантира, че те действително отговарят на гореспоменатите цели и съдържат достатъчно общи елементи, така че да се гарантират равнопоставени условия за пристанищните власти. Този последен аспект е от особено значение, като се има предвид продължаващият процес на консолидация на пазара на обработката на товари, както беше посочено по-горе.

| 5.5.7 | ЕИСК приветства предложението на Комисията да съдейства за разпространяване на най-добрите практики за прозрачност на пристанищните такси. ЕИСК твърдо вярва, че пристанищните такси би трябвало да бъдат определяни на местно равнище от пристанищата, за да могат те да отговарят оптимално на изискванията на потребителите на пристанищата и на цялостния интерес на пристанището. |
| --- | --- |

5.5.7

ЕИСК приветства предложението на Комисията да съдейства за разпространяване на най-добрите практики за прозрачност на пристанищните такси. ЕИСК твърдо вярва, че пристанищните такси би трябвало да бъдат определяни на местно равнище от пристанищата, за да могат те да отговарят оптимално на изискванията на потребителите на пристанищата и на цялостния интерес на пристанището.

| 5.5.8 | Накрая, ЕИСК с удовлетворение отбелязва, че Комисията се е заела с изпълнението на своите препоръки за разглеждане на случаи на нелоялна конкуренция от страна на съседни пристанища извън ЕС. Чрез политиките си на присъединяване и на външни отношения Комисията следва също така да предприеме засилени действия за справяне с нарушения, породени по политически причини, като например ембаргото на Турция за корабите под кипърски флаг и кораби, пристигащи от кипърски пристанища, проблемите в турско-гръцките отношения по отношение на Егейско море, както и проблемите при пресичането на балтийско-руската граница. |
| --- | --- |

5.5.8

Накрая, ЕИСК с удовлетворение отбелязва, че Комисията се е заела с изпълнението на своите препоръки за разглеждане на случаи на нелоялна конкуренция от страна на съседни пристанища извън ЕС. Чрез политиките си на присъединяване и на външни отношения Комисията следва също така да предприеме засилени действия за справяне с нарушения, породени по политически причини, като например ембаргото на Турция за корабите под кипърски флаг и кораби, пристигащи от кипърски пристанища, проблемите в турско-гръцките отношения по отношение на Егейско море, както и проблемите при пресичането на балтийско-руската граница.

5.6   Установяване на структуриран диалог между пристанищата и градовете

| 5.6.1 | ЕИСК одобрява целта на Комисията да насърчава и укрепва сътрудничеството между градовете и техните пристанища. Интегрирането на пристанищата в градовете и градския живот, съчетано с отличната осведоменост, интерес и дори гордост на гражданите във връзка с пристанищните дейности, са жизнено важни за устойчивото развитие на пристанищата. В това отношение ЕИСК подкрепя особено синергиите с туризма, отдиха, културното наследство и културата като цяло. |
| --- | --- |

5.6.1

ЕИСК одобрява целта на Комисията да насърчава и укрепва сътрудничеството между градовете и техните пристанища. Интегрирането на пристанищата в градовете и градския живот, съчетано с отличната осведоменост, интерес и дори гордост на гражданите във връзка с пристанищните дейности, са жизнено важни за устойчивото развитие на пристанищата. В това отношение ЕИСК подкрепя особено синергиите с туризма, отдиха, културното наследство и културата като цяло.

| 5.6.2 | ЕИСК подчертава също така липсата на достоверни данни за пряката и косвена заетост и добавената стойност, която европейските пристанища създават. Така например ЕИСК има впечатлението, че данните за заетостта, използвани в Съобщението, подценяват силно действителното положение. Затова ЕИСК призовава Комисията да организира съответно проучване в тази област. |
| --- | --- |

5.6.2

ЕИСК подчертава също така липсата на достоверни данни за пряката и косвена заетост и добавената стойност, която европейските пристанища създават. Така например ЕИСК има впечатлението, че данните за заетостта, използвани в Съобщението, подценяват силно действителното положение. Затова ЕИСК призовава Комисията да организира съответно проучване в тази област.

| 5.6.3 | Накрая, ЕИСК подкрепя намерението на Комисията да извърши оценка на въздействието на мерките за сигурност върху достъпността на пристанищата и да даде указания как тези два аспекта биха могли да се съчетаят. |
| --- | --- |

5.6.3

Накрая, ЕИСК подкрепя намерението на Комисията да извърши оценка на въздействието на мерките за сигурност върху достъпността на пристанищата и да даде указания как тези два аспекта биха могли да се съчетаят.

5.7   Работа в пристанищата

| 5.7.1 | ЕИСК подчерта необходимостта да се поощрява създаването на добри и безопасни условия на труд и заобикаляща среда, както и конструктивни трудови отношения в пристанищата. ЕИСК отбелязва със задоволство, че Комисията обръща сериозно внимание на този въпрос в съобщението си относно пристанищната политика. |
| --- | --- |

5.7.1

ЕИСК подчерта необходимостта да се поощрява създаването на добри и безопасни условия на труд и заобикаляща среда, както и конструктивни трудови отношения в пристанищата. ЕИСК отбелязва със задоволство, че Комисията обръща сериозно внимание на този въпрос в съобщението си относно пристанищната политика.

| 5.7.2 | ЕИСК повтаря възгледа си, че ефективността на операциите в пристанищата зависи както от надеждността, така и от безопасността — компоненти, които въпреки техническия прогрес зависят до голяма степен от човешкия фактор. Това обяснява необходимостта от квалифицирана и добре обучена работна ръка в пристанищата, както на сушата, така и на корабите. ЕИСК препоръча социалните партньори да играят важна роля в създаването и поддържането на такива условия, а на европейско равнище Комисията да подкрепя техните усилия като подпомага социалния диалог. |
| --- | --- |

5.7.2

ЕИСК повтаря възгледа си, че ефективността на операциите в пристанищата зависи както от надеждността, така и от безопасността — компоненти, които въпреки техническия прогрес зависят до голяма степен от човешкия фактор. Това обяснява необходимостта от квалифицирана и добре обучена работна ръка в пристанищата, както на сушата, така и на корабите. ЕИСК препоръча социалните партньори да играят важна роля в създаването и поддържането на такива условия, а на европейско равнище Комисията да подкрепя техните усилия като подпомага социалния диалог.

| 5.7.3 | Поради това ЕИСК изразява задоволство от това, че Комисията реши да насърчи европейските социални партньори да създадат Европейски комитет за отраслов социален диалог в пристанищата по смисъла на Решение на Комисията No 98/500/ЕО. |
| --- | --- |

5.7.3

Поради това ЕИСК изразява задоволство от това, че Комисията реши да насърчи европейските социални партньори да създадат Европейски комитет за отраслов социален диалог в пристанищата по смисъла на Решение на Комисията No 98/500/ЕО.

| 5.7.4 | ЕИСК подкрепя намерението на Комисията да установи взаимно призната рамка за обучение на пристанищните работници, но предлага първо да се направи сравнение между съществуващите системи за професионална квалификация на пристанищните работници. Това би могло да се извърши успешно в контекста на европейския социален диалог. |
| --- | --- |

5.7.4

ЕИСК подкрепя намерението на Комисията да установи взаимно призната рамка за обучение на пристанищните работници, но предлага първо да се направи сравнение между съществуващите системи за професионална квалификация на пристанищните работници. Това би могло да се извърши успешно в контекста на европейския социален диалог.

| 5.7.5 | Накрая, ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че трябва внимателно да се следи за прилагането на нормите за безопасност и опазване на здравето на пристанищните работници — както на нормите на Общността, така и на нормите, определени от Международната организация по труда, както и че следва да се подобри статистиката за злополуките. При все това ЕИСК също призовава в рамките на съответните форуми да се предприемат инициативи на всички равнища за гарантиране на по-нататъшното подобряване на безопасността и здравето. |
| --- | --- |

5.7.5

Накрая, ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че трябва внимателно да се следи за прилагането на нормите за безопасност и опазване на здравето на пристанищните работници — както на нормите на Общността, така и на нормите, определени от Международната организация по труда, както и че следва да се подобри статистиката за злополуките. При все това ЕИСК също призовава в рамките на съответните форуми да се предприемат инициативи на всички равнища за гарантиране на по-нататъшното подобряване на безопасността и здравето.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ОВ C 407, 28.12.1998 г.

1

(2)  Становища на ЕИСК относно предложението за Директива на Европейския парламент и Съвета за пазарен достъп до пристанищни услуги COM(2001) 35 окончателен, ОВ C 48, 21.2.2002 г., стр. 122 и COM(2004) 654 окончателен, ОВ C 294, 25.11.2005 г., стp. 25.

2

(3)  ОВ C 168, 20.7.2007 г., стр. 57.

3

(4)  Разглеждан в дългосрочен план, средният пазарен дял на европейски пристанища от ранга на Хамбург или Хавър на пазара за транспорт на контейнери се понижи от 61 % през 1975 г. на 48 % през 2003 г., докато пазарният дял на пристанища от ранга на средиземноморските се удвои от 18 % през 1975 г. на 36 % през 2003 г. Освен това от 1990 г. нивото на концентрация в Европа на пристанища за транспорт с контейнери (изчислено според коефициента на Gini) постоянно намалява — знак за това, че местата за навлизане на европейския пазар нарастват. Пристанищата за транспорт с контейнери, които отбелязват най-висок растеж през 2006 г. (в относителни стойности), са в повечето случаи средни или малки пристанища, разположени в различни европейски региони (Amsterdam, Sines, Rauma, Constantza, Kotka, Tallinn, Bremerhaven, Zeebrugge и Gdynia) — Източник: Institute of Transport and Maritime Management Antwerp (Институт за транспорт и управление на мореплаването Антверпен)/University of Antwerp (Антверпенски университет). Това рязко се отличава например от ситуацията в Съединените щати, където за същия период нивото на концентрация на пристанищата нарасна драстично. Източник: Notteboom, T. (2007), Market report on the European seaport industry (Доклад за пазара на индустрията на европейските морски пристанища, в който се използват данни, предоставени от Eurostat и отделни пристанища).

4

(5)  Вж. част 4 от становището относно „Общата пристанищна политика на ЕС“, ОВ C 168, 20.7.2007 г., стp. 57.

5

(6)  Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета относно отпадъците (COM(2005) 667) и предложението за Директива на Европейския парламент и на Съвета за стандартите за качество на околната среда в областта на водната политика и за изменение на Директива 2000/60/EО (COM(2006) 397 окончателен).

6

(7)  ОВ C 168, 20.7.2007 г., стp. 50, Становище относно Съобщението на Комисията — Към бъдеща морска политика на ЕС: Европейска визия за океаните и моретата COM(2006) 275 окончателен.

7

ОВ C 168, 20.7.2007 г., стp. 57, Становище относно „Обща пристанищна политика на ЕС“ (становище по собствена инициатива).

ОВ C 151, 17.6.2008 г., стp. 20, Становище относно „Морските магистрали в логистичната верига“ (проучвателно становище).

ОВ C 168, 20.7.2007 г., стp. 68, Становище относно Съобщение на Комисията — Средносрочен преглед на Програмата за насърчаване на морските превози на къси разстояния ([COM(2003) 155 окончателен] COM(2006) 380 окончателен).

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/49

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Автомобилен транспорт — работно време на самостоятелно заетите водачи“

(2009/C 27/12)

На 20 ноември 2007 г. Бюрото на Европейския икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29 А от Реда и условията за прилагане на Правилника за дейността, да изготви допълнение към становище относно

„Автомобилен транспорт — работно време на самостоятелно заетите водачи“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 5 юни 2008 г. (докладчик: г-н Chagas (1), заменен от г-н Curtis).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 121 гласа „за“, 14 гласа „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | ЕИСК смята, че всички самостоятелно заети водачи трябва да бъдат включени в приложното поле на Директива 2002/15/ЕО така, както е предвидено в член 2 от нея (считано от 23 март 2009 г.). |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК смята, че всички самостоятелно заети водачи трябва да бъдат включени в приложното поле на Директива 2002/15/ЕО така, както е предвидено в член 2 от нея (считано от 23 март 2009 г.).

| 1.2 | Това включване предполага правилно транспониране на директивата от държавите-членки и по-специално на определението за самостоятелно зает водач. |
| --- | --- |

1.2

Това включване предполага правилно транспониране на директивата от държавите-членки и по-специално на определението за самостоятелно зает водач.

| 1.3 | ЕИСК счита, че това включване е необходимо с цел насърчаване на пътната безопасност, подпомагане на лоялната конкуренция и подобряване на условията на труд на транспортните работници и самостоятелно заетите лица, по-специално на тяхното физическо и психическо здраве. Приема се, че общата административна работа, според определението в Директивата (член 3, буква a, точка 2), не се включва в определението за работно време. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК счита, че това включване е необходимо с цел насърчаване на пътната безопасност, подпомагане на лоялната конкуренция и подобряване на условията на труд на транспортните работници и самостоятелно заетите лица, по-специално на тяхното физическо и психическо здраве. Приема се, че общата административна работа, според определението в Директивата (член 3, буква a, точка 2), не се включва в определението за работно време.

| 1.4 | ЕИСК счита, че вътрешният европейски пазар на автомобилния транспорт предполага лоялна конкуренция, основана на ефективното и практическо прилагане на социалното законодателство, което има отношение към този сектор. Със създаването на разграничение между транспортни работници и самостоятелно заети лица при прилагането на законодателството се допринася за създаване на нелоялна конкуренция. Поради тази причина ЕИСК не може да приеме възможността в приложното поле на директивата да бъдат включени само „фиктивните самостоятелно заети лица“. |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК счита, че вътрешният европейски пазар на автомобилния транспорт предполага лоялна конкуренция, основана на ефективното и практическо прилагане на социалното законодателство, което има отношение към този сектор. Със създаването на разграничение между транспортни работници и самостоятелно заети лица при прилагането на законодателството се допринася за създаване на нелоялна конкуренция. Поради тази причина ЕИСК не може да приеме възможността в приложното поле на директивата да бъдат включени само „фиктивните самостоятелно заети лица“.

| 1.5 | За да се преодолеят възможните трудности при осъществяването на това включване, ЕИСК препоръчва споделена отговорност на различните участници в транспорната верига, както в Регламента относно продължителността на времето за управление на превозното средство и времето за почивка. |
| --- | --- |

1.5

За да се преодолеят възможните трудности при осъществяването на това включване, ЕИСК препоръчва споделена отговорност на различните участници в транспорната верига, както в Регламента относно продължителността на времето за управление на превозното средство и времето за почивка.

| 1.6 | ЕИСК посочва, че насърчаването на сътрудничеството на европейско ниво между различните национални администрации е основно условие за ефективното прилагане на директивата. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК посочва, че насърчаването на сътрудничеството на европейско ниво между различните национални администрации е основно условие за ефективното прилагане на директивата.

| 1.7 | Комитетът счита, че включването на самостоятелно заетите водачи в приложното поле на директивата следва да се направи така, че последните да не бъдат обременявани с излишни административни задачи. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът счита, че включването на самостоятелно заетите водачи в приложното поле на директивата следва да се направи така, че последните да не бъдат обременявани с излишни административни задачи.

2.   Въведение

| 2.1 | ЕИСК вече многократно е работил по въпроси, свързани с европейската политика за пътна безопасност и е придобил значителен опит в тази област. В последното си становище по собствена инициатива „Европейската политика в областта на пътната безопасност и на професионалните водачи — сигурни и безопасни места за паркиране“ (TEN/290) (2) Комитетът разгледа важния въпрос за местата за почивка на професионалните водачи като част от политиката в областта на пътната инфраструктура. Работното време на самостоятелно заетите водачи е друга важна тема, която допълва становището относно сигурните и безопасни места за паркиране. Различните икономически и социални аспекти и аспектите, свързани с безопасността, все още не са разгледани по адекватен начин на европейско ниво. Допълнително основание за изготвянето на настоящото допълнение към становище е докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно последиците от изключването на самостоятелно заетите водачи от приложното поле на Директива 2002/15/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 11 март 2002 г. за организацията на работното време на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт, COM(2007) 266 окончателен. |
| --- | --- |

2.1

ЕИСК вече многократно е работил по въпроси, свързани с европейската политика за пътна безопасност и е придобил значителен опит в тази област. В последното си становище по собствена инициатива „Европейската политика в областта на пътната безопасност и на професионалните водачи — сигурни и безопасни места за паркиране“ (TEN/290) (2) Комитетът разгледа важния въпрос за местата за почивка на професионалните водачи като част от политиката в областта на пътната инфраструктура. Работното време на самостоятелно заетите водачи е друга важна тема, която допълва становището относно сигурните и безопасни места за паркиране. Различните икономически и социални аспекти и аспектите, свързани с безопасността, все още не са разгледани по адекватен начин на европейско ниво. Допълнително основание за изготвянето на настоящото допълнение към становище е докладът на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно последиците от изключването на самостоятелно заетите водачи от приложното поле на Директива 2002/15/ЕО на Европейския парламент и Съвета от 11 март 2002 г. за организацията на работното време на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт, COM(2007) 266 окончателен.

| 2.2 | С Директива 2002/15/ЕО се цели определянето на минималните изисквания по отношение на организацията на работното време, за да се подобри защитата на здравето и безопасността на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт, както и да се подобри пътната безопасност и да се доближат условията на конкуренция. Директивата влезе в сила на 23 март 2002 г. и държавите-членки разполагаха със срок от три години до 23 март 2005 г., за да приложат нейните разпоредби по отношение на транспортните работници. В съответствие с член 2, параграф 1 от директивата, нейните разпоредби следва да се прилагат по отношение на самостоятелно заетите водачи от 23 март 2009 г. Междувременно Комисията трябва да представи доклад до Европейския парламент и Съвета и последващо законодателно предложение въз основа на този доклад. |
| --- | --- |

2.2

С Директива 2002/15/ЕО се цели определянето на минималните изисквания по отношение на организацията на работното време, за да се подобри защитата на здравето и безопасността на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт, както и да се подобри пътната безопасност и да се доближат условията на конкуренция. Директивата влезе в сила на 23 март 2002 г. и държавите-членки разполагаха със срок от три години до 23 март 2005 г., за да приложат нейните разпоредби по отношение на транспортните работници. В съответствие с член 2, параграф 1 от директивата, нейните разпоредби следва да се прилагат по отношение на самостоятелно заетите водачи от 23 март 2009 г. Междувременно Комисията трябва да представи доклад до Европейския парламент и Съвета и последващо законодателно предложение въз основа на този доклад.

| 2.3 | Като част от окончателното споразумение след помирителната процедура, постигнато между Европейския парламент и Съвета относно тази директива, беше решено, че най-късно две години преди тази дата, а именно 23 март 2007 г., Комисията следва да представи доклад до Европейския парламент и до Съвета, който да анализира последиците от изключването на самостоятелно заетите водачи от приложното поле на директивата по отношение на пътната безопасност, условията на конкуренция, структурата на професията, както и социалните аспекти. Докладът би трябвало да вземе предвид обстоятелствата във всяка държава-членка, свързани със структурата на транспортния сектор и работната среда за професията на автомобилен превозвач. |
| --- | --- |

2.3

Като част от окончателното споразумение след помирителната процедура, постигнато между Европейския парламент и Съвета относно тази директива, беше решено, че най-късно две години преди тази дата, а именно 23 март 2007 г., Комисията следва да представи доклад до Европейския парламент и до Съвета, който да анализира последиците от изключването на самостоятелно заетите водачи от приложното поле на директивата по отношение на пътната безопасност, условията на конкуренция, структурата на професията, както и социалните аспекти. Докладът би трябвало да вземе предвид обстоятелствата във всяка държава-членка, свързани със структурата на транспортния сектор и работната среда за професията на автомобилен превозвач.

| 2.4 | Въз основа на доклада Комисията би следвало да внесе предложение с цел a) да се установят реда и условията за включване в приложното поле на директивата на самостоятелно заетите водачи, които извършват транспортни дейности на чисто национално ниво и за които са в сила специфични ограничения или б) самостоятелно заетите водачи да не се включват в приложното поле на директивата. |
| --- | --- |

2.4

Въз основа на доклада Комисията би следвало да внесе предложение с цел a) да се установят реда и условията за включване в приложното поле на директивата на самостоятелно заетите водачи, които извършват транспортни дейности на чисто национално ниво и за които са в сила специфични ограничения или б) самостоятелно заетите водачи да не се включват в приложното поле на директивата.

| 2.5 | Член 7, параграф 2 от директивата предвижда също най-късно до 23 март 2007 г., в контекста на двугодишния доклад относно прилагането на директивата, който Комисията е длъжна да представи, тя да направи оценка на последствията от нейните разпоредби относно нощния труд. |
| --- | --- |

2.5

Член 7, параграф 2 от директивата предвижда също най-късно до 23 март 2007 г., в контекста на двугодишния доклад относно прилагането на директивата, който Комисията е длъжна да представи, тя да направи оценка на последствията от нейните разпоредби относно нощния труд.

3.   Докладът на Комисията

| 3.1 | Комисията счита, че докладът съдържа общ преглед на текущия етап от прилагането на директивата от държавите-членки, разглежда възможните последствия от изключването на самостоятелно заетите водачи от обхвата на директивата и оценява последствията от разпоредбите й относно нощния труд. |
| --- | --- |

3.1

Комисията счита, че докладът съдържа общ преглед на текущия етап от прилагането на директивата от държавите-членки, разглежда възможните последствия от изключването на самостоятелно заетите водачи от обхвата на директивата и оценява последствията от разпоредбите й относно нощния труд.

| 3.2 | Първото заключение е, че повечето държави-членки не са успели да транспонират директивата през предвидения тригодишен период. Следователно Комисията счита, че не е в състояние да публикува своя пръв двугодишен доклад, който трябваше да бъде представен през март 2007 г. |
| --- | --- |

3.2

Първото заключение е, че повечето държави-членки не са успели да транспонират директивата през предвидения тригодишен период. Следователно Комисията счита, че не е в състояние да публикува своя пръв двугодишен доклад, който трябваше да бъде представен през март 2007 г.

| 3.3 | По отношение на последствията от изключването на самостоятелно заетите водачи Комисията припомня причините, поради които тя беше предложила тяхното включване: в регламента относно времето за управление на превозното средство и времето за почивка не се прави такова разграничение между водачите; за да се избегне рискът от разпокъсаност, чрез насърчаване на водачите да стават „(фиктивни) самостоятелно заети лица“; и за да се направи така, че целите, свързани с лоялната конкуренция и подобряването на пътната безопасност, да се прилагат спрямо целия сектор. |
| --- | --- |

3.3

По отношение на последствията от изключването на самостоятелно заетите водачи Комисията припомня причините, поради които тя беше предложила тяхното включване: в регламента относно времето за управление на превозното средство и времето за почивка не се прави такова разграничение между водачите; за да се избегне рискът от разпокъсаност, чрез насърчаване на водачите да стават „(фиктивни) самостоятелно заети лица“; и за да се направи така, че целите, свързани с лоялната конкуренция и подобряването на пътната безопасност, да се прилагат спрямо целия сектор.

| 3.4 | Въз основа на заключенията на доклад, изготвен от външни консултанти, Комисията признава, че умората и нейните последствия за пътната безопасност могат да засегнат всеки водач, независимо дали той е самостоятелно заето лице или транспортен работник. Освен това докладът потвърди, че самостоятелно заетите водачи работят по-продължително от транспортните работници в сектора на автомобилния транспорт и че продължителността на работното време и на двете категории е по-голяма от тази на работниците в други сектори. |
| --- | --- |

3.4

Въз основа на заключенията на доклад, изготвен от външни консултанти, Комисията признава, че умората и нейните последствия за пътната безопасност могат да засегнат всеки водач, независимо дали той е самостоятелно заето лице или транспортен работник. Освен това докладът потвърди, че самостоятелно заетите водачи работят по-продължително от транспортните работници в сектора на автомобилния транспорт и че продължителността на работното време и на двете категории е по-голяма от тази на работниците в други сектори.

| 3.5 | Въпреки че в този външен доклад се признава, че „съкращаването на работното време би могло несъмнено да намали умората“, в него се прави заключението, че „това би могло да доведе до по-високи нива на стрес, тъй като самостоятелно заетият водач се опитва да постигне повече за по-малко време, за да поддържа своята рентабилност, което от своя страна би могло да доведе до по-голяма умора и до инциденти“. Комисията изглежда споделя това мнение. |
| --- | --- |

3.5

Въпреки че в този външен доклад се признава, че „съкращаването на работното време би могло несъмнено да намали умората“, в него се прави заключението, че „това би могло да доведе до по-високи нива на стрес, тъй като самостоятелно заетият водач се опитва да постигне повече за по-малко време, за да поддържа своята рентабилност, което от своя страна би могло да доведе до по-голяма умора и до инциденти“. Комисията изглежда споделя това мнение.

| 3.6 | По отношение на условията на конкуренция Комисията следва заключенията на доклада, според които изключването на самостоятелно заетите лица от обхвата на директивата би насърчило настоящата тенденция към разпокъсаност и не би следвало да окаже съществено въздействие върху конкуренцията в сектора. Напротив, включването на самостоятелно заетите лица в обхвата на директивата би довело до увеличаване на техните разходи и намаляване на работното време, така че тяхното конкурентно предимство в сектора на автомобилните товарни превози би било чувствително намалено. По този начин Комисията изглежда отдава предпочитание на възможността директивата да се отнася единствено за „фиктивните“ самостоятелно заети лица. |
| --- | --- |

3.6

По отношение на условията на конкуренция Комисията следва заключенията на доклада, според които изключването на самостоятелно заетите лица от обхвата на директивата би насърчило настоящата тенденция към разпокъсаност и не би следвало да окаже съществено въздействие върху конкуренцията в сектора. Напротив, включването на самостоятелно заетите лица в обхвата на директивата би довело до увеличаване на техните разходи и намаляване на работното време, така че тяхното конкурентно предимство в сектора на автомобилните товарни превози би било чувствително намалено. По този начин Комисията изглежда отдава предпочитание на възможността директивата да се отнася единствено за „фиктивните“ самостоятелно заети лица.

| 3.7 | Комисията счита също, че „докато продължаващото изключване може да е за предпочитане по икономически причини, евентуалното социално въздействие от изключването или включването не е толкова очевидно. Изключването може да не спомогне за решаване на проблемите, свързани със здравето и безопасността. Включването от друга страна може да създаде допълнителен стрес и административни задължения за самостоятелно заетите водачи, като същевременно намали доходите им.“ |
| --- | --- |

3.7

Комисията счита също, че „докато продължаващото изключване може да е за предпочитане по икономически причини, евентуалното социално въздействие от изключването или включването не е толкова очевидно. Изключването може да не спомогне за решаване на проблемите, свързани със здравето и безопасността. Включването от друга страна може да създаде допълнителен стрес и административни задължения за самостоятелно заетите водачи, като същевременно намали доходите им.“

| 3.8 | В заключение Комисията изразява мнение, че включването на самостоятелно заетите водачи може да създаде за тях по-голям стрес и повече финансови трудности, да се окаже трудно приложимо и поради това неефективно. |
| --- | --- |

3.8

В заключение Комисията изразява мнение, че включването на самостоятелно заетите водачи може да създаде за тях по-голям стрес и повече финансови трудности, да се окаже трудно приложимо и поради това неефективно.

| 3.9 | По отношение оценяването на последствията на разпоредбите на директивата относно нощния труд, Комисията стига до заключението, че аспектът, свързан с контрола върху прилагането на правилата, следва да бъде разгледан по-задълбочено. |
| --- | --- |

3.9

По отношение оценяването на последствията на разпоредбите на директивата относно нощния труд, Комисията стига до заключението, че аспектът, свързан с контрола върху прилагането на правилата, следва да бъде разгледан по-задълбочено.

4.   Общи бележки

| 4.1 | Комитетът отбелязва представянето на доклада на Комисията относно последствията от изключването на самостоятелно заетите водачи от приложното поле на директивата относно работното време на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът отбелязва представянето на доклада на Комисията относно последствията от изключването на самостоятелно заетите водачи от приложното поле на директивата относно работното време на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт.

| 4.2 | Редица социални партньори смятат, че изключването на самостоятелно заетите водачи от приложното поле на директивата е довело до изкривяване на конкуренцията в сектора на автомобилния транспорт, и това съвсем наскоро накара Комитета да отправи следното искане в становището си относно средносрочния преглед на Бялата книга за транспорта (TEN 257, докладчик: г-н Barbadillo Lopez) (3):
  „Що се отнася до социалните норми за автомобилен транспорт, трябва да се запази равнопоставеността в отношенията между работниците, били те наемни или самонаети, причина, поради която Директива 2002/15/EО от 11 март 2002 г., отнасяща се до разпределението на работното време на лицата, осъществяващи транспортни дейности и по-конкретно за автомобилния транспорт, трябва да се приложи директно за самонаетите работници, без да се чака предвиденият преходен период, тъй като поставените с тази директива цели са да се осигури безопасността по пътищата, да се избегне нарушаването на условията на свободна конкуренция и да се наложат по-добри условия на труд.“ (параграф 4.3.1.2). |
| --- | --- |

4.2

Редица социални партньори смятат, че изключването на самостоятелно заетите водачи от приложното поле на директивата е довело до изкривяване на конкуренцията в сектора на автомобилния транспорт, и това съвсем наскоро накара Комитета да отправи следното искане в становището си относно средносрочния преглед на Бялата книга за транспорта (TEN 257, докладчик: г-н Barbadillo Lopez) (3):

„Що се отнася до социалните норми за автомобилен транспорт, трябва да се запази равнопоставеността в отношенията между работниците, били те наемни или самонаети, причина, поради която Директива 2002/15/EО от 11 март 2002 г., отнасяща се до разпределението на работното време на лицата, осъществяващи транспортни дейности и по-конкретно за автомобилния транспорт, трябва да се приложи директно за самонаетите работници, без да се чака предвиденият преходен период, тъй като поставените с тази директива цели са да се осигури безопасността по пътищата, да се избегне нарушаването на условията на свободна конкуренция и да се наложат по-добри условия на труд.“ (параграф 4.3.1.2).

| 4.3 | В тази връзка ЕИСК изразява сериозни съмнения по повод на представените в проучването заключения, свързани с пътната безопасност, с условията на конкуренция и със социалните аспекти. |
| --- | --- |

4.3

В тази връзка ЕИСК изразява сериозни съмнения по повод на представените в проучването заключения, свързани с пътната безопасност, с условията на конкуренция и със социалните аспекти.

| 4.4 | ЕИСК смята, че ако целта е да се насърчи пътната безопасност, да се подпомогне лоялната конкуренция, да се подобрят условията на труд на транспортните работници и на самостоятелно заетите лица, и по-специално тяхното физическо и психическо здраве, независимите водачи трябва да бъдат включени в приложното поле на Директива 2002/15/EО. |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК смята, че ако целта е да се насърчи пътната безопасност, да се подпомогне лоялната конкуренция, да се подобрят условията на труд на транспортните работници и на самостоятелно заетите лица, и по-специално тяхното физическо и психическо здраве, независимите водачи трябва да бъдат включени в приложното поле на Директива 2002/15/EО.

| 4.5 | Твърде продължителното работно време е фактор, който допринася значително за умората и следователно за заспиването зад волана и поради тази причина застрашава пътната безопасност. Лоялна конкуренция е налице, когато цените, заплащани на подизпълнителите от големите предприятия, организиращи всички аспекти, свързани с дистрибуцията и превоза на товари, отчитат прилагането на социалното законодателство, което има отношение към този сектор както спрямо транспортните работници, така и спрямо самостоятелно заетите лица. |
| --- | --- |

4.5

Твърде продължителното работно време е фактор, който допринася значително за умората и следователно за заспиването зад волана и поради тази причина застрашава пътната безопасност. Лоялна конкуренция е налице, когато цените, заплащани на подизпълнителите от големите предприятия, организиращи всички аспекти, свързани с дистрибуцията и превоза на товари, отчитат прилагането на социалното законодателство, което има отношение към този сектор както спрямо транспортните работници, така и спрямо самостоятелно заетите лица.

| 4.6 | Не е сигурно, че изключването на самостоятелно заетите лица от приложното поле на Директива 2002/15/EО няма да причини по-голям стрес, тъй като самостоятелно заетите лица ще бъдат подложени на натиск от страна на възложителите за намаляване на цените. За да си осигурят същото ниво на доходи, те ще трябва да работят по-продължително за сметка на пътната безопасност, на здравето и на вече неустойчивия баланс между професионалния и семейния живот. |
| --- | --- |

4.6

Не е сигурно, че изключването на самостоятелно заетите лица от приложното поле на Директива 2002/15/EО няма да причини по-голям стрес, тъй като самостоятелно заетите лица ще бъдат подложени на натиск от страна на възложителите за намаляване на цените. За да си осигурят същото ниво на доходи, те ще трябва да работят по-продължително за сметка на пътната безопасност, на здравето и на вече неустойчивия баланс между професионалния и семейния живот.

| 4.7 | Но според ЕИСК включването на самостоятелно заетите лица в приложното поле на Директива 2002/15/EО предполага правилно транспониране на горепосочената директива и по-специално на определението за „самостоятелно зает водач“. |
| --- | --- |

4.7

Но според ЕИСК включването на самостоятелно заетите лица в приложното поле на Директива 2002/15/EО предполага правилно транспониране на горепосочената директива и по-специално на определението за „самостоятелно зает водач“.

| 4.8 | В качеството си на пазител на Договора, Комисията трябва да следи за правилното транспониране от държавите-членки на определението за „самостоятелно зает водач“, така както е формулирано в член 3, буква д) (4) от Директивата. Правилното транспониране е първото условие, което трябва да бъде изпълнено, ако дадена държава-членка желае да се пребори с явлението фиктивни самостоятелно заети водачи. |
| --- | --- |

4.8

В качеството си на пазител на Договора, Комисията трябва да следи за правилното транспониране от държавите-членки на определението за „самостоятелно зает водач“, така както е формулирано в член 3, буква д) (4) от Директивата. Правилното транспониране е първото условие, което трябва да бъде изпълнено, ако дадена държава-членка желае да се пребори с явлението фиктивни самостоятелно заети водачи.

| 4.9 | Освен това включването трябва да бъде придружено от изменение на директивата, което се отнася до споделената отговорност на различните участници в транспортната верига. Регламентът относно продължителността на времето за управление на превозното средство и времето за почивка (5), член 10, параграф 4 предвижда, че „Предприятията, изпращачите, спедиторите, туроператорите, основните изпълнители, подизпълнителите и агенциите за наемане на водачи осигуряват, че постигнатото споразумение по договор по отношение на транспортния график е съобразено с настоящия регламент.“ Тази споделена отговорност трябва да обхване и прилагането на законодателството относно работното време. Това би позволило установяване на равнопоставени условия за транспортните работници и самостоятелно заетите водачи; на практика, когато последните са в положение на подизпълнители, те са подложени на натиск за намаляване на цените чрез въвеждане на продължително работно време. По този начин може да се избегне нелоялна конкуренция, която е в ущърб на транспортните работници. |
| --- | --- |

4.9

Освен това включването трябва да бъде придружено от изменение на директивата, което се отнася до споделената отговорност на различните участници в транспортната верига. Регламентът относно продължителността на времето за управление на превозното средство и времето за почивка (5), член 10, параграф 4 предвижда, че „Предприятията, изпращачите, спедиторите, туроператорите, основните изпълнители, подизпълнителите и агенциите за наемане на водачи осигуряват, че постигнатото споразумение по договор по отношение на транспортния график е съобразено с настоящия регламент.“ Тази споделена отговорност трябва да обхване и прилагането на законодателството относно работното време. Това би позволило установяване на равнопоставени условия за транспортните работници и самостоятелно заетите водачи; на практика, когато последните са в положение на подизпълнители, те са подложени на натиск за намаляване на цените чрез въвеждане на продължително работно време. По този начин може да се избегне нелоялна конкуренция, която е в ущърб на транспортните работници.

| 4.10 | Според ЕИСК заключенията на проучването по отношение на допълнителния стрес, до който би довело включването на самостоятелно заетите водачи в обхвата на директивата, не са много основателни. Използваното от консултантите определение за понятието „работно време“ е неясно. Ако самостоятелно заетите водачи имат същото работно време като транспортните работници, но през това време трябва да администрират и управляват всички транспортни операции — нещо, което транспортните работници не са задължени да правят, на практика се създава допълнителен стрес. Ако те имат същото работно време като транспортните работници и извършват същите дейности, не става ясно защо самостоятелно заетият водач е подложен на по-голям стрес отколкото транспортния работник. Приема се, че общата административна работа, според определението в Директивата (член 3, буква a, точка 2), не се включва в определението за работно време. |
| --- | --- |

4.10

Според ЕИСК заключенията на проучването по отношение на допълнителния стрес, до който би довело включването на самостоятелно заетите водачи в обхвата на директивата, не са много основателни. Използваното от консултантите определение за понятието „работно време“ е неясно. Ако самостоятелно заетите водачи имат същото работно време като транспортните работници, но през това време трябва да администрират и управляват всички транспортни операции — нещо, което транспортните работници не са задължени да правят, на практика се създава допълнителен стрес. Ако те имат същото работно време като транспортните работници и извършват същите дейности, не става ясно защо самостоятелно заетият водач е подложен на по-голям стрес отколкото транспортния работник. Приема се, че общата административна работа, според определението в Директивата (член 3, буква a, точка 2), не се включва в определението за работно време.

| 4.11 | Освен това, ако намаляването на работното време допринася за намаляване на умората, но създава стрес, самостоятелно заетите работници са обречени да избират между две злини. ЕИСК счита, че пътната безопасност е първостепенен приоритет, а умората вследствие на продължителното работно време, включително и времето за управление на превозното средство, може да бъде причина за опасност на пътя, независимо от това дали водачът е транспортен работник или самостоятелно заето лице. |
| --- | --- |

4.11

Освен това, ако намаляването на работното време допринася за намаляване на умората, но създава стрес, самостоятелно заетите работници са обречени да избират между две злини. ЕИСК счита, че пътната безопасност е първостепенен приоритет, а умората вследствие на продължителното работно време, включително и времето за управление на превозното средство, може да бъде причина за опасност на пътя, независимо от това дали водачът е транспортен работник или самостоятелно заето лице.

| 4.12 | Освен това в проучването не се отбелязва — а Комисията следва неговата логика — че стресът на водачите може да продължи да съществува и да се увеличи, дори и ако те бъдат изключени от приложното поле на директивата, тъй като възложителите няма да пропуснат да се възползват от възможността за упражняване на натиск с цел допълнително намаляване на цените. |
| --- | --- |

4.12

Освен това в проучването не се отбелязва — а Комисията следва неговата логика — че стресът на водачите може да продължи да съществува и да се увеличи, дори и ако те бъдат изключени от приложното поле на директивата, тъй като възложителите няма да пропуснат да се възползват от възможността за упражняване на натиск с цел допълнително намаляване на цените.

| 4.13 | Комисията подчертава факта, че Съветът не прие и най-малкото изискване за минимален систематичен контрол върху правилата, отнасящи се до продължителността на работата. ЕИСК, също като Комисията, изразява съжаление по този повод, но не смята, че това е причина законодателството да не се адаптира спрямо самостоятелно заетите водачи. Фактът, че работното време на самостоятелно заетите лица се контролира трудно, не означава, че такъв контрол не следва да се осъществява. Поради тази причина споделената отговорност на участниците в транспортната верига по отношение на прилагането на законодателството може да бъде интересен елемент. Ако се окаже, че договорите между различните участници в транспортната верига са такива, че прилагането на средна продължителност от 48 часа е невъзможно, ще има поне един елемент, който ще може да защити самостоятелно заетия водач от твърде продължителното време за управление на превозното средство и от твърде продължителното работно време. |
| --- | --- |

4.13

Комисията подчертава факта, че Съветът не прие и най-малкото изискване за минимален систематичен контрол върху правилата, отнасящи се до продължителността на работата. ЕИСК, също като Комисията, изразява съжаление по този повод, но не смята, че това е причина законодателството да не се адаптира спрямо самостоятелно заетите водачи. Фактът, че работното време на самостоятелно заетите лица се контролира трудно, не означава, че такъв контрол не следва да се осъществява. Поради тази причина споделената отговорност на участниците в транспортната верига по отношение на прилагането на законодателството може да бъде интересен елемент. Ако се окаже, че договорите между различните участници в транспортната верига са такива, че прилагането на средна продължителност от 48 часа е невъзможно, ще има поне един елемент, който ще може да защити самостоятелно заетия водач от твърде продължителното време за управление на превозното средство и от твърде продължителното работно време.

| 4.14 | ЕИСК счита, че вътрешен европейски пазар в сектора на автомобилния транспорт предполага установяването на лоялна конкуренция, основана по-специално на ефективното и действително прилагане на социалното законодателство, което има отношение към този сектор. Със създаването на разграничение между транспортни работници и самостоятелно заети лица при прилагането на законодателството се допринася за създаване на нелоялна конкуренция. Поради тази причина ЕИСК не може да приеме възможността в приложното поле на директивата да бъдат включени само „фиктивните самостоятелно заети лица“. |
| --- | --- |

4.14

ЕИСК счита, че вътрешен европейски пазар в сектора на автомобилния транспорт предполага установяването на лоялна конкуренция, основана по-специално на ефективното и действително прилагане на социалното законодателство, което има отношение към този сектор. Със създаването на разграничение между транспортни работници и самостоятелно заети лица при прилагането на законодателството се допринася за създаване на нелоялна конкуренция. Поради тази причина ЕИСК не може да приеме възможността в приложното поле на директивата да бъдат включени само „фиктивните самостоятелно заети лица“.

| 4.15 | Освен това ЕИСК желае да отбележи, че редица държави с различна структура на пазара на транспортните оператори като Естония, в която самостоятелно заетите водачи са малко на брой, и Словакия, в която делът на самостоятелно заетите достига 70 %, решиха да включат самостоятелно заетите лица в приложното поле на Директива 2002/15/ЕO. Ако това вече се прави понастоящем, ЕИСК не разбира защо Комисията желае на всяка цена да задържи самостоятелно заетите лица извън приложното поле на Директива 2002/15/ЕО поради икономически причини. |
| --- | --- |

4.15

Освен това ЕИСК желае да отбележи, че редица държави с различна структура на пазара на транспортните оператори като Естония, в която самостоятелно заетите водачи са малко на брой, и Словакия, в която делът на самостоятелно заетите достига 70 %, решиха да включат самостоятелно заетите лица в приложното поле на Директива 2002/15/ЕO. Ако това вече се прави понастоящем, ЕИСК не разбира защо Комисията желае на всяка цена да задържи самостоятелно заетите лица извън приложното поле на Директива 2002/15/ЕО поради икономически причини.

| 4.16 | В понятието „социални аспекти“ Комисията с пълно основание включва не само здравето, безопасността и условията на труд на транспортните работници и самостоятелно заетите лица, но също и възнаграждението и баланса между професионалния и личния живот. |
| --- | --- |

4.16

В понятието „социални аспекти“ Комисията с пълно основание включва не само здравето, безопасността и условията на труд на транспортните работници и самостоятелно заетите лица, но също и възнаграждението и баланса между професионалния и личния живот.

| 4.17 | Според Комисията изключването предлага на самостоятелно заетите лица възможност за по-добро управление на техния труд и по-високи доходи, като същевременно изисква от тях да инвестират повече време и енергия, за да бъде трудът им рентабилен. |
| --- | --- |

4.17

Според Комисията изключването предлага на самостоятелно заетите лица възможност за по-добро управление на техния труд и по-високи доходи, като същевременно изисква от тях да инвестират повече време и енергия, за да бъде трудът им рентабилен.

| 4.18 | ЕИСК припомня, че определението на понятието „работно време“ за самостоятелно заетите работници не е ясно и/или че предполага, че общите администартивни задачи не са включени в работното време. Във втория случай ЕИСК не разбира защо по-високите доходи на самостоятелно заетите лица се свързват с тяхното изключване от приложното поле на Директивата относно работното време. |
| --- | --- |

4.18

ЕИСК припомня, че определението на понятието „работно време“ за самостоятелно заетите работници не е ясно и/или че предполага, че общите администартивни задачи не са включени в работното време. Във втория случай ЕИСК не разбира защо по-високите доходи на самостоятелно заетите лица се свързват с тяхното изключване от приложното поле на Директивата относно работното време.

| 4.19 | ЕИСК посочва, че насърчаването на сътрудничеството на европейско ниво между различните национални администрации е основно условие за ефективното прилагане на директивата. |
| --- | --- |

4.19

ЕИСК посочва, че насърчаването на сътрудничеството на европейско ниво между различните национални администрации е основно условие за ефективното прилагане на директивата.

| 4.20 | Комитетът счита, че включването на самостоятелно заетите водачи в приложното поле на директивата следва да се извърши така, че последните да не бъдат обременявани с излишни административни задачи. |
| --- | --- |

4.20

Комитетът счита, че включването на самостоятелно заетите водачи в приложното поле на директивата следва да се извърши така, че последните да не бъдат обременявани с излишни административни задачи.

| 4.21 | След това проучване Комисията желае да осъществи по-задълбочена оценка на въздействието, преди да изготви своето законодателно предложение. В този анализ би трябвало да се отчетат новите елементи, като новият регламент относно продължителността на времето за управление на превозно средство и времето за почивка. Освен това в тази оценка на въздействието Комисията смята да запази изключването на действителните самостоятелно заети лица от прилагането на секторните правила по отношение на работното време. ЕИСК не е убеден в добавената стойност на още една оценка на въздействието. |
| --- | --- |

4.21

След това проучване Комисията желае да осъществи по-задълбочена оценка на въздействието, преди да изготви своето законодателно предложение. В този анализ би трябвало да се отчетат новите елементи, като новият регламент относно продължителността на времето за управление на превозно средство и времето за почивка. Освен това в тази оценка на въздействието Комисията смята да запази изключването на действителните самостоятелно заети лица от прилагането на секторните правила по отношение на работното време. ЕИСК не е убеден в добавената стойност на още една оценка на въздействието.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Членът е подал оставка.

1

(2)  ОВ C 175, 27.7.2007 г., стр. 88-90.

2

(3)  ОВ C 161, 13.7.2007 г., стр. 89.

3

(4)  Член 3 буква д) „самостоятелно зает водач“ е всяко лице, чието основно занятие е превоз на пътници или стоки по шосе под наем или срещу хонорар по смисъла на законодателството на Общността, което ползва лиценз, издаден от Общността, или друга професионална оторизация за осъществяване на гореспоменатия превоз, което има право да работи за себе си и което не е обвързано с работодател чрез трудов договор или чрез какъвто и да е друг вид трудова йерархична зависимост, което свободно може да организира съответните трудови дейности, чийто доход зависи пряко от печалбата, и което притежава свободата да поддържа, самостоятелно или в сътрудничество с други самостоятелно заети водачи, търговски отношения с няколко клиента.

4

По смисъла на настоящата директива водачите, които не отговарят на тези изисквания, подлежат на същите задължения и се ползват със същите права като тези, предвидени за транспортните работници в настоящата директива.

(5)  Регламент (ЕО) No 561/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 15 май 2006 г. относно хармонизиране на някои разпоредби от социалното законодателство, свързани с автомобилния транспорт за изменение Регламент (ЕИО) No 3820/85 и (ЕО) No 2135/98 на Съвета относно хармонизиране на някои разпоредби от социалното законодателство, свързани с автомобилния транспорт.

5

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/53

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски стратегически план за енергийните технологии (План SET) „Към бъдеще с нисковъглеродни технологии““

COM(2007) 723 окончателен

(2009/C 27/13)

На 22 ноември 2007 г. Европейската комисия реши, съгласно член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейски стратегически план за енергийните технологии (План SET) „Към бъдеще с нисковъглеродни технологии““.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 5 юни 2008 г. (докладчик: г-н Zbořil).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище със 127 гласа „за“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства съобщението на Комисията, както и допълнителните работни документи, и се присъединява към анализа и описанието на настоящото положение на енергийните технологии. При липса на добре обмислена стратегия относно развитието на енергийните технологии е много трудно да се води дебат за намаляване на последиците от изменението на климата. Ето защо ЕИСК подкрепя приемането на план SET. |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства съобщението на Комисията, както и допълнителните работни документи, и се присъединява към анализа и описанието на настоящото положение на енергийните технологии. При липса на добре обмислена стратегия относно развитието на енергийните технологии е много трудно да се води дебат за намаляване на последиците от изменението на климата. Ето защо ЕИСК подкрепя приемането на план SET.

| 1.2 | Съобщението също така засилва значително ключовия елемент на енергийната политика, а именно сигурността на доставките, както на материално ниво, така и от гледна точка на социалната и екологична устойчивост. Сигурността на енергийните доставки не предполага единствено физически достъп до енергия, но също така възможност тя да бъде придобивана на приемливи за обществото цени. |
| --- | --- |

1.2

Съобщението също така засилва значително ключовия елемент на енергийната политика, а именно сигурността на доставките, както на материално ниво, така и от гледна точка на социалната и екологична устойчивост. Сигурността на енергийните доставки не предполага единствено физически достъп до енергия, но също така възможност тя да бъде придобивана на приемливи за обществото цени.

| 1.3 | В съобщението си Комисията напълно уместно поставя развитието на енергийните технологии на първо място сред усилията, които трябва да имат за цел да ограничат мащаба на изменението на климата; тази позиция съответства и на заключенията на Тринадесетата конференция на страните (COP 13), която се проведе през декември 2007 г. в Бали (1). |
| --- | --- |

1.3

В съобщението си Комисията напълно уместно поставя развитието на енергийните технологии на първо място сред усилията, които трябва да имат за цел да ограничат мащаба на изменението на климата; тази позиция съответства и на заключенията на Тринадесетата конференция на страните (COP 13), която се проведе през декември 2007 г. в Бали (1).

| 1.4 | Съобщението на Комисията с право подчертава значението на фактора време, който играе определяща роля в изпълнението на предлаганата стратегия (План SET), ако ЕС желае до 2020 г. да намали емисиите си на парникови газове съгласно ангажимента, който пое през март 2007 г. |
| --- | --- |

1.4

Съобщението на Комисията с право подчертава значението на фактора време, който играе определяща роля в изпълнението на предлаганата стратегия (План SET), ако ЕС желае до 2020 г. да намали емисиите си на парникови газове съгласно ангажимента, който пое през март 2007 г.

| 1.5 | С цел ускоряване развитието и конкретното използване на новите енергийни технологии, ЕС трябва да разполага с повече целенасочени и ефективни механизми за пълноценно използване на потенциала на публичната помощ, промишлеността, университетите и изследванията, и които ще позволят да се укрепи взаимният им синергичен ефект. На международно ниво също трябва да бъде установено широко сътрудничество, както и мерки, които да възпрепятстват разпокъсването на научноизследователските дейности. |
| --- | --- |

1.5

С цел ускоряване развитието и конкретното използване на новите енергийни технологии, ЕС трябва да разполага с повече целенасочени и ефективни механизми за пълноценно използване на потенциала на публичната помощ, промишлеността, университетите и изследванията, и които ще позволят да се укрепи взаимният им синергичен ефект. На международно ниво също трябва да бъде установено широко сътрудничество, както и мерки, които да възпрепятстват разпокъсването на научноизследователските дейности.

| 1.6 | ЕИСК приветства с особено задоволство подхода на Комисията, която препоръчва настойчиво в съобщението си да бъдат мобилизирани не само финансови, а преди всичко човешки ресурси на четири нива, както в частния сектор, така и на национално, европейско и световно ниво. ЕИСК подчертава, че едно от съществените условия за мобилизиране на човешките ресурси е да се гарантира обща и подходяща подкрепа за научно-техническото образование. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК приветства с особено задоволство подхода на Комисията, която препоръчва настойчиво в съобщението си да бъдат мобилизирани не само финансови, а преди всичко човешки ресурси на четири нива, както в частния сектор, така и на национално, европейско и световно ниво. ЕИСК подчертава, че едно от съществените условия за мобилизиране на човешките ресурси е да се гарантира обща и подходяща подкрепа за научно-техническото образование.

| 1.7 | Освен да установи приоритетите на ниво ЕС, стратегическият план би трябвало също така да определи на ниво държави-членки специфични цели, които отразяват капацитета и опита им, да предвиди отпускане на достатъчни финансови ресурси в рамките на бюджетите (национални и европейски), да използва най-добре капацитетите за научноизследователска и развойна дейност, да включи частния сектор, стимулиран достатъчно от тенденциите на енергийния пазар, и да предвиди други законодателни и данъчни инструменти. |
| --- | --- |

1.7

Освен да установи приоритетите на ниво ЕС, стратегическият план би трябвало също така да определи на ниво държави-членки специфични цели, които отразяват капацитета и опита им, да предвиди отпускане на достатъчни финансови ресурси в рамките на бюджетите (национални и европейски), да използва най-добре капацитетите за научноизследователска и развойна дейност, да включи частния сектор, стимулиран достатъчно от тенденциите на енергийния пазар, и да предвиди други законодателни и данъчни инструменти.

| 1.8 | ЕИСК отбелязва, че по отношение на ограничаването на изменението на климата би било вредно несъмнено най-важният инструмент, а именно стратегията за развитие и прилагане на енергийните технологии, да бъде изместен на втори план от други теми, които, обективно погледнато, трябва да осигурят на този процес на развитие необходима и стимулираща рамка за подкрепа (става дума по-специално за Схемата за търговия с емисии, подкрепата за използването на възобновяеми енергийни източници, третия „енергиен пакет“ и т.н.). Само конкретен технологичен напредък, позволяващ въвеждането на по-ефективни технологии, както за производство, така и за потребление на всички видове енергии, би могъл да доведе до ефективно намаляване на емисиите на парникови газове. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК отбелязва, че по отношение на ограничаването на изменението на климата би било вредно несъмнено най-важният инструмент, а именно стратегията за развитие и прилагане на енергийните технологии, да бъде изместен на втори план от други теми, които, обективно погледнато, трябва да осигурят на този процес на развитие необходима и стимулираща рамка за подкрепа (става дума по-специално за Схемата за търговия с емисии, подкрепата за използването на възобновяеми енергийни източници, третия „енергиен пакет“ и т.н.). Само конкретен технологичен напредък, позволяващ въвеждането на по-ефективни технологии, както за производство, така и за потребление на всички видове енергии, би могъл да доведе до ефективно намаляване на емисиите на парникови газове.

| 1.9 | Особено уместен и обективен, анализът на настоящото положение, което се оказва твърде незадоволително, поставя основателно акцента върху проблемите с организацията и управлението, които, подобно на техническите и научни предизвикателства, трябва да бъдат в центъра на загрижеността на обществото. |
| --- | --- |

1.9

Особено уместен и обективен, анализът на настоящото положение, което се оказва твърде незадоволително, поставя основателно акцента върху проблемите с организацията и управлението, които, подобно на техническите и научни предизвикателства, трябва да бъдат в центъра на загрижеността на обществото.

| 1.10 | На общностно ниво се препоръчва да се обърнем към технологии, които използват възобновяеми енергийни източници, към екологични начини за генериране на топлина и към най-новите инфраструктури за транспортиране и складиране на енергия, както и да им се осигури необходимата подкрепа. От икономическа гледна точка обаче някои възобновяеми енергии все още предполагат високи разходи, които ще се задържат още дълго време. За съжаление са пренебрегнати технологиите, които спестяват енергия на етапа на крайно потребление, чистите технологии, които се основават на изкопаеми горива или технологиите, използващи атомна енергия (от разпад и синтез), както и безопасното съхранение на ядрените отпадъци. Комитетът препоръчва настойчиво да се държи сметка за факта, че голям брой страни са зависими от изкопаемите горива и ядрената енергия и че това положение изглежда няма да се промени в близко бъдеще. |
| --- | --- |

1.10

На общностно ниво се препоръчва да се обърнем към технологии, които използват възобновяеми енергийни източници, към екологични начини за генериране на топлина и към най-новите инфраструктури за транспортиране и складиране на енергия, както и да им се осигури необходимата подкрепа. От икономическа гледна точка обаче някои възобновяеми енергии все още предполагат високи разходи, които ще се задържат още дълго време. За съжаление са пренебрегнати технологиите, които спестяват енергия на етапа на крайно потребление, чистите технологии, които се основават на изкопаеми горива или технологиите, използващи атомна енергия (от разпад и синтез), както и безопасното съхранение на ядрените отпадъци. Комитетът препоръчва настойчиво да се държи сметка за факта, че голям брой страни са зависими от изкопаемите горива и ядрената енергия и че това положение изглежда няма да се промени в близко бъдеще.

| 1.11 | ЕИСК счита, че частният сектор трябва задължително да се включи в този процес и то в много голяма степен. ЕС и националните правителства трябва да установят благоприятните за това условия, не само като дефинират принципите, приоритетите и целите на енергийните политики, но също така като създадат необходимите инструменти за тяхното прилагане. |
| --- | --- |

1.11

ЕИСК счита, че частният сектор трябва задължително да се включи в този процес и то в много голяма степен. ЕС и националните правителства трябва да установят благоприятните за това условия, не само като дефинират принципите, приоритетите и целите на енергийните политики, но също така като създадат необходимите инструменти за тяхното прилагане.

| 1.12 | Ключовият елемент е установяването на пазарни правила в енергийния сектор, като се държи надлежно сметка съответно за външните фактори, включително за социалните разходи, в цените на всички видове енергии. ЕС и държавите-членки вероятно ще трябва да създадат законодателни и данъчни условия, които да позволят да се съчетаят по-ползотворно публичните и частните инструменти за изследвания и развитие в областта на енергетиката. |
| --- | --- |

1.12

Ключовият елемент е установяването на пазарни правила в енергийния сектор, като се държи надлежно сметка съответно за външните фактори, включително за социалните разходи, в цените на всички видове енергии. ЕС и държавите-членки вероятно ще трябва да създадат законодателни и данъчни условия, които да позволят да се съчетаят по-ползотворно публичните и частните инструменти за изследвания и развитие в областта на енергетиката.

| 1.13 | Реалните природни условия и физическият достъп до енергийните източници би трябвало да представляват основен критерий при оценяване на възможността за експлоатация на възобновяемите енергийни източници във всяка държава-членка и при включването на последните в програмите за развитие на енергийните технологии. |
| --- | --- |

1.13

Реалните природни условия и физическият достъп до енергийните източници би трябвало да представляват основен критерий при оценяване на възможността за експлоатация на възобновяемите енергийни източници във всяка държава-членка и при включването на последните в програмите за развитие на енергийните технологии.

| 1.14 | Подемът на модерните енергийни технологии, предназначени за широката общественост, трябва да улеснява устойчивото развитие. Препоръчваната стратегическа координация на изследванията и развитието в областта на енергетиката, включваща приоритетите (както по отношение на съдържанието, така и по отношение на сроковете), които трябва да се приложат на общностно и национално ниво, придружена от необходимите оперативни механизми — като системи за управление, контрол и поток на информация, би могла да допринесе значително за осъществяването на определените в тази област цели. |
| --- | --- |

1.14

Подемът на модерните енергийни технологии, предназначени за широката общественост, трябва да улеснява устойчивото развитие. Препоръчваната стратегическа координация на изследванията и развитието в областта на енергетиката, включваща приоритетите (както по отношение на съдържанието, така и по отношение на сроковете), които трябва да се приложат на общностно и национално ниво, придружена от необходимите оперативни механизми — като системи за управление, контрол и поток на информация, би могла да допринесе значително за осъществяването на определените в тази област цели.

| 1.15 | Що се отнася до засилването извън Европейския съюз на сътрудничеството в областта на изследванията и развитието на новите енергийни технологии, уместно е, преди да бъдат сключени нови конвенции, да се даде приоритет на оптималното използване на съществуващите институции, договори и споразумения, и по-специално на онези, които вече са доказали своята ефективност. |
| --- | --- |

1.15

Що се отнася до засилването извън Европейския съюз на сътрудничеството в областта на изследванията и развитието на новите енергийни технологии, уместно е, преди да бъдат сключени нови конвенции, да се даде приоритет на оптималното използване на съществуващите институции, договори и споразумения, и по-специално на онези, които вече са доказали своята ефективност.

| 1.16 | Планът SET е основна стратегическа насока на европейската икономика по отношение на развитието и прилагането на технологии за намаляване на последиците от изменението на климата, посредством намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г., а впоследствие до 2050 г. |
| --- | --- |

1.16

Планът SET е основна стратегическа насока на европейската икономика по отношение на развитието и прилагането на технологии за намаляване на последиците от изменението на климата, посредством намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г., а впоследствие до 2050 г.

2.   Въведение

| 2.1 | На 22 ноември 2007 г. Комисията публикува предложение относно установяването на европейски стратегически план за енергийните технологии (План SET) „Към бъдеще с нисковъглеродни технологии“ (COM(2007) 723) едновременно със следните работни документи: „Пълна версия на оценката на въздействието“ SEC(2007) 1508, „Резюме на оценката на въздействието“ SEC(2007) 1509, „Картография на технологиите“ SEC(2007) 1510 и „Картография на капацитетите“ SEC(2007) 1511. Този набор от документи обобщава наличните решения и средства, които следва да се мобилизират, за да се осъществят целите на плана SET. Горепосочените документи спешно приканват към по-тясно и по-добре координирано сътрудничество в областта на изследванията и развитието на всички нива (2). |
| --- | --- |

2.1

На 22 ноември 2007 г. Комисията публикува предложение относно установяването на европейски стратегически план за енергийните технологии (План SET) „Към бъдеще с нисковъглеродни технологии“ (COM(2007) 723) едновременно със следните работни документи: „Пълна версия на оценката на въздействието“ SEC(2007) 1508, „Резюме на оценката на въздействието“ SEC(2007) 1509, „Картография на технологиите“ SEC(2007) 1510 и „Картография на капацитетите“ SEC(2007) 1511. Този набор от документи обобщава наличните решения и средства, които следва да се мобилизират, за да се осъществят целите на плана SET. Горепосочените документи спешно приканват към по-тясно и по-добре координирано сътрудничество в областта на изследванията и развитието на всички нива (2).

| 2.2 | Става дума за стратегическа насока във важна и дори централна област, чиято цел е да се ограничи изменението на климата посредством намаляване на емисиите на парникови газове. Конкретно, ЕС ще трябва да намали емисиите си на парникови газове с 20 % до 2020 г., дори с 30 %, ако международната общност се присъедини към ЕС в тази инициатива на световно ниво. Тези основни цели по отношение на борбата с изменението на климата и основното политическо съдържание на инициативата „Енергийна политика за Европа“ бяха дефинирани от Европейския съвет на 9 март 2007 г. |
| --- | --- |

2.2

Става дума за стратегическа насока във важна и дори централна област, чиято цел е да се ограничи изменението на климата посредством намаляване на емисиите на парникови газове. Конкретно, ЕС ще трябва да намали емисиите си на парникови газове с 20 % до 2020 г., дори с 30 %, ако международната общност се присъедини към ЕС в тази инициатива на световно ниво. Тези основни цели по отношение на борбата с изменението на климата и основното политическо съдържание на инициативата „Енергийна политика за Европа“ бяха дефинирани от Европейския съвет на 9 март 2007 г.

| 2.3 | Ще бъде необходим огромен напредък в енергийните технологии, за да се стабилизират концентрациите на въглероден двуокис в атмосферата на приемливо ниво. Изобщо не се поставя въпросът дали са необходими технологични иновации, защото те наистина са необходими. Стои обаче въпросът до каква степен политиката би трябвало да се съсредоточи пряко върху стимулирането на иновациите (3)? Изключително опасно е да се задоволяваме само с „вече съществуващите технологии“, а планът SET, задълбочено изготвен и приложен, е основният подходящ избор за постигане на необходимите цели за намаляване на емисиите. |
| --- | --- |

2.3

Ще бъде необходим огромен напредък в енергийните технологии, за да се стабилизират концентрациите на въглероден двуокис в атмосферата на приемливо ниво. Изобщо не се поставя въпросът дали са необходими технологични иновации, защото те наистина са необходими. Стои обаче въпросът до каква степен политиката би трябвало да се съсредоточи пряко върху стимулирането на иновациите (3)? Изключително опасно е да се задоволяваме само с „вече съществуващите технологии“, а планът SET, задълбочено изготвен и приложен, е основният подходящ избор за постигане на необходимите цели за намаляване на емисиите.

3   Документи на Комисията

| 3.1 | Европа трябва да действа веднага, като съсредоточи усилията си, за да осигури сигурни доставки на устойчива и конкурентоспособна енергия. Използването на технологии е съществено условие за постигането на целите на енергийната политика за Европа, приета от Съвета на 9 март 2007 г. За да се гарантира постигането на поставените цели в тази област, следва да се намалят разходите за чиста енергия и да се постави индустрията на ЕС начело на бързо растящия сектор на нисковъглеродни технологии. В дългосрочен план, за да бъде осъществена амбициозната цел емисиите на парникови газове да бъдат намалени с 60-80 % до 2050 г., изследванията трябва да напреднат значително, за да се разработят нови поколения технологии. |
| --- | --- |

3.1

Европа трябва да действа веднага, като съсредоточи усилията си, за да осигури сигурни доставки на устойчива и конкурентоспособна енергия. Използването на технологии е съществено условие за постигането на целите на енергийната политика за Европа, приета от Съвета на 9 март 2007 г. За да се гарантира постигането на поставените цели в тази област, следва да се намалят разходите за чиста енергия и да се постави индустрията на ЕС начело на бързо растящия сектор на нисковъглеродни технологии. В дългосрочен план, за да бъде осъществена амбициозната цел емисиите на парникови газове да бъдат намалени с 60-80 % до 2050 г., изследванията трябва да напреднат значително, за да се разработят нови поколения технологии.

| 3.2. | Днешните тенденции и тяхното отражение върху бъдещето показват, че не сме на път да постигнем целите на енергийната ни политика. Лесният достъп до ресурсите ни направи зависими от изкопаемите горива, като едновременно с това намали интереса към иновациите и инвестициите в нови енергийни технологии. Публичните и частни бюджети за изследвания в областта на енергетиката в ЕС намаляха значително след голямото им увеличение през 1980-те години. Това доведе до натрупване на недостатъчни инвестиции в капацитета и инфраструктурите на изследванията. Ако днес правителствата инвестираха в същия размер както през 1980 г., общите публични разходи на държавите-членки на ЕС за развитието на енергийните технологии биха били четири пъти по-големи от настоящия размер на инвестициите от около 2,5 милиарда евро годишно. |
| --- | --- |

3.2.

Днешните тенденции и тяхното отражение върху бъдещето показват, че не сме на път да постигнем целите на енергийната ни политика. Лесният достъп до ресурсите ни направи зависими от изкопаемите горива, като едновременно с това намали интереса към иновациите и инвестициите в нови енергийни технологии. Публичните и частни бюджети за изследвания в областта на енергетиката в ЕС намаляха значително след голямото им увеличение през 1980-те години. Това доведе до натрупване на недостатъчни инвестиции в капацитета и инфраструктурите на изследванията. Ако днес правителствата инвестираха в същия размер както през 1980 г., общите публични разходи на държавите-членки на ЕС за развитието на енергийните технологии биха били четири пъти по-големи от настоящия размер на инвестициите от около 2,5 милиарда евро годишно.

| 3.3 | Пазарното навлизане на нови енергийни технологии допълнително се възпрепятства от факта, че енергията е стока. Тази неблагоприятна за иновациите рамка се допълва от законовите и административни пречки. Затова публичната намеса в подкрепа на иновациите в областта на енергетиката е и необходима, и оправдана. |
| --- | --- |

3.3

Пазарното навлизане на нови енергийни технологии допълнително се възпрепятства от факта, че енергията е стока. Тази неблагоприятна за иновациите рамка се допълва от законовите и административни пречки. Затова публичната намеса в подкрепа на иновациите в областта на енергетиката е и необходима, и оправдана.

| 3.4 | Основните световни сили — Съединените щати и Япония, а и възникващите икономики, като тези на Китай, Индия и Бразилия, са изправени пред същите предизвикателства и умножават усилията си в областта на новите енергийни технологии. Техният пазарен мащаб, възможностите им за инвестиции и научни изследвания далеч надхвърлят тези на повечето държави-членки. Разпокъсаността на усилията, многобройните несъгласувани изследователски стратегии и капацитети под критичния минимум все още са основна характеристика на изследователската база на ЕС. И все пак, ако изостанем във все по-оспорваната глобална надпревара за спечелването на пазари за нисковъглеродните технологии, рискуваме да се окажем зависими от вносни технологии за постигане на целите си, като така ще пропуснем огромни търговски възможности за бизнеса в ЕС. |
| --- | --- |

3.4

Основните световни сили — Съединените щати и Япония, а и възникващите икономики, като тези на Китай, Индия и Бразилия, са изправени пред същите предизвикателства и умножават усилията си в областта на новите енергийни технологии. Техният пазарен мащаб, възможностите им за инвестиции и научни изследвания далеч надхвърлят тези на повечето държави-членки. Разпокъсаността на усилията, многобройните несъгласувани изследователски стратегии и капацитети под критичния минимум все още са основна характеристика на изследователската база на ЕС. И все пак, ако изостанем във все по-оспорваната глобална надпревара за спечелването на пазари за нисковъглеродните технологии, рискуваме да се окажем зависими от вносни технологии за постигане на целите си, като така ще пропуснем огромни търговски възможности за бизнеса в ЕС.

| 3.5 | Преходът към нисковъглеродна икономика може да отнеме десетилетия и да засегне всеки сектор на икономиката, но ние не можем да си позволим да забавяме действията си. Решенията, които предстои да вземем през следващите 10-15 години, ще имат сериозни последствия за енергийната сигурност, изменението на климата, растежа и заетостта в Европа. |
| --- | --- |

3.5

Преходът към нисковъглеродна икономика може да отнеме десетилетия и да засегне всеки сектор на икономиката, но ние не можем да си позволим да забавяме действията си. Решенията, които предстои да вземем през следващите 10-15 години, ще имат сериозни последствия за енергийната сигурност, изменението на климата, растежа и заетостта в Европа.

| 3.6 | Най-напред имаме нужда от качествена промяна в ефективността на преобразуването на енергия, доставките и крайното потребление на енергия. Наличните технологични възможности в транспорта, строителството и индустрията следва да се превърнат в бизнес-възможности. Необходимо е изцяло да се възползваме от потенциала на информационните и комуникационните технологии, организационните иновации, както и да използваме публичните политики и пазарните инструменти (4), за да управляваме търсенето и да стимулираме нови пазари. |
| --- | --- |

3.6

Най-напред имаме нужда от качествена промяна в ефективността на преобразуването на енергия, доставките и крайното потребление на енергия. Наличните технологични възможности в транспорта, строителството и индустрията следва да се превърнат в бизнес-възможности. Необходимо е изцяло да се възползваме от потенциала на информационните и комуникационните технологии, организационните иновации, както и да използваме публичните политики и пазарните инструменти (4), за да управляваме търсенето и да стимулираме нови пазари.

| 3.7 | В публикуваните от Комисията документи се посочва, че технологиите, които ще допринесат за изпълнение на целите за 2020 г., днес са налице или са в последните етапи на разработване. Все пак, дори при оптимистичен подход не може да се отрече, че е от основно значение да се мобилизират навреме наличните технологии и че като цяло нисковъглеродните технологии остават скъпи и се сблъскват с пречки при навлизането на пазара. Следователно е необходим двупистов подход: да се подкрепят научните изследвания, за да се намалят разходите и подобрят резултатите, и да се приложат активни подпомагащи мерки за създаване на бизнес възможности, стимулиране на развитието на пазара и преодоляване на нетехнологичните пречки, които възпрепятстват иновациите и пазарното внедряване на ефективни нисковъглеродни технологии.
  За да се постигне визията за 2050 г., която разчита на практическото използване на невъглеродни технологии, е необходимо да се разработи ново поколение от тези технологии посредством революционни постижения в изследванията. Дори в случай, че тези технологии имат ограничено влияние към 2020 г., от жизненоважно значение е да увеличим усилията днес, за да станат тези технологии рентабилни възможно най-скоро. |
| --- | --- |

3.7

В публикуваните от Комисията документи се посочва, че технологиите, които ще допринесат за изпълнение на целите за 2020 г., днес са налице или са в последните етапи на разработване. Все пак, дори при оптимистичен подход не може да се отрече, че е от основно значение да се мобилизират навреме наличните технологии и че като цяло нисковъглеродните технологии остават скъпи и се сблъскват с пречки при навлизането на пазара. Следователно е необходим двупистов подход: да се подкрепят научните изследвания, за да се намалят разходите и подобрят резултатите, и да се приложат активни подпомагащи мерки за създаване на бизнес възможности, стимулиране на развитието на пазара и преодоляване на нетехнологичните пречки, които възпрепятстват иновациите и пазарното внедряване на ефективни нисковъглеродни технологии.

За да се постигне визията за 2050 г., която разчита на практическото използване на невъглеродни технологии, е необходимо да се разработи ново поколение от тези технологии посредством революционни постижения в изследванията. Дори в случай, че тези технологии имат ограничено влияние към 2020 г., от жизненоважно значение е да увеличим усилията днес, за да станат тези технологии рентабилни възможно най-скоро.

| 3.8 | Съществуващите мерки, предприети през последните години, биха могли да предложат основа за по-нататъшната работа на ЕС: i) създаване на европейски технологични платформи; ii) използване на инструмента на Европейското изследователско пространство (ERA-Net), за да се започнат стъпки по посока на общото програмиране на научните изследвания между държавите-членки; iii) сътрудничество между научноизследователските центрове в специфични области посредством мрежите за върхови постижения. Планът SET ще се съсредоточи върху, засили и придаде съгласуваност на общите усилия в Европа с цел да се ускорят иновациите в модерните европейски нисковъглеродни технологии. Планът SET си поставя за цел постигането на следните резултати: i) ново съвместно стратегическо планиране, ii) по-ефективно изпълнение, iii) увеличение на ресурсите, и iv) нов и комплексен подход към международното сътрудничество. |
| --- | --- |

3.8

Съществуващите мерки, предприети през последните години, биха могли да предложат основа за по-нататъшната работа на ЕС: i) създаване на европейски технологични платформи; ii) използване на инструмента на Европейското изследователско пространство (ERA-Net), за да се започнат стъпки по посока на общото програмиране на научните изследвания между държавите-членки; iii) сътрудничество между научноизследователските центрове в специфични области посредством мрежите за върхови постижения. Планът SET ще се съсредоточи върху, засили и придаде съгласуваност на общите усилия в Европа с цел да се ускорят иновациите в модерните европейски нисковъглеродни технологии. Планът SET си поставя за цел постигането на следните резултати: i) ново съвместно стратегическо планиране, ii) по-ефективно изпълнение, iii) увеличение на ресурсите, и iv) нов и комплексен подход към международното сътрудничество.

| 3.9 | Новият начин за работа на общностно ниво изисква всеобхватни, динамични и гъвкави средства за управление на този процес, определяне на приоритетите и предлагане на действия, т.е. колективен подход към стратегическото планиране. Действащите лица трябва да започнат да общуват и да вземат решения по по-структуриран и целенасочен начин от преди, като планират и изпълняват действия заедно с ЕО в рамките на сътрудничеството. За да ръководи изпълнението на Плана SET, като засилва съгласуваността между националните, европейски и международни усилия, през 2008 г. Комисията ще създаде Ръководна група за стратегически технологии в областта на енергетиката. Комисията ще организира Европейска среща на върха по въпросите на енергийните технологии през първата половина на 2009 г. |
| --- | --- |

3.9

Новият начин за работа на общностно ниво изисква всеобхватни, динамични и гъвкави средства за управление на този процес, определяне на приоритетите и предлагане на действия, т.е. колективен подход към стратегическото планиране. Действащите лица трябва да започнат да общуват и да вземат решения по по-структуриран и целенасочен начин от преди, като планират и изпълняват действия заедно с ЕО в рамките на сътрудничеството. За да ръководи изпълнението на Плана SET, като засилва съгласуваността между националните, европейски и международни усилия, през 2008 г. Комисията ще създаде Ръководна група за стратегически технологии в областта на енергетиката. Комисията ще организира Европейска среща на върха по въпросите на енергийните технологии през първата половина на 2009 г.

| 3.10 | Ефективното стратегическо планиране в Ръководната група изисква редовни и надеждни данни и информация. Комисията ще създаде система за информация и за управление на познанията с отворен достъп. Тя ще включва „картография на технологиите“ и „картография на капацитета“, разработени от Съвместния изследователски център на Комисията (5). |
| --- | --- |

3.10

Ефективното стратегическо планиране в Ръководната група изисква редовни и надеждни данни и информация. Комисията ще създаде система за информация и за управление на познанията с отворен достъп. Тя ще включва „картография на технологиите“ и „картография на капацитета“, разработени от Съвместния изследователски център на Комисията (5).

| 3.11 | С цел да се ускорят процесите на разработване и въвеждане на пазара са ни необходими по-целенасочени и силни механизми, които да могат да повлияят на потенциала за действие на публичните власти, европейската индустрия и изследователите. Тези механизми са, както следва: (i) европейски индустриални инициативи; (ii) съюз за европейски научни изследвания в областта на енергетиката; (iii) трансевропейски енергийни мрежи и системи на бъдещето. |
| --- | --- |

3.11

С цел да се ускорят процесите на разработване и въвеждане на пазара са ни необходими по-целенасочени и силни механизми, които да могат да повлияят на потенциала за действие на публичните власти, европейската индустрия и изследователите. Тези механизми са, както следва: (i) европейски индустриални инициативи; (ii) съюз за европейски научни изследвания в областта на енергетиката; (iii) трансевропейски енергийни мрежи и системи на бъдещето.

| 3.12 | Насърчаването на по-голямо съсредоточаване и координация между различните схеми и източници за финансиране ще спомогне за оптимизиране на инвестициите, за изграждане на капацитет и за осигуряване на непрекъснатост на финансирането на технологиите в различните фази на разработване. Трябва да се отговори на две предизвикателства: мобилизиране на допълнителни финансови ресурси за научни изследвания и свързаните с тях инфраструктури, за демонстрационни проекти в индустриален мащаб и проекти за пазарно тестване и насърчаване на специализираното образование и обучение, за да се постигне количеството и качеството на човешките ресурси, необходими, за да се възползваме в пълна степен от технологичните възможности, които ще създаде европейската енергийна политика. |
| --- | --- |

3.12

Насърчаването на по-голямо съсредоточаване и координация между различните схеми и източници за финансиране ще спомогне за оптимизиране на инвестициите, за изграждане на капацитет и за осигуряване на непрекъснатост на финансирането на технологиите в различните фази на разработване. Трябва да се отговори на две предизвикателства: мобилизиране на допълнителни финансови ресурси за научни изследвания и свързаните с тях инфраструктури, за демонстрационни проекти в индустриален мащаб и проекти за пазарно тестване и насърчаване на специализираното образование и обучение, за да се постигне количеството и качеството на човешките ресурси, необходими, за да се възползваме в пълна степен от технологичните възможности, които ще създаде европейската енергийна политика.

| 3.13 | Комисията възнамерява в края на 2008 г. да представи Съобщение относно финансирането на нисковъглеродните технологии. Действията на държавите-членки за подобряване на базата на човешките ресурси би трябвало да са по-добре координирани, за да се увеличат максимално взаимодействията и да се повиши мобилността в този сектор. |
| --- | --- |

3.13

Комисията възнамерява в края на 2008 г. да представи Съобщение относно финансирането на нисковъглеродните технологии. Действията на държавите-членки за подобряване на базата на човешките ресурси би трябвало да са по-добре координирани, за да се увеличат максимално взаимодействията и да се повиши мобилността в този сектор.

| 3.14 | Мерките, предложени в Плана SET, би трябвало да доведат до стратегия за засилено международно сътрудничество. Необходимо е да осигурим единогласието на ЕС на международни форуми, така че да се гарантира по-съгласувано и по-силно партньорство. |
| --- | --- |

3.14

Мерките, предложени в Плана SET, би трябвало да доведат до стратегия за засилено международно сътрудничество. Необходимо е да осигурим единогласието на ЕС на международни форуми, така че да се гарантира по-съгласувано и по-силно партньорство.

| 3.15 | Днес процесът на технологични иновации в енергетиката се базира на национални програми и облекчения, използващи националните ресурси за постигане на националните цели. Този модел беше подходящ за отминалата ера на евтина енергия и липса на ограничения за въглеродните емисии. За да се осъществят драматичните промени в сектора на енергетиката, които ще са необходими през ХХI век, трябва да се следва нова политика. |
| --- | --- |

3.15

Днес процесът на технологични иновации в енергетиката се базира на национални програми и облекчения, използващи националните ресурси за постигане на националните цели. Този модел беше подходящ за отминалата ера на евтина енергия и липса на ограничения за въглеродните емисии. За да се осъществят драматичните промени в сектора на енергетиката, които ще са необходими през ХХI век, трябва да се следва нова политика.

4.   Общи бележки

| 4.1 | ЕИСК приветства съобщението на Комисията, както и допълнителните работни документи и се присъединява към анализа и описанието на настоящото положение на енергийните технологии. Да се реагира на опасността, която изменението на климата представлява за планетата, и да се отговори на голямото потребление на енергия от индустриализираните страни, както и на непрекъснато нарастващото търсене от развиващите се страни, представляват значителни международни предизвикателства. При липса на добре обмислена стратегия и на използване на по-икономични и ефикасни енергийни технологии, разсъжденията за ограничаване мащаба на изменението на климата изглеждат твърде неуместни. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК приветства съобщението на Комисията, както и допълнителните работни документи и се присъединява към анализа и описанието на настоящото положение на енергийните технологии. Да се реагира на опасността, която изменението на климата представлява за планетата, и да се отговори на голямото потребление на енергия от индустриализираните страни, както и на непрекъснато нарастващото търсене от развиващите се страни, представляват значителни международни предизвикателства. При липса на добре обмислена стратегия и на използване на по-икономични и ефикасни енергийни технологии, разсъжденията за ограничаване мащаба на изменението на климата изглеждат твърде неуместни.

| 4.2 | Също така в съобщението се поставя доста силно ударение върху ключовия елемент на енергийната политика, а именно сигурността на доставките, както на материално ниво, така и от гледна точка на социалната и екологична устойчивост. Сигурността на енергийните доставки предполага не само физически достъп до енергия, но също така възможност тя да бъде придобивана на приемливи за обществото цени. |
| --- | --- |

4.2

Също така в съобщението се поставя доста силно ударение върху ключовия елемент на енергийната политика, а именно сигурността на доставките, както на материално ниво, така и от гледна точка на социалната и екологична устойчивост. Сигурността на енергийните доставки предполага не само физически достъп до енергия, но също така възможност тя да бъде придобивана на приемливи за обществото цени.

| 4.3 | В съобщението си Комисията напълно уместно поставя развитието на енергийните технологии на първо място сред усилията, които трябва да имат за цел да ограничат мащаба на изменението на климата; тази позиция съответства и на заключенията на Тринадесетата конференция на страните (COP 13), която се проведе през декември 2007 г. в Бали (6). Настоящото и бъдещо международно сътрудничество в тази област би трябвало също да бъдат приоритет за ЕС, тъй като то крие възможности за европейската икономика по отношение на разпространението на необходимите технологии. |
| --- | --- |

4.3

В съобщението си Комисията напълно уместно поставя развитието на енергийните технологии на първо място сред усилията, които трябва да имат за цел да ограничат мащаба на изменението на климата; тази позиция съответства и на заключенията на Тринадесетата конференция на страните (COP 13), която се проведе през декември 2007 г. в Бали (6). Настоящото и бъдещо международно сътрудничество в тази област би трябвало също да бъдат приоритет за ЕС, тъй като то крие възможности за европейската икономика по отношение на разпространението на необходимите технологии.

| 4.4 | Съобщението на Комисията с право подчертава значението на фактора време, който играе определяща роля в изпълнението на предлаганата стратегия (План SET), ако ЕС желае до 2020 г. да намали емисиите си на парникови газове съгласно ангажимента, който пое през март 2007 г. Без ускоряване на процеса по организация и окончателен анализ на основните стратегически насоки във връзка с развитието на технологиите (по примера на основните стратегически насоки за научноизследователска и развойна дейност в САЩ и Япония), ще бъде невъзможно да бъдат мобилизирани ефективно необходимите сили и средства, за да се доведе до успешен край първият етап до 2020 г., а изглежда още по-малко вероятно това да бъде постигнато за втория етап — до 2050 г. |
| --- | --- |

4.4

Съобщението на Комисията с право подчертава значението на фактора време, който играе определяща роля в изпълнението на предлаганата стратегия (План SET), ако ЕС желае до 2020 г. да намали емисиите си на парникови газове съгласно ангажимента, който пое през март 2007 г. Без ускоряване на процеса по организация и окончателен анализ на основните стратегически насоки във връзка с развитието на технологиите (по примера на основните стратегически насоки за научноизследователска и развойна дейност в САЩ и Япония), ще бъде невъзможно да бъдат мобилизирани ефективно необходимите сили и средства, за да се доведе до успешен край първият етап до 2020 г., а изглежда още по-малко вероятно това да бъде постигнато за втория етап — до 2050 г.

| 4.5 | С цел ускоряване развитието и конкретното използване на новите енергийни технологии, ЕС трябва да разполага с повече целенасочени и ефективни механизми, благодарение на които да се използва потенциалът на публичната помощ, промишлеността, университетите и изследванията, и които ще позволят да се укрепи взаимният им синергичен ефект. В областта на енергетиката Европа разполага с водещи научноизследователски институти на национално ниво и с отлични изследователски екипи в университетите и специализираните центрове. За съжаление, работата им не е координирана, а използваните досега инструменти в тази насока се оказват недостатъчни. Ключовият фактор за успеха на предлагания план е оптималното използване на този потенциал. На международно ниво също трябва да бъде установено по-широко сътрудничество. |
| --- | --- |

4.5

С цел ускоряване развитието и конкретното използване на новите енергийни технологии, ЕС трябва да разполага с повече целенасочени и ефективни механизми, благодарение на които да се използва потенциалът на публичната помощ, промишлеността, университетите и изследванията, и които ще позволят да се укрепи взаимният им синергичен ефект. В областта на енергетиката Европа разполага с водещи научноизследователски институти на национално ниво и с отлични изследователски екипи в университетите и специализираните центрове. За съжаление, работата им не е координирана, а използваните досега инструменти в тази насока се оказват недостатъчни. Ключовият фактор за успеха на предлагания план е оптималното използване на този потенциал. На международно ниво също трябва да бъде установено по-широко сътрудничество.

| 4.6 | ЕИСК приветства с особено задоволство подхода на Комисията, която препоръчва настойчиво в съобщението си да бъдат мобилизирани не само финансови, а преди всичко човешки ресурси на четири нива, както в частния сектор, така и на национално, европейско и световно ниво. Досега мобилизирането на финансовите ресурси се сблъскваше с конфликт на приоритети и с продължителността на процедурите. Проектът на Плана SET трябва да стимулира промяна на отношението и да ускори процесите по взимане на решения. Мобилизирането на човешки ресурси, винаги в дългосрочна перспектива, фигурира и в Лисабонската стратегия, но въпреки това полаганите усилия за намирането на необходимите ресурси за изпълнение на предлаганите стратегии все още се оказват недостатъчни и много бавни. Първото необходимо условие за мобилизирането на човешки ресурси е осигуряване на обща и адекватна подкрепа за научното и техническо обучение. |
| --- | --- |

4.6

ЕИСК приветства с особено задоволство подхода на Комисията, която препоръчва настойчиво в съобщението си да бъдат мобилизирани не само финансови, а преди всичко човешки ресурси на четири нива, както в частния сектор, така и на национално, европейско и световно ниво. Досега мобилизирането на финансовите ресурси се сблъскваше с конфликт на приоритети и с продължителността на процедурите. Проектът на Плана SET трябва да стимулира промяна на отношението и да ускори процесите по взимане на решения. Мобилизирането на човешки ресурси, винаги в дългосрочна перспектива, фигурира и в Лисабонската стратегия, но въпреки това полаганите усилия за намирането на необходимите ресурси за изпълнение на предлаганите стратегии все още се оказват недостатъчни и много бавни. Първото необходимо условие за мобилизирането на човешки ресурси е осигуряване на обща и адекватна подкрепа за научното и техническо обучение.

| 4.7 | Комитетът констатира, че е необходимо да се постигне съгласие относно концепциите, приоритетите и целите, както и относно стратегически план за енергийните технологии. |
| --- | --- |

4.7

Комитетът констатира, че е необходимо да се постигне съгласие относно концепциите, приоритетите и целите, както и относно стратегически план за енергийните технологии.

| 4.8 | ЕИСК отбелязва, че по отношение на ограничаването на изменението на климата би било вредно несъмнено най-важният инструмент, а именно стратегията за развитие и изпълнение на енергийните технологии, да бъде изместен на втори план от други теми, които, обективно погледнато, трябва да осигурят на този процес на развитие важна рамка за подкрепа (става дума по-специално за Схемата за търговия с емисии, подкрепата на използването на възобновяеми енергийни източници, третия „енергиен пакет“ и т.н.). Само конкретен технологичен напредък, позволяващ въвеждането на по-ефективни технологии, както за производство, така и за потребление на всички видове енергии, би могъл да доведе до ефективно намаляване на емисиите на парникови газове. Финансирането на технологичното развитие би могло да бъде осигурено от дохода от продажбата на търг на квотите за емисии от схемата на Общността за търговия с квоти за емисии на парникови газове, при условие че предложението за въвеждане на тази процедура бъде прието. Този източник на финансиране в никакъв случай не бива да остава единствен, особено ако стане действително оперативен едва през 2013 г. |
| --- | --- |

4.8

ЕИСК отбелязва, че по отношение на ограничаването на изменението на климата би било вредно несъмнено най-важният инструмент, а именно стратегията за развитие и изпълнение на енергийните технологии, да бъде изместен на втори план от други теми, които, обективно погледнато, трябва да осигурят на този процес на развитие важна рамка за подкрепа (става дума по-специално за Схемата за търговия с емисии, подкрепата на използването на възобновяеми енергийни източници, третия „енергиен пакет“ и т.н.). Само конкретен технологичен напредък, позволяващ въвеждането на по-ефективни технологии, както за производство, така и за потребление на всички видове енергии, би могъл да доведе до ефективно намаляване на емисиите на парникови газове. Финансирането на технологичното развитие би могло да бъде осигурено от дохода от продажбата на търг на квотите за емисии от схемата на Общността за търговия с квоти за емисии на парникови газове, при условие че предложението за въвеждане на тази процедура бъде прието. Този източник на финансиране в никакъв случай не бива да остава единствен, особено ако стане действително оперативен едва през 2013 г.

5.   Специфични бележки

| 5.1 | Особено уместен и обективен, анализът на настоящото положение, което се оказва твърде незадоволително, поставя основателно акцента върху проблемите с организацията и управлението, които подобно на техническите и научни предизвикателства трябва да бъдат в центъра на загрижеността на обществото. |
| --- | --- |

5.1

Особено уместен и обективен, анализът на настоящото положение, което се оказва твърде незадоволително, поставя основателно акцента върху проблемите с организацията и управлението, които подобно на техническите и научни предизвикателства трябва да бъдат в центъра на загрижеността на обществото.

| 5.2 | Документите на ЕС изхождат от принципа, че съществуват множество енергийни технологии, които могат да повлияят значително на напредъка в областта на енергетиката и да допринесат за изпълнението на поставените цели. Поради големия им брой, само истински портфейл може да позволи постигането на резултати. Без задълбочен анализ на последния е невъзможно служебно да се изключи дадена насока, колкото и слабо обещаваща да е тя. В същото време, би било уместно да бъдат изключени най-малко благоприятните възможности в най-ранния етап на процеса, за да не се пропиляват ненужно ресурсите. Като се изходи от одобрената стратегическа рамка, всяка държава-членка, дори всеки регион, би трябвало да има възможност да дефинира собствените си приоритети с оглед на совите области на компетентност, капацитет за реализация и опит. |
| --- | --- |

5.2

Документите на ЕС изхождат от принципа, че съществуват множество енергийни технологии, които могат да повлияят значително на напредъка в областта на енергетиката и да допринесат за изпълнението на поставените цели. Поради големия им брой, само истински портфейл може да позволи постигането на резултати. Без задълбочен анализ на последния е невъзможно служебно да се изключи дадена насока, колкото и слабо обещаваща да е тя. В същото време, би било уместно да бъдат изключени най-малко благоприятните възможности в най-ранния етап на процеса, за да не се пропиляват ненужно ресурсите. Като се изходи от одобрената стратегическа рамка, всяка държава-членка, дори всеки регион, би трябвало да има възможност да дефинира собствените си приоритети с оглед на совите области на компетентност, капацитет за реализация и опит.

| 5.3 | На общностно ниво, в документите, които разглеждат този въпрос, се препоръчва да се обърнем към технологии, които използват възобновяеми енергийни източници, към екологични начини за генериране на топлинна енергия (включително за топлина за производство на електричество) и към най-новите инфраструктури за транспортиране и съхраняване на енергия. ЕИСК подкрепя тези приоритети. Не бива да се пренебрегват чистите технологии, които се основават на изкопаеми горива, които ще продължат да представляват, дори в дългосрочен план, основният източник на първична енергия, без да забравяме тези, които използват атомна енергия (от разпад и синтез), както и безопасното съхранение на ядрените отпадъци; те трябва да продължат да бъдат неразделна част от дейностите по НИРД на ЕС. |
| --- | --- |

5.3

На общностно ниво, в документите, които разглеждат този въпрос, се препоръчва да се обърнем към технологии, които използват възобновяеми енергийни източници, към екологични начини за генериране на топлинна енергия (включително за топлина за производство на електричество) и към най-новите инфраструктури за транспортиране и съхраняване на енергия. ЕИСК подкрепя тези приоритети. Не бива да се пренебрегват чистите технологии, които се основават на изкопаеми горива, които ще продължат да представляват, дори в дългосрочен план, основният източник на първична енергия, без да забравяме тези, които използват атомна енергия (от разпад и синтез), както и безопасното съхранение на ядрените отпадъци; те трябва да продължат да бъдат неразделна част от дейностите по НИРД на ЕС.

| 5.4 | ЕИСК изразява съгласие с факта, че за момента енергийният пазар не предоставя ясна информация на лицата, отговорни за разработването на енергийната политика, на правителствата и на частните инвеститори за спешността, с която трябва да се развие прилагането на новите технологии, тъй като цените на различните енергийни източници и горива не отчитат в достатъчна степен всички външни фактори, включително и социалните разходи. Поради тази причина на общностно ниво все още не е имало споразумение относно приоритетите в областта на енергийните изследвания и развитие, нито относно създаването на финансови ресурси и други инструменти в подкрепа на тези приоритети. |
| --- | --- |

5.4

ЕИСК изразява съгласие с факта, че за момента енергийният пазар не предоставя ясна информация на лицата, отговорни за разработването на енергийната политика, на правителствата и на частните инвеститори за спешността, с която трябва да се развие прилагането на новите технологии, тъй като цените на различните енергийни източници и горива не отчитат в достатъчна степен всички външни фактори, включително и социалните разходи. Поради тази причина на общностно ниво все още не е имало споразумение относно приоритетите в областта на енергийните изследвания и развитие, нито относно създаването на финансови ресурси и други инструменти в подкрепа на тези приоритети.

| 5.5 | ЕИСК счита, че освен да установи приоритетите на ниво ЕС, стратегическият план би трябвало също така да дефинира бързо и координирано специфичните цели на ниво държави-членки, да предвиди отпускане на достатъчни финансови ресурси в рамките на бюджетите (национални и европейски), да използва най-добре капацитетите за изследвания и развитие, да включи частния сектор, стимулиран достатъчно от тенденциите на енергийния пазар, и да предвиди други законодателни и данъчни инструменти. Частният сектор трябва задължително да се включи в този процес и то в много голяма степен. ЕС и националните правителства трябва да осигурят благоприятните за това условия, не само като дефинират принципите, приоритетите и целите на енергийните политики, но също така като създадат необходимите инструменти за тяхното прилагане. |
| --- | --- |

5.5

ЕИСК счита, че освен да установи приоритетите на ниво ЕС, стратегическият план би трябвало също така да дефинира бързо и координирано специфичните цели на ниво държави-членки, да предвиди отпускане на достатъчни финансови ресурси в рамките на бюджетите (национални и европейски), да използва най-добре капацитетите за изследвания и развитие, да включи частния сектор, стимулиран достатъчно от тенденциите на енергийния пазар, и да предвиди други законодателни и данъчни инструменти. Частният сектор трябва задължително да се включи в този процес и то в много голяма степен. ЕС и националните правителства трябва да осигурят благоприятните за това условия, не само като дефинират принципите, приоритетите и целите на енергийните политики, но също така като създадат необходимите инструменти за тяхното прилагане.

| 5.6 | Ключовият елемент е установяването на пазарни правила в енергийния сектор, като се отчитат външните фактори, включително и социалните разходи, в цените на енергията, което ще позволи пазарът да изпрати предупредителни сигнали към инвеститорите и частните оператори за необходимостта да се пристъпи към технологични промени, за да се осигури най-ефективното използване на различните енергийни източници. ЕС и държавите-членки вероятно ще трябва да създадат законодателни и данъчни условия, които да позволят да се съчетаят по-ползотворно публичните и частните финансови инструменти за научноизследователска и развойна дейност в областта на енергетиката, без да се забравят доброволните инструменти, които ще доведат до по-добро използване на ресурсите. |
| --- | --- |

5.6

Ключовият елемент е установяването на пазарни правила в енергийния сектор, като се отчитат външните фактори, включително и социалните разходи, в цените на енергията, което ще позволи пазарът да изпрати предупредителни сигнали към инвеститорите и частните оператори за необходимостта да се пристъпи към технологични промени, за да се осигури най-ефективното използване на различните енергийни източници. ЕС и държавите-членки вероятно ще трябва да създадат законодателни и данъчни условия, които да позволят да се съчетаят по-ползотворно публичните и частните финансови инструменти за научноизследователска и развойна дейност в областта на енергетиката, без да се забравят доброволните инструменти, които ще доведат до по-добро използване на ресурсите.

| 5.7 | Страните, които разполагат с благоприятни природни условия, възлагат големи надежди на ускоряването на напредъка по отношение на широкото използване на възобновяеми енергийни източници. Но има други страни, които са лишени от такива природни условия или които не могат да ги експлоатират на икономически приемлива цена. Реалните природни условия и физическият достъп до енергийни източници би трябвало да представляват основен критерий при оценяване на възможността за експлоатация на възобновяемите енергийни източници във всяка държава-членка и при включването на последните в програмите за развитие на енергийните технологии. |
| --- | --- |

5.7

Страните, които разполагат с благоприятни природни условия, възлагат големи надежди на ускоряването на напредъка по отношение на широкото използване на възобновяеми енергийни източници. Но има други страни, които са лишени от такива природни условия или които не могат да ги експлоатират на икономически приемлива цена. Реалните природни условия и физическият достъп до енергийни източници би трябвало да представляват основен критерий при оценяване на възможността за експлоатация на възобновяемите енергийни източници във всяка държава-членка и при включването на последните в програмите за развитие на енергийните технологии.

| 5.8 | ЕИСК е на мнение, че посочените в съобщението на Комисията приоритети относно плана SET са в известна степен ограничени, главно що се отнася до възобновяемите енергийни източници. Те имат безспорно значение не само за повишаването на сигурността на предлагането на енергия, но и за намаляването на зависимостта на държавите-членки от вноса на енергия и за устойчивото развитие. От икономическа гледна точка обаче някои възобновяеми енергийни източници все още предполагат високи разходи, които ще се задържат още дълго време. Освен това интегрирането на енергийните пазари не повдига въпроси само от политически и организационен характер и ще е необходимо също така да се създадат програми за научноизследователска и развойна дейност, посветени например на интелигентните мрежи. |
| --- | --- |

5.8

ЕИСК е на мнение, че посочените в съобщението на Комисията приоритети относно плана SET са в известна степен ограничени, главно що се отнася до възобновяемите енергийни източници. Те имат безспорно значение не само за повишаването на сигурността на предлагането на енергия, но и за намаляването на зависимостта на държавите-членки от вноса на енергия и за устойчивото развитие. От икономическа гледна точка обаче някои възобновяеми енергийни източници все още предполагат високи разходи, които ще се задържат още дълго време. Освен това интегрирането на енергийните пазари не повдига въпроси само от политически и организационен характер и ще е необходимо също така да се създадат програми за научноизследователска и развойна дейност, посветени например на интелигентните мрежи.

| 5.9 | Комитетът препоръчва настойчиво да се държи сметка за факта, че голям брой страни са зависими от изкопаемите горива и ядрената енергия и че това положение изглежда няма да се промени в близко бъдеще. Това се отнася и за третите страни, с които ЕС би трябвало да координира усилията си за ускоряване на научноизследователската и развойна дейност в областта на енергийните технологии. Като има предвид това, Комитетът счита, че европейските приоритети не трябва да се съсредоточават в твърде голяма степен в технологиите за използване на възобновяеми енергии и трябва да отдадат равностойно значение на технологиите, които спестяват енергия на етапа на крайно потребление, чистите технологии, основаващи се на изкопаемите горива (в това число технологиите за улавяне и съхранение на въглерод). Научноизследователската и развойна дейност в областта на атомните технологии има специфичен дневен ред и координация. При все това е уместно да се наблегне на значението на научноизследователската и развойна дейност на атомната енергия, понастоящем под формата на ядрен разпад, а някой ден може би под формата на синтез, по отношение на продължителността на експлоатация и сигурността на атомните съоръжения, тъй като последните играят важна роля за гарантиране сигурността на доставките на енергия и за намаляване на емисиите от парникови газове в ЕС. |
| --- | --- |

5.9

Комитетът препоръчва настойчиво да се държи сметка за факта, че голям брой страни са зависими от изкопаемите горива и ядрената енергия и че това положение изглежда няма да се промени в близко бъдеще. Това се отнася и за третите страни, с които ЕС би трябвало да координира усилията си за ускоряване на научноизследователската и развойна дейност в областта на енергийните технологии. Като има предвид това, Комитетът счита, че европейските приоритети не трябва да се съсредоточават в твърде голяма степен в технологиите за използване на възобновяеми енергии и трябва да отдадат равностойно значение на технологиите, които спестяват енергия на етапа на крайно потребление, чистите технологии, основаващи се на изкопаемите горива (в това число технологиите за улавяне и съхранение на въглерод). Научноизследователската и развойна дейност в областта на атомните технологии има специфичен дневен ред и координация. При все това е уместно да се наблегне на значението на научноизследователската и развойна дейност на атомната енергия, понастоящем под формата на ядрен разпад, а някой ден може би под формата на синтез, по отношение на продължителността на експлоатация и сигурността на атомните съоръжения, тъй като последните играят важна роля за гарантиране сигурността на доставките на енергия и за намаляване на емисиите от парникови газове в ЕС.

| 5.10 | Разбира се, усилията за икономия на енергия както при преобразуването ѝ, така и на етапа на крайното й потребление, могат да допринесат в също толкова голяма степен за устойчивото развитие, колкото и напредъкът на съвременните енергийни технологии. На ниво ЕС използването на наличните финансови и човешки ресурси в тази твърде обширна област може да бъде подобрено посредством адекватно изготвяна и осъществявана стратегическа координация на изследванията и развитието в областта на енергетиката. Тази координация ще предефинира приоритетите (както по отношение на съдържанието, така и по отношение на сроковете), които трябва да се приложат на общностно и национално ниво, както и необходимите оперативни механизми — като системи за управление, контрол и поток на информация. Хармонизирането на методите и съоръженията също ще играе важна роля в това отношение. |
| --- | --- |

5.10

Разбира се, усилията за икономия на енергия както при преобразуването ѝ, така и на етапа на крайното й потребление, могат да допринесат в също толкова голяма степен за устойчивото развитие, колкото и напредъкът на съвременните енергийни технологии. На ниво ЕС използването на наличните финансови и човешки ресурси в тази твърде обширна област може да бъде подобрено посредством адекватно изготвяна и осъществявана стратегическа координация на изследванията и развитието в областта на енергетиката. Тази координация ще предефинира приоритетите (както по отношение на съдържанието, така и по отношение на сроковете), които трябва да се приложат на общностно и национално ниво, както и необходимите оперативни механизми — като системи за управление, контрол и поток на информация. Хармонизирането на методите и съоръженията също ще играе важна роля в това отношение.

| 5.11 | Що се отнася до засилването на сътрудничеството в областта на научноизследователската и развойна дейност по отношение на новите енергийни технологии извън Европейския съюз, уместно е, преди да бъдат сключени нови конвенции, да се даде приоритет на оптималното използване на съществуващите институции, договори и споразумения, и по-специално на онези, които вече са доказали в миналото своята ефективност. |
| --- | --- |

5.11

Що се отнася до засилването на сътрудничеството в областта на научноизследователската и развойна дейност по отношение на новите енергийни технологии извън Европейския съюз, уместно е, преди да бъдат сключени нови конвенции, да се даде приоритет на оптималното използване на съществуващите институции, договори и споразумения, и по-специално на онези, които вече са доказали в миналото своята ефективност.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Решение на Тринадесетата конференция на страните по рамковата конвенция на Обединените нации относно изменението на климата — план за действие от Бали.

1

(2)  ЕИСК публикува няколко важни становища по този въпрос, които не са загубили своята актуалност, като становището „Изследвания и енергетика“, ОВ C 241, 7.10.2002 г., стр. 13.

2

(3)  Pielke, R. Jr et al, Dangerous assumptions („Опасни допускания“), Nature, т. 452/3, стр. 531, 532, 3 април 2008 г.

3

(4)  Зелена книга относно пазарните инструменти за опазването на околната среда и за целите на свързаните с това политики COM(2007) 140 от 28.3.2007 г.

4

(5)  Вж. Работните документи на персонала на Комисията SEC(2007) 1510 „Карта на технологиите“ и SEC(2007) 1511 „Карта на капацитета“.

5

(6)  Решение на Тринадесетата конференция на страните по рамковата конвенция на Обединените нации относно изменението на климата — План за действие от Бали.

6

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/59

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Връзка между изменението на климата и селското стопанство в Европа“

(2009/C 27/14)

В писмо от 25 октомври 2007 г. френското председателство на Съвета поиска от Европейския икономически и социален комитет, съгласно член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да изготви проучвателно становище относно:

„Връзка между изменението на климата и селското стопанство в Европа“.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 4 юни 2008 г. (докладчик: г-н Ribbe, съдокладчик: г-н Wilms).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли) Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 94 гласа „за“, 30 гласа „против“ и 13 гласа „въздържал се“.

1.   Обобщение на заключенията и препоръките на ЕИСК

| 1.1 | В писмо от 25 октомври 2007 г. френското председателство се обърна към ЕИСК с молба да изготви проучвателно становище относно „Връзката между изменението на климата и селското стопанство в Европа“. При това Комитетът бе изрично помолен да се спре и на проблематиката, свързана с биогоривата. |
| --- | --- |

1.1

В писмо от 25 октомври 2007 г. френското председателство се обърна към ЕИСК с молба да изготви проучвателно становище относно „Връзката между изменението на климата и селското стопанство в Европа“. При това Комитетът бе изрично помолен да се спре и на проблематиката, свързана с биогоривата.

| 1.2 | ЕИСК изразява крайното си безпокойство от отрицателните въздействия, които изменението на климата ще има върху селското стопанство, а оттам и върху икономическата мощ на редица селски райони. При това се очаква най-силните въздействия да се проявят в Южна Европа, най-вече вследствие на очакваните продължителни засушавания, стигащи до недостиг на вода. Възможно е те да доведат до пълно прекратяване на земеделските дейности. Но също и в други региони на Европа земеделските стопани ще трябва да се борят със сериозни проблеми, причинени от изменението на климата, например силно изместени по време валежи. Към това се прибавят евентуално проблеми с нови или зачестяващи болести по растенията или нашествия от вредители. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК изразява крайното си безпокойство от отрицателните въздействия, които изменението на климата ще има върху селското стопанство, а оттам и върху икономическата мощ на редица селски райони. При това се очаква най-силните въздействия да се проявят в Южна Европа, най-вече вследствие на очакваните продължителни засушавания, стигащи до недостиг на вода. Възможно е те да доведат до пълно прекратяване на земеделските дейности. Но също и в други региони на Европа земеделските стопани ще трябва да се борят със сериозни проблеми, причинени от изменението на климата, например силно изместени по време валежи. Към това се прибавят евентуално проблеми с нови или зачестяващи болести по растенията или нашествия от вредители.

| 1.3 | Затова политиците трябва да действат бързо и да интегрират политиката за опазване на климата в останалите политики. |
| --- | --- |

1.3

Затова политиците трябва да действат бързо и да интегрират политиката за опазване на климата в останалите политики.

| 1.4 | Селското стопанство е не само жертва на изменението на климата, а и самото то допринася за емисиите на парникови газове; при това се касае не за емисии на CO2, а за метан и райски газ, предизвикани от промени в земеползването и от самото селскостопанско производство. ЕИСК приканва Комисията да анализира по-прецизно как отделните форми на селскостопанско земеползване се различават помежду си по отношение на своето въздействие върху климата, за да могат въз основа на това да се разработят политически опции за действие, например в рамките на политиката на подпомагане на земеделските производители. Във връзка с това приветства заявеното от Комисията намерение в бъдеще по-силно да интегрира опазването на климата в общата селскостопанска политика. |
| --- | --- |

1.4

Селското стопанство е не само жертва на изменението на климата, а и самото то допринася за емисиите на парникови газове; при това се касае не за емисии на CO2, а за метан и райски газ, предизвикани от промени в земеползването и от самото селскостопанско производство. ЕИСК приканва Комисията да анализира по-прецизно как отделните форми на селскостопанско земеползване се различават помежду си по отношение на своето въздействие върху климата, за да могат въз основа на това да се разработят политически опции за действие, например в рамките на политиката на подпомагане на земеделските производители. Във връзка с това приветства заявеното от Комисията намерение в бъдеще по-силно да интегрира опазването на климата в общата селскостопанска политика.

| 1.5 | Селското стопанство може да даде важен принос за опазването на климата, например като не само осигурява запазването на все още съществуващите запаси от въглерод в почвите, но дори ги и повишава чрез целенасочено увеличаване на хумуса, като намалява своето енергийно потребление и като произвежда биомаса за енергийни нужди посредством природосъобразни и екологични методи. |
| --- | --- |

1.5

Селското стопанство може да даде важен принос за опазването на климата, например като не само осигурява запазването на все още съществуващите запаси от въглерод в почвите, но дори ги и повишава чрез целенасочено увеличаване на хумуса, като намалява своето енергийно потребление и като произвежда биомаса за енергийни нужди посредством природосъобразни и екологични методи.

| 1.6 | ЕИСК е на мнение, че очертаващата се понастоящем бъдеща стратегия на ЕС за биогоривата, която по данни на Комисията включва в голяма степен и вноса на селскостопански суровини, не изглежда подходяща за едновременното постигане на целите за опазване на климата по икономически рентабилен начин и за създаване на нови работни места в селското стопанство, както и за генериране на допълнителни доходи. Вместо тази стратегия за биогоривата, по-скоро би трябвало да бъде начертана една добре обмислена нова стратегия за биомасата, която не залага на внос, а се опитва по-интензивно, отколкото досега, да преобразува страничните продукти/отпадъците от селското стопанство в използваема енергия и предоставя на земеделските стопани активна роля в нови реорганизирани децентрализирани енергийни цикли. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК е на мнение, че очертаващата се понастоящем бъдеща стратегия на ЕС за биогоривата, която по данни на Комисията включва в голяма степен и вноса на селскостопански суровини, не изглежда подходяща за едновременното постигане на целите за опазване на климата по икономически рентабилен начин и за създаване на нови работни места в селското стопанство, както и за генериране на допълнителни доходи. Вместо тази стратегия за биогоривата, по-скоро би трябвало да бъде начертана една добре обмислена нова стратегия за биомасата, която не залага на внос, а се опитва по-интензивно, отколкото досега, да преобразува страничните продукти/отпадъците от селското стопанство в използваема енергия и предоставя на земеделските стопани активна роля в нови реорганизирани децентрализирани енергийни цикли.

2.   Основни елементи и контекст на становището

| 2.1 | Селското стопанство е онзи икономически сектор, който очевидно в най-голяма степен зависи от природните дадености (а следователно и от климатичните условия), който в най-голяма степен ги използва, променя и влияе върху тях. |
| --- | --- |

2.1

Селското стопанство е онзи икономически сектор, който очевидно в най-голяма степен зависи от природните дадености (а следователно и от климатичните условия), който в най-голяма степен ги използва, променя и влияе върху тях.

| 2.2 | Неговият принцип се състои в систематичното използване на слънчевата енергия чрез фотосинтетичния механизъм на растенията, за да се добива по този начин енергия под формата на храни или фуражи, която може да бъде използвана от човека. Образуваната чрез фотосинтеза енергия също открай време се използва като източник на топлина (например биомаса под форма на дърво). |
| --- | --- |

2.2

Неговият принцип се състои в систематичното използване на слънчевата енергия чрез фотосинтетичния механизъм на растенията, за да се добива по този начин енергия под формата на храни или фуражи, която може да бъде използвана от човека. Образуваната чрез фотосинтеза енергия също открай време се използва като източник на топлина (например биомаса под форма на дърво).

| 2.3 | Климатичните дадености, които в Европа досега бяха предимно благоприятни за земеделието, са решаващ фактор за силно различаващите се структури и за голямото многообразие в селското стопанство. Това означава също, че всяко изменение на условията ще се отрази върху селското стопанство и свързаните с него екологични, икономически и социални регионални структури. |
| --- | --- |

2.3

Климатичните дадености, които в Европа досега бяха предимно благоприятни за земеделието, са решаващ фактор за силно различаващите се структури и за голямото многообразие в селското стопанство. Това означава също, че всяко изменение на условията ще се отрази върху селското стопанство и свързаните с него екологични, икономически и социални регионални структури.

3.   Общи забележки

Селското стопанство като жертва на изменението на климата

| 3.1 | Изменението на климата, преди всичко очакваното покачване на температурите и още повече промените в количествата валежи, ще има опустошителен ефект върху земеделието в определени региони на Европа. По-специално в Южна Европа продължителни периоди без валежи, стигащи до засушавания и евентуалното предизвикано от тях опустиняване биха могли да направят земеделското производство невъзможно. Освен това е вероятно обхващащите големи площи пожари значително да застрашат селскостопанските земи (1). Икономиката в тези райони е застрашена от сериозни сътресения. Според всички научни изследвания изменението на климата ще предизвика разпространение на вредители и болести, което значително ще намали добивите от най-важните за прехраната култури. Промяната в жизнения цикъл на патогените ще доведе до:






  — | промени в географското разпределение на патогените, |
| --- | --- | --- |

3.1

Изменението на климата, преди всичко очакваното покачване на температурите и още повече промените в количествата валежи, ще има опустошителен ефект върху земеделието в определени региони на Европа. По-специално в Южна Европа продължителни периоди без валежи, стигащи до засушавания и евентуалното предизвикано от тях опустиняване биха могли да направят земеделското производство невъзможно. Освен това е вероятно обхващащите големи площи пожари значително да застрашат селскостопанските земи (1). Икономиката в тези райони е застрашена от сериозни сътресения. Според всички научни изследвания изменението на климата ще предизвика разпространение на вредители и болести, което значително ще намали добивите от най-важните за прехраната култури. Промяната в жизнения цикъл на патогените ще доведе до:

—

промени в географското разпределение на патогените,

| — | промени в периодичността и сериозността на болестите, |
| --- | --- |

—

промени в периодичността и сериозността на болестите,

| — | изменение на стратегията за контрол на болестите. |
| --- | --- |

—

изменение на стратегията за контрол на болестите.

| 3.2 | В този контекст ЕИСК припомня различните публикации и инициативи на Комисията по тази тема, сред които съобщението относно „Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюз“ (2) и очертаните в него концепции и планове, „Зелената книга за адаптирането към изменението на климата“, но също и факта, че Комисията е подчертавала необходимостта от разработване на адекватни стратегии за земеползване. Освен това, в много страни продължават да се извършват редица дейности в тази област. |
| --- | --- |

3.2

В този контекст ЕИСК припомня различните публикации и инициативи на Комисията по тази тема, сред които съобщението относно „Посрещане на предизвикателствата, свързани с недостига на вода и сушите в Европейския съюз“ (2) и очертаните в него концепции и планове, „Зелената книга за адаптирането към изменението на климата“, но също и факта, че Комисията е подчертавала необходимостта от разработване на адекватни стратегии за земеползване. Освен това, в много страни продължават да се извършват редица дейности в тази област.

| 3.3 | Вероятно повечето европейски граждани, както и ръководните фактори в политиката не могат да си представят какво би означавало, ако например в Южна Европа, поради настъпил недостиг на вода и екстремни периоди на засушаване, се наложи върху големи площи да бъде преустановено селскостопанското земеползване. Това ще има отрицателни последици и за заетостта в засегнатите региони поради промени в използването на земята. |
| --- | --- |

3.3

Вероятно повечето европейски граждани, както и ръководните фактори в политиката не могат да си представят какво би означавало, ако например в Южна Европа, поради настъпил недостиг на вода и екстремни периоди на засушаване, се наложи върху големи площи да бъде преустановено селскостопанското земеползване. Това ще има отрицателни последици и за заетостта в засегнатите региони поради промени в използването на земята.

| 3.4 | В този смисъл ЕИСК апелира към всички инстанции, взимащи решения, да предприемат всичко, за да ограничат до възможния минимум отрицателните въздействия върху селското стопанство посредством цялостна и задълбочена програма за опазване на климата. Освен това е наложително да се предприемат действия, насочени към приспособяване на селското стопанство към изменението на климата. Селскостопанският сектор ще трябва да се приспособи бързо и ефективно към промените и изменението на климата, тъй като развитието на селското стопанство pависи от успеха на тези действия. |
| --- | --- |

3.4

В този смисъл ЕИСК апелира към всички инстанции, взимащи решения, да предприемат всичко, за да ограничат до възможния минимум отрицателните въздействия върху селското стопанство посредством цялостна и задълбочена програма за опазване на климата. Освен това е наложително да се предприемат действия, насочени към приспособяване на селското стопанство към изменението на климата. Селскостопанският сектор ще трябва да се приспособи бързо и ефективно към промените и изменението на климата, тъй като развитието на селското стопанство pависи от успеха на тези действия.

| 3.4.1 | Според последните доклади на ОИСР и ФАО изследователската дейност и иновациите трябва да бъдат ключови фактори в борбата с изменението на климата. Сред действията за приспособяване към изменението на климата следва да се обмисли създаването на нови, по-адаптивни към изменението на климата растителни видове и сортове. Особено важен при това е напредъкът в подобряването на генетичния растителен и животински материал. |
| --- | --- |

3.4.1

Според последните доклади на ОИСР и ФАО изследователската дейност и иновациите трябва да бъдат ключови фактори в борбата с изменението на климата. Сред действията за приспособяване към изменението на климата следва да се обмисли създаването на нови, по-адаптивни към изменението на климата растителни видове и сортове. Особено важен при това е напредъкът в подобряването на генетичния растителен и животински материал.

Делът на селското стопанство в изменението на климата

| 3.5 | ЕИСК смята за наложително не само да се обсъждат отрицателните въздействия от изменението на климата върху селското стопанство, но и да се държи сметка за това, че самото селско стопанство също допринася за изменението на климата и да се предприемат стъпки за намаляване на вредните за климата въздействия от селското стопанство. Важно е също така да се държи сметка за различните начини, по които селското стопанство може да допринесе в борбата с изменението на климата. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК смята за наложително не само да се обсъждат отрицателните въздействия от изменението на климата върху селското стопанство, но и да се държи сметка за това, че самото селско стопанство също допринася за изменението на климата и да се предприемат стъпки за намаляване на вредните за климата въздействия от селското стопанство. Важно е също така да се държи сметка за различните начини, по които селското стопанство може да допринесе в борбата с изменението на климата.

| 3.6 | Комитетът приветства поради това факта, че в своето съобщение относно „Подготовка за „здравна картина“ на реформата на ОСП“ (3) Комисията посочва политиката в областта на климата като едно от четирите нови „предизвикателства за ОСП“. |
| --- | --- |

3.6

Комитетът приветства поради това факта, че в своето съобщение относно „Подготовка за „здравна картина“ на реформата на ОСП“ (3) Комисията посочва политиката в областта на климата като едно от четирите нови „предизвикателства за ОСП“.

| 3.7 | Съгласно даденото от МЕГИК определение, емисиите, произхождащи пряко от селското стопанство, са около 10-12 %. Смята се, че общият дял на селското стопанство в глобалния обем на емисиите на парникови газове е между 8,5 и 16,5 милиарда тона CO2e (4), което съответства на 17-32 % (5) от общия обем на тези емисии. |
| --- | --- |

3.7

Съгласно даденото от МЕГИК определение, емисиите, произхождащи пряко от селското стопанство, са около 10-12 %. Смята се, че общият дял на селското стопанство в глобалния обем на емисиите на парникови газове е между 8,5 и 16,5 милиарда тона CO2e (4), което съответства на 17-32 % (5) от общия обем на тези емисии.

| 3.8 | Според оценките в Европа делът на селското стопанство в емисиите на парникови газове е значително по-малък от глобалния. Опирайки се върху използвания от МЕГИК метод за изчисление, Комисията посочва дял от 9 %. От 1990 г. насам селското стопанство в ЕС-27 успя да намали емисиите с 20 %, а в ЕС-15 — с 11 % (6). Методът за изчисление на МЕГИК обаче не обхваща нито емисиите вследствие на промени в земеползването, нито енергийното потребление при производството на торове и пестициди или горивото, необходимо за тракторите. Затова се получава така, че Комисията, например, изчислява дела на селското стопанство в емисиите в Германия на 6 %, докато германското федерално правителство посочва стойности от 11 до 15 %, тъй като включва в оценката си всички причинявани от селското стопанство емисии. |
| --- | --- |

3.8

Според оценките в Европа делът на селското стопанство в емисиите на парникови газове е значително по-малък от глобалния. Опирайки се върху използвания от МЕГИК метод за изчисление, Комисията посочва дял от 9 %. От 1990 г. насам селското стопанство в ЕС-27 успя да намали емисиите с 20 %, а в ЕС-15 — с 11 % (6). Методът за изчисление на МЕГИК обаче не обхваща нито емисиите вследствие на промени в земеползването, нито енергийното потребление при производството на торове и пестициди или горивото, необходимо за тракторите. Затова се получава така, че Комисията, например, изчислява дела на селското стопанство в емисиите в Германия на 6 %, докато германското федерално правителство посочва стойности от 11 до 15 %, тъй като включва в оценката си всички причинявани от селското стопанство емисии.

Различното значение на парниковите газове в селското стопанство

| 3.9 | Селското стопанство има само малък дял в нетното количество емисии на CO2. Това се дължи главно на обстоятелството, че растенията първо поглъщат CO2, а след това го преработват в органична материя. След използването на биомасата първоначално погълнатият въглерод се отделя отново в атмосферата като CO2. Съществува, следователно, в голяма степен затворен кръговрат на въглерода. |
| --- | --- |

3.9

Селското стопанство има само малък дял в нетното количество емисии на CO2. Това се дължи главно на обстоятелството, че растенията първо поглъщат CO2, а след това го преработват в органична материя. След използването на биомасата първоначално погълнатият въглерод се отделя отново в атмосферата като CO2. Съществува, следователно, в голяма степен затворен кръговрат на въглерода.

| 3.10 | Според Четвъртия доклад за оценката на МЕГИК (7) като фактор за въздействието на селското стопанство върху климата следва да се разглеждат преди всичко емисиите на метан и райски газ. В Европа селското стопанство произвежда 40 % от общия обем емисии на CH4 и N2O, а тези газове имат особено силно въздействие върху климата: потенциалът на райския газ и на метана за създаване на парников ефект е съответно 296 и 23 пъти по-голям от този на CO2. |
| --- | --- |

3.10

Според Четвъртия доклад за оценката на МЕГИК (7) като фактор за въздействието на селското стопанство върху климата следва да се разглеждат преди всичко емисиите на метан и райски газ. В Европа селското стопанство произвежда 40 % от общия обем емисии на CH4 и N2O, а тези газове имат особено силно въздействие върху климата: потенциалът на райския газ и на метана за създаване на парников ефект е съответно 296 и 23 пъти по-голям от този на CO2.

| 3.11 | Четири аспекта на селското стопанство са от особено голямо значение за изменението на климата:






  а) | превръщането на гори, торфени блата, влажни зони или пасища в обработваеми земи; |
| --- | --- | --- |

3.11

Четири аспекта на селското стопанство са от особено голямо значение за изменението на климата:

а)

превръщането на гори, торфени блата, влажни зони или пасища в обработваеми земи;

| б) | парниковите газове, отделяни от земите, ползвани за селскостопанска дейност и от селскостопанските животни; както и |
| --- | --- |

б)

парниковите газове, отделяни от земите, ползвани за селскостопанска дейност и от селскостопанските животни; както и

| в) | енергията, потребявана в земеделието и в селскостопанските предприятия, както и в останалите сектори нагоре и надолу по веригата, например под формата на горива, минерални торове и пестициди или друго енергийно потребление, необходимо за процесите (8); и |
| --- | --- |

в)

енергията, потребявана в земеделието и в селскостопанските предприятия, както и в останалите сектори нагоре и надолу по веригата, например под формата на горива, минерални торове и пестициди или друго енергийно потребление, необходимо за процесите (8); и

| г) | производството на биомаса за енергийни цели. |
| --- | --- |

г)

производството на биомаса за енергийни цели.

| 3.12 | Глобално погледнато, превръщането на площи, които до момента не са били използвани за селскостопански цели, в обработваеми земи е от изключително значение. То причинява отделяне на далеч повече парникови газове, отколкото самото селскостопанско производство и енергийното потребление в селското стопанство. Всяко превръщане на площи в обработваеми земи води до отделянето на парникови газове, тъй като — с изключение на пустините и полупустините, както и на застроените площи — обработваемите земи задържат средно най-малко въглерод в почвите си (9). |
| --- | --- |

3.12

Глобално погледнато, превръщането на площи, които до момента не са били използвани за селскостопански цели, в обработваеми земи е от изключително значение. То причинява отделяне на далеч повече парникови газове, отколкото самото селскостопанско производство и енергийното потребление в селското стопанство. Всяко превръщане на площи в обработваеми земи води до отделянето на парникови газове, тъй като — с изключение на пустините и полупустините, както и на застроените площи — обработваемите земи задържат средно най-малко въглерод в почвите си (9).

| 3.13 | Затова дебатът за изсичането на дъждовните гори в басейна на Амазонка и в Индонезия е от фундаментално значение. ЕИСК обръща внимание, че извършваното там мащабно обезлесяване има в твърде висока степен връзка с Европа и с европейското селско стопанство (10). |
| --- | --- |

3.13

Затова дебатът за изсичането на дъждовните гори в басейна на Амазонка и в Индонезия е от фундаментално значение. ЕИСК обръща внимание, че извършваното там мащабно обезлесяване има в твърде висока степен връзка с Европа и с европейското селско стопанство (10).

Промяна в земеползването/въглеродни резервоари

| 3.14 | Сериозен проблем е, че в Европа всеки ден продължават да се запечатват големи площи, с което те престават да бъдат въглеродни резервоари. ЕИСК изразява съжалението си, че заплануваната директива за опазване на почвите, която би могла да даде важен принос в това отношение, още не е приета. |
| --- | --- |

3.14

Сериозен проблем е, че в Европа всеки ден продължават да се запечатват големи площи, с което те престават да бъдат въглеродни резервоари. ЕИСК изразява съжалението си, че заплануваната директива за опазване на почвите, която би могла да даде важен принос в това отношение, още не е приета.

| 3.15 | Съществуват шест основни въглеродни резервоара, които следва да се разглеждат в контекста на политиката в областта на климата (11). Сред тях най-съществени за селското стопанство са надземната биомаса и почвите. Тъй като земеделието почива на принципа на ежегодно събиране на произведената биомаса, селското стопанство не създава значителни нови въглеродни резервоари на повърхността под формата на биомаса. |
| --- | --- |

3.15

Съществуват шест основни въглеродни резервоара, които следва да се разглеждат в контекста на политиката в областта на климата (11). Сред тях най-съществени за селското стопанство са надземната биомаса и почвите. Тъй като земеделието почива на принципа на ежегодно събиране на произведената биомаса, селското стопанство не създава значителни нови въглеродни резервоари на повърхността под формата на биомаса.

| 3.16 | Превръщането на гори, торфени блата и пасища в обработваеми земи води до отделяне на задържания в почвите въглероден двуокис. Затова за селското стопанство в Европа е важно да бъдат запазени площите, в които все още са съхранявани големи количества въглерод. За тази цел е необходимо чрез подходящи инструменти за финансиране да се създадат стимули за прилагането на съответни методи на стопанисване. |
| --- | --- |

3.16

Превръщането на гори, торфени блата и пасища в обработваеми земи води до отделяне на задържания в почвите въглероден двуокис. Затова за селското стопанство в Европа е важно да бъдат запазени площите, в които все още са съхранявани големи количества въглерод. За тази цел е необходимо чрез подходящи инструменти за финансиране да се създадат стимули за прилагането на съответни методи на стопанисване.

| 3.17 | Въз основа на актуалното равнище на знания, дори само по съображения, свързани с изменението на климата, е необходимо незабавно да бъде наложена забрана за превръщането на торфените блата и горите в обработваеми земи. |
| --- | --- |

3.17

Въз основа на актуалното равнище на знания, дори само по съображения, свързани с изменението на климата, е необходимо незабавно да бъде наложена забрана за превръщането на торфените блата и горите в обработваеми земи.

| 3.18 | В Европа през последните десетилетия се извърши масирано превръщане на пасища в обработваеми земи, което въпреки наложените различни ограничения (12) не е спряно, а в някои региони дори отново набира сила на фона на растящото използване на енергия в земеделието. |
| --- | --- |

3.18

В Европа през последните десетилетия се извърши масирано превръщане на пасища в обработваеми земи, което въпреки наложените различни ограничения (12) не е спряно, а в някои региони дори отново набира сила на фона на растящото използване на енергия в земеделието.

| 3.19 | Причината за засиленото превръщане на пасища в обработваеми площи е във факта, че от обработваемите площи земеделските стопани получават значително по-високи брутни печалби. Използването на площите като пасища изисква повече труд, а пригодените за висока продуктивност животни не успяват да постигнат „желаните“ резултати, ако се хранят с обикновена трева. Те се нуждаят от „фураж за високи постижения“, който обаче може да бъде произвеждан само чрез влагане на значително по-големи количества енергия. |
| --- | --- |

3.19

Причината за засиленото превръщане на пасища в обработваеми площи е във факта, че от обработваемите площи земеделските стопани получават значително по-високи брутни печалби. Използването на площите като пасища изисква повече труд, а пригодените за висока продуктивност животни не успяват да постигнат „желаните“ резултати, ако се хранят с обикновена трева. Те се нуждаят от „фураж за високи постижения“, който обаче може да бъде произвеждан само чрез влагане на значително по-големи количества енергия.

| 3.20 | ЕИСК внимателно ще наблюдава как политиката по околната среда и селскостопанската политика ще третират този проблем, например в рамките за законодателните предложения за изготвяне на „здравната картина“ на селскостопанската политика. Комитетът призовава за провеждането на интензивен дебат върху това как формите на земеползване, които са съвместими с опазването на околната среда и щадят климата могат отново да станат привлекателни за земеделските стопани. |
| --- | --- |

3.20

ЕИСК внимателно ще наблюдава как политиката по околната среда и селскостопанската политика ще третират този проблем, например в рамките за законодателните предложения за изготвяне на „здравната картина“ на селскостопанската политика. Комитетът призовава за провеждането на интензивен дебат върху това как формите на земеползване, които са съвместими с опазването на околната среда и щадят климата могат отново да станат привлекателни за земеделските стопани.

Парникови газове от селскостопанското производство

| 3.20.1 | Използването на азотни торове, както от синтетичен, така и от органичен произход, е основният източник на райски газ. Винаги, когато е налице използване на азотни торове в особено големи количества съществува опасност те да не бъдат погълнати достатъчно бързо или напълно от растенията и в околната среда да се отдели райски газ. Досега вниманието на политиката по околната среда се съсредоточаваше предимно върху замърсяването на повърхностните и подпочвените води, но с изменението на климата сега в дискусията се внася още един аргумент за критично разглеждане на азотния цикъл. |
| --- | --- |

3.20.1

Използването на азотни торове, както от синтетичен, така и от органичен произход, е основният източник на райски газ. Винаги, когато е налице използване на азотни торове в особено големи количества съществува опасност те да не бъдат погълнати достатъчно бързо или напълно от растенията и в околната среда да се отдели райски газ. Досега вниманието на политиката по околната среда се съсредоточаваше предимно върху замърсяването на повърхностните и подпочвените води, но с изменението на климата сега в дискусията се внася още един аргумент за критично разглеждане на азотния цикъл.

| 3.20.2 | Изследователят на климата проф. Crutzen е проучил емисиите на райски газ по цялата производствена верига от рапица до биодизел (13) и е стигнал до резултата, че при определени условия въздействието на рапичните метилови естери върху климата може да бъде по-вредно от това на дизела, получаван от суров нефт, именно поради високото ниво на емисии на райски газ в резултат на използването на минерални торове. |
| --- | --- |

3.20.2

Изследователят на климата проф. Crutzen е проучил емисиите на райски газ по цялата производствена верига от рапица до биодизел (13) и е стигнал до резултата, че при определени условия въздействието на рапичните метилови естери върху климата може да бъде по-вредно от това на дизела, получаван от суров нефт, именно поради високото ниво на емисии на райски газ в резултат на използването на минерални торове.

| 3.20.3 | Друг, по-незначителен в количествено отношение източник на емисии на райски газ, е разграждането на органична маса в почвите, особено при обработваемите земи. |
| --- | --- |

3.20.3

Друг, по-незначителен в количествено отношение източник на емисии на райски газ, е разграждането на органична маса в почвите, особено при обработваемите земи.

| 3.20.4 | Отделяният в селското стопанство метан в Европа произхожда главно от преживните животни, по-специално от говедата. ЕИСК съзнава, че метановите емисии от преживни животни добиват все по-голямо значение в глобален план (14) и че този проблем ще се засилва с нарастването на броя на селскостопанските животни. Наистина, през последните години в Европа наличността на едър рогат добитък е намаляла (15), но пък в това отношение Европа е нетен вносител. |
| --- | --- |

3.20.4

Отделяният в селското стопанство метан в Европа произхожда главно от преживните животни, по-специално от говедата. ЕИСК съзнава, че метановите емисии от преживни животни добиват все по-голямо значение в глобален план (14) и че този проблем ще се засилва с нарастването на броя на селскостопанските животни. Наистина, през последните години в Европа наличността на едър рогат добитък е намаляла (15), но пък в това отношение Европа е нетен вносител.

| 3.21 | Консумацията на месо като цяло има отражение върху климата. За производството на една калория от животински произход са необходими около 10 калории от растителни източници. Нарастването на консумацията на месо изисква отглеждане на повече фуражни култури, което от своя страна изисква използването на енергия и засилва натиска за по-високи добиви от земеделските земи. Европа, в която консумацията на месо е относително висока, внася голяма част от необходимите й фуражи, чието отглеждане често предизвиква изключително сериозни проблеми (напр. производството на соя в басейна на Амазонка). Поради това ЕИСК подкрепя изработването и прилагането на европейска стратегия за белтъчините. |
| --- | --- |

3.21

Консумацията на месо като цяло има отражение върху климата. За производството на една калория от животински произход са необходими около 10 калории от растителни източници. Нарастването на консумацията на месо изисква отглеждане на повече фуражни култури, което от своя страна изисква използването на енергия и засилва натиска за по-високи добиви от земеделските земи. Европа, в която консумацията на месо е относително висока, внася голяма част от необходимите й фуражи, чието отглеждане често предизвиква изключително сериозни проблеми (напр. производството на соя в басейна на Амазонка). Поради това ЕИСК подкрепя изработването и прилагането на европейска стратегия за белтъчините.

| 3.22 | Не само произведеното количество месо е от значение, но също и начинът на животновъдство. Месо и мляко могат да се произвеждат например чрез енергийноекстензивно стопанисване на пасищните площи, като кравите използват през вегетационния период пасищата, чието значение за опазването на климата досега бе подценявано. Месото и млякото могат, обаче, да идват и от стопанства, които работят с висок разход на енергия, не използват пасищата и хранят животните си предимно с царевичен силаж или други високоенергийни фуражни култури, добивани върху обработваеми земи. |
| --- | --- |

3.22

Не само произведеното количество месо е от значение, но също и начинът на животновъдство. Месо и мляко могат да се произвеждат например чрез енергийноекстензивно стопанисване на пасищните площи, като кравите използват през вегетационния период пасищата, чието значение за опазването на климата досега бе подценявано. Месото и млякото могат, обаче, да идват и от стопанства, които работят с висок разход на енергия, не използват пасищата и хранят животните си предимно с царевичен силаж или други високоенергийни фуражни култури, добивани върху обработваеми земи.

Използване на енергия в селското стопанство

| 3.23 | Предимството на селското стопанство, че превръща слънчевата енергия директно в полезна енергия от растителен произход, намалява толкова повече, колкото повече енергия от изкопаеми горива се използва в производствения процес или в колкото по-малка степен растителните продукти се използват непосредствено, а вместо това чрез „преработка“ се превръщат в животински продукти. |
| --- | --- |

3.23

Предимството на селското стопанство, че превръща слънчевата енергия директно в полезна енергия от растителен произход, намалява толкова повече, колкото повече енергия от изкопаеми горива се използва в производствения процес или в колкото по-малка степен растителните продукти се използват непосредствено, а вместо това чрез „преработка“ се превръщат в животински продукти.

| 3.24 | Докато например стопанствата, прилагащи екологични практики, не използват индустриално произведени водоразтворими минерални торове и пестициди, то в конвенционалното земеделие тяхното използване влошава показателите за енергийно потребление и въздействие върху климата. |
| --- | --- |

3.24

Докато например стопанствата, прилагащи екологични практики, не използват индустриално произведени водоразтворими минерални торове и пестициди, то в конвенционалното земеделие тяхното използване влошава показателите за енергийно потребление и въздействие върху климата.

| 3.24.1 | Няколко сравнителни проучвания на суровинния и енергиен баланс в селското стопанство, но също така и на съхраняването на въглерод, показват, че екологичното земеделие се нуждае от по-малко енергия и азот, отколкото конвенционалното. Дори и ако се отчете, че конвенционалното земеделие постига средно по-високи добиви, екологичното земеделие все пак има по-нисък потенциал за отделяне на парникови газове (16). Затова например германското федерално правителство вижда в подпомагането на екологичното земеделие принос към опазването на климата (17). |
| --- | --- |

3.24.1

Няколко сравнителни проучвания на суровинния и енергиен баланс в селското стопанство, но също така и на съхраняването на въглерод, показват, че екологичното земеделие се нуждае от по-малко енергия и азот, отколкото конвенционалното. Дори и ако се отчете, че конвенционалното земеделие постига средно по-високи добиви, екологичното земеделие все пак има по-нисък потенциал за отделяне на парникови газове (16). Затова например германското федерално правителство вижда в подпомагането на екологичното земеделие принос към опазването на климата (17).

| 3.24.2 | Други проучвания достигат до отчасти различни резултати. |
| --- | --- |

3.24.2

Други проучвания достигат до отчасти различни резултати.

| 3.25 | Затова ЕИСК приканва Комисията да анализира прецизно, включително и предвид все още отчасти оскъдните и противоречиви данни, как отделните форми на земеползване за земеделски и неземеделски цели се различават по своето въздействие върху климата, за да могат въз основа на това да се разработят политически опции за действие, например в рамките на политиката на подпомагане. |
| --- | --- |

3.25

Затова ЕИСК приканва Комисията да анализира прецизно, включително и предвид все още отчасти оскъдните и противоречиви данни, как отделните форми на земеползване за земеделски и неземеделски цели се различават по своето въздействие върху климата, за да могат въз основа на това да се разработят политически опции за действие, например в рамките на политиката на подпомагане.

Приносът на селското стопанство за решаване на проблемите, свързани с изменението на климата

| 3.26 | Следователно селското стопанство може да даде по-голям и по-разнообразен принос за намаляване на парниковите газове, отколкото в момента. Тук спадат например превръщането на гори, торфени блата, влажни зони или пасища в обработваеми земи, както и ограничаването на емисиите на райски газ и метан чрез щадяща почвообработка и възможно най-трайна почвена покривка (например засяване на междинни култури), многоетапно редуване на културите (например с цел намаляване до минимум на проблемите с вредителите по растенията), съобразено използване на торове и др. |
| --- | --- |

3.26

Следователно селското стопанство може да даде по-голям и по-разнообразен принос за намаляване на парниковите газове, отколкото в момента. Тук спадат например превръщането на гори, торфени блата, влажни зони или пасища в обработваеми земи, както и ограничаването на емисиите на райски газ и метан чрез щадяща почвообработка и възможно най-трайна почвена покривка (например засяване на междинни култури), многоетапно редуване на културите (например с цел намаляване до минимум на проблемите с вредителите по растенията), съобразено използване на торове и др.

| 3.27 | Използваното количество енергия дълго време не се смяташе за проблем, още повече, че на разположение имаше много евтина енергия. ЕИСК смята, че е наложително необходимо да се обърне повече внимание на енергийноефективните форми на производство и те да бъдат по-силно насърчавани. При това екологичното земеделие и т. нар. „нискоресурсни“ производства (например екстензивното стопанисване на пасища) могат да имат малък принос. |
| --- | --- |

3.27

Използваното количество енергия дълго време не се смяташе за проблем, още повече, че на разположение имаше много евтина енергия. ЕИСК смята, че е наложително необходимо да се обърне повече внимание на енергийноефективните форми на производство и те да бъдат по-силно насърчавани. При това екологичното земеделие и т. нар. „нискоресурсни“ производства (например екстензивното стопанисване на пасища) могат да имат малък принос.

| 3.28 | Многообещаващи резултати дадоха опитите с т. нар. отглеждане на смесени култури. При него на една и съща обработваема площ се отглеждат и добиват например зърнени сортове заедно със зеленчукови растения и маслодайни култури, което води до съществено намаляване на количеството използвани торове и пестициди, а същевременно увеличава биоразнообразието и засилва образуването на хумус. |
| --- | --- |

3.28

Многообещаващи резултати дадоха опитите с т. нар. отглеждане на смесени култури. При него на една и съща обработваема площ се отглеждат и добиват например зърнени сортове заедно със зеленчукови растения и маслодайни култури, което води до съществено намаляване на количеството използвани торове и пестициди, а същевременно увеличава биоразнообразието и засилва образуването на хумус.

| 3.29 | Решаващо значение за опазването на климата има използването на хумуса. Особено при обработваемите площи в бъдеще трябва да се обръща повече внимание на постигането на възможно най-стабилно и високо хумусно съдържание, което често изисква промяна в редуването на културите. ЕИСК призовава Комисията, съвместно с научноизследователските институти на държавите-членки, да извърши оценка на наличните проучвания и евентуално да възложи нови, за да се потърсят и насърчат най-добрите практики в тази област. |
| --- | --- |

3.29

Решаващо значение за опазването на климата има използването на хумуса. Особено при обработваемите площи в бъдеще трябва да се обръща повече внимание на постигането на възможно най-стабилно и високо хумусно съдържание, което често изисква промяна в редуването на културите. ЕИСК призовава Комисията, съвместно с научноизследователските институти на държавите-членки, да извърши оценка на наличните проучвания и евентуално да възложи нови, за да се потърсят и насърчат най-добрите практики в тази област.

| 3.30 | При това би трябвало да се разгледа и въпросът какво значение следва да се отрежда на традиционното използване на твърд тор. Трябва освен това да се изясни дали т. нар. оползотворяване на цялото растение, така, както се планира за второто поколение биогорива, няма евентуално да се отрази неблагоприятно върху целите за образуване на хумус. |
| --- | --- |

3.30

При това би трябвало да се разгледа и въпросът какво значение следва да се отрежда на традиционното използване на твърд тор. Трябва освен това да се изясни дали т. нар. оползотворяване на цялото растение, така, както се планира за второто поколение биогорива, няма евентуално да се отрази неблагоприятно върху целите за образуване на хумус.

4.   Биоенергия/Биогорива от селското стопанство

| 4.1 | Френското председателство помоли ЕИСК в рамките на настоящото становище да се спре и на темата „Биогорива“. Комитетът, естествено, с удоволствие се отзовава на тази молба, но припомня и своите становища по тази тема (18), в които той обстойно обосновава критичното си отношение към стратегията за биогоривата, такава, каквато тя изглежда понастоящем. |
| --- | --- |

4.1

Френското председателство помоли ЕИСК в рамките на настоящото становище да се спре и на темата „Биогорива“. Комитетът, естествено, с удоволствие се отзовава на тази молба, но припомня и своите становища по тази тема (18), в които той обстойно обосновава критичното си отношение към стратегията за биогоривата, такава, каквато тя изглежда понастоящем.

| 4.2 | Поради значителните емисии на CO2 от въглищата, нефта и природния газ, днес вече с основание се мисли за насърчаване на прякото използване на енергия от растителни източници. ЕИСК многократно се е изказвал положително за използването на биоенергия, би желал обаче отново да посочи основни принципи, които той смята за задължителни. |
| --- | --- |

4.2

Поради значителните емисии на CO2 от въглищата, нефта и природния газ, днес вече с основание се мисли за насърчаване на прякото използване на енергия от растителни източници. ЕИСК многократно се е изказвал положително за използването на биоенергия, би желал обаче отново да посочи основни принципи, които той смята за задължителни.

| 4.2.1 | ЕИСК подчертава, че правото на подходяща храна е изрично признато за важен аспект от правата на човека. Производството на основни храни трябва да има предимство пред производството на енергия. |
| --- | --- |

4.2.1

ЕИСК подчертава, че правото на подходяща храна е изрично признато за важен аспект от правата на човека. Производството на основни храни трябва да има предимство пред производството на енергия.

| 4.2.2 | Важно е освен това за отглеждането на енергийни култури да не се използват площи, които понастоящем или представляват големи въглеродни резервоари, или са от съществено значение за биологичното разнообразие. ЕИСК приветства факта, че Комисията признава необходимостта отглеждането на енергийни култури да бъде подчинено на критерии за устойчивост. Колкото до въпроса дали критериите за устойчивост, съдържащи се в предложението за директива за енергията от възобновяеми източници, са достатъчни или следва да бъдат оценени като незадоволителни, то Комитетът ще се спре по-подробно в своето становище относно предложението за директива. ЕИСК застъпва позицията, че като цяло за всички горива, независимо от произхода им, но също така и за фуражите би следвало да важат съответни критерии за устойчивост. |
| --- | --- |

4.2.2

Важно е освен това за отглеждането на енергийни култури да не се използват площи, които понастоящем или представляват големи въглеродни резервоари, или са от съществено значение за биологичното разнообразие. ЕИСК приветства факта, че Комисията признава необходимостта отглеждането на енергийни култури да бъде подчинено на критерии за устойчивост. Колкото до въпроса дали критериите за устойчивост, съдържащи се в предложението за директива за енергията от възобновяеми източници, са достатъчни или следва да бъдат оценени като незадоволителни, то Комитетът ще се спре по-подробно в своето становище относно предложението за директива. ЕИСК застъпва позицията, че като цяло за всички горива, независимо от произхода им, но също така и за фуражите би следвало да важат съответни критерии за устойчивост.

| 4.2.3 | Дори във вторичната преработка на отпадни продукти в селското стопанство и например на биомаса от дейностите за съхраняване на ландшафта в Европа вече се съдържа голям енергиен потенциал, който засега се използва само частично, тъй като отглеждането (с високо енергийно потребление) на специфични енергийни култури е икономически по-рентабилно. В това отношение политиката за подпомагане изпрати погрешни сигнали. |
| --- | --- |

4.2.3

Дори във вторичната преработка на отпадни продукти в селското стопанство и например на биомаса от дейностите за съхраняване на ландшафта в Европа вече се съдържа голям енергиен потенциал, който засега се използва само частично, тъй като отглеждането (с високо енергийно потребление) на специфични енергийни култури е икономически по-рентабилно. В това отношение политиката за подпомагане изпрати погрешни сигнали.

| 4.2.4 | При използването на биоенергия следва да се държи на високата енергийна ефективност. Няма смисъл например да се добива биогаз от царевица, отглеждана при високо потребление на енергия, ако отделяната при производството на ток топлина не намери своето приложение,защото по този начин 2/3 от действително произведената енергия отново се изгубва. |
| --- | --- |

4.2.4

При използването на биоенергия следва да се държи на високата енергийна ефективност. Няма смисъл например да се добива биогаз от царевица, отглеждана при високо потребление на енергия, ако отделяната при производството на ток топлина не намери своето приложение,защото по този начин 2/3 от действително произведената енергия отново се изгубва.

| 4.2.5 | Днес енергийните култури често се произвеждат първо с голям разход на енергия, а добитите след това растителни суровини или масла се подлагат на по-нататъшна обработка чрез енергийноинтензивен индустриален процес. При много биогорива това води до лош и дори отрицателен нетен баланс по отношение на енергията и на въздействието върху климата. |
| --- | --- |

4.2.5

Днес енергийните култури често се произвеждат първо с голям разход на енергия, а добитите след това растителни суровини или масла се подлагат на по-нататъшна обработка чрез енергийноинтензивен индустриален процес. При много биогорива това води до лош и дори отрицателен нетен баланс по отношение на енергията и на въздействието върху климата.

| 4.2.6 | Затова Съвместният изследователски център (JRC) на ЕК в проучването си „Биогоривата в европейски контекст“ изразява съмнение, че целта на Комисията за ограничаване на емисиите на парникови газове чрез включване на 10 % биогорива в енергийния микс въобще ще бъде постигната. Други проучвания (19) стигат до подобни резултати. |
| --- | --- |

4.2.6

Затова Съвместният изследователски център (JRC) на ЕК в проучването си „Биогоривата в европейски контекст“ изразява съмнение, че целта на Комисията за ограничаване на емисиите на парникови газове чрез включване на 10 % биогорива в енергийния микс въобще ще бъде постигната. Други проучвания (19) стигат до подобни резултати.

| 4.2.7 | Проучването на JRC поставя едно важно съображение, което според ЕИСК следва да бъде издигнато в политически принцип: произведената биомаса би следвало да се използва там, където ще донесе най-голяма полза. Ключовата дума е ефективност (20). Защо молекулярните структури на растенията да трябва с голям разход на енергия да бъдат подлагани на по-нататъшна индустриална обработка, щом като те са годни и за пряко използване като източник на енергия? JRC посочва, че в стационарните топло- или електроцентрали в ЕС се изразходва приблизително същото количество петрол, колкото и от дизеловите автомобили. Ако там бъдат използвани енергийни култури, с 1 MJ биомаса биха могли да бъдат заменени 0,95 MJ енергия от изкопаеми горива (нефт); ако обаче бъде използвана в транспортния сектор, 1 MJ биомаса замества само около 0,35 до 0,45 MJ суров нефт. |
| --- | --- |

4.2.7

Проучването на JRC поставя едно важно съображение, което според ЕИСК следва да бъде издигнато в политически принцип: произведената биомаса би следвало да се използва там, където ще донесе най-голяма полза. Ключовата дума е ефективност (20). Защо молекулярните структури на растенията да трябва с голям разход на енергия да бъдат подлагани на по-нататъшна индустриална обработка, щом като те са годни и за пряко използване като източник на енергия? JRC посочва, че в стационарните топло- или електроцентрали в ЕС се изразходва приблизително същото количество петрол, колкото и от дизеловите автомобили. Ако там бъдат използвани енергийни култури, с 1 MJ биомаса биха могли да бъдат заменени 0,95 MJ енергия от изкопаеми горива (нефт); ако обаче бъде използвана в транспортния сектор, 1 MJ биомаса замества само около 0,35 до 0,45 MJ суров нефт.

| 4.2.8 | Емисиите на парникови газове от транспортния сектор могат междувременно да бъдат намалени чрез използването на превозни средства с електромотор, задвижвани от електричество, генерирано от изгарянето на биомаса. |
| --- | --- |

4.2.8

Емисиите на парникови газове от транспортния сектор могат междувременно да бъдат намалени чрез използването на превозни средства с електромотор, задвижвани от електричество, генерирано от изгарянето на биомаса.

| 4.3 | В своето становище относно „Енергийният микс в транспорта“ (21) ЕИСК посочва, че двигателите с вътрешно горене в транспорта ще бъдат заменени от електродвигатели. Не е разумно с енергията от растителни източници да се борави така неефективно, както това се очертава в областта на биогоривата. |
| --- | --- |

4.3

В своето становище относно „Енергийният микс в транспорта“ (21) ЕИСК посочва, че двигателите с вътрешно горене в транспорта ще бъдат заменени от електродвигатели. Не е разумно с енергията от растителни източници да се борави така неефективно, както това се очертава в областта на биогоривата.

| 4.4 | В едно сравнително проучване на Еmpa (22) е направено следното изчисление: за да може един автомобил VW-Golf да измине 10 000 km, за биодизел е необходима засята с рапица площ от 2 062 m. За разлика от това обаче соларни клетки върху площ от 37 m, около една шейсета от площта на рапичното насаждение, биха произвели енергията, необходима за същите 10 000 km пробег. |
| --- | --- |

4.4

В едно сравнително проучване на Еmpa (22) е направено следното изчисление: за да може един автомобил VW-Golf да измине 10 000 km, за биодизел е необходима засята с рапица площ от 2 062 m. За разлика от това обаче соларни клетки върху площ от 37 m, около една шейсета от площта на рапичното насаждение, биха произвели енергията, необходима за същите 10 000 km пробег.

| 4.5 | Необходимо е също да се зададе въпросът доколко е смислено растителните масла да се подлагат на индустриална обработка за целите на използването им в двигатели с вътрешно горене. Защо двигателите не бъдат приспособени към растителните молекулярни структури? Междувременно са разработени двигатели — например за трактори и камиони, които се задвижват с чисто растително масло и изпълняват всички определени и предвидени от ЕС изисквания за гранични стойности на отработените газове. Подобни иновации би трябвало да бъдат подпомагани по-активно. |
| --- | --- |

4.5

Необходимо е също да се зададе въпросът доколко е смислено растителните масла да се подлагат на индустриална обработка за целите на използването им в двигатели с вътрешно горене. Защо двигателите не бъдат приспособени към растителните молекулярни структури? Междувременно са разработени двигатели — например за трактори и камиони, които се задвижват с чисто растително масло и изпълняват всички определени и предвидени от ЕС изисквания за гранични стойности на отработените газове. Подобни иновации би трябвало да бъдат подпомагани по-активно.

| 4.6 | Необходимите за такива двигатели масла могат да бъдат добивани от смесени култури, преработвани в регионални рамки и използвани децентрализирано. Това означава, че селските стопани биха могли чрез екологични и щадящи климата „нискоресурсни методи“ не само да произвеждат необходимата за своите двигатели енергия, но също и да задействат нови регионални енергийни цикли. Енергоемките индустриални процеси за допълнителна обработка стават излишни! |
| --- | --- |

4.6

Необходимите за такива двигатели масла могат да бъдат добивани от смесени култури, преработвани в регионални рамки и използвани децентрализирано. Това означава, че селските стопани биха могли чрез екологични и щадящи климата „нискоресурсни методи“ не само да произвеждат необходимата за своите двигатели енергия, но също и да задействат нови регионални енергийни цикли. Енергоемките индустриални процеси за допълнителна обработка стават излишни!

| 4.7 | Поради това ЕИСК е на мнение, че Европа се нуждае не от чиста стратегия за биогоривата, а от по-добре обмислена европейска стратегия за биомасата, която може да бъде далеч по-благоприятна за опазването на климата и да създава повече работни места, отколкото очертаващата се понастоящем стратегия за биогоривата, която би се основавала във висока степен на вноса на енергийни култури. |
| --- | --- |

4.7

Поради това ЕИСК е на мнение, че Европа се нуждае не от чиста стратегия за биогоривата, а от по-добре обмислена европейска стратегия за биомасата, която може да бъде далеч по-благоприятна за опазването на климата и да създава повече работни места, отколкото очертаващата се понастоящем стратегия за биогоривата, която би се основавала във висока степен на вноса на енергийни култури.

5.   Създаване на работни места чрез опазване на климата в селското стопанство и чрез селскостопанска политика

| 5.1 | Изменението на климата, от една страна, наистина застрашава селското стопанство в някои части на Европа, от друга страна, обаче, то може да означава шанс за селското стопанство и за европейските работници, ако селското стопанство възприеме сериозно ролята си в преориентирането на политиката по климата и я засили. |
| --- | --- |

5.1

Изменението на климата, от една страна, наистина застрашава селското стопанство в някои части на Европа, от друга страна, обаче, то може да означава шанс за селското стопанство и за европейските работници, ако селското стопанство възприеме сериозно ролята си в преориентирането на политиката по климата и я засили.

| 5.2 | Селското стопанство продължава да бъде един от най-важните сектори на заетост в ЕС. В едно свое съобщение (23) Комисията подробно разгледа развитието на заетостта в селските райони. В него тя посочва, че въпреки по-скоро скромния дял на селскостопанските дейности в общата производствена активност като цяло, този сектор е от голямо значение в селските райони. ЕК очаква до 2014 г. намаляване на заетостта (преизчислена в еквивалент на пълен работен ден) с 4-6 милиона заети лица от сегашните 10 милиона. |
| --- | --- |

5.2

Селското стопанство продължава да бъде един от най-важните сектори на заетост в ЕС. В едно свое съобщение (23) Комисията подробно разгледа развитието на заетостта в селските райони. В него тя посочва, че въпреки по-скоро скромния дял на селскостопанските дейности в общата производствена активност като цяло, този сектор е от голямо значение в селските райони. ЕК очаква до 2014 г. намаляване на заетостта (преизчислена в еквивалент на пълен работен ден) с 4-6 милиона заети лица от сегашните 10 милиона.

| 5.3 | Междувременно, обаче, за много европейски страни се прогнозира недостиг на квалифицирана работна сила, особено на такава, която може да заема ръководни функции в предприятията или да обслужва сложна техника в стопанствата. Недостатъчната привлекателност на наличните работни места допълнително увеличава недостига на специалисти. Комитетът вече изрично обърна внимание върху това развитие и подчерта, че е необходимо да се проведе дебат за качеството на заетостта (24). |
| --- | --- |

5.3

Междувременно, обаче, за много европейски страни се прогнозира недостиг на квалифицирана работна сила, особено на такава, която може да заема ръководни функции в предприятията или да обслужва сложна техника в стопанствата. Недостатъчната привлекателност на наличните работни места допълнително увеличава недостига на специалисти. Комитетът вече изрично обърна внимание върху това развитие и подчерта, че е необходимо да се проведе дебат за качеството на заетостта (24).

Потенциалът на биоенергията за създаване на работни места

| 5.4 | Европейската агенция по околната среда направи през 2006 г. проучване относно потенциала на енергийната биомаса, която може да бъде произведена в Европа по екологични начини. Като се прибави биомасата от отпадъци (например битови отпадъци) и от горското и лесовъдното стопанство, през 2030 г. по този начин биха могли да се произведат 15-16 % от прогнозираните нужди от първична енергия на ЕС-25. Така в селските райони биха могли да бъдат запазени или дори създадени 500 000 до 600 000 работни места. |
| --- | --- |

5.4

Европейската агенция по околната среда направи през 2006 г. проучване относно потенциала на енергийната биомаса, която може да бъде произведена в Европа по екологични начини. Като се прибави биомасата от отпадъци (например битови отпадъци) и от горското и лесовъдното стопанство, през 2030 г. по този начин биха могли да се произведат 15-16 % от прогнозираните нужди от първична енергия на ЕС-25. Така в селските райони биха могли да бъдат запазени или дори създадени 500 000 до 600 000 работни места.

| 5.5 | Дали и колко нови работни места ще се създадат чрез производството на биоенергия, зависи в решаваща степен от избора на стратегия. Консултативният научен съвет към Федералното министерство на селското стопанство в Германия очаква най-голям ефект по отношение на заетостта и опазването на климата, ако усилията се съсредоточат върху „добиването на биоенергия в термични инсталации за комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия или в отоплителни инсталации на база дървесни парчета или на база биогаз от течен оборски тор и отпадъци“. Ако обаче насърчаването на биоенергията води до изместване на животновъдството или ако — както се забелязва — при биогоривата се залага на вноса, равносметката на заетостта в селските райони ще бъде отрицателна. |
| --- | --- |

5.5

Дали и колко нови работни места ще се създадат чрез производството на биоенергия, зависи в решаваща степен от избора на стратегия. Консултативният научен съвет към Федералното министерство на селското стопанство в Германия очаква най-голям ефект по отношение на заетостта и опазването на климата, ако усилията се съсредоточат върху „добиването на биоенергия в термични инсталации за комбинирано производство на топлинна и електрическа енергия или в отоплителни инсталации на база дървесни парчета или на база биогаз от течен оборски тор и отпадъци“. Ако обаче насърчаването на биоенергията води до изместване на животновъдството или ако — както се забелязва — при биогоривата се залага на вноса, равносметката на заетостта в селските райони ще бъде отрицателна.

| 5.6 | Че производството на определени форми биоенергия може да бъде икономически, екологично и социално изгодно също за селското стопанство и за регионалния пазар на труда, се вижда от примерите за успешно преминаване към затворен биоенергиен цикъл (например общините Mureck и Güssing в Австрия или Jühnde в Германия, със степен на задоволяване на потребностите с енергия от възобновяеми източници до 170 %). Към тази впечатляваща екологична равносметка се прибавя и положителният ефект за местния пазар на труда (занаяти), дори без да се смятат работните места на земеделските стопани, които доставят суровините (25). |
| --- | --- |

5.6

Че производството на определени форми биоенергия може да бъде икономически, екологично и социално изгодно също за селското стопанство и за регионалния пазар на труда, се вижда от примерите за успешно преминаване към затворен биоенергиен цикъл (например общините Mureck и Güssing в Австрия или Jühnde в Германия, със степен на задоволяване на потребностите с енергия от възобновяеми източници до 170 %). Към тази впечатляваща екологична равносметка се прибавя и положителният ефект за местния пазар на труда (занаяти), дори без да се смятат работните места на земеделските стопани, които доставят суровините (25).

| 5.7 | Тъй като може да се очаква, че разликите в доходите и благосъстоянието между градските центрове и селските райони ще продължат да се увеличават, политиката по заетостта следва да обърне особено внимание на селските райони. Устойчивото производство на енергийни култури и тяхното превръщане в енергия може да осигури и създаде работни места в селските райони, ако създаденият продукт остане в съответния регион. |
| --- | --- |

5.7

Тъй като може да се очаква, че разликите в доходите и благосъстоянието между градските центрове и селските райони ще продължат да се увеличават, политиката по заетостта следва да обърне особено внимание на селските райони. Устойчивото производство на енергийни култури и тяхното превръщане в енергия може да осигури и създаде работни места в селските райони, ако създаденият продукт остане в съответния регион.

Гарантиране на качеството на заетостта в селското стопанство

| 5.8 | Целта за опазване на климата може да бъде постигната само с помощта на квалифицирана работна сила. За тази цел предприятията следва да предоставят на работниците съответни условия за повишаване на квалификацията. |
| --- | --- |

5.8

Целта за опазване на климата може да бъде постигната само с помощта на квалифицирана работна сила. За тази цел предприятията следва да предоставят на работниците съответни условия за повишаване на квалификацията.

Определяне и осигуряване на социални стандарти

| 5.9 | По общо мнение търсенето на биомаса, внасяна от развиващи се и новоиндустриализиращи се страни, ще продължи да нараства по обем. При това евентуалните ценови предимства не бива да бъдат заплащани с унищожаването на природните и социалните условия на живот в страните-производителки. Затова при производството на биоенергия следва да бъдат спазвани основните стандарти на труд и на безопасност на труда на МОТ (26). |
| --- | --- |

5.9

По общо мнение търсенето на биомаса, внасяна от развиващи се и новоиндустриализиращи се страни, ще продължи да нараства по обем. При това евентуалните ценови предимства не бива да бъдат заплащани с унищожаването на природните и социалните условия на живот в страните-производителки. Затова при производството на биоенергия следва да бъдат спазвани основните стандарти на труд и на безопасност на труда на МОТ (26).

Участие на работниците и на професионалните съюзи

| 5.10 | Структурните промени в селското стопанство ще имат решаващо влияние върху качеството на работните места и доходите. Затова заетите лица и професионалните съюзи трябва да бъдат включени в тези процеси на промени. Тъй като в Европа има големи различия между моделите на участие, съществуващите европейски и национални структури следва в по-голяма степен да обръщат внимание на желанието за участие на заетите в селското стопанство. Такова развитие е необходимо особено с оглед на това, че чрез тези форми на комуникация и обмяна на идеи могат да бъдат осигурени и запазени работни места. |
| --- | --- |

5.10

Структурните промени в селското стопанство ще имат решаващо влияние върху качеството на работните места и доходите. Затова заетите лица и професионалните съюзи трябва да бъдат включени в тези процеси на промени. Тъй като в Европа има големи различия между моделите на участие, съществуващите европейски и национални структури следва в по-голяма степен да обръщат внимание на желанието за участие на заетите в селското стопанство. Такова развитие е необходимо особено с оглед на това, че чрез тези форми на комуникация и обмяна на идеи могат да бъдат осигурени и запазени работни места.

| 5.11 | Съществуващият от 1999 г. насам Комитет за европейски социален диалог в селското стопанство като представителен орган за социално партньорство е подходящ експертен и консултативен форум по въпроси на заетостта и на бъдещото развитие на новите задачи в селското стопанство. ЕИСК препоръчва на Комисията да засили неговата функция също и по отношение на политиката в областта на климата. На национално равнище би трябвало да се засили ролята на социалните партньори в комитетите за мониторинг на развитието на селските райони в качеството им на експерти по въпроси в областта на селското стопанство, които имат отношение към климата. |
| --- | --- |

5.11

Съществуващият от 1999 г. насам Комитет за европейски социален диалог в селското стопанство като представителен орган за социално партньорство е подходящ експертен и консултативен форум по въпроси на заетостта и на бъдещото развитие на новите задачи в селското стопанство. ЕИСК препоръчва на Комисията да засили неговата функция също и по отношение на политиката в областта на климата. На национално равнище би трябвало да се засили ролята на социалните партньори в комитетите за мониторинг на развитието на селските райони в качеството им на експерти по въпроси в областта на селското стопанство, които имат отношение към климата.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател на

Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Пожарите в Гърция през 2007 г. например унищожиха маслинени плантации.

1

(2)  COM(2007) 722 окончателен от 18 юли 2007 г., становище одобрено на 29 май 2008 г., ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 67.

2

(3)  COM(2007) 722 окончателен.

3

(4)  CO2e = CO2-еквивалент.

4

2

2

(5)  „Cool farming: Climate impacts of agriculture and mitigation potential“, проучване на Грийнпийс, декември 2007 г.

5

(6)  Източник: Европейска агенция по околната среда, EEA Report 5/2007.

6

EEA Report

(7)  МЕГИК, Работна група III, Глава 8 (2007), Селско стопанство.

7

(8)  Включително до фуражната проблематика.

8

(9)  Почвите са втори по значение след моретата като въглеродни резервоари. Няколко количествени примера (макар че ЕИСК си дава сметка за отчасти значителните разминавания в данните от различните източници): обработваемите земи съдържат около 60 т въглерод на хектар, пасищата или горските почви — двойно повече (при горите следва допълнително да се вземе предвид съхраняваното в дърветата количество въглерод), в един хектар торфени блата се съхраняват около 1600 т въглерод.

9

(10)  Например производството на соя като фураж за нуждите на европейски животновъди, производството на палмово масло и масло от ятрофа за енергийни цели („био“-горива).

10

(11)  Запасите от нефт, въглища и газ, надземната биомаса, съхраняваният в почвата въглерод и океаните.

11

(12)  Вж. напр. критериите за кръстосано спазване.

12

(13)  N2O release from agro-biofuel production negates global warming reduction by replacing fossil fuels („Емисиите на N2O при производството на агробиодизел унищожават положителния за климата ефект от заменянето на изкопаемите горива“) в: Atmospheric Chemestry and Physics Discussion, 7, 11191-11205, 2007 г.

13

2

2

(14)  Около 3,3 милиарда т CO2e годишно.

14

2

(15)  Количество едър рогат добитък общо в света: 1 297 милиона животни (през 1990 г.), 1 339 милиона животни (през 2004 г.); ЕС (25): 111,2 милиона животни (през 1990 г.), 86,4 милиона животни (през 2004 г.); Китай: 79,5 милиона животни (през 1990 г.), 106,5 милиона животни (през 2004 г.).

15

(16)  Вж. напр. специалния тематичен брой „Klimaschutz und Öko-Landbau“ (Опазване на климата и еко-земеделие) в: Ökologie & Landbau, брой 1/2008 г.

16

(17)  Отговор на федералното правителство на парламентарно запитване на тема „Селско стопанство и опазване на климата“, отправено от фракцията на Съюз 90/Зелени в Бундестага, документ 16/5346, параграф 13.

17

(18)  ОВ C 44 от 16.2.2008 г., стр. 34, както и становище TEN 338 относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета за насърчаване на използването на енергия от възобновяеми източници“, (COM(2008) 019), което е в процес на изготвяне.

18

(19)  Напр. Консултативният научен съвет към Федералното министерство на селското стопанство в Германия.

19

(20)  ОВ C 162, 25.6.2008 г., стр. 72.

20

(21)  ОВ C 162, 25.6.2008 г., стр. 52.

21

(22)  Empa е швейцарски научен институт по материалознание и технологии. Той влиза в структурата на Конфедералното висше техническо училище — Цюрих (ETH).

22

(23)  СOM(2006) 857 окончателен, „Заетостта в селските райони: да попълним дефицита на работни места“.

23

(24)  ОВ C 120, 16.5.2008 г., стр. 25.

24

(25)  Повече информация на www.seeg.at

25

(26)  http://www.ilo.org/global/What_we_do/InternationalLabourStandards/lang--en/index.htm

26

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/66

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/87/ЕО с оглед подобряване и разширяване на схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове на Общността“

COM(2008) 16 окончателен — 2008/0013 (COD)

(2009/C 27/15)

На 13 февруари 2008 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 175 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2003/87/ЕО с оглед подобряване и разширяване на схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове на Общността“.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 4 юни 2008 г. (докладчик: г-н Adams).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 124 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Ценността на Европейската схема за търговия с емисии (СТЕ на ЕС) ще се измерва според нейното въздействие върху европейските емисии на парникови газове, нейното значение и ролята ѝ на пример за стимулиране на действия на световно ниво и/или развитието й във всеобхватна световна схема. Във връзка с това:






  — | увеличаването на търговете за квоти се приветства, тъй като съответства на принципа „замърсителят плаща“, не допуска неочаквани печалби, стимулира и финансира инсталации с ниско ниво на въглеродни емисии и продукти, произведени по нисковъглеродни технологии и насърчава иновациите; |
| --- | --- | --- |

1.1

Ценността на Европейската схема за търговия с емисии (СТЕ на ЕС) ще се измерва според нейното въздействие върху европейските емисии на парникови газове, нейното значение и ролята ѝ на пример за стимулиране на действия на световно ниво и/или развитието й във всеобхватна световна схема. Във връзка с това:

—

увеличаването на търговете за квоти се приветства, тъй като съответства на принципа „замърсителят плаща“, не допуска неочаквани печалби, стимулира и финансира инсталации с ниско ниво на въглеродни емисии и продукти, произведени по нисковъглеродни технологии и насърчава иновациите;

| — | при положение, че няма ефективно международно споразумение относно изменението на климата, което да налага еднаква тежест на съответните индустрии в световен мащаб с оглед предотвратяване на „изтичането на въглерод“, би трябвало да се обмислят мерки за защита на специфични енергоемки сектори и подсектори, уязвими по отношение на международната конкуренция. СТЕ на ЕС не бива да оказва негативно въздействие върху конкурентоспособността на индустрията на ЕС; |
| --- | --- |

—

при положение, че няма ефективно международно споразумение относно изменението на климата, което да налага еднаква тежест на съответните индустрии в световен мащаб с оглед предотвратяване на „изтичането на въглерод“, би трябвало да се обмислят мерки за защита на специфични енергоемки сектори и подсектори, уязвими по отношение на международната конкуренция. СТЕ на ЕС не бива да оказва негативно въздействие върху конкурентоспособността на индустрията на ЕС;

| — | регламентирането на търговете с квоти следва да се подготви и приеме във възможно най-кратък срок, за да се избегне ненужната несигурност; |
| --- | --- |

—

регламентирането на търговете с квоти следва да се подготви и приеме във възможно най-кратък срок, за да се избегне ненужната несигурност;

| — | Комисията следва да направи предложения за това как да се изпълни ангажиментът за увеличаване на планираното намаление от 20 % на 30 %, в случай че бъде подписано международно споразумение; |
| --- | --- |

—

Комисията следва да направи предложения за това как да се изпълни ангажиментът за увеличаване на планираното намаление от 20 % на 30 %, в случай че бъде подписано международно споразумение;

| — | трябва да се положат всички усилия за оказване на влияние и формиране на обща платформа със създаваното понастоящем в САЩ и други страни от ОИСР законодателство, основаващо се върху системата на „ограничаване и търговия с емисии“; |
| --- | --- |

—

трябва да се положат всички усилия за оказване на влияние и формиране на обща платформа със създаваното понастоящем в САЩ и други страни от ОИСР законодателство, основаващо се върху системата на „ограничаване и търговия с емисии“;

| — | морският транспорт следва да бъде включен в СТЕ, ако Международната морска организация не представи спешно ефикасни предложения. |
| --- | --- |

—

морският транспорт следва да бъде включен в СТЕ, ако Международната морска организация не представи спешно ефикасни предложения.

| 1.2 | СТЕ трябва да се разглежда като благоприятстваща икономиката с ниски равнища на въглеродните емисии и насърчаваща опазването на климата, адаптацията и смекчаването на последствията.






  — | В случай че се осигуряват безплатни квоти, това следва да се извършва в контекста на строги сравнителни оценки и цели, основаващи се на резултатите. |
| --- | --- | --- |

1.2

СТЕ трябва да се разглежда като благоприятстваща икономиката с ниски равнища на въглеродните емисии и насърчаваща опазването на климата, адаптацията и смекчаването на последствията.

—

В случай че се осигуряват безплатни квоти, това следва да се извършва в контекста на строги сравнителни оценки и цели, основаващи се на резултатите.

| — | Най-малко 50 % от приходите от търговията с квоти следва да се предоставят за подкрепа на мерките, предвидени в член 10, параграф 3, букви от а) до е). |
| --- | --- |

—

Най-малко 50 % от приходите от търговията с квоти следва да се предоставят за подкрепа на мерките, предвидени в член 10, параграф 3, букви от а) до е).

| — | Следва да се премахнат потенциалните неблагоприятни фактори, които могат да ограничат приноса и ръста на когенерацията (комбинираното производство на топлинна и електроенергия) и на ефективните схеми за централно отопление. |
| --- | --- |

—

Следва да се премахнат потенциалните неблагоприятни фактори, които могат да ограничат приноса и ръста на когенерацията (комбинираното производство на топлинна и електроенергия) и на ефективните схеми за централно отопление.

| — | Трябва да се акцентира повече върху мерките, които се взимат по отношение на въпроси, свързани с използването на горите в качеството им на въглеродни кладенци, обезлесяването и земеползването, отколкото това е направено понастоящем в пакета на Комисията. |
| --- | --- |

—

Трябва да се акцентира повече върху мерките, които се взимат по отношение на въпроси, свързани с използването на горите в качеството им на въглеродни кладенци, обезлесяването и земеползването, отколкото това е направено понастоящем в пакета на Комисията.

| 1.3 | СТЕ би трябвало да бъдат насочени към намаляване на бюрократичните спънки и постигане на яснота и прозрачност.






  — | Съдържащите се в предложението мерки, чието разработване понастоящем е оставено на комитологията, спешно се нуждаят от внимание и изясняване. |
| --- | --- | --- |

1.3

СТЕ би трябвало да бъдат насочени към намаляване на бюрократичните спънки и постигане на яснота и прозрачност.

—

Съдържащите се в предложението мерки, чието разработване понастоящем е оставено на комитологията, спешно се нуждаят от внимание и изясняване.

| — | Комисията следва да разгледа въпроса за повишаване на лимита за изключване от СТЕ на малките инсталации от 10 000 тона на 25 000 тона въглероден двуокис, при условие че се прилагат съответни компенсаторни мерки. |
| --- | --- |

—

Комисията следва да разгледа въпроса за повишаване на лимита за изключване от СТЕ на малките инсталации от 10 000 тона на 25 000 тона въглероден двуокис, при условие че се прилагат съответни компенсаторни мерки.

| 1.4 | СТЕ следва да се разглежда като справедлива в рамките на ЕС, като същевременно се признава належащата нужда на новоиндустриализиращите се и по-слабо развитите страни да постигнат устойчив растеж и да намалят бедността.






  — | Следва да се разгледа въпросът за преразпределянето на тежестта между секторите, обхванати от СТЕ, и секторите извън нея. |
| --- | --- | --- |

1.4

СТЕ следва да се разглежда като справедлива в рамките на ЕС, като същевременно се признава належащата нужда на новоиндустриализиращите се и по-слабо развитите страни да постигнат устойчив растеж и да намалят бедността.

—

Следва да се разгледа въпросът за преразпределянето на тежестта между секторите, обхванати от СТЕ, и секторите извън нея.

| — | Би трябвало да се преразгледат последствията от ограничаването на използването на кредитите по Съвместно изпълнение (СИ)/Механизма за чисто развитие (МЧР), при положение че не е подписано международно споразумение. |
| --- | --- |

—

Би трябвало да се преразгледат последствията от ограничаването на използването на кредитите по Съвместно изпълнение (СИ)/Механизма за чисто развитие (МЧР), при положение че не е подписано международно споразумение.

| — | Трябва да се намери решение за потенциалните трудности, които могат да възникнат в онези държави-членки от Източна Европа, в които основните доставки на мрежова електроенергия идват от Русия, а не от ЕС. |
| --- | --- |

—

Трябва да се намери решение за потенциалните трудности, които могат да възникнат в онези държави-членки от Източна Европа, в които основните доставки на мрежова електроенергия идват от Русия, а не от ЕС.

2.   Въведение

| 2.1 | СТЕ беше въведена с Директива 2003/87/ЕО през октомври 2003 г. С нея се цели упражняване на контрол върху факторите, които допринасят за изменението на климата и по-специално върху антропогенните парникови газове посредством осигуряването на икономически стимули за намаляване на емисиите. Това е системата на „ограничаване и търговия“, при която се установява горна граница или лимит за количеството замърсител (най-вече CO2), което може да бъде отделяно. СТЕ е основният механизъм на ЕС за ограничаване на парниковите газове и се предпочита пред прякото облагане с данъци на въглеродните емисии или прякото регулиране. |
| --- | --- |

2.1

СТЕ беше въведена с Директива 2003/87/ЕО през октомври 2003 г. С нея се цели упражняване на контрол върху факторите, които допринасят за изменението на климата и по-специално върху антропогенните парникови газове посредством осигуряването на икономически стимули за намаляване на емисиите. Това е системата на „ограничаване и търговия“, при която се установява горна граница или лимит за количеството замърсител (най-вече CO2), което може да бъде отделяно. СТЕ е основният механизъм на ЕС за ограничаване на парниковите газове и се предпочита пред прякото облагане с данъци на въглеродните емисии или прякото регулиране.

3.   Общи принципи

| 3.1 | Съществуващата понастоящем СТЕ се прилага по отношение на над 10 000 инсталации в енергийния и в индустриалния сектор, които, взети заедно, произвеждат 40 % от парниковите газове в ЕС. На инсталациите предварително се издават разрешителни за емисии и от тях се изисква да се откажат от определен брой квоти (или кредити), които представляват правото на емитиране на определено количество, равно на техните настоящи емисии. Общият сбор от квотите и кредитите не може да превишава лимита и по този начин да ограничава общото количество емисии до това ниво. Предприятията, които изхвърлят повече парникови газове отколкото позволява броят на получените от тях квоти, трябва да купуват кредити от онези, които замърсяват по-малко, или на търговете за допълнителни квоти. |
| --- | --- |

3.1

Съществуващата понастоящем СТЕ се прилага по отношение на над 10 000 инсталации в енергийния и в индустриалния сектор, които, взети заедно, произвеждат 40 % от парниковите газове в ЕС. На инсталациите предварително се издават разрешителни за емисии и от тях се изисква да се откажат от определен брой квоти (или кредити), които представляват правото на емитиране на определено количество, равно на техните настоящи емисии. Общият сбор от квотите и кредитите не може да превишава лимита и по този начин да ограничава общото количество емисии до това ниво. Предприятията, които изхвърлят повече парникови газове отколкото позволява броят на получените от тях квоти, трябва да купуват кредити от онези, които замърсяват по-малко, или на търговете за допълнителни квоти.

| 3.2 | Трансферът на квоти се обозначава като търговия. На практика според тази система всеки емитент плаща такса за замърсяване, а всяка инсталация се възнаграждава, ако намали емисиите повече от необходимото. Следователно на теория тези, които лесно могат да намалят емисиите си по по-евтин начин, ще го направят, и така ще се постигне намаляване на замърсяването на най-ниска за обществото цена. В СТЕ „квотата“ съответства на правото на емитиране на еквивалента на едни тон въглероден двуокис за определен период — другите парникови газове се преизчисляват в еквиваленти на CO2. |
| --- | --- |

3.2

Трансферът на квоти се обозначава като търговия. На практика според тази система всеки емитент плаща такса за замърсяване, а всяка инсталация се възнаграждава, ако намали емисиите повече от необходимото. Следователно на теория тези, които лесно могат да намалят емисиите си по по-евтин начин, ще го направят, и така ще се постигне намаляване на замърсяването на най-ниска за обществото цена. В СТЕ „квотата“ съответства на правото на емитиране на еквивалента на едни тон въглероден двуокис за определен период — другите парникови газове се преизчисляват в еквиваленти на CO2.

| 3.3 | Държавите-членки могат да разрешат и използването на кредити от проекти за намаляване на емисиите в трети страни по същия начин, по който се използват квотите. Подобни проекти трябва да бъдат признати съгласно механизма за Съвместно изпълнение (СИ) или Механизма за чисто развитие (МЧР), предвидени в Протокола от Киото. |
| --- | --- |

3.3

Държавите-членки могат да разрешат и използването на кредити от проекти за намаляване на емисиите в трети страни по същия начин, по който се използват квотите. Подобни проекти трябва да бъдат признати съгласно механизма за Съвместно изпълнение (СИ) или Механизма за чисто развитие (МЧР), предвидени в Протокола от Киото.

4.   Периоди за търговия съгласно СТЕ

4.1   Първи период за търговия съгласно СТЕ — 1 януари 2005 г.-31 декември 2007 г.

| 4.1.1 | По време на първия етап на „усвояване“ беше създадена инфраструктурата за търговия с емисии, но ефективността на тази фаза беше сериозно ограничена поради факта, че държавите-членки разпределиха твърде много квоти (за първия и за втория етап държавите-членки изготвиха национални разпределителни планове (НРП), в които са определени общото ниво на емисиите и максималният брой квоти, които може да получи всяка инсталация). През този период цените, на които се търгуваха квотите, се колебаеха в широки граници, а в края на периода се стигна и до срив на цената на въглеродните емисии. |
| --- | --- |

4.1.1

По време на първия етап на „усвояване“ беше създадена инфраструктурата за търговия с емисии, но ефективността на тази фаза беше сериозно ограничена поради факта, че държавите-членки разпределиха твърде много квоти (за първия и за втория етап държавите-членки изготвиха национални разпределителни планове (НРП), в които са определени общото ниво на емисиите и максималният брой квоти, които може да получи всяка инсталация). През този период цените, на които се търгуваха квотите, се колебаеха в широки граници, а в края на периода се стигна и до срив на цената на въглеродните емисии.

| 4.1.2 | СТЕ стана обект на многобройни критики, насочени към първоначалните методи на разпределение и към използването на приходите; нивото на лимитите; проблемите, свързани със справедливостта, сложността, мониторинга и прилагането; риска от насърчаване на делокализацията на основните индустрии, произвеждащи емисии, към държави, в които не действа подобна нормативна уредба; стойността на кредитите СИ/МЧР, доверието в тях, надеждността им и налагането на неизгодни производствени разходи в бъдеще. Стана ясно, че тези въпроси трябва да бъдат поставени при преразглежданията на СТЕ, за да може системата да спечели по-голямо доверие от страна както на индустрията, така и на НПО. |
| --- | --- |

4.1.2

СТЕ стана обект на многобройни критики, насочени към първоначалните методи на разпределение и към използването на приходите; нивото на лимитите; проблемите, свързани със справедливостта, сложността, мониторинга и прилагането; риска от насърчаване на делокализацията на основните индустрии, произвеждащи емисии, към държави, в които не действа подобна нормативна уредба; стойността на кредитите СИ/МЧР, доверието в тях, надеждността им и налагането на неизгодни производствени разходи в бъдеще. Стана ясно, че тези въпроси трябва да бъдат поставени при преразглежданията на СТЕ, за да може системата да спечели по-голямо доверие от страна както на индустрията, така и на НПО.

4.2   Втори период за търговия съгласно СТЕ — 1 януари 2008 г.-31 декември 2012 г.

| 4.2.1 | В тази фаза режимът ще се прилага по отношение на всичките 27 държави-членки. Тя съвпада с първия период на ангажиментите, предвиден в протокола от Киото и е в съответствие с изискванията за намаляване на парниковите газове. Досега се наблюдава постоянна тенденция за повишаване на цените, на които се търгуват квотите, до нива, на които мерките за намаляване стават изключително изгодни. Понастоящем (май 2008 г.) емисиите се търгуват на цена около 25 евро за тон. През този период Комисията извърши системна оценка на лимитите, предложени от държавите-членки, въз основа на проверените емисии и в резултат на това лимитите за секторите, обхванати от СТЕ, бяха намалени средно с 6,5 % спрямо нивата от 2005 г. През втория период на търговия почти нямаше други възможности за промяна или изменение на системата, въпреки че емитентите продължаваха да реагират активно и да внасят корекции. Продължава натрупването на опит в проверката на данни и търговията, който в по-голямата си част потвърждава правилността на концепцията, върху която се базира схемата. |
| --- | --- |

4.2.1

В тази фаза режимът ще се прилага по отношение на всичките 27 държави-членки. Тя съвпада с първия период на ангажиментите, предвиден в протокола от Киото и е в съответствие с изискванията за намаляване на парниковите газове. Досега се наблюдава постоянна тенденция за повишаване на цените, на които се търгуват квотите, до нива, на които мерките за намаляване стават изключително изгодни. Понастоящем (май 2008 г.) емисиите се търгуват на цена около 25 евро за тон. През този период Комисията извърши системна оценка на лимитите, предложени от държавите-членки, въз основа на проверените емисии и в резултат на това лимитите за секторите, обхванати от СТЕ, бяха намалени средно с 6,5 % спрямо нивата от 2005 г. През втория период на търговия почти нямаше други възможности за промяна или изменение на системата, въпреки че емитентите продължаваха да реагират активно и да внасят корекции. Продължава натрупването на опит в проверката на данни и търговията, който в по-голямата си част потвърждава правилността на концепцията, върху която се базира схемата.

4.3   Трети период за търговия съгласно СТЕ — 2013-2020 г.

| 4.3.1 | Понастоящем Комисията предлага съществени промени в СТЕ, които ще бъдат приложени по време на този трети период. Това е целта на изменението на Директива 2003/87/EО. |
| --- | --- |

4.3.1

Понастоящем Комисията предлага съществени промени в СТЕ, които ще бъдат приложени по време на този трети период. Това е целта на изменението на Директива 2003/87/EО.

5.   Резюме на предложението за изменение на директивата

| 5.1 | Въпреки че СТЕ на ЕС създаде най-големия в света единен пазар на въглерод (1), първоначалното разпределение на твърде голям брой (безплатни) квоти в НРП представляваше пречка и очевидно не способстваше за ефективното намаляване на емисиите в обхванатите от СТЕ сектори в целия ЕС. В контекста на твърдите ангажименти за намаляване на парниковите газове, преразгледаната СТЕ се възприема като важен сигнал относно цената на въглерода в дългосрочен план и като стимул за инвестиране в нисковъглеродни производства и за превръщането на Европа в икономика с ниски равнища на емисиите на парникови газове. |
| --- | --- |

5.1

Въпреки че СТЕ на ЕС създаде най-големия в света единен пазар на въглерод (1), първоначалното разпределение на твърде голям брой (безплатни) квоти в НРП представляваше пречка и очевидно не способстваше за ефективното намаляване на емисиите в обхванатите от СТЕ сектори в целия ЕС. В контекста на твърдите ангажименти за намаляване на парниковите газове, преразгледаната СТЕ се възприема като важен сигнал относно цената на въглерода в дългосрочен план и като стимул за инвестиране в нисковъглеродни производства и за превръщането на Европа в икономика с ниски равнища на емисиите на парникови газове.

| 5.2 | Измененията ще:






  — | въведат единен лимит за квотите на емисиите, валиден за целия ЕС, вместо 27-те национални лимита, като няма да има вече НРП, |
| --- | --- | --- |

5.2

Измененията ще:

—

въведат единен лимит за квотите на емисиите, валиден за целия ЕС, вместо 27-те национални лимита, като няма да има вече НРП,

| — | увеличат значително дела на търгуваните квоти и ще хармонизират правилата за безплатно разпределяне с цел насърчаване на нисковъглеродните технологии, |
| --- | --- |

—

увеличат значително дела на търгуваните квоти и ще хармонизират правилата за безплатно разпределяне с цел насърчаване на нисковъглеродните технологии,

| — | определят част от правата за участие в търговете въз основа на дохода на глава от населението, |
| --- | --- |

—

определят част от правата за участие в търговете въз основа на дохода на глава от населението,

| — | уточнят основните определения и ще направят текстовете по-ясни от правна и техническа гледна точка, |
| --- | --- |

—

уточнят основните определения и ще направят текстовете по-ясни от правна и техническа гледна точка,

| — | включат нови сектори (нефтохимически продукти, амоняк и алуминий) и нови парникови газове (азотен окис и перфлуорвъглерод), като по този начин обхватът ще се увеличи с 6 %, |
| --- | --- |

—

включат нови сектори (нефтохимически продукти, амоняк и алуминий) и нови парникови газове (азотен окис и перфлуорвъглерод), като по този начин обхватът ще се увеличи с 6 %,

| — | дадат възможност за изключване на по-малките инсталации от СТЕ, при условие че се вземат компенсаторни мерки, |
| --- | --- |

—

дадат възможност за изключване на по-малките инсталации от СТЕ, при условие че се вземат компенсаторни мерки,

| — | установят правила за използване на кредитите по проектите СИ/МЧР. |
| --- | --- |

—

установят правила за използване на кредитите по проектите СИ/МЧР.

| 5.3 | От 2013 г. квотите ще намаляват всяка година (2), което през 2020 г. ще доведе до намаляване на емисиите на парникови газове в обхванатите от СТЕ сектори на ЕС с 21 % спрямо нивата от 2005 г. Този процес на намаляване ще продължи със същата скорост и по време на четвъртата фаза (2021-2028 г.). Същевременно ще нарасне делът на търгуваните квоти, като се започне от 60 % през 2013 г. Предлага се енергийният сектор изобщо да не получава безплатни квоти и по този начин от 2013 г. да бъде принуден да купува всички квоти на търгове или на вторичния пазар, а в другите сектори раздаването на безплатни квоти да приключи до 2020 г. Изключение ще правят секторите, за които се смята, че са изложени на съществен риск от „изтичане на въглерод“, т.е. делокализация към държави, в които няма подобни ограничения върху емисиите, и свързаното с това нарастване на световните емисии. Безплатните квоти за тези сектори могат да достигат 100 %. Това решение ще бъде взето през 2011 г. Държавите-членки ще организират търговете и ще бъдат насърчавани да инвестират приходите в благоприятни за климата политики, макар че това няма да се поставя като изискване към тях. |
| --- | --- |

5.3

От 2013 г. квотите ще намаляват всяка година (2), което през 2020 г. ще доведе до намаляване на емисиите на парникови газове в обхванатите от СТЕ сектори на ЕС с 21 % спрямо нивата от 2005 г. Този процес на намаляване ще продължи със същата скорост и по време на четвъртата фаза (2021-2028 г.). Същевременно ще нарасне делът на търгуваните квоти, като се започне от 60 % през 2013 г. Предлага се енергийният сектор изобщо да не получава безплатни квоти и по този начин от 2013 г. да бъде принуден да купува всички квоти на търгове или на вторичния пазар, а в другите сектори раздаването на безплатни квоти да приключи до 2020 г. Изключение ще правят секторите, за които се смята, че са изложени на съществен риск от „изтичане на въглерод“, т.е. делокализация към държави, в които няма подобни ограничения върху емисиите, и свързаното с това нарастване на световните емисии. Безплатните квоти за тези сектори могат да достигат 100 %. Това решение ще бъде взето през 2011 г. Държавите-членки ще организират търговете и ще бъдат насърчавани да инвестират приходите в благоприятни за климата политики, макар че това няма да се поставя като изискване към тях.

| 5.4 | Комисията гарантира, че кредитите СИ/МЧР (от трети страни), които понастоящем могат да се закупят от операторите на ЕС, ще могат да се използват през периода до 2020 г. Общият брой на кредитите, които могат да се използват през този период, се равнява на общото количество, разрешено за използване през втория период на търговия, т.е. 1,4 милиарда квоти, което съответства на една трета от общите усилия за ограничаване в глобален план. Когато ЕС увеличава своите усилия за намаляване на емисиите в контекста на един международен пакт за климата, 50 % от допълнителните усилия могат да бъдат реализирани посредством кредитите СИ/МЧР. |
| --- | --- |

5.4

Комисията гарантира, че кредитите СИ/МЧР (от трети страни), които понастоящем могат да се закупят от операторите на ЕС, ще могат да се използват през периода до 2020 г. Общият брой на кредитите, които могат да се използват през този период, се равнява на общото количество, разрешено за използване през втория период на търговия, т.е. 1,4 милиарда квоти, което съответства на една трета от общите усилия за ограничаване в глобален план. Когато ЕС увеличава своите усилия за намаляване на емисиите в контекста на един международен пакт за климата, 50 % от допълнителните усилия могат да бъдат реализирани посредством кредитите СИ/МЧР.

| 5.5 | Въпреки че няма да се разрешават кредити от земеползване („въглеродни кладенци“ като горите), могат да се разрешат вътрешни кредити от схеми за намаляване на емисиите, необхванати от СТЕ, при условие че се определят прости и точни правила. |
| --- | --- |

5.5

Въпреки че няма да се разрешават кредити от земеползване („въглеродни кладенци“ като горите), могат да се разрешат вътрешни кредити от схеми за намаляване на емисиите, необхванати от СТЕ, при условие че се определят прости и точни правила.

| 5.6 | Предвижда се свързването на СТЕ на ЕС с други системи за търговия с цел насърчаване развитието на световна система. |
| --- | --- |

5.6

Предвижда се свързването на СТЕ на ЕС с други системи за търговия с цел насърчаване развитието на световна система.

| 5.7 | Ако бъде сключено международно споразумение, обемът на квотите по СТЕ ще бъде намален в съответствие с това споразумение, а възможностите за прилагане на МЧР ще нараснат. |
| --- | --- |

5.7

Ако бъде сключено международно споразумение, обемът на квотите по СТЕ ще бъде намален в съответствие с това споразумение, а възможностите за прилагане на МЧР ще нараснат.

| 5.8 | Предвижда се 5 % от квотите да бъдат заделени за новите инсталации, които ще влязат в системата след 2013 г. Емисиите от въздухоплаването по всяка вероятност ще влязат в СТЕ към края на втория период, но този въпрос е предмет на отделно предложение (3). |
| --- | --- |

5.8

Предвижда се 5 % от квотите да бъдат заделени за новите инсталации, които ще влязат в системата след 2013 г. Емисиите от въздухоплаването по всяка вероятност ще влязат в СТЕ към края на втория период, но този въпрос е предмет на отделно предложение (3).

| 5.9 | Не се предвижда включване на морския транспорт в СТЕ. |
| --- | --- |

5.9

Не се предвижда включване на морския транспорт в СТЕ.

6.   Общи бележки

| 6.1 | СТЕ на ЕС не е нито академично упражнение, нито вид „екологично“ данъчно облагане. В нея елементи от подхода, характерен за свободния пазар, се съчетават с регламентиране и обща насока, постигнати в резултат на медиация и коригиране в рамките на един политически процес. Отделните предприятия са свободни да избират как да намаляват своите емисии и дали да го правят и би трябвало да изберат най-икономичния начин за спазване на нормативната уредба, насочена срещу замърсяването. Следователно основната роля на СТЕ е да създава стимули, които намаляват разходите за постигането на целта за намаляване на замърсяването. ЕИСК застава зад този подход и го подкрепя. |
| --- | --- |

6.1

СТЕ на ЕС не е нито академично упражнение, нито вид „екологично“ данъчно облагане. В нея елементи от подхода, характерен за свободния пазар, се съчетават с регламентиране и обща насока, постигнати в резултат на медиация и коригиране в рамките на един политически процес. Отделните предприятия са свободни да избират как да намаляват своите емисии и дали да го правят и би трябвало да изберат най-икономичния начин за спазване на нормативната уредба, насочена срещу замърсяването. Следователно основната роля на СТЕ е да създава стимули, които намаляват разходите за постигането на целта за намаляване на замърсяването. ЕИСК застава зад този подход и го подкрепя.

| 6.2 | Смята се, че постигането на поставената понастоящем цел за намаляване на замърсяването — стабилизиране на нивата на парниковите газове в атмосферата в границите 450-550 ppm до 2050 г. — ще струва около 1 % от световния БВП. Липсата на активни действия може да намали световния БВП с 20 % (4). Обаче постоянният поток от нови данни и изследвания (5) показва увеличаване на производството на парникови газове, намаляване на капацитета на планетата за абсорбиране и сериозно поставя въпроса, дали целите за намаляване са избрани правилно. |
| --- | --- |

6.2

Смята се, че постигането на поставената понастоящем цел за намаляване на замърсяването — стабилизиране на нивата на парниковите газове в атмосферата в границите 450-550 ppm до 2050 г. — ще струва около 1 % от световния БВП. Липсата на активни действия може да намали световния БВП с 20 % (4). Обаче постоянният поток от нови данни и изследвания (5) показва увеличаване на производството на парникови газове, намаляване на капацитета на планетата за абсорбиране и сериозно поставя въпроса, дали целите за намаляване са избрани правилно.

| 6.3 | СТЕ цели достигането на безспорна водеща позиция по отношение на това, което трябва да се превърне в световно усилие. Този процес протича в глобален контекст, тъй като атмосферата е част от общите световни богатства. Следователно оценката на системата не може да изключва нейното взаимодействие със световните замърсители и въздействието върху тях. |
| --- | --- |

6.3

СТЕ цели достигането на безспорна водеща позиция по отношение на това, което трябва да се превърне в световно усилие. Този процес протича в глобален контекст, тъй като атмосферата е част от общите световни богатства. Следователно оценката на системата не може да изключва нейното взаимодействие със световните замърсители и въздействието върху тях.

| 6.4 | Следва да се отбележи, че планираното законодателство на САЩ, което вероятно ще влезе в сила при новата администрация, се основава върху система на „ограничаване и търговия“ сходна със СТЕ. Възможността за осъществяване на съвместна програма на САЩ и ЕС би била изключително съществена стъпка към създаването на световна схема, също както и връзките с други схеми, предлагани в страни от ОИСР. |
| --- | --- |

6.4

Следва да се отбележи, че планираното законодателство на САЩ, което вероятно ще влезе в сила при новата администрация, се основава върху система на „ограничаване и търговия“ сходна със СТЕ. Възможността за осъществяване на съвместна програма на САЩ и ЕС би била изключително съществена стъпка към създаването на световна схема, също както и връзките с други схеми, предлагани в страни от ОИСР.

| 6.5 | Поради тази причина ЕИСК разгледа с особено внимание ролята на СТЕ за постигането на справедливо и устойчиво въздействие върху световното намаляване на парниковите газове. Показва ли схемата, че европейските мерки са ефективни и същевременно заслужават доверие? Във връзка с това трябва да се посочи, че целта на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове с 20 % до 2020 г. в сравнение с нивата от 1990 г. (която е в основата на СТЕ и на предложенията за разпределяне на тежестите) е по-ниска от целта за намаляване на емисиите с 25-40 %, определена за индустриализираните страни, която ЕС подкрепи на Конференцията по изменението на климата, проведена в Бали през декември 2007 г. Комисията приема за отправна точка целите, договорени на пролетния Европейски съвет от 2007 г. и не се спира на въпроса, дали това ниво на намаляване наистина е достатъчно за постигането на глобалните цели или това е просто максималното намаляване, което е реалистично да се смята за приемливо, предвид баланса на краткосрочните политически и икономически интереси на държавите-членки. ЕИСК заключава, че постъпващите данни за изменението на климата налагат преразглеждане на целите с оглед постигането на по-значителни намаления на емисиите на парникови газове. |
| --- | --- |

6.5

Поради тази причина ЕИСК разгледа с особено внимание ролята на СТЕ за постигането на справедливо и устойчиво въздействие върху световното намаляване на парниковите газове. Показва ли схемата, че европейските мерки са ефективни и същевременно заслужават доверие? Във връзка с това трябва да се посочи, че целта на ЕС за намаляване на емисиите на парникови газове с 20 % до 2020 г. в сравнение с нивата от 1990 г. (която е в основата на СТЕ и на предложенията за разпределяне на тежестите) е по-ниска от целта за намаляване на емисиите с 25-40 %, определена за индустриализираните страни, която ЕС подкрепи на Конференцията по изменението на климата, проведена в Бали през декември 2007 г. Комисията приема за отправна точка целите, договорени на пролетния Европейски съвет от 2007 г. и не се спира на въпроса, дали това ниво на намаляване наистина е достатъчно за постигането на глобалните цели или това е просто максималното намаляване, което е реалистично да се смята за приемливо, предвид баланса на краткосрочните политически и икономически интереси на държавите-членки. ЕИСК заключава, че постъпващите данни за изменението на климата налагат преразглеждане на целите с оглед постигането на по-значителни намаления на емисиите на парникови газове.

| 6.6 | ЕИСК подкрепя тенденцията за увеличаване на търговете с квоти. Търговете с квоти съответстват на принципа „замърсителят плаща“, не допускат неочаквани печалби, стимулират и финансират инсталации с ниско ниво на въглеродни емисии и продукти, произведени по нисковъглеродни технологии и така насърчават иновациите. |
| --- | --- |

6.6

ЕИСК подкрепя тенденцията за увеличаване на търговете с квоти. Търговете с квоти съответстват на принципа „замърсителят плаща“, не допускат неочаквани печалби, стимулират и финансират инсталации с ниско ниво на въглеродни емисии и продукти, произведени по нисковъглеродни технологии и така насърчават иновациите.

| 6.7 | Понастоящем има много нерешени въпроси, които будят опасения в европейските делови среди като цяло. Те са свързани с една преразгледана СТЕ, която би поставила индустрията в неблагоприятно положение по отношение на конкуренцията и би засегнала по-специално новоиндустриализиращите се страни извън ЕС. Тези страни — не съвсем без основание — твърдят, че трябва да се отчетат двата века западна индустриализация и принос за емисиите от парникови газове, както и техните собствени усилия да изтръгнат от бедността значителни части от своето население. Едно световно споразумение за разрешаването на тези въпроси трябва да може да разчита на по-голяма подкрепа и разбиране на тези фактори от страна на потребителите и индустрията в страните от ОИСР. |
| --- | --- |

6.7

Понастоящем има много нерешени въпроси, които будят опасения в европейските делови среди като цяло. Те са свързани с една преразгледана СТЕ, която би поставила индустрията в неблагоприятно положение по отношение на конкуренцията и би засегнала по-специално новоиндустриализиращите се страни извън ЕС. Тези страни — не съвсем без основание — твърдят, че трябва да се отчетат двата века западна индустриализация и принос за емисиите от парникови газове, както и техните собствени усилия да изтръгнат от бедността значителни части от своето население. Едно световно споразумение за разрешаването на тези въпроси трябва да може да разчита на по-голяма подкрепа и разбиране на тези фактори от страна на потребителите и индустрията в страните от ОИСР.

7.   Специфични бележки

| 7.1 | За да може СТЕ на ЕС да стане световен стандарт в търговията с въглерод, е от съществено значение схемата да бъде възможно най-солидна и ефективна. Поради тази причина ЕИСК препоръчва: |
| --- | --- |

7.1

За да може СТЕ на ЕС да стане световен стандарт в търговията с въглерод, е от съществено значение схемата да бъде възможно най-солидна и ефективна. Поради тази причина ЕИСК препоръчва:

| 7.1.1 | Безплатното разпределяне на квоти на отделни големи енергоемки сектори и подсектори, уязвими по отношение на международната конкуренция, следва да бъде възможно само до подписването на ефективно международно споразумение за изменението на климата, което да налага на съответните индустрии еднаква тежест по отношение на намаляването на емисиите в световен мащаб. СТЕ на ЕС не бива да оказва негативно въздействие върху конкурентоспособността на индустрията на ЕС. |
| --- | --- |

7.1.1

Безплатното разпределяне на квоти на отделни големи енергоемки сектори и подсектори, уязвими по отношение на международната конкуренция, следва да бъде възможно само до подписването на ефективно международно споразумение за изменението на климата, което да налага на съответните индустрии еднаква тежест по отношение на намаляването на емисиите в световен мащаб. СТЕ на ЕС не бива да оказва негативно въздействие върху конкурентоспособността на индустрията на ЕС.

| 7.1.2 | По възможност следва да се вземе предварително решение относно това кои сектори ще получат безплатни квоти поради риск от изтичане на въглерод. Тези сектори ще бъдат определени до юни 2010 г., но взимането на решение би трябвало да стане по-рано, във връзка с директивите, така че да се избегне несигурност за инвестициите в областта на климата, а засегнатите сектори да могат да изготвят необходимите им дългосрочни планове. |
| --- | --- |

7.1.2

По възможност следва да се вземе предварително решение относно това кои сектори ще получат безплатни квоти поради риск от изтичане на въглерод. Тези сектори ще бъдат определени до юни 2010 г., но взимането на решение би трябвало да стане по-рано, във връзка с директивите, така че да се избегне несигурност за инвестициите в областта на климата, а засегнатите сектори да могат да изготвят необходимите им дългосрочни планове.

| 7.1.3 | Въпреки че търговете ще бъдат основният метод за разпределяне на квотите, няма почти никакви указания за това как те да бъдат организирани. Споменаването на въвеждането на бъдещ регламент относно търговете, който да бъде приет чак до 31 декември 2010 г., внася допълнителна несигурност за всички участници в СТЕ на ЕС, с оглед на необходимите значителни инвестиции, които предстои да бъдат направени в енергийния сектор. |
| --- | --- |

7.1.3

Въпреки че търговете ще бъдат основният метод за разпределяне на квотите, няма почти никакви указания за това как те да бъдат организирани. Споменаването на въвеждането на бъдещ регламент относно търговете, който да бъде приет чак до 31 декември 2010 г., внася допълнителна несигурност за всички участници в СТЕ на ЕС, с оглед на необходимите значителни инвестиции, които предстои да бъдат направени в енергийния сектор.

| 7.1.4 | Следва да се разгледа въпросът за преразпределянето на тежестта между обхванатите от СТЕ сектори и тези извън СТЕ. ЕИСК си задава въпроса дали разпределянето на задълженията по намаляването на емисиите между обхванатите от СТЕ сектори (намаляване с 21 % в сравнение с нивата от 2005 г.) и другите (намаляване с 10 % в сравнение с нивата от 2005 г.) е оправдано. Съществуват изследвания (6), които показват, че в някои необхванати от СТЕ сектори, по-специално в двата най-големи — строителството и транспорта, има потенциал за намаляване на емисиите с нулеви разходи или дори с печалба. Освен това в тези сектори рискът от изтичане на въглерод е относително малъкили несъществуващ. Строителството, наред с това, има голям потенциал за създаване на работни места в ЕС. |
| --- | --- |

7.1.4

Следва да се разгледа въпросът за преразпределянето на тежестта между обхванатите от СТЕ сектори и тези извън СТЕ. ЕИСК си задава въпроса дали разпределянето на задълженията по намаляването на емисиите между обхванатите от СТЕ сектори (намаляване с 21 % в сравнение с нивата от 2005 г.) и другите (намаляване с 10 % в сравнение с нивата от 2005 г.) е оправдано. Съществуват изследвания (6), които показват, че в някои необхванати от СТЕ сектори, по-специално в двата най-големи — строителството и транспорта, има потенциал за намаляване на емисиите с нулеви разходи или дори с печалба. Освен това в тези сектори рискът от изтичане на въглерод е относително малъкили несъществуващ. Строителството, наред с това, има голям потенциал за създаване на работни места в ЕС.

| 7.1.5 | След като въздушният транспорт влезе в схемата, всички предназначени за него квоти трябва да се продават на търг (7). |
| --- | --- |

7.1.5

След като въздушният транспорт влезе в схемата, всички предназначени за него квоти трябва да се продават на търг (7).

| 7.1.6 | С оглед на нарастващите емисии на парникови газове, произвеждани от корабоплаването (1,12 милиарда тона в световен мащаб — два пъти повече от емисиите, генерирани от въздухоплаването) (8), Комисията следва да предложи мерки за включване на корабоплаването в СТЕ, в случай че Световната морска организация не представи спешно ефикасни предложения. |
| --- | --- |

7.1.6

С оглед на нарастващите емисии на парникови газове, произвеждани от корабоплаването (1,12 милиарда тона в световен мащаб — два пъти повече от емисиите, генерирани от въздухоплаването) (8), Комисията следва да предложи мерки за включване на корабоплаването в СТЕ, в случай че Световната морска организация не представи спешно ефикасни предложения.

| 7.1.7 | Приходите от продажбата на квоти на търг, които понастоящем се прогнозират на 50 милиарда евро годишно през 2020 г., следва в много по-голяма степен да се предоставят за финансиране на мерки за опазването на климата, както и такива, насочени към смекчаване на последствията и адаптиране към тях, като се обръща особено внимание на уязвимите, по-слабо развити страни и на научноизследователската и развойна дейност. Предоставянето на 20 % от средствата за тези цели, предвидено в член 10, параграф 3 от предложението, е недостатъчно и така се пропуска възможност да се даде силен стимул на прехода към икономика с ниски равнища на въглеродните емисии. ЕИСК препоръчва този дял да се увеличи най-малко до 50 % от приходите. Следва също така да се гарантира подкрепа за ролята на горското стопанство, за залесяването и за предотвратяване на обезлесяването в ЕС и извън него, там където е доказано, че горите представляват ефикасни въглеродни кладенци. |
| --- | --- |

7.1.7

Приходите от продажбата на квоти на търг, които понастоящем се прогнозират на 50 милиарда евро годишно през 2020 г., следва в много по-голяма степен да се предоставят за финансиране на мерки за опазването на климата, както и такива, насочени към смекчаване на последствията и адаптиране към тях, като се обръща особено внимание на уязвимите, по-слабо развити страни и на научноизследователската и развойна дейност. Предоставянето на 20 % от средствата за тези цели, предвидено в член 10, параграф 3 от предложението, е недостатъчно и така се пропуска възможност да се даде силен стимул на прехода към икономика с ниски равнища на въглеродните емисии. ЕИСК препоръчва този дял да се увеличи най-малко до 50 % от приходите. Следва също така да се гарантира подкрепа за ролята на горското стопанство, за залесяването и за предотвратяване на обезлесяването в ЕС и извън него, там където е доказано, че горите представляват ефикасни въглеродни кладенци.

| 7.1.8 | Следва да има по-голяма яснота и прозрачност в съдържащите се в предложението мерки, чието разработване понастоящем е оставено на комитологията. |
| --- | --- |

7.1.8

Следва да има по-голяма яснота и прозрачност в съдържащите се в предложението мерки, чието разработване понастоящем е оставено на комитологията.

| 7.1.9 | Комисията следва да разгледа въпроса за повишаването на лимита за изключване от СТЕ за малките инсталации — от 10 000 тона на 25 000 тона въглероден двуокис, при условие че се прилагат съответни компенсаторни мерки. |
| --- | --- |

7.1.9

Комисията следва да разгледа въпроса за повишаването на лимита за изключване от СТЕ за малките инсталации — от 10 000 тона на 25 000 тона въглероден двуокис, при условие че се прилагат съответни компенсаторни мерки.

| 7.1.10 | В предложението следва да се посочи ясно, по какъв начин след постигането на международно споразумение ЕС ще изпълни своите ангажименти за по-нататъшно увеличаване на редукцията на CO2 от 20 % на 30 %. |
| --- | --- |

7.1.10

В предложението следва да се посочи ясно, по какъв начин след постигането на международно споразумение ЕС ще изпълни своите ангажименти за по-нататъшно увеличаване на редукцията на CO2 от 20 % на 30 %.

| 7.1.11 | Държавите-членки настоятелно се приканват да преразгледат своите тарифи за повторно изкупуване с цел предотвратяване на неблагоприятни последствия върху ръста и приноса към когенерацията. |
| --- | --- |

7.1.11

Държавите-членки настоятелно се приканват да преразгледат своите тарифи за повторно изкупуване с цел предотвратяване на неблагоприятни последствия върху ръста и приноса към когенерацията.

| 7.1.12 | По отношение на централното отопление следва да се вземат мерки добрите примери по такива програми да не бъдат подкопавани чрез отрицателно стимулиране. |
| --- | --- |

7.1.12

По отношение на централното отопление следва да се вземат мерки добрите примери по такива програми да не бъдат подкопавани чрез отрицателно стимулиране.

| 7.1.13 | Трябва да се намери решение за потенциалните трудности, които могат да възникнат в онези държави-членки от Източна Европа, в които основните доставки на мрежова електроенергия идват от Русия, а не от ЕС. |
| --- | --- |

7.1.13

Трябва да се намери решение за потенциалните трудности, които могат да възникнат в онези държави-членки от Източна Европа, в които основните доставки на мрежова електроенергия идват от Русия, а не от ЕС.

| 7.1.14 | Настоящото предложение за ограничаване на възможността за използване на кредитите СИ/МЧР до подписването на международно споразумение следва да си остане предмет на преразглеждане, особено в светлината на неблагоприятните последствия върху развиващите се международни капиталови пазари за финансиране на подобни програми. |
| --- | --- |

7.1.14

Настоящото предложение за ограничаване на възможността за използване на кредитите СИ/МЧР до подписването на международно споразумение следва да си остане предмет на преразглеждане, особено в светлината на неблагоприятните последствия върху развиващите се международни капиталови пазари за финансиране на подобни програми.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitiris DIMITRIADIS

---

(1)  Световна банка, „State and Trends of the Carbon Market“ („Състояние и тенденции на пазара на въглерод“), м. май 2007 г.

1

(2)  От 1 974 милиона тона CO2 до 1 720 милиона тона.

2

2

(3)  Становище на ЕИСК: ОВ C 175, 27.7.2007 г., стр. 47.

3

(4)  Докладът Stern от 2006 г.

4

(5)  По данни на обсерваторията Мауна Лоа на Хавайските острови, нивата на CO2 в атмосферата вече са достигнали 387 ppm, най-високата стойност за период, обхващащ най-малко последните 650 000 години.

5

2

(6)  Vattenfall/McKinsey, „The Climate Map“ („Картата на климата“)

6

http://www.vattenfall.com/www/ccc/ccc/Gemeinsame_Inhalte/DOCUMENT/567263vattenfall/P0271636.pdf

(7)  Това е в съответствие с предходните препоръки на Комитета, изложени в становище, публикувано в ОВ C 175, 27.7.2007 г., стр. 47.

7

(8)  Информация на OMI от м. февруари 2008 г.

8

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/71

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г.“

COM(2008) 17 окончателен — 2008/0014 (COD)

(2009/C 27/16)

На 11 февруари 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 175 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

Предложение за Решение на Европейския парламент и на Съвета относно усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване на емисиите на парникови газове до 2020 г..

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 4 юни 2008 г. (докладчик: г-н Morkis).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 116 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“.

1.   Резюме на бележките и препоръките на ЕИСК

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет приветства инициативата на Европейската комисия, в рамките на която за целите на борбата срещу изменението на климата, държавите-членки се приканват да споделят усилията, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване от 2013 г. до 2020 г. на емисиите на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО (източници извън схемата за търговия с емисии на ЕС (СТЕ на ЕС)). |
| --- | --- |

1.1

Европейският икономически и социален комитет приветства инициативата на Европейската комисия, в рамките на която за целите на борбата срещу изменението на климата, държавите-членки се приканват да споделят усилията, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване от 2013 г. до 2020 г. на емисиите на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО (източници извън схемата за търговия с емисии на ЕС (СТЕ на ЕС)).

| 1.2 | Комитетът признава и подкрепя водещата роля на ЕС в международните преговори относно ангажиментите за опазване на околната среда и на климата. Чрез своите ангажименти и със своя пример, ЕС прави опит да подтикне други страни да предприемат подобни мерки. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът признава и подкрепя водещата роля на ЕС в международните преговори относно ангажиментите за опазване на околната среда и на климата. Чрез своите ангажименти и със своя пример, ЕС прави опит да подтикне други страни да предприемат подобни мерки.

| 1.3 | Комитетът счита, че гражданското общество има ключова роля при прилагането на решението и изпълнение на ангажиментите, поети от съответните страни. Държавите-членки следва да направят повече за насърчаване на инициативите на Общността, чиято цел е да се допринесе за намаляване на емисиите на парникови газове и да разработят начини за подкрепа на подобни инициативи.






  — | Гражданското общество като цяло би могло да играе ключова роля при прилагането на това решение. Поради това е необходимо да бъдат по-широко разпространени изискванията, въведени от решението, и средствата за прилагането му във всяка държава-членка. |
| --- | --- | --- |

1.3

Комитетът счита, че гражданското общество има ключова роля при прилагането на решението и изпълнение на ангажиментите, поети от съответните страни. Държавите-членки следва да направят повече за насърчаване на инициативите на Общността, чиято цел е да се допринесе за намаляване на емисиите на парникови газове и да разработят начини за подкрепа на подобни инициативи.

—

Гражданското общество като цяло би могло да играе ключова роля при прилагането на това решение. Поради това е необходимо да бъдат по-широко разпространени изискванията, въведени от решението, и средствата за прилагането му във всяка държава-членка.

| — | Съществува нужда да се постави по-силен акцент върху образователните кампании за засилване на информираността сред обществото и разбирането за необходимостта от усилията за намаляване на емисиите на парникови газове. |
| --- | --- |

—

Съществува нужда да се постави по-силен акцент върху образователните кампании за засилване на информираността сред обществото и разбирането за необходимостта от усилията за намаляване на емисиите на парникови газове.

| — | От основно значение е и да бъдат обучени експерти и да се засили общата информираност сред обществото в областта на икономията на енергия, опазването на околната среда и изменението на климата. |
| --- | --- |

—

От основно значение е и да бъдат обучени експерти и да се засили общата информираност сред обществото в областта на икономията на енергия, опазването на околната среда и изменението на климата.

| 1.4 | Комитетът счита, че мерките за намаляване на емисиите на парникови газове трябва да се изпълняват по такъв начин, че да се запази и дори да се засили икономическата конкурентоспособност на Европа в дългосрочен план. Разработването на възобновяемата енергия, както и енергийно ефективните продукти и производствени методи ще бъдат все по-търсени в световен план и Европа е в добра позиция да спечели конкурентно предимство, като стане водеща в света в много от тези области. ЕС и държавите-членки трябва да подкрепят тази научноизследователска и развойна дейност. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът счита, че мерките за намаляване на емисиите на парникови газове трябва да се изпълняват по такъв начин, че да се запази и дори да се засили икономическата конкурентоспособност на Европа в дългосрочен план. Разработването на възобновяемата енергия, както и енергийно ефективните продукти и производствени методи ще бъдат все по-търсени в световен план и Европа е в добра позиция да спечели конкурентно предимство, като стане водеща в света в много от тези области. ЕС и държавите-членки трябва да подкрепят тази научноизследователска и развойна дейност.

| 1.5 | Съгласно член 3, параграф 3 от предложението за решение, държава-членка може да прехвърли от следващата година количество емисии, равно на 2 % от максималната стойност за емисии на парникови газове на тази държава-членка, или, ако емисиите са под праговата стойност, посочена в параграф 2, да пренесе наднормените си намаления на емисиите в следващата година. Тази разпоредба е твърде строга, тъй като при едногодишния срок липсва гъвкавостта, изисквана за реализиране на мащабни проекти и за постигане на добри резултати. Това е особено важно за малките държави-членки, които реализират мащабни проекти за смекчаване на въздействието на емисиите на парникови газове.
  Комисията предлага всяка държава-членка да изготви план за изпълнение на националните си цели. Средните годишни емисии на парникови газове през периода 2013-2020 г., обаче, не следва да надвишават средното количество годишни емисии от 2005 г. до 2020 г. По мнение на Комитета, ще бъде важно прилагането на тези планове да бъде наблюдавано редовно на национално и европейско равнище, за да могат да бъдат бързо идентифицирани всякакви отклонения и да се предприемат коригиращи действия. |
| --- | --- |

1.5

Съгласно член 3, параграф 3 от предложението за решение, държава-членка може да прехвърли от следващата година количество емисии, равно на 2 % от максималната стойност за емисии на парникови газове на тази държава-членка, или, ако емисиите са под праговата стойност, посочена в параграф 2, да пренесе наднормените си намаления на емисиите в следващата година. Тази разпоредба е твърде строга, тъй като при едногодишния срок липсва гъвкавостта, изисквана за реализиране на мащабни проекти и за постигане на добри резултати. Това е особено важно за малките държави-членки, които реализират мащабни проекти за смекчаване на въздействието на емисиите на парникови газове.

Комисията предлага всяка държава-членка да изготви план за изпълнение на националните си цели. Средните годишни емисии на парникови газове през периода 2013-2020 г., обаче, не следва да надвишават средното количество годишни емисии от 2005 г. до 2020 г. По мнение на Комитета, ще бъде важно прилагането на тези планове да бъде наблюдавано редовно на национално и европейско равнище, за да могат да бъдат бързо идентифицирани всякакви отклонения и да се предприемат коригиращи действия.

| 1.6 | За да се засили икономическа ефективност на общия ангажимент на Общността и с оглед на намерението общите цели да бъдат постигнати с най-малко разходи, Комитетът е на мнение, че в решението следва да се предвиди, всяка държава-членка да може да прехвърля част от разрешените й права за емисии на парникови газове на друга държава-членка въз основа на двустранни междудържавни споразумения. |
| --- | --- |

1.6

За да се засили икономическа ефективност на общия ангажимент на Общността и с оглед на намерението общите цели да бъдат постигнати с най-малко разходи, Комитетът е на мнение, че в решението следва да се предвиди, всяка държава-членка да може да прехвърля част от разрешените й права за емисии на парникови газове на друга държава-членка въз основа на двустранни междудържавни споразумения.

| 1.7 | Комитетът счита, че чрез използване на гъвкави инструменти в проекти, насочени към съвместното прилагане на механизма за чисто развитие, трябва да се установи подходящ баланс между действията, предприемани в рамките на ЕС за намаляване на емисии на парникови газове, от една страна, и чувството за солидарност в контекста на въвеждането на мерки за намаляване на емисиите в развиващите се страни, от друга. Въпреки това, използването на гъвкави инструменти следва да е подходящо само в случаите, когато те действително намаляват световните емисии на парникови газове. Те не следва да стимулират прехвърлянето на емисиите на парникови газове от ЕС към трети страни. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът счита, че чрез използване на гъвкави инструменти в проекти, насочени към съвместното прилагане на механизма за чисто развитие, трябва да се установи подходящ баланс между действията, предприемани в рамките на ЕС за намаляване на емисии на парникови газове, от една страна, и чувството за солидарност в контекста на въвеждането на мерки за намаляване на емисиите в развиващите се страни, от друга. Въпреки това, използването на гъвкави инструменти следва да е подходящо само в случаите, когато те действително намаляват световните емисии на парникови газове. Те не следва да стимулират прехвърлянето на емисиите на парникови газове от ЕС към трети страни.

| 1.8 | Комитетът приема поетите ангажименти и одобрява разпределението на усилията между държавите-членки. Комитетът смята, че обществеността трябва да бъде по-добре информирана за принципите, върху които се основава разпределението на усилията. В рамките на механизмите за разпределението на усилията трябва да се направи оценка на конкретните условия във всяка отделна страна, на разходите, свързани с намаляването на емисиите и въздействието върху нейната конкурентоспособност и развитие. Решението за разпределението на усилията следва да доведе до еднакви относителни разходи за смекчаване на въздействието на емисиите на парникови газове по отношение на БВП на всяка страна. |
| --- | --- |

1.8

Комитетът приема поетите ангажименти и одобрява разпределението на усилията между държавите-членки. Комитетът смята, че обществеността трябва да бъде по-добре информирана за принципите, върху които се основава разпределението на усилията. В рамките на механизмите за разпределението на усилията трябва да се направи оценка на конкретните условия във всяка отделна страна, на разходите, свързани с намаляването на емисиите и въздействието върху нейната конкурентоспособност и развитие. Решението за разпределението на усилията следва да доведе до еднакви относителни разходи за смекчаване на въздействието на емисиите на парникови газове по отношение на БВП на всяка страна.

| 1.9 | Комитетът призовава Комисията да въведе система за контрол върху спазването, в рамките на която да се предвидят глоби за държавите-членки при надхвърляне на разрешените количества емисии. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът призовава Комисията да въведе система за контрол върху спазването, в рамките на която да се предвидят глоби за държавите-членки при надхвърляне на разрешените количества емисии.

2.   Въведение: Документът на Комисията

| 2.1 | На 23 януари 2008 г. Европейската комисия представи пакет от предложения за борба срещу изменението на климата и за насърчаване на възобновяемата енергия. |
| --- | --- |

2.1

На 23 януари 2008 г. Европейската комисия представи пакет от предложения за борба срещу изменението на климата и за насърчаване на възобновяемата енергия.

| 2.2 | Целта на предложението на Комисията е да бъде приложено споразумението, постигнато на заседанието на Европейския съвет на 8 и 9 март 2007 г., съгласно което Европейският съюз се ангажира да намали с 20 % емисиите на парникови газове до 2020 г., в сравнение с 1990 г. и също така до 2020 г., с постигането на целта за 20 % възобновяема енергия при потреблението си на енергия. |
| --- | --- |

2.2

Целта на предложението на Комисията е да бъде приложено споразумението, постигнато на заседанието на Европейския съвет на 8 и 9 март 2007 г., съгласно което Европейският съюз се ангажира да намали с 20 % емисиите на парникови газове до 2020 г., в сравнение с 1990 г. и също така до 2020 г., с постигането на целта за 20 % възобновяема енергия при потреблението си на енергия.

| 2.3 | Общите усилия за намаляване на емисиите на парникови газове се поделят между секторите, свързани със СТЕ на ЕС и несвързаните с нея сектори. Комисията предлага следния подход: намаляване с 21 % до 2020 г. за секторите, свързани със СТЕ на ЕС, в сравнение с 2005 г.; намаляване с около 10 %, в сравнение с 2005 г. за секторите извън СТЕ. Взети заедно, тези намаления ще доведат до общо намаление с -14 %, в сравнение с 1990 г., равняващо се на намаление с -20 %, в сравнение с 1990 г. |
| --- | --- |

2.3

Общите усилия за намаляване на емисиите на парникови газове се поделят между секторите, свързани със СТЕ на ЕС и несвързаните с нея сектори. Комисията предлага следния подход: намаляване с 21 % до 2020 г. за секторите, свързани със СТЕ на ЕС, в сравнение с 2005 г.; намаляване с около 10 %, в сравнение с 2005 г. за секторите извън СТЕ. Взети заедно, тези намаления ще доведат до общо намаление с -14 %, в сравнение с 1990 г., равняващо се на намаление с -20 %, в сравнение с 1990 г.

| 2.4 | Съветът обяви още по амбициозни цели, при условие че бъде подписано цялостно и всеобхватно споразумение за периода след 2012 г., и че другите развити държави се ангажират с подобни намаления на емисиите, а икономически по-напредналите развиващи се страни с това да допринесат в достатъчна степен, съобразно техните отговорности и съответни възможности. В рамките на тези параметри, Общността би трябвало да се стреми към намаляване на емисиите на парникови газове с 30 % до 2020 г. |
| --- | --- |

2.4

Съветът обяви още по амбициозни цели, при условие че бъде подписано цялостно и всеобхватно споразумение за периода след 2012 г., и че другите развити държави се ангажират с подобни намаления на емисиите, а икономически по-напредналите развиващи се страни с това да допринесат в достатъчна степен, съобразно техните отговорности и съответни възможности. В рамките на тези параметри, Общността би трябвало да се стреми към намаляване на емисиите на парникови газове с 30 % до 2020 г.

| 2.5 | В настоящото предложение за решение се определя приносът на държавите-членки в изпълнението на ангажиментите на Общността за намаляване от 2013 г. до 2020 г. на емисиите на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО (източници извън СТЕ на ЕС). |
| --- | --- |

2.5

В настоящото предложение за решение се определя приносът на държавите-членки в изпълнението на ангажиментите на Общността за намаляване от 2013 г. до 2020 г. на емисиите на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО (източници извън СТЕ на ЕС).

| 2.6 | В предложеното решение се установяват правила за определянето на приноса на държавите-членки за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване от 2013 г. до 2020 г. на емисиите на парникови газове. |
| --- | --- |

2.6

В предложеното решение се установяват правила за определянето на приноса на държавите-членки за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване от 2013 г. до 2020 г. на емисиите на парникови газове.

| 2.7 | Комисията също така е на мнение, че усилията за намаляване на емисиите на парникови газове следва да бъдат разпределяни между държавите-членки, като се отчитат икономическите различия и БВП на глава от населението на всяка държава. Поради това на държави-членки, които имат относително нисък БВП на глава от населението и очаквания за висок растеж на БВП в бъдеще, следва да разреши да генерират по-големи емисии на парникови газове през 2020 г. в сравнение с 2005 г. |
| --- | --- |

2.7

Комисията също така е на мнение, че усилията за намаляване на емисиите на парникови газове следва да бъдат разпределяни между държавите-членки, като се отчитат икономическите различия и БВП на глава от населението на всяка държава. Поради това на държави-членки, които имат относително нисък БВП на глава от населението и очаквания за висок растеж на БВП в бъдеще, следва да разреши да генерират по-големи емисии на парникови газове през 2020 г. в сравнение с 2005 г.

| 2.8 | В светлината на предложената диференциация Комисията препоръчва да се установят определени прагове за отделните държави, въпреки че от никоя държава-членка не трябва да се изисква да намали своите емисии на парникови газове до 2020 г. с повече от 20 % под нивото от 2005 г., и на никоя държава-членка не трябва да се позволи да увеличи своите емисии на парникови газове до 2020 г. с повече от 20 % над нивото от 2005 г. |
| --- | --- |

2.8

В светлината на предложената диференциация Комисията препоръчва да се установят определени прагове за отделните държави, въпреки че от никоя държава-членка не трябва да се изисква да намали своите емисии на парникови газове до 2020 г. с повече от 20 % под нивото от 2005 г., и на никоя държава-членка не трябва да се позволи да увеличи своите емисии на парникови газове до 2020 г. с повече от 20 % над нивото от 2005 г.

| 2.9 | Комисията предвижда, че всяка държава-членка трябва до 2020 г. да намали своите емисии на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО в сравнение с емисиите си за 2005 г. с процент определен за тази държава-членка в приложението към решението. |
| --- | --- |

2.9

Комисията предвижда, че всяка държава-членка трябва до 2020 г. да намали своите емисии на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО в сравнение с емисиите си за 2005 г. с процент определен за тази държава-членка в приложението към решението.

| 2.10 | Комисията е на мнение, че намаляването на емисиите на парникови газове трябва да се извършва ежегодно в периода между 2013 г. и 2020 г. Съществува обаче известна степен на гъвкавост, в смисъл че на всяка държава-членка се разрешава да прехвърли от следващата година количество емисии, равно на 2 % от праговата й стойност за емисии на парникови газове. На всяка държава-членка, чиито емисии са под праговата стойност, се разрешава също така да пренесе наднормените си намаления на емисиите в следващата година. |
| --- | --- |

2.10

Комисията е на мнение, че намаляването на емисиите на парникови газове трябва да се извършва ежегодно в периода между 2013 г. и 2020 г. Съществува обаче известна степен на гъвкавост, в смисъл че на всяка държава-членка се разрешава да прехвърли от следващата година количество емисии, равно на 2 % от праговата й стойност за емисии на парникови газове. На всяка държава-членка, чиито емисии са под праговата стойност, се разрешава също така да пренесе наднормените си намаления на емисиите в следващата година.

| 2.11 | Всяка държава-членка трябва всяка година да намалява линейно своите емисии на парникови газове, за да гарантира, че емисиите й не надхвърлят максималното ниво, определено за нея за 2020 г., както се уточнява в приложението към решението. |
| --- | --- |

2.11

Всяка държава-членка трябва всяка година да намалява линейно своите емисии на парникови газове, за да гарантира, че емисиите й не надхвърлят максималното ниво, определено за нея за 2020 г., както се уточнява в приложението към решението.

| 2.12 | За да се осигури допълнителна гъвкавост за държавите-членки при изпълнението на техните ангажименти, да се насърчи устойчивото развитие в трети страни, по-специално в развиващите се страни, и за да се осигури сигурност за инвеститорите, Комисията предлага държавите-членки да продължат да имат възможност да използват кредити по механизма за чисто развитие (МЧР), за да спомогнат да се гарантира съществуването на пазар за тези кредити дори и след 2012 г. |
| --- | --- |

2.12

За да се осигури допълнителна гъвкавост за държавите-членки при изпълнението на техните ангажименти, да се насърчи устойчивото развитие в трети страни, по-специално в развиващите се страни, и за да се осигури сигурност за инвеститорите, Комисията предлага държавите-членки да продължат да имат възможност да използват кредити по механизма за чисто развитие (МЧР), за да спомогнат да се гарантира съществуването на пазар за тези кредити дори и след 2012 г.

| 2.13 | За да се гарантира подобен пазар, както и да се осигурят по-нататъшни намаления на емисиите на парникови газове в рамките на ЕС и по този начин да се засили прилагането на целите на Общността, свързани с възобновяемата енергия, сигурността на енергийните доставки, иновациите и конкурентоспособността се предлага, до постигането на бъдещо международно споразумение относно изменението на климата, да се разреши използването всяка година от държавите-членки на кредити от проекти за намаляването на емисиите на парникови газове в трети страни, в размер представляващ 3 % от емисиите на всяка държава-членка от източници извън СТЕ на ЕС за 2005 г. Това максимално количество се равнява на около една трета от усилията на която и да е държава-членка за намаляване на емисиите до 2020 г. На държавите-членки следва да се разреши да прехвърлят неизползваната част от това количество на други държави-членки. |
| --- | --- |

2.13

За да се гарантира подобен пазар, както и да се осигурят по-нататъшни намаления на емисиите на парникови газове в рамките на ЕС и по този начин да се засили прилагането на целите на Общността, свързани с възобновяемата енергия, сигурността на енергийните доставки, иновациите и конкурентоспособността се предлага, до постигането на бъдещо международно споразумение относно изменението на климата, да се разреши използването всяка година от държавите-членки на кредити от проекти за намаляването на емисиите на парникови газове в трети страни, в размер представляващ 3 % от емисиите на всяка държава-членка от източници извън СТЕ на ЕС за 2005 г. Това максимално количество се равнява на около една трета от усилията на която и да е държава-членка за намаляване на емисиите до 2020 г. На държавите-членки следва да се разреши да прехвърлят неизползваната част от това количество на други държави-членки.

| 2.14 | Комисията счита, че щом бъде постигнато бъдещо международно споразумение относно изменението на климата, държавите-членки следва да приемат само кредити от страни, които са ратифицирали това споразумение и се спазва общ подход. |
| --- | --- |

2.14

Комисията счита, че щом бъде постигнато бъдещо международно споразумение относно изменението на климата, държавите-членки следва да приемат само кредити от страни, които са ратифицирали това споразумение и се спазва общ подход.

| 2.15 | Комисията също така е на мнение, че след сключването от страна на Общността на бъдещо международно споразумение относно изменението на климата, максималните стойности за емисиите на парникови газове на държавите-членки следва да бъдат адаптирани на базата на новия ангажимент на Общността за намаление на емисиите на парникови газове, както е определено в това споразумение. |
| --- | --- |

2.15

Комисията също така е на мнение, че след сключването от страна на Общността на бъдещо международно споразумение относно изменението на климата, максималните стойности за емисиите на парникови газове на държавите-членки следва да бъдат адаптирани на базата на новия ангажимент на Общността за намаление на емисиите на парникови газове, както е определено в това споразумение.

| 2.16 | Държавите-членки трябва да докладват за своите годишни емисии, произтичащи от прилагането на член 3 и използването на кредитите в съответствие с член 4 в своите годишни доклади, представени в съответствие с член 3 на Решение 280/2004/EC. Държавите-членки също трябва да представят актуализирана информация за вероятния си напредък преди 1 юли 2016 г. |
| --- | --- |

2.16

Държавите-членки трябва да докладват за своите годишни емисии, произтичащи от прилагането на член 3 и използването на кредитите в съответствие с член 4 в своите годишни доклади, представени в съответствие с член 3 на Решение 280/2004/EC. Държавите-членки също трябва да представят актуализирана информация за вероятния си напредък преди 1 юли 2016 г.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Инициативата на Европейската комисия, в рамките на която за целта на борбата срещу изменението на климата, държавите-членки се приканват да споделят усилията, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване от 2013 г. до 2020 г. на емисиите на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО (източници извън СТЕ на ЕС), е важен елемент от поредицата решения относно борбата срещу изменението на климата. |
| --- | --- |

3.1

Инициативата на Европейската комисия, в рамките на която за целта на борбата срещу изменението на климата, държавите-членки се приканват да споделят усилията, необходими за изпълнение на ангажиментите на Общността за намаляване от 2013 г. до 2020 г. на емисиите на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО (източници извън СТЕ на ЕС), е важен елемент от поредицата решения относно борбата срещу изменението на климата.

| 3.2 | Комитетът е убеден, че това решение ще помогне на Общността да изпълни своите задачи по отношение на опазването на околната среда и изменението на климата. Политиката на Общността в тази област трябва да осигури значително намаляване на емисиите на парникови газове чрез налагането на задължителни изисквания на държавите-членки, заедно със стриктни проверки за съответствие. |
| --- | --- |

3.2

Комитетът е убеден, че това решение ще помогне на Общността да изпълни своите задачи по отношение на опазването на околната среда и изменението на климата. Политиката на Общността в тази област трябва да осигури значително намаляване на емисиите на парникови газове чрез налагането на задължителни изисквания на държавите-членки, заедно със стриктни проверки за съответствие.

| 3.3 | Същевременно Комитетът би желал да обърне внимание на факта, че ефективността на Решението на Парламента и Съвета относно разпределяне на усилията за намаляване на емисиите на парникови газове зависи основно от другите два компонента на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата: директивата относно възобновяемите енергийни източници и директивата относно СТЕ на ЕС. Това означава, че те трябва да функционират в пряко взаимодействие; всяко изменение на едната директива ще се отрази върху другите. |
| --- | --- |

3.3

Същевременно Комитетът би желал да обърне внимание на факта, че ефективността на Решението на Парламента и Съвета относно разпределяне на усилията за намаляване на емисиите на парникови газове зависи основно от другите два компонента на пакета от мерки за енергетиката и изменението на климата: директивата относно възобновяемите енергийни източници и директивата относно СТЕ на ЕС. Това означава, че те трябва да функционират в пряко взаимодействие; всяко изменение на едната директива ще се отрази върху другите.

| 3.4 | Ангажиментите на Общността трябва да бъдат адаптирани, в случай че бъде постигнато международно споразумение. Съществуват големи надежди за преговорите, започнати в Бали, Индонезия през декември 2007 г., които потенциално биха могли да бъдат от основно значение за действията в световен план до 2020 г. Би било извънредно полезно тези преговори да бъдат приключени и на конференцията по изменение на климата в Копенхаген през 2009 г. да се постигне споразумение за опазване на климата. Очаква се също така да бъде постигнат допълнителен напредък в тази област на още една среща на върха по въпросите на климата, която ще се състои преди това в Познан, Полша. |
| --- | --- |

3.4

Ангажиментите на Общността трябва да бъдат адаптирани, в случай че бъде постигнато международно споразумение. Съществуват големи надежди за преговорите, започнати в Бали, Индонезия през декември 2007 г., които потенциално биха могли да бъдат от основно значение за действията в световен план до 2020 г. Би било извънредно полезно тези преговори да бъдат приключени и на конференцията по изменение на климата в Копенхаген през 2009 г. да се постигне споразумение за опазване на климата. Очаква се също така да бъде постигнат допълнителен напредък в тази област на още една среща на върха по въпросите на климата, която ще се състои преди това в Познан, Полша.

| 3.5 | Добре е, че ЕС играе водеща роля в тези преговори. Чрез своите ангажименти и своя пример ЕС може да подтикне други страни да предприемат подобни мерки. Въпреки, че възникващите икономики като Китай, Индия и Бразилия по разбираеми причини не се стремят да намалят емисиите, те са в състояние да ограничат увеличението им, свързано с икономическия растеж. ЕИСК насърчава Комисията да положи всички усилия, за да постигне международно споразумение (за периода след Киото), с което развитите страни да се ангажират да намалят емисиите на парникови газове с 30 % до 2020 г., в сравнение с равнището от 1990 г. Това би съответствало на прогнозите на четвъртия доклад относно предотвратяване и контрол върху замърсяването (IPCC), в който се прави оценка, че е необходимо намаление с 25 % до 40 % до 2020 г. до нивата на 1990 г., за да се ограничи глобалното затопляне до не повече от 2° C в сравнение с равнищата от прединдустриалната епоха. Ако се постигне това международно споразумение, разбира се ще бъде необходимо да бъдат преработени настоящото и другите предложения в пакета от мерки на Комисията по енергетиката и изменение на климата, с оглед на постигане на по-амбициозната цел. Ето защо, всички заинтересовани страни следва за в бъдеще, да изхождат от обстоятелството, че предлаганите понастоящем цели за 2010 г. са само първата стъпка и че с времето, а евентуално още през 2020 г., и със сигурност в годините след нея, ще бъдат необходими по-обвързващи цели. |
| --- | --- |

3.5

Добре е, че ЕС играе водеща роля в тези преговори. Чрез своите ангажименти и своя пример ЕС може да подтикне други страни да предприемат подобни мерки. Въпреки, че възникващите икономики като Китай, Индия и Бразилия по разбираеми причини не се стремят да намалят емисиите, те са в състояние да ограничат увеличението им, свързано с икономическия растеж. ЕИСК насърчава Комисията да положи всички усилия, за да постигне международно споразумение (за периода след Киото), с което развитите страни да се ангажират да намалят емисиите на парникови газове с 30 % до 2020 г., в сравнение с равнището от 1990 г. Това би съответствало на прогнозите на четвъртия доклад относно предотвратяване и контрол върху замърсяването (IPCC), в който се прави оценка, че е необходимо намаление с 25 % до 40 % до 2020 г. до нивата на 1990 г., за да се ограничи глобалното затопляне до не повече от 2° C в сравнение с равнищата от прединдустриалната епоха. Ако се постигне това международно споразумение, разбира се ще бъде необходимо да бъдат преработени настоящото и другите предложения в пакета от мерки на Комисията по енергетиката и изменение на климата, с оглед на постигане на по-амбициозната цел. Ето защо, всички заинтересовани страни следва за в бъдеще, да изхождат от обстоятелството, че предлаганите понастоящем цели за 2010 г. са само първата стъпка и че с времето, а евентуално още през 2020 г., и със сигурност в годините след нея, ще бъдат необходими по-обвързващи цели.

| 3.6 | Комитетът счита, че всякакви мерки за намаляване на емисиите на парникови газове трябва да се приложат по такъв начин, че да бъде защитена и дори насърчена икономическата конкурентоспособност на Европа в дългосрочен план. Разработването на възобновяемата енергия, както и на енергийно ефективни продукти и производствени методи ще бъдат все по-търсени в световен план и Европа е в добра позиция даспечели конкурентно предимство чрез водещата си позиция в света в много от тези области. Тези развития трябва да получат подкрепа за научноизследователска и развойна дейност от ЕС и държавите-членки. От основно значение е и да бъдат обучени експерти и да се засили общата информираност сред обществото в областта на спестяването на енергия, опазването на околната среда и изменението на климата. |
| --- | --- |

3.6

Комитетът счита, че всякакви мерки за намаляване на емисиите на парникови газове трябва да се приложат по такъв начин, че да бъде защитена и дори насърчена икономическата конкурентоспособност на Европа в дългосрочен план. Разработването на възобновяемата енергия, както и на енергийно ефективни продукти и производствени методи ще бъдат все по-търсени в световен план и Европа е в добра позиция даспечели конкурентно предимство чрез водещата си позиция в света в много от тези области. Тези развития трябва да получат подкрепа за научноизследователска и развойна дейност от ЕС и държавите-членки. От основно значение е и да бъдат обучени експерти и да се засили общата информираност сред обществото в областта на спестяването на енергия, опазването на околната среда и изменението на климата.

| 3.7 | Гражданското общество играе ключова роля при прилагането на решението и изпълнението на ангажиментите, поети от съответните страни. Държавите-членки следва да направят повече за насърчаване на инициативите на Общността, чиято цел е да се допринесе за намаляване на емисиите на парникови газове и да разработят начини за подкрепа на подобни инициативи.






  — | Гражданското общество като цяло би могло да играе ключова роля при прилагането на това решение. Поради това е необходимо да бъдат по-широко разпространени изискванията, въведени от решението, и средствата за прилагането му във всяка държава-членка. |
| --- | --- | --- |

3.7

Гражданското общество играе ключова роля при прилагането на решението и изпълнението на ангажиментите, поети от съответните страни. Държавите-членки следва да направят повече за насърчаване на инициативите на Общността, чиято цел е да се допринесе за намаляване на емисиите на парникови газове и да разработят начини за подкрепа на подобни инициативи.

—

Гражданското общество като цяло би могло да играе ключова роля при прилагането на това решение. Поради това е необходимо да бъдат по-широко разпространени изискванията, въведени от решението, и средствата за прилагането му във всяка държава-членка.

| — | Съществува нужда да се постави по-силен акцент върху образователните кампании за засилване на информираността сред обществото и разбирането за необходимостта от усилия за намаляване на емисиите на парникови газове. |
| --- | --- |

—

Съществува нужда да се постави по-силен акцент върху образователните кампании за засилване на информираността сред обществото и разбирането за необходимостта от усилия за намаляване на емисиите на парникови газове.

| — | От основно значение е и да бъдат обучени експерти и да се засили общата информираност сред обществото в областта на спестяването на енергия, опазването на околната среда и изменението на климата. |
| --- | --- |

—

От основно значение е и да бъдат обучени експерти и да се засили общата информираност сред обществото в областта на спестяването на енергия, опазването на околната среда и изменението на климата.

4.   Специфични забележки

| 4.1 | Комитетът счита, че чрез използване на гъвкави инструменти в проекти, чиято цел е да се гарантира съвместното прилагане на механизма за чисто развитие, трябва да се установи подходящ баланс между действията, предприемани в рамките на ЕС за намаляване на емисии на парникови газове, от една страна, и чувството за солидарност в контекста на въвеждането на мерки за намаляване на емисиите в развиващите се страни, от друга. Въпреки това, използването на гъвкави инструменти е подходящо само в случаите, когато те действително намаляват световните емисии на парникови газове. Те не следва да не стимулират изместване на емисиите на парникови газове от ЕС към трети страни. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът счита, че чрез използване на гъвкави инструменти в проекти, чиято цел е да се гарантира съвместното прилагане на механизма за чисто развитие, трябва да се установи подходящ баланс между действията, предприемани в рамките на ЕС за намаляване на емисии на парникови газове, от една страна, и чувството за солидарност в контекста на въвеждането на мерки за намаляване на емисиите в развиващите се страни, от друга. Въпреки това, използването на гъвкави инструменти е подходящо само в случаите, когато те действително намаляват световните емисии на парникови газове. Те не следва да не стимулират изместване на емисиите на парникови газове от ЕС към трети страни.

| 4.2 | Комисията предлага държавите-членки да продължат да имат възможност за използване на кредити по МЧР, за да спомогнат да се гарантира съществуването на пазар за тези кредити дори и след 2012 г. Комитетът изразява загриженост относно качеството на сертифицираните намаления на емисии (СER), получавани по МЧР и предлага, ако държавите инвеститори желаят да се възползват от СER и за в бъдеще (за проекти, започнати преди 2013 г.), изготвените проучвания на конкретни случаи да бъдат преразгледани и проверени, за да се определи дали става дума за допълнителен проект. В случай на нови проекти по МЧР, които са планирани като принос на държавите-членки към разпределението на усилията за намаляване на емисиите на парникови газове, следва да се вземат предвид само проекти, при които за основен критерий се използват най-добрите налични техники. |
| --- | --- |

4.2

Комисията предлага държавите-членки да продължат да имат възможност за използване на кредити по МЧР, за да спомогнат да се гарантира съществуването на пазар за тези кредити дори и след 2012 г. Комитетът изразява загриженост относно качеството на сертифицираните намаления на емисии (СER), получавани по МЧР и предлага, ако държавите инвеститори желаят да се възползват от СER и за в бъдеще (за проекти, започнати преди 2013 г.), изготвените проучвания на конкретни случаи да бъдат преразгледани и проверени, за да се определи дали става дума за допълнителен проект. В случай на нови проекти по МЧР, които са планирани като принос на държавите-членки към разпределението на усилията за намаляване на емисиите на парникови газове, следва да се вземат предвид само проекти, при които за основен критерий се използват най-добрите налични техники.

| 4.3 | Комисията посочва единствено общия принцип, според който страните с висок БВП на глава от населението трябва да поемат по-строг ангажимент за намаляване на емисиите, а за страните с по-нисък БВП на глава от населението този ангажимент да бъде по-малко строг. Въпреки това, твърде е възможно различните страни да трябва да положат различни усилия за постигане на същите резултати за намаляване на емисиите, дори ако техният БВП на глава от населението е относително еднакъв. В рамките на механизмите за разпределението на усилията трябва да се направи оценка на конкретните условия във всяка отделна страна, на разходите, свързани с намаляването на емисиите и въздействието върху нейната конкурентоспособност и развитие. Решението за разпределението на усилията следва да доведе до еднакви относителни разходи за смекчаване на въздействието на емисиите на парникови газове по отношение на БВП на всяка страна. |
| --- | --- |

4.3

Комисията посочва единствено общия принцип, според който страните с висок БВП на глава от населението трябва да поемат по-строг ангажимент за намаляване на емисиите, а за страните с по-нисък БВП на глава от населението този ангажимент да бъде по-малко строг. Въпреки това, твърде е възможно различните страни да трябва да положат различни усилия за постигане на същите резултати за намаляване на емисиите, дори ако техният БВП на глава от населението е относително еднакъв. В рамките на механизмите за разпределението на усилията трябва да се направи оценка на конкретните условия във всяка отделна страна, на разходите, свързани с намаляването на емисиите и въздействието върху нейната конкурентоспособност и развитие. Решението за разпределението на усилията следва да доведе до еднакви относителни разходи за смекчаване на въздействието на емисиите на парникови газове по отношение на БВП на всяка страна.

| 4.4 | Комитетът също обръща внимание върху явната непоследователност в текста на решението. Комисията предлага 2005 г. за отправна година за оценка на усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове и 2020 г. за край на този период. Съгласно в член 3, параграф 2, алинея 2 всяка държава-членка трябва всяка година да намалява линейно съответните си емисии на парникови газове. Едновременно с това, съгласно първата алинея на същия член, всяка държава-членка следва да гарантира, че през 2013 г. общите й емисии на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО не надхвърлят средните й годишни емисии на парникови газове от тези източници за 2008 г., 2009 г. и 2010 г., декларирани и проверени в съответствие с Директива 2003/87/EО и Решение 280/2004/EО. Това означава, че 2008 г., 2009 г. и 2010 г. служат за отправна година за оценка на ситуацията през 2013 г. |
| --- | --- |

4.4

Комитетът също обръща внимание върху явната непоследователност в текста на решението. Комисията предлага 2005 г. за отправна година за оценка на усилията на държавите-членки за намаляване на техните емисии на парникови газове и 2020 г. за край на този период. Съгласно в член 3, параграф 2, алинея 2 всяка държава-членка трябва всяка година да намалява линейно съответните си емисии на парникови газове. Едновременно с това, съгласно първата алинея на същия член, всяка държава-членка следва да гарантира, че през 2013 г. общите й емисии на парникови газове от източници, непопадащи в обхвата на Директива 2003/87/EО не надхвърлят средните й годишни емисии на парникови газове от тези източници за 2008 г., 2009 г. и 2010 г., декларирани и проверени в съответствие с Директива 2003/87/EО и Решение 280/2004/EО. Това означава, че 2008 г., 2009 г. и 2010 г. служат за отправна година за оценка на ситуацията през 2013 г.

| 4.5 | Съгласно член 3, параграф 3 на предложението за решение, държава-членка може да прехвърли от следващата година количество емисии, равно на 2 % от максималната стойност за емисии на парникови газове на тази държава-членка, или, ако емисиите са под максималната стойност, посочена в параграф 2, да пренесе наднормените си намаления на емисиите в следващата година. Тази разпоредба е твърде строга, тъй като при едногодишния срок липсва гъвкавостта, изисквана за реализиране на мащабни проекти и за постигане на добри резултати. Това е особено важно за малките държави-членки, които реализират мащабни проекти за смекчаване на въздействието на емисиите на парникови газове.
  Комисията предлага всяка държава-членка да изготви план за изпълнение на националните си цели. Средните годишни емисии на парникови газове през периода 2013-2020 г., обаче, не следва да надвишават средното количество годишни емисии от 2005 г. до 2020 г. По мнение на Комитета, ще бъде важно прилагането на тези планове да бъде наблюдавано редовно на национално и европейско ниво, за да може всякакви отклонения да бъдат бързо идентифицирани и да се предприемат корективни действия. |
| --- | --- |

4.5

Съгласно член 3, параграф 3 на предложението за решение, държава-членка може да прехвърли от следващата година количество емисии, равно на 2 % от максималната стойност за емисии на парникови газове на тази държава-членка, или, ако емисиите са под максималната стойност, посочена в параграф 2, да пренесе наднормените си намаления на емисиите в следващата година. Тази разпоредба е твърде строга, тъй като при едногодишния срок липсва гъвкавостта, изисквана за реализиране на мащабни проекти и за постигане на добри резултати. Това е особено важно за малките държави-членки, които реализират мащабни проекти за смекчаване на въздействието на емисиите на парникови газове.

Комисията предлага всяка държава-членка да изготви план за изпълнение на националните си цели. Средните годишни емисии на парникови газове през периода 2013-2020 г., обаче, не следва да надвишават средното количество годишни емисии от 2005 г. до 2020 г. По мнение на Комитета, ще бъде важно прилагането на тези планове да бъде наблюдавано редовно на национално и европейско ниво, за да може всякакви отклонения да бъдат бързо идентифицирани и да се предприемат корективни действия.

| 4.6 | За да се засили икономическата ефективност на общия ангажимент на Общността и с оглед на намерението общите цели да бъдат постигнати с най-малко разходи, Комитетът е на мнение, че в решението следва да се предвиди, всяка държава-членка да може да прехвърля част от разрешените й права за емисии на парникови газове на друга държава-членка въз основа на двустранни междудържавни споразумения. |
| --- | --- |

4.6

За да се засили икономическата ефективност на общия ангажимент на Общността и с оглед на намерението общите цели да бъдат постигнати с най-малко разходи, Комитетът е на мнение, че в решението следва да се предвиди, всяка държава-членка да може да прехвърля част от разрешените й права за емисии на парникови газове на друга държава-членка въз основа на двустранни междудържавни споразумения.

| 4.7 | Комитетът призовава Комисията да въведе система за контрол върху спазването, в рамките на която да се предвидят глоби за държавите-членки при надхвърляне на определените количества емисии. |
| --- | --- |

4.7

Комитетът призовава Комисията да въведе система за контрол върху спазването, в рамките на която да се предвидят глоби за държавите-членки при надхвърляне на определените количества емисии.

| 4.8 | Освен това, що се отнася до справедливото географско разпределение на проектите, разпоредбите на член 4, параграф 1, буква в) не са достатъчно конкретни по въпроса за прилагането на мерките за придобиване на кредити. |
| --- | --- |

4.8

Освен това, що се отнася до справедливото географско разпределение на проектите, разпоредбите на член 4, параграф 1, буква в) не са достатъчно конкретни по въпроса за прилагането на мерките за придобиване на кредити.

| 4.9 | За прилагането на това решение Комисията следва да предостави на държавите-членки насоки за действие, инструменти и други средства. Добра първа стъпка би била издаването на наръчник, съдържащ примери за вече постигнати успехи в ЕС. |
| --- | --- |

4.9

За прилагането на това решение Комисията следва да предостави на държавите-членки насоки за действие, инструменти и други средства. Добра първа стъпка би била издаването на наръчник, съдържащ примери за вече постигнати успехи в ЕС.

| 4.10 | За да бъдат постигнати целите на настоящото решение, Комитетът препоръчва държавите-членки да използват структурните и кохезионите фондове за проекти, които не генерират емисии, или дори намаляват емисиите на парникови газове. |
| --- | --- |

4.10

За да бъдат постигнати целите на настоящото решение, Комитетът препоръчва държавите-членки да използват структурните и кохезионите фондове за проекти, които не генерират емисии, или дори намаляват емисиите на парникови газове.

| 4.11 | Тъй като през следващият период на разпределение от 2013 до 2020 г. за инсталации в рамките на СТЕ на ЕС се предвижда търг за сертификати за търговия с емисии, по този начин се получават средства, необходими за намаляване на емисиите на парникови газове в сектори извън СТЕ на ЕС. Част от средствата, получени по този начин следва да бъдат насочени пряко към икономическите сектори, които полагат усилия за намаляването на емисиите на парникови газове. Другата част следва да бъде насочена към фонд за солидарност за развиващите се страни и да бъде отделена за проекти за адаптиране към изменението на климата в тези страни. |
| --- | --- |

4.11

Тъй като през следващият период на разпределение от 2013 до 2020 г. за инсталации в рамките на СТЕ на ЕС се предвижда търг за сертификати за търговия с емисии, по този начин се получават средства, необходими за намаляване на емисиите на парникови газове в сектори извън СТЕ на ЕС. Част от средствата, получени по този начин следва да бъдат насочени пряко към икономическите сектори, които полагат усилия за намаляването на емисиите на парникови газове. Другата част следва да бъде насочена към фонд за солидарност за развиващите се страни и да бъде отделена за проекти за адаптиране към изменението на климата в тези страни.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/75

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за съхранение на въглероден двуокис в геоложки обекти и за изменение на Директиви 85/337/ЕИО и 96/61/ЕО на Съвета, както и на Директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО, 2006/12/ЕО и на Регламент (ЕО) No 1013/2006“

СOM(2008) 18 окончателен — 2008/0015 (COD)

(2009/C 27/17)

На 8 февруари 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 175 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно съхранението на въглероден двуокис в геоложки обекти и за изменение на Директиви 85/337/ЕИО и 96/61/ЕО на Съвета, както и на Директиви 2000/60/ЕО, 2001/80/ЕО, 2004/35/ЕО, 2006/12/ЕО и на Регламент (ЕО) No 1013/2006“.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 4 юни 2008 г. (докладчик: г-н Wolf).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.) Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 138 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

Съдържание:

| 1. | Обобщение и заключения |
| --- | --- |

1.

| 2. | Въведение |
| --- | --- |

2.

| 3. | Предложение на Комисията |
| --- | --- |

3.

| 4. | Общи забележки |
| --- | --- |

4.

| 5. | Специфични забележки |
| --- | --- |

5.

1.   Обобщение и заключения

| 1.1 | Улавянето и дългосрочното съхранение на възникващия при използването (изгарянето) на изкопаеми енергийни носители въглероден двуокис (CO2) — УСВ (CCS) — би било значителен принос за опазването на климата. Ето защо целта трябва да бъде по-бързото разработване на този метод и неговото възможно най-скорошно внедряване. |
| --- | --- |

1.1

Улавянето и дългосрочното съхранение на възникващия при използването (изгарянето) на изкопаеми енергийни носители въглероден двуокис (CO2) — УСВ (CCS) — би било значителен принос за опазването на климата. Ето защо целта трябва да бъде по-бързото разработване на този метод и неговото възможно най-скорошно внедряване.

| 1.2 | Комитетът приветства предложената от Комисията директива като необходима предпоставка за разработването и прилагането на УВС и в голяма степен я поддържа по отношение на съдържанието. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът приветства предложената от Комисията директива като необходима предпоставка за разработването и прилагането на УВС и в голяма степен я поддържа по отношение на съдържанието.

| 1.3 | В директивата се разглеждат основните аспекти и се предлага регулаторна уредба за тях. Това се отнася особено за въпросите на безопасността за човека и околната среда, както и за свързаните с това отговорности. По този начин директивата също така насърчава положителното възприемане от страна на гражданите и взема под внимание тяхната потребност от сигурност. |
| --- | --- |

1.3

В директивата се разглеждат основните аспекти и се предлага регулаторна уредба за тях. Това се отнася особено за въпросите на безопасността за човека и околната среда, както и за свързаните с това отговорности. По този начин директивата също така насърчава положителното възприемане от страна на гражданите и взема под внимание тяхната потребност от сигурност.

| 1.4 | Разработването на цялата верига за УВС, включваща улавяне, пренос и съхранение на CO2, се намира в ранна, а отчасти и още в проучвателна фаза. Разпоредбите на директивата трябва да са съобразени с това и следва да бъдат допълнително адаптирани по някои пунктове. |
| --- | --- |

1.4

Разработването на цялата верига за УВС, включваща улавяне, пренос и съхранение на CO2, се намира в ранна, а отчасти и още в проучвателна фаза. Разпоредбите на директивата трябва да са съобразени с това и следва да бъдат допълнително адаптирани по някои пунктове.

| 1.5 | Също и с цел да се даде възможност за бързо осъществяване на първите проекти, някои разпоредби на директивата би трябвало да се изменят по такъв начин, че да могат да се прилагат по-лесно както от съответните национални институции, така и от готовите да инвестират предприятия и да предлагат на последните сигурност в планирането, както и стимули за действие. Това засяга например изясняването на въпросите за отговорността, както и вида и обхвата на финансовите гаранции. |
| --- | --- |

1.5

Също и с цел да се даде възможност за бързо осъществяване на първите проекти, някои разпоредби на директивата би трябвало да се изменят по такъв начин, че да могат да се прилагат по-лесно както от съответните национални институции, така и от готовите да инвестират предприятия и да предлагат на последните сигурност в планирането, както и стимули за действие. Това засяга например изясняването на въпросите за отговорността, както и вида и обхвата на финансовите гаранции.

2.   Въведение

| 2.1 | Като следствие от решенията на Съвета от март 2007 г., отнасящи се до опазването на климата и сигурността на енергийните доставки, Комисията предложи — под формата на отделни документи — цял пакет от мерки за постигането на формулираните в решенията на Съвета цели. Основният акцент при тези мерки е поставен върху енергийната ефективност, развитието на възобновяемите енергийни носители, както и разработването и прилагането на подходящи иновативни технологии. Във връзка с това Комитетът изготви съответно специални становища (1). |
| --- | --- |

2.1

Като следствие от решенията на Съвета от март 2007 г., отнасящи се до опазването на климата и сигурността на енергийните доставки, Комисията предложи — под формата на отделни документи — цял пакет от мерки за постигането на формулираните в решенията на Съвета цели. Основният акцент при тези мерки е поставен върху енергийната ефективност, развитието на възобновяемите енергийни носители, както и разработването и прилагането на подходящи иновативни технологии. Във връзка с това Комитетът изготви съответно специални становища (1).

| 2.2 | В тази рамка важна роля играят и онези методи, чрез които отделянето на парникови газове, възникващи при използването на изкопаеми енергийни носители, трябва да бъде трайно намалено. Това е темата на настоящото становище. То се отнася до предложението на Комисията за Директива за съхранението на въглероден двуокис (CO2) в геоложки обекти. |
| --- | --- |

2.2

В тази рамка важна роля играят и онези методи, чрез които отделянето на парникови газове, възникващи при използването на изкопаеми енергийни носители, трябва да бъде трайно намалено. Това е темата на настоящото становище. То се отнася до предложението на Комисията за Директива за съхранението на въглероден двуокис (CO2) в геоложки обекти.

| 2.3 | Настоящото становище ще бъде допълнено от посветено на същата технология становище на Комитета относно Съобщението на Комисията (2)„Подпомагане на ранни демонстрационни дейности за устойчиво развито производство на електроенергия на база изкопаеми горива“. |
| --- | --- |

2.3

Настоящото становище ще бъде допълнено от посветено на същата технология становище на Комитета относно Съобщението на Комисията (2)„Подпомагане на ранни демонстрационни дейности за устойчиво развито производство на електроенергия на база изкопаеми горива“.

3.   Предложение на Комисията

| 3.1 | Изхождайки i) от факта, че нарастващото на международно ниво търсене на енергийни носители вероятно ще бъде задоволявано предимно от изкопаеми горива и ii) от целта, до 2050 г. емисиите на CO2 в целия свят да бъдат намалени с 50 %, а в индустриално развитите страни с 60 до 80 %, Комисията счита за необходимо да бъдат изчерпани всички възможности за ограничаване на емисиите. При това, решаващо значение се отдава на улавянето и съхранението на CO2 — съкратено УВС (CCS) (3). |
| --- | --- |

3.1

Изхождайки i) от факта, че нарастващото на международно ниво търсене на енергийни носители вероятно ще бъде задоволявано предимно от изкопаеми горива и ii) от целта, до 2050 г. емисиите на CO2 в целия свят да бъдат намалени с 50 %, а в индустриално развитите страни с 60 до 80 %, Комисията счита за необходимо да бъдат изчерпани всички възможности за ограничаване на емисиите. При това, решаващо значение се отдава на улавянето и съхранението на CO2 — съкратено УВС (CCS) (3).

| 3.2 | Следвайки призива на Европейския съвет от март 2007 г., настоящото предложение на Комисията е елемент в посока на целта да бъде създадена необходимата техническа, финансова и регулаторна рамка за разгръщане на безопасно за околната среда улавяне и съхранение на въглероден двуокис. При това става дума преди всичко за регулаторна рамка върху правната основа на член 175, параграф 1 от ДЕО. Освен това чрез същото предложение трябва да бъдат опростени законодателните и административните разпоредби за институциите на ЕС или на отделните държави-членки. |
| --- | --- |

3.2

Следвайки призива на Европейския съвет от март 2007 г., настоящото предложение на Комисията е елемент в посока на целта да бъде създадена необходимата техническа, финансова и регулаторна рамка за разгръщане на безопасно за околната среда улавяне и съхранение на въглероден двуокис. При това става дума преди всичко за регулаторна рамка върху правната основа на член 175, параграф 1 от ДЕО. Освен това чрез същото предложение трябва да бъдат опростени законодателните и административните разпоредби за институциите на ЕС или на отделните държави-членки.

| 3.3 | При това се вземат предвид или се адаптират вече съществуващи разпоредби, като Директиви 96/61/EО, 85/337/EИО, 2004/35/EО и 2003/87/EО. |
| --- | --- |

3.3

При това се вземат предвид или се адаптират вече съществуващи разпоредби, като Директиви 96/61/EО, 85/337/EИО, 2004/35/EО и 2003/87/EО.

| 3.4 | По конкретното съдържание на предложението на Комисията: |
| --- | --- |

3.4

По конкретното съдържание на предложението на Комисията:

| 3.4.1 | Глава 1 обхваща предмета, целта и приложното поле. Освен това тя включва определения на понятията. |
| --- | --- |

3.4.1

Глава 1 обхваща предмета, целта и приложното поле. Освен това тя включва определения на понятията.

| 3.4.2 | Глава 2 обхваща подбора на места за съхранение и разрешенията за проучване. Държавите-членки определят районите, които да бъдат използвани за съхранение, и кои разпоредби да важат при издаване на разрешения за проучване. |
| --- | --- |

3.4.2

Глава 2 обхваща подбора на места за съхранение и разрешенията за проучване. Държавите-членки определят районите, които да бъдат използвани за съхранение, и кои разпоредби да важат при издаване на разрешения за проучване.

| 3.4.3 | Глава 3 обхваща разрешенията за съхранение и техните условия, както и за правомощията на Европейската комисия в тази област. Важно е проучването на отраженията върху околната среда, включително оценката на въздействието и обществената консултация. |
| --- | --- |

3.4.3

Глава 3 обхваща разрешенията за съхранение и техните условия, както и за правомощията на Европейската комисия в тази област. Важно е проучването на отраженията върху околната среда, включително оценката на въздействието и обществената консултация.

| 3.4.4 | Глава 4 обхваща оперирането, затварянето и задълженията след затварянето, в това число критериите за приемане на CO2, задълженията за наблюдение и отчетност, инспекциите, мерките в случай на нередности и/или изтичане, затварянето и задълженията след затваряне, както и разпоредба за финансова гаранция. |
| --- | --- |

3.4.4

Глава 4 обхваща оперирането, затварянето и задълженията след затварянето, в това число критериите за приемане на CO2, задълженията за наблюдение и отчетност, инспекциите, мерките в случай на нередности и/или изтичане, затварянето и задълженията след затваряне, както и разпоредба за финансова гаранция.

| 3.4.5 | Глава 5 обхваща разпоредби за достъпа до пренос и съхранение. |
| --- | --- |

3.4.5

Глава 5 обхваща разпоредби за достъпа до пренос и съхранение.

| 3.4.6 | Глава 6 обхваща общите разпоредби относно компетентния орган, трансграничното сътрудничество, санкциите, отчетността спрямо Европейската комисия, измененията и съответните процедури на комитологията. |
| --- | --- |

3.4.6

Глава 6 обхваща общите разпоредби относно компетентния орган, трансграничното сътрудничество, санкциите, отчетността спрямо Европейската комисия, измененията и съответните процедури на комитологията.

| 3.4.7 | Глава 7 включва изискващите се изменения в останалото законодателство, в т.ч. необходимите адаптации в законодателството в областта на водите и отпадъците. Определят се също така допълващи предпоставки за разрешаване на изграждането на нови електроцентрали. |
| --- | --- |

3.4.7

Глава 7 включва изискващите се изменения в останалото законодателство, в т.ч. необходимите адаптации в законодателството в областта на водите и отпадъците. Определят се също така допълващи предпоставки за разрешаване на изграждането на нови електроцентрали.

| 3.4.8 | В Приложение I се определят подробни критерии за изискванията относно характеризирането на местата и оценката на риска. Приложение II съдържа подробни критерии за изискванията относно наблюдението. Европейската комисия може да внася изменения в приложенията, но при това Европейският парламент има право на съвместно вземане на решение. |
| --- | --- |

3.4.8

В Приложение I се определят подробни критерии за изискванията относно характеризирането на местата и оценката на риска. Приложение II съдържа подробни критерии за изискванията относно наблюдението. Европейската комисия може да внася изменения в приложенията, но при това Европейският парламент има право на съвместно вземане на решение.

4.   Общи забележки

| 4.1 | Комитетът много пъти е посочвал (4), че достъпната енергия е жизнен еликсир за модерната социална икономика и предпоставка за осигуряване на цялото основно снабдяване. От особено значение при това е засиленото разработване на технологии от нов тип (5). |
| --- | --- |

4.1

Комитетът много пъти е посочвал (4), че достъпната енергия е жизнен еликсир за модерната социална икономика и предпоставка за осигуряване на цялото основно снабдяване. От особено значение при това е засиленото разработване на технологии от нов тип (5).

| 4.2 | Затова Комитетът приветства предложената от Комисията директива като важна предпоставка за развитието и прилагането на един полезен за тази цел метод — УСВ — и в значителна степен я подкрепя в съдържателно отношение. |
| --- | --- |

4.2

Затова Комитетът приветства предложената от Комисията директива като важна предпоставка за развитието и прилагането на един полезен за тази цел метод — УСВ — и в значителна степен я подкрепя в съдържателно отношение.

| 4.3 | В този контекст Комитетът е подчертавал (6), че изкопаемите горива въглища, нефт и земен газ са гръбнакът (7) на съвременното енергийно снабдяване както в Европа, така и в глобален мащаб и вероятно няма да загубят своето значение и през следващите десетилетия. |
| --- | --- |

4.3

В този контекст Комитетът е подчертавал (6), че изкопаемите горива въглища, нефт и земен газ са гръбнакът (7) на съвременното енергийно снабдяване както в Европа, така и в глобален мащаб и вероятно няма да загубят своето значение и през следващите десетилетия.

| 4.4 | Това не е в противоречие с поставената цел за драстично увеличаване на дела на възобновяемите енергийни носители. Но дори и предвид поставената в ЕС цел (8), до 2020 г. делът на енергия от възобновяеми източници да достигне най-малко 20 %, още десетилетия наред ще има значителна необходимост от енергия от други източници, за да се обезпечат останалите 80 %, все още 50 % до 2050 г., от потреблението. |
| --- | --- |

4.4

Това не е в противоречие с поставената цел за драстично увеличаване на дела на възобновяемите енергийни носители. Но дори и предвид поставената в ЕС цел (8), до 2020 г. делът на енергия от възобновяеми източници да достигне най-малко 20 %, още десетилетия наред ще има значителна необходимост от енергия от други източници, за да се обезпечат останалите 80 %, все още 50 % до 2050 г., от потреблението.

| 4.5 | Сред възобновяемите суровини за производство на електроенергия досега само водната енергия и биомасата (9) могат да бъдат използвани съобразно търсенето, докато вятърната и слънчевата енергия са по-ограничени, тъй като зависят от метеорологичните условия. Все пак тяхното разработване и прилагане трябва да продължи с голямо усърдие, като наред с това за целта се разработват адекватни и изгодни възможности за съхранение. Но това е тема на отделни становища на Комитета. |
| --- | --- |

4.5

Сред възобновяемите суровини за производство на електроенергия досега само водната енергия и биомасата (9) могат да бъдат използвани съобразно търсенето, докато вятърната и слънчевата енергия са по-ограничени, тъй като зависят от метеорологичните условия. Все пак тяхното разработване и прилагане трябва да продължи с голямо усърдие, като наред с това за целта се разработват адекватни и изгодни възможности за съхранение. Но това е тема на отделни становища на Комитета.

| 4.6 | От тук следва, че за да се гарантира необходимото основно снабдяване и в бъдеще — като допълнение и/или като заместител (10) на ядрената енергия — ще трябва да се използват значителен брой електроцентрали на база изкопаеми горива. Освен това за компенсиране на неустойчивото захранване с вятърна енергия ще е необходим увеличаващ се дял от достатъчно бързо регулируеми електроцентрали, за да се осигури достатъчна — положителна и отрицателна — резервна мощност. |
| --- | --- |

4.6

От тук следва, че за да се гарантира необходимото основно снабдяване и в бъдеще — като допълнение и/или като заместител (10) на ядрената енергия — ще трябва да се използват значителен брой електроцентрали на база изкопаеми горива. Освен това за компенсиране на неустойчивото захранване с вятърна енергия ще е необходим увеличаващ се дял от достатъчно бързо регулируеми електроцентрали, за да се осигури достатъчна — положителна и отрицателна — резервна мощност.

| 4.7 | За осигуряването на основна и резервна мощност са подходящи преди всичко газови електроцентрали и помпено-акумулиращи водни електроцентрали. Но потенциалът за увеличаване на водните електроцентрали с помпено акумулиране е ограничен, тъй като подходящите за това дадености на ландшафта вече до голяма степен се използват. |
| --- | --- |

4.7

За осигуряването на основна и резервна мощност са подходящи преди всичко газови електроцентрали и помпено-акумулиращи водни електроцентрали. Но потенциалът за увеличаване на водните електроцентрали с помпено акумулиране е ограничен, тъй като подходящите за това дадености на ландшафта вече до голяма степен се използват.

| 4.8 | За осигуряване на снабдяването при основно и средно натоварване освен атомните електроцентрали се използват преди всичко ТЕЦ-ове, работещи с въглища. За държави-членки, които се отказват от самостоятелно използване на ядрена енергия, използването на въглища за производството на електроенергия има още по-голямо значение. |
| --- | --- |

4.8

За осигуряване на снабдяването при основно и средно натоварване освен атомните електроцентрали се използват преди всичко ТЕЦ-ове, работещи с въглища. За държави-членки, които се отказват от самостоятелно използване на ядрена енергия, използването на въглища за производството на електроенергия има още по-голямо значение.

| 4.9 | При това, включително и при използването на въглища, също важи изискването за отделяне на възможно най-малко емисии на CO2. В това отношение съществуват две насоки на развитие с различна степен на техническа зрялост и различни въздействия: от една страна електроцентрали с още по-висока ефективност, от друга страна електроцентрали с УСВ (11), при които преобладаващата част от образувалия се CO2 вече не попада в атмосферата, но пък неизбежно е налице чувствителна загуба на ефективност, предизвикана от необходимостта да се покрие допълнителното потребление на енергия за УСВ. Освен това е необходимо да се разработват и други методи за улавяне на CO2, възникващ при индустриалните производствени процеси. |
| --- | --- |

4.9

При това, включително и при използването на въглища, също важи изискването за отделяне на възможно най-малко емисии на CO2. В това отношение съществуват две насоки на развитие с различна степен на техническа зрялост и различни въздействия: от една страна електроцентрали с още по-висока ефективност, от друга страна електроцентрали с УСВ (11), при които преобладаващата част от образувалия се CO2 вече не попада в атмосферата, но пък неизбежно е налице чувствителна загуба на ефективност, предизвикана от необходимостта да се покрие допълнителното потребление на енергия за УСВ. Освен това е необходимо да се разработват и други методи за улавяне на CO2, възникващ при индустриалните производствени процеси.

| 4.10 | Разработването на УСВ с улавяне, пренос и съхранение на CO2 се намира в ранна, а отчасти и още в проучвателна фаза. За разлика от това, повишаването на ефективността на традиционните електроцентрали напредва постоянно, но при това постепенно се достига до физическите граници. Като се има предвид належащата необходимост от замяна на мощностите на електроцентралите през следващото десетилетие, Комитетът препоръчва прагматичен подход, при който двете технологии да продължават да се разработват успоредно. Докато развиването на по-висока ефективност може да бъде до голяма степен стимулирано от самия пазар, то УСВ-технологиите — електроцентралите, както и инфраструктурите — се нуждаят от допълнителна подкрепа в демонстрационната фазата и при пускането им на пазара. |
| --- | --- |

4.10

Разработването на УСВ с улавяне, пренос и съхранение на CO2 се намира в ранна, а отчасти и още в проучвателна фаза. За разлика от това, повишаването на ефективността на традиционните електроцентрали напредва постоянно, но при това постепенно се достига до физическите граници. Като се има предвид належащата необходимост от замяна на мощностите на електроцентралите през следващото десетилетие, Комитетът препоръчва прагматичен подход, при който двете технологии да продължават да се разработват успоредно. Докато развиването на по-висока ефективност може да бъде до голяма степен стимулирано от самия пазар, то УСВ-технологиите — електроцентралите, както и инфраструктурите — се нуждаят от допълнителна подкрепа в демонстрационната фазата и при пускането им на пазара.

| 4.11 | УСВ-технологията се разработва в няколко насоки: като интегрирана технология в електроцентрали, при която — при метода на газификация на въглища — CO2 се отделя преди изгарянето, или при метода на базата на кислородни горива, при който CO2 се обогатява чрез технологичния процес и след това се отделя; или пък при технологията, позната като „доизгаряне“, при която CO2 се отмива от димните газове след изгарянето (отмиване на CO2). Ако бъде съответно доразработен, последният метод може да бъде внедряван в новоизграждани високоефективни електроцентрали, доколкото те бъдат съответно конструирани („Capture Ready“ — „с готовност за улавяне“). Общото за тези технологични решения е, че отделеният CO2 трябва да бъде отведен от електроцентралата до подходящо място за съхранение. |
| --- | --- |

4.11

УСВ-технологията се разработва в няколко насоки: като интегрирана технология в електроцентрали, при която — при метода на газификация на въглища — CO2 се отделя преди изгарянето, или при метода на базата на кислородни горива, при който CO2 се обогатява чрез технологичния процес и след това се отделя; или пък при технологията, позната като „доизгаряне“, при която CO2 се отмива от димните газове след изгарянето (отмиване на CO2). Ако бъде съответно доразработен, последният метод може да бъде внедряван в новоизграждани високоефективни електроцентрали, доколкото те бъдат съответно конструирани („Capture Ready“ — „с готовност за улавяне“). Общото за тези технологични решения е, че отделеният CO2 трябва да бъде отведен от електроцентралата до подходящо място за съхранение.

| 4.12 | Съхранението на CO2 може да се извършва само в подходящи за това, безопасни геоложки формации. Според съвременните научни изследвания за тази цел са подходящи предимно дълбоките солени водоносни пластове и изчерпаните нефтени и газови находища, докато изоставените рудници за добив на въглища са по-малко подходящи. За да се предотвратят изтичания, е важно наличието на преобладаващо ненарушени покривни скали (възможно по-малко пътеки към повърхността). |
| --- | --- |

4.12

Съхранението на CO2 може да се извършва само в подходящи за това, безопасни геоложки формации. Според съвременните научни изследвания за тази цел са подходящи предимно дълбоките солени водоносни пластове и изчерпаните нефтени и газови находища, докато изоставените рудници за добив на въглища са по-малко подходящи. За да се предотвратят изтичания, е важно наличието на преобладаващо ненарушени покривни скали (възможно по-малко пътеки към повърхността).

| 4.13 | При избор на място за съхранение, извършен съобразно предложените разпоредби на директивата, и при професионално изпълнение, опасностите, произтичащи от съхранението, могат да се определят като съвсем незначителни. Така при подходящ обект за съхранение неочакваното „изригване“ на големи количества CO2 е почти невъзможно (12). Рискът от индуцирани земни трусове също може да се изключи, тъй като максималното налягане на съхранението следва да бъде избрано така, че да не се нарушава целостта на резервоара и на покривните скали (13), тъй като те трябва да бъдат запазени за нуждите на въпросното съхранение. |
| --- | --- |

4.13

При избор на място за съхранение, извършен съобразно предложените разпоредби на директивата, и при професионално изпълнение, опасностите, произтичащи от съхранението, могат да се определят като съвсем незначителни. Така при подходящ обект за съхранение неочакваното „изригване“ на големи количества CO2 е почти невъзможно (12). Рискът от индуцирани земни трусове също може да се изключи, тъй като максималното налягане на съхранението следва да бъде избрано така, че да не се нарушава целостта на резервоара и на покривните скали (13), тъй като те трябва да бъдат запазени за нуждите на въпросното съхранение.

| 4.14 | За да се получи обществено и политическо одобрение, от решаващо значение е въпросът за безопасното и дългосрочно съхранение на CO2. |
| --- | --- |

4.14

За да се получи обществено и политическо одобрение, от решаващо значение е въпросът за безопасното и дългосрочно съхранение на CO2.

| 4.15 | Ето защо Комитетът смята за изключително важно както Комисията, така и най-вече държавите-членки и потенциалните оператори изчерпателно да информират гражданите за всички аспекти на тази нова технология и в прозрачен процес на диалог да ги включват в намирането на съответните решения. За тази цел би следвало да се разработят подходящи процедурни мерки. |
| --- | --- |

4.15

Ето защо Комитетът смята за изключително важно както Комисията, така и най-вече държавите-членки и потенциалните оператори изчерпателно да информират гражданите за всички аспекти на тази нова технология и в прозрачен процес на диалог да ги включват в намирането на съответните решения. За тази цел би следвало да се разработят подходящи процедурни мерки.

| 4.16 | В края на този раздел Комитетът би желал да препоръча още една превантивна мярка. Тя се отнася до възможността в по-далечно бъдеще да възникне нужда от CO2 — било за непредвидимото му към сегашния момент използване като основно химическо вещество, било като нормална стойност в рамките на „естествените“ дългосрочни климатични цикли (14). Затова Комитетът препоръчва като допълнителна превантивна мярка за дългосрочна устойчивост, съхранението на CO2 да се извършва надеждно, но да се помисли за възможността за евентуалното му, поне частично, повторно извличане в рамките на плана за затваряне или да се предвиди документация за потенциални възможности за обратно извличане от специфичните комплекси за съхранение. Приоритет, разбира се, следва да имат възможно най-голямата безопасност и непропускливост на резервоара. |
| --- | --- |

4.16

В края на този раздел Комитетът би желал да препоръча още една превантивна мярка. Тя се отнася до възможността в по-далечно бъдеще да възникне нужда от CO2 — било за непредвидимото му към сегашния момент използване като основно химическо вещество, било като нормална стойност в рамките на „естествените“ дългосрочни климатични цикли (14). Затова Комитетът препоръчва като допълнителна превантивна мярка за дългосрочна устойчивост, съхранението на CO2 да се извършва надеждно, но да се помисли за възможността за евентуалното му, поне частично, повторно извличане в рамките на плана за затваряне или да се предвиди документация за потенциални възможности за обратно извличане от специфичните комплекси за съхранение. Приоритет, разбира се, следва да имат възможно най-голямата безопасност и непропускливост на резервоара.

| 4.17 | Комитетът приветства като цяло представеното от Комисията предложение за директива и в следващия раздел взема отношение по някои от неговите детайли. |
| --- | --- |

4.17

Комитетът приветства като цяло представеното от Комисията предложение за директива и в следващия раздел взема отношение по някои от неговите детайли.

5.   Специфични забележки

| 5.1 | Предложението за директива съдържа необходимите основни разпоредби, за да осигури на операторите на съоръжения за УСВ изискващата се регулаторна рамка, при което обаче на някои места се излиза извън необходимото за тази цел. |
| --- | --- |

5.1

Предложението за директива съдържа необходимите основни разпоредби, за да осигури на операторите на съоръжения за УСВ изискващата се регулаторна рамка, при което обаче на някои места се излиза извън необходимото за тази цел.

| 5.2 | Някои пунктове трябва да бъдат допълнително изяснени, за да се направи възможно приложението им и да се гарантира правна сигурност. |
| --- | --- |

5.2

Някои пунктове трябва да бъдат допълнително изяснени, за да се направи възможно приложението им и да се гарантира правна сигурност.

| 5.3 | Съгласно предложението на Комисията уловеният и съхранен CO2 ще бъде признат за „неемитиран“ съгласно схемата за търговия с емисии и за него съответно няма да е необходимо да се представят CO2-сертификати (съображение 23 с препратка към Директива 2003/87/EО). Оттук следва възможността за един полезен — макар и все още недостатъчен в демонстрационната фаза — пазарен стимул за инвестиране в УСВ-съоръжения. |
| --- | --- |

5.3

Съгласно предложението на Комисията уловеният и съхранен CO2 ще бъде признат за „неемитиран“ съгласно схемата за търговия с емисии и за него съответно няма да е необходимо да се представят CO2-сертификати (съображение 23 с препратка към Директива 2003/87/EО). Оттук следва възможността за един полезен — макар и все още недостатъчен в демонстрационната фаза — пазарен стимул за инвестиране в УСВ-съоръжения.

| 5.3.1 | Затова Комитетът приветства предложеното включване в търговията с емисии; защото един почиващ на пазарни условия подход е определено за предпочитане пред задължителното УСВ, още повече че в настоящия стадий на развитие на УСВ-технологията задължителното УСВ би било твърде преждевременно. |
| --- | --- |

5.3.1

Затова Комитетът приветства предложеното включване в търговията с емисии; защото един почиващ на пазарни условия подход е определено за предпочитане пред задължителното УСВ, още повече че в настоящия стадий на развитие на УСВ-технологията задължителното УСВ би било твърде преждевременно.

| 5.3.2 | Напротив, правилно би било новите електроцентрали да бъдат задължавани да запазват достатъчно място за оборудването за улавяне и сгъстяване на CO2 (член 32, изменение на член 9a в Директива 2001/80/EО). Всъщност, тези по принцип повишаващи разходите мерки също би трябвало да бъдат обвързани със съответни пазарни стимули (15) (например улеснена процедура за CO2-сертификати, използване на част от печалбите от търга по схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове за УСВ). |
| --- | --- |

5.3.2

Напротив, правилно би било новите електроцентрали да бъдат задължавани да запазват достатъчно място за оборудването за улавяне и сгъстяване на CO2 (член 32, изменение на член 9a в Директива 2001/80/EО). Всъщност, тези по принцип повишаващи разходите мерки също би трябвало да бъдат обвързани със съответни пазарни стимули (15) (например улеснена процедура за CO2-сертификати, използване на част от печалбите от търга по схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове за УСВ).

| 5.4 | За да се избегне ненужното ограничаване на възможностите за съхранение, би трябвало формулираната в член 2, параграф 3 от предложението на Комисията забрана да се отнася не за „съхранение в геоложки формации“, а за „места за съхранение“. Защото геоложките формации по определението в член 3, параграф 4 могат лесно да излязат извън дефинираната в член 2, параграф 1 област, докато, обратно, обхватът на едно място за съхранение е значително по-малък. Допълнителни опции за съхранение биха се получили чрез клауза за отваряне, която предвижда надеждни договорни споразумения със страни извън ЕС. |
| --- | --- |

5.4

За да се избегне ненужното ограничаване на възможностите за съхранение, би трябвало формулираната в член 2, параграф 3 от предложението на Комисията забрана да се отнася не за „съхранение в геоложки формации“, а за „места за съхранение“. Защото геоложките формации по определението в член 3, параграф 4 могат лесно да излязат извън дефинираната в член 2, параграф 1 област, докато, обратно, обхватът на едно място за съхранение е значително по-малък. Допълнителни опции за съхранение биха се получили чрез клауза за отваряне, която предвижда надеждни договорни споразумения със страни извън ЕС.

| 5.5 | Определението на „място за съхранение“ съгласно член 3, параграф 3 би следвало да се отнася само за онази „част“ от „специфичния геоложки обект, използван за съхранение на CO2“. (Един геоложки обект — разглеждан като повърхностна проекция — може да се простира върху милиони квадратни километри, докато като „мястото за съхранение“ може да бъде обозначена само част от геоложкия обект). Защото напълно е възможно, и дори е вероятно, в един геоложки обект да може да има и действително да има множество места за съхранение. |
| --- | --- |

5.5

Определението на „място за съхранение“ съгласно член 3, параграф 3 би следвало да се отнася само за онази „част“ от „специфичния геоложки обект, използван за съхранение на CO2“. (Един геоложки обект — разглеждан като повърхностна проекция — може да се простира върху милиони квадратни километри, докато като „мястото за съхранение“ може да бъде обозначена само част от геоложкия обект). Защото напълно е възможно, и дори е вероятно, в един геоложки обект да може да има и действително да има множество места за съхранение.

| 5.6 | Съгласно предложението на Комисията в член 4, параграф 1 правомощието за удостоверяване на подходящите места за съхранение остава на национално ниво. При това би следвало да бъде изяснено, че принципно подходящите за съхранение на CO2 области реално ще бъдат удостоверявани от държавите-членки, доколкото няма важни съображения против това. |
| --- | --- |

5.6

Съгласно предложението на Комисията в член 4, параграф 1 правомощието за удостоверяване на подходящите места за съхранение остава на национално ниво. При това би следвало да бъде изяснено, че принципно подходящите за съхранение на CO2 области реално ще бъдат удостоверявани от държавите-членки, доколкото няма важни съображения против това.

| 5.7 | Комитетът приветства факта, че в предложения законодателен акт се изисква висша степен на сигурност. Това е необходимо както за защита на човека, околната среда и климата (16), така и за гарантиране на цялостността на търговията с емисии. |
| --- | --- |

5.7

Комитетът приветства факта, че в предложения законодателен акт се изисква висша степен на сигурност. Това е необходимо както за защита на човека, околната среда и климата (16), така и за гарантиране на цялостността на търговията с емисии.

| 5.7.1 | Използването на подходящи, отговарящи на съответното ниво на техниката системи за мониторинг трябва да гарантира тази сигурност. Това трябва да бъде взето предвид при издаването на съответните разрешения от страна на държавите-членки (17). |
| --- | --- |

5.7.1

Използването на подходящи, отговарящи на съответното ниво на техниката системи за мониторинг трябва да гарантира тази сигурност. Това трябва да бъде взето предвид при издаването на съответните разрешения от страна на държавите-членки (17).

| 5.7.2 | Съоръженията за наблюдение изискват, а следва също и да гарантират, че процесите в самия резервоар ще бъдат разбирани и моделирани по най-добрия възможен начин. (Измерванията само на или близо до земната повърхност не дават достатъчно данни за целта.) Затова използваните модели би трябвало по възможност да бъдат изследвани или сертифицирани посредством две независими една от друга системи за симулация или моделиране. |
| --- | --- |

5.7.2

Съоръженията за наблюдение изискват, а следва също и да гарантират, че процесите в самия резервоар ще бъдат разбирани и моделирани по най-добрия възможен начин. (Измерванията само на или близо до земната повърхност не дават достатъчно данни за целта.) Затова използваните модели би трябвало по възможност да бъдат изследвани или сертифицирани посредством две независими една от друга системи за симулация или моделиране.

| 5.7.3 | Определението за изтичане трябва да бъде следното: „Изпускане на CO2 от комплекса за съхранение, което може да бъде документирано от системите за наблюдение според най-доброто ниво на техниката“. Защото нито има абсолютна (т.е. 100-процентна) уплътненост, нито пък тя би могла да бъде доказана поради естественото улавяне на CO2 от почвата. Освен това тя не се изисква нито по съображения за техническа безопасност, нито заради опазването на климата (18). Такова определение, насочващо към най-доброто ниво на техниката, би имало като следствие непрекъснатото подобряване на нивото на системите за наблюдение, като по този начин динамично ще се допринася за все по-голяма безопасност. |
| --- | --- |

5.7.3

Определението за изтичане трябва да бъде следното: „Изпускане на CO2 от комплекса за съхранение, което може да бъде документирано от системите за наблюдение според най-доброто ниво на техниката“. Защото нито има абсолютна (т.е. 100-процентна) уплътненост, нито пък тя би могла да бъде доказана поради естественото улавяне на CO2 от почвата. Освен това тя не се изисква нито по съображения за техническа безопасност, нито заради опазването на климата (18). Такова определение, насочващо към най-доброто ниво на техниката, би имало като следствие непрекъснатото подобряване на нивото на системите за наблюдение, като по този начин динамично ще се допринася за все по-голяма безопасност.

| 5.7.4 | В случай, че се предвижда по-късно в хода на рутинната експлоатация да бъдат определени гранични стойности на изтичането, би могло да се избере онази стойност, при която не настъпват вредни за безопасността и климата въздействия и следователно не би имало отражение върху сертификатите за емисии, например изтичане от 0,1 %/100a. |
| --- | --- |

5.7.4

В случай, че се предвижда по-късно в хода на рутинната експлоатация да бъдат определени гранични стойности на изтичането, би могло да се избере онази стойност, при която не настъпват вредни за безопасността и климата въздействия и следователно не би имало отражение върху сертификатите за емисии, например изтичане от 0,1 %/100a.

| 5.8 | Предложената от Комисията в член 5, параграф 3 валидност на разрешенията за експлоатация е прекалено кратка. Опитът показва, че дори при оптимално протичане са необходими минимум четири години, за да се приложи работната програма на проучването. В никакъв случай не бива да се допуска дадено проучване да бъде прекъснато само защото предписаният срок заедно с удължаването е приключил, и особено когато липсват само още малък брой данни. Поради това за тази цел трябва да бъде предвидена гъвкава уредба, която взема предвид съответните дадености на място, но едновременно с това изисква от оператора целенасочен подход към програмата за проучване, за да се избегне блокирането на потенциални места за съхранение поради забавени проучвания. |
| --- | --- |

5.8

Предложената от Комисията в член 5, параграф 3 валидност на разрешенията за експлоатация е прекалено кратка. Опитът показва, че дори при оптимално протичане са необходими минимум четири години, за да се приложи работната програма на проучването. В никакъв случай не бива да се допуска дадено проучване да бъде прекъснато само защото предписаният срок заедно с удължаването е приключил, и особено когато липсват само още малък брой данни. Поради това за тази цел трябва да бъде предвидена гъвкава уредба, която взема предвид съответните дадености на място, но едновременно с това изисква от оператора целенасочен подход към програмата за проучване, за да се избегне блокирането на потенциални места за съхранение поради забавени проучвания.

| 5.9 | Проучването на едно потенциално място за съхранение изисква ноу-хау, квалифициран персонал, време и пари, а успехът в никакъв случай не е сигурен. Ето защо един значителен стимул за проучвателните дейности би отпаднал, ако този ангажимент не бъде свързан с кредитиране на предприятието при използване на резервоара. Поради това предложеното от Комисията в член 5, параграф 4 регулиране трябва да бъде допълнено от първо право на достъп до резервоара, например с едно изречение (както вече беше дискутирано): „След изтичането на този период разрешението за проучване на мястото за съхранение на CO2 или се трансформира в разрешение за съхранение на CO2, или пък обсегът му се отнася за цялата съответна площ“. |
| --- | --- |

5.9

Проучването на едно потенциално място за съхранение изисква ноу-хау, квалифициран персонал, време и пари, а успехът в никакъв случай не е сигурен. Ето защо един значителен стимул за проучвателните дейности би отпаднал, ако този ангажимент не бъде свързан с кредитиране на предприятието при използване на резервоара. Поради това предложеното от Комисията в член 5, параграф 4 регулиране трябва да бъде допълнено от първо право на достъп до резервоара, например с едно изречение (както вече беше дискутирано): „След изтичането на този период разрешението за проучване на мястото за съхранение на CO2 или се трансформира в разрешение за съхранение на CO2, или пък обсегът му се отнася за цялата съответна площ“.

| 5.10 | Вярно е, че трябва да бъде изготвен план за корективни мерки. Но този план за корективни мерки (член 9, параграф 6 и член 16, параграф 1) трябва да засегне съответно подлежащото на изменение определение за изтичане (в член 3, параграф 5). |
| --- | --- |

5.10

Вярно е, че трябва да бъде изготвен план за корективни мерки. Но този план за корективни мерки (член 9, параграф 6 и член 16, параграф 1) трябва да засегне съответно подлежащото на изменение определение за изтичане (в член 3, параграф 5).

| 5.11 | Предложените от Комисията членове от 6 до 9 уреждат подаването на заявление за разрешителни за съхранение, както и предпоставките и съдържанието на самите разрешения. Оттам става ясно, че в един геоложки обект могат да работят повече оператори. |
| --- | --- |

5.11

Предложените от Комисията членове от 6 до 9 уреждат подаването на заявление за разрешителни за съхранение, както и предпоставките и съдържанието на самите разрешения. Оттам става ясно, че в един геоложки обект могат да работят повече оператори.

| 5.11.1 | Принципът на равен достъп като цяло се приветства от Комитета. По отношение на отговорността при изтичане и прехвърлянето на отговорност върху държавата обаче могат да възникват сложни въпроси във връзка с разграничаването. |
| --- | --- |

5.11.1

Принципът на равен достъп като цяло се приветства от Комитета. По отношение на отговорността при изтичане и прехвърлянето на отговорност върху държавата обаче могат да възникват сложни въпроси във връзка с разграничаването.

| 5.11.2 | Поради тази причина трябва да важи правилото, че в един комплекс за съхранение разрешение може да получи само един оператор на място за съхранение. По този начин би се осигурило ясно разпределение на отговорността. Все пак член 20 гарантира равен достъп до мястото за съхранение. |
| --- | --- |

5.11.2

Поради тази причина трябва да важи правилото, че в един комплекс за съхранение разрешение може да получи само един оператор на място за съхранение. По този начин би се осигурило ясно разпределение на отговорността. Все пак член 20 гарантира равен достъп до мястото за съхранение.

| 5.12 | Според предложението на Комисията, преди окончателното издаване на разрешение (член 10 и член 18) всяка национална институция трябва от своя страна да информира Комисията и да изчака становището й в срок до шест месеца. Това становище на Комисията трябва да бъде взето предвид при издаването на разрешение, а евентуалното му неприемане да бъде обосновано пред Комисията. |
| --- | --- |

5.12

Според предложението на Комисията, преди окончателното издаване на разрешение (член 10 и член 18) всяка национална институция трябва от своя страна да информира Комисията и да изчака становището й в срок до шест месеца. Това становище на Комисията трябва да бъде взето предвид при издаването на разрешение, а евентуалното му неприемане да бъде обосновано пред Комисията.

| 5.12.1 | Предложената уредба би довела до забавяне във времето и до повишаване на административните разходи. Освен това тя не съответства на принципа на субсидиарност. |
| --- | --- |

5.12.1

Предложената уредба би довела до забавяне във времето и до повишаване на административните разходи. Освен това тя не съответства на принципа на субсидиарност.

| 5.12.2 | Поради това Комитетът препоръчва тези разпоредби на директивата да бъдат изменени така, че от една страна наистина да бъде гарантирано достатъчно единство в подходите на държавите-членки, но същевременно да не възникват предотвратими забавяния и принципът на субсидиарност да бъде спазван в достатъчна степен. Една такава възможност би било ограничаването на процедурата по издаване на разрешение до задължение на националните институции да информират Комисията. В случай на нарушения Комисията би имала на разположение изпитания инструмент на процедурата при неизпълнение на правен акт в съответствие с член 226 от ДЕО. Текстът на член 10 в такъв случай би могъл да гласи: „Компетентната национална институция представя на Комисията решението за разрешение за съхранение, с цел да го провери“. |
| --- | --- |

5.12.2

Поради това Комитетът препоръчва тези разпоредби на директивата да бъдат изменени така, че от една страна наистина да бъде гарантирано достатъчно единство в подходите на държавите-членки, но същевременно да не възникват предотвратими забавяния и принципът на субсидиарност да бъде спазван в достатъчна степен. Една такава възможност би било ограничаването на процедурата по издаване на разрешение до задължение на националните институции да информират Комисията. В случай на нарушения Комисията би имала на разположение изпитания инструмент на процедурата при неизпълнение на правен акт в съответствие с член 226 от ДЕО. Текстът на член 10 в такъв случай би могъл да гласи: „Компетентната национална институция представя на Комисията решението за разрешение за съхранение, с цел да го провери“.

| 5.13 | По мнение на Комитета националните институции се нуждаят от ефективни инструменти и редовни проверки, за да може безопасността на резервоара да бъде гарантирана по всяко време. Комитетът обаче се съмнява дали предложената от Комисията допълнителна проверка на разрешението за съхранение на интервали от пет години също допринася за това. Защото тя не би донесла допълнителна полза за безопасността, но би причинила допълнителни административни разходи за всички участници. |
| --- | --- |

5.13

По мнение на Комитета националните институции се нуждаят от ефективни инструменти и редовни проверки, за да може безопасността на резервоара да бъде гарантирана по всяко време. Комитетът обаче се съмнява дали предложената от Комисията допълнителна проверка на разрешението за съхранение на интервали от пет години също допринася за това. Защото тя не би донесла допълнителна полза за безопасността, но би причинила допълнителни административни разходи за всички участници.

| 5.14 | В член 18 от предложението на Комисията се поставят високи изисквания при прехвърляне на отговорността за резервоара върху съответната държава-членка. Това е правилно и се приветства от Комитета. |
| --- | --- |

5.14

В член 18 от предложението на Комисията се поставят високи изисквания при прехвърляне на отговорността за резервоара върху съответната държава-членка. Това е правилно и се приветства от Комитета.

| 5.14.1 | В член 18, параграф 1 обаче се изисква всички налични факти да сочат, че съхраненият CO2 ще бъде „напълно“ задържан за неограничен период от време. Но абсолютна уплътненост не може да има и поради това не би следвало тя да се изисква. Затова Комитетът препраща към своите текстове в параграфи 5.7.3 и 5.7.4. |
| --- | --- |

5.14.1

В член 18, параграф 1 обаче се изисква всички налични факти да сочат, че съхраненият CO2 ще бъде „напълно“ задържан за неограничен период от време. Но абсолютна уплътненост не може да има и поради това не би следвало тя да се изисква. Затова Комитетът препраща към своите текстове в параграфи 5.7.3 и 5.7.4.

| 5.14.2 | За да не създава непреодолима пречка за прехвърлянето, съответната част от текста би трябвало да гласи: „... че за обозрим период от време (19) не могат да се очакват изтичания“. (При това се подразбира споменатото в параграф 5.7.3 определение.) |
| --- | --- |

5.14.2

За да не създава непреодолима пречка за прехвърлянето, съответната част от текста би трябвало да гласи: „... че за обозрим период от време (19) не могат да се очакват изтичания“. (При това се подразбира споменатото в параграф 5.7.3 определение.)

| 5.15 | Според предложението на Комисията е необходимо при откриването на места за съхранение и започването на експлоатацията им предприятието да предоставя финансова гаранция (член 19). Комитетът е съгласен с това, като приветства, че определянето на формата на тази гаранция остава в правомощията на държавите-членки. |
| --- | --- |

5.15

Според предложението на Комисията е необходимо при откриването на места за съхранение и започването на експлоатацията им предприятието да предоставя финансова гаранция (член 19). Комитетът е съгласен с това, като приветства, че определянето на формата на тази гаранция остава в правомощията на държавите-членки.

| 5.15.1 | Комитетът обаче не смята за уместно тази гаранция да бъде внасяна в пълния си размер още преди подаването на заявлението. Нещо повече, размерът на вноските за тази финансова гаранция би следвало по принцип да се определя въз основа на конкретната необходимост от гарантиране в съответствие с напредването на проекта. В противен случай се намалява бездруго недостатъчният стимул за предприятията да инвестират в тази нова технология. |
| --- | --- |

5.15.1

Комитетът обаче не смята за уместно тази гаранция да бъде внасяна в пълния си размер още преди подаването на заявлението. Нещо повече, размерът на вноските за тази финансова гаранция би следвало по принцип да се определя въз основа на конкретната необходимост от гарантиране в съответствие с напредването на проекта. В противен случай се намалява бездруго недостатъчният стимул за предприятията да инвестират в тази нова технология.

| 5.15.2 | В случай на изтичане с въздействие върху климата е необходимо допълнителното закупуване на сертификати за емисии. Според обширните проучвания за получаване на разрешение за съхранение такова изтичане не се очаква. Затова в този случай доказателството за наличие на съответни и използваеми дори при фалит на оператора на резервоара дълготрайни активи би следвало да представлява достатъчна финансова гаранция. Изисквания, излизащи извън тази рамка, биха се отразили прекомерно отрицателно върху инвестиционната способност на предприятието предвид незначителната вероятност от възникване на такава ситуация. |
| --- | --- |

5.15.2

В случай на изтичане с въздействие върху климата е необходимо допълнителното закупуване на сертификати за емисии. Според обширните проучвания за получаване на разрешение за съхранение такова изтичане не се очаква. Затова в този случай доказателството за наличие на съответни и използваеми дори при фалит на оператора на резервоара дълготрайни активи би следвало да представлява достатъчна финансова гаранция. Изисквания, излизащи извън тази рамка, биха се отразили прекомерно отрицателно върху инвестиционната способност на предприятието предвид незначителната вероятност от възникване на такава ситуация.

| 5.16 | Дейностите за характеризиране и оценка на местата за съхранение, изисквани съобразно Приложение I, засягат отчасти и сферата на изследователската и развойната дейност. Затова за удобство и тук „нивото на техниката“ би следвало да бъде посочено като препоръка за изготвянето на документите за подаване на заявление за разрешение. |
| --- | --- |

5.16

Дейностите за характеризиране и оценка на местата за съхранение, изисквани съобразно Приложение I, засягат отчасти и сферата на изследователската и развойната дейност. Затова за удобство и тук „нивото на техниката“ би следвало да бъде посочено като препоръка за изготвянето на документите за подаване на заявление за разрешение.

| 5.17 | В Приложение 1 и при „Оценката на риска“ на потенциалните места за съхранение би трябвало да се прецизира понятието „биосфера“. Под биосфера, за която не бива да има отрицателни последствия, би следвало да се има предвид не само биосферата на повърхността, но също и биосферата в дълбочина до подпочвените водоносни пластове за питейна вода (сладководни акюифери). |
| --- | --- |

5.17

В Приложение 1 и при „Оценката на риска“ на потенциалните места за съхранение би трябвало да се прецизира понятието „биосфера“. Под биосфера, за която не бива да има отрицателни последствия, би следвало да се има предвид не само биосферата на повърхността, но също и биосферата в дълбочина до подпочвените водоносни пластове за питейна вода (сладководни акюифери).

| 5.18 | Освен това трябва да бъдат изяснени съставът и начинът на работа на експертната група, която ще отговаря за текущото преработване на приложението. |
| --- | --- |

5.18

Освен това трябва да бъдат изяснени съставът и начинът на работа на експертната група, която ще отговаря за текущото преработване на приложението.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  ЕИСК 1201/2007, ЕИСК 1202/2008, ЕИСК 1203/2008, 9.7.2008 г., все още непубликувано в Официален вестник.

1

(2)  СOM(2008) 13 окончателен.

2

(3)  УСВ — улавяне и съхранение на въглерод (има се предвид въглероден двуокис) (CCS: Carbon Capture and Sequestration). В TEN/340 — ЕИСК 562/2008 се предлага да се използва съкращението CCTS: Carbon Capture, Transport and Sequestration (улавяне, пренос и съхранение). В настоящото становище продължава да се използва УСВ.

3

(4)  Напр. ОВ C 162, 25.6.2008, стр. 72.

4

(5)  Вж. ЕИСК 1199/2008, 9.7.2008 г., все още непубликувано в Официален вестник.

5

(6)  Напр. ЕИСК 6437/2005, както и неотдавна ЕИСК 1246/2007, все още непубликувано в Официален вестник.

6

(7)  Прилагане на УСВ се предвижда първоначално предимно при производството на електроенергия от изкопаеми енергийни носители. В ЕС понастоящем около 30 % от електроенергията се произвежда от ядрена енергия, при което практически не се отделя CO2.

7

2

(8)  Решение на Съвета от март 2007 г.

8

(9)  Биомасата се отразява положително върху баланса на емисиите на CO2 (само) тогава, когато разходът на енергия за процесите на производство, транспорт и преработка не надхвърля постигнатия добив на енергия. Ако електроцентрала, използваща биомаса, бъде оборудвана с УСВ, в съответствие с член 24 a) от директивата за схемата за търговия с квоти за емисии на парникови газове съществува възможността електроцентралата да бъде съответно подпомагана.

9

2

(10)  Именно в онези държави-членки, които са решили да не произвеждат или повече да не произвеждат ядрена енергия.

10

(11)  Вж. също ЕИСК 1246/2007, все още непубликувано в Официален вестник.

11

(12)  Защото само тогава би съществувал и риск за живеещите в непосредствена близост хора: за разлика от CO, CO2 не е токсичен; концентрацията на CO2 във въздуха, който дишаме, става опасна за живота едва когато надвиши около 8 % (сегашното средно съдържание на CO2 във въздуха е около 380 ppm (ppm: части на милион)).

12

2

2

2

(13)  За разлика от използването на геотермия.

13

(14)  Посредством сондажни ледени ядки беше получена информация за глобалното развитие на климата през изминалите 600 000 години. Оттам става ясно, че в миналото периодите на затопляне и ледниковите периоди са се редували през периодични интервали от типичните 100 000 години, с назъбена крива на температурата, а във връзка с нея също и на концентрацията на CO2 в атмосферата. Тъй като ние вече от доста време се намираме в период на затопляне, т.е. в горната част на назъбената крива, а предходният период на затопляне е приключил преди повече от 100 000 години, то не е изключено в обозримо бъдеще отново да започне постепенно глобално понижаване на температурата, освен ако днешните антропогенни емисии на парникови газове не предизвикат точно обратния ефект.

14

2

(15)  Вж. също общите препоръки от параграф 3.3 в ОВ C 162, 25.6.2008 г., стр. 72.

15

(16)  Често пъти изисквано също и за „Здраве, безопасност, околна среда“.

16

(17)  Вж. също член 13 (2) от предложението за директива и приложение II към него.

17

(18)  В противен случай е необходимо да се представят сертификати за емисии (Европейска схема за търговия с емисии).

18

(19)  Комитетът обръща внимание на това, че използваното в предложението на Комисията понятие „неограничен“ е явно подвеждащо и противоречиво. Правилно и логично би било да се каже „обозрим“.

19

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/81

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за Директива на Европейския парламент и Съвета за изменение на Директива 2006/66/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и по-специално на член 6, параграф 2 за пускането на пазара на батерии и акумулатори“

COM(2008) 211 — 2008/0081 (COD)

(2009/C 27/18)

На 22 май 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 95, параграф 1 и член 251 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за Директива на Европейския парламент и Съвета за изменение на Директива 2006/66/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и по-специално на член 6, параграф 2 за пускането на пазара на батерии и акумулатори“.

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и предвид факта, че Комитетът вече се е произнасял по съдържанието на въпросното предложение в свое становище CESE 655/20042003/0282 COD, прието на 28 април 2004 г. (1), на 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Комитетът реши със 138 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“ да не изготвя ново становище по този въпрос и да се позове на позицията, изразена в горепосочения документ.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за батерии и акумулатори и за употребявани батерии и акумулатори“, ОВ C 117, 30.4.2004 г.

1

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/82

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейска минна индустрия за неенергийни цели“

(2009/C 27/19)

На 17 януари 2008 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от своя Правилник за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Европейска минна индустрия за неенергийни цели“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 24 юни 2008 г. (докладчик: г-н Fornea, съдокладчик: г-н Pop).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 135 гласа „за“, 1 глас „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Основните стълбове за бъдещата сигурност на доставките на суровини в Европа са: местни доставки, международни доставки, изграждане на капацитет и ефективно използване на ресурсите.






  — | Политиката спрямо местните доставки на суровини би трябвало да отчита индустрията, екологичната политика и планирането на земеползването като интегриран подход. Най-добрите практики в тази област би трябвало да се разпространяват в нови потенциални области. Следва да се насърчава достъпът до местни ресурси в държавите-членки, като се осигурява необходимият баланс между политиките в областта на околната среда и индустриалното развитие, а също и хармонизирани инициативи за развитие и защита при разширяване на съществуващите места за добив и откриването на нови, като тези инициативи, от една страна, да бъдат желателни и жизнеспособни от икономическа и социална гледа точка, и екологично устойчиви от друга. |
| --- | --- | --- |

1.1

Основните стълбове за бъдещата сигурност на доставките на суровини в Европа са: местни доставки, международни доставки, изграждане на капацитет и ефективно използване на ресурсите.

—

Политиката спрямо местните доставки на суровини би трябвало да отчита индустрията, екологичната политика и планирането на земеползването като интегриран подход. Най-добрите практики в тази област би трябвало да се разпространяват в нови потенциални области. Следва да се насърчава достъпът до местни ресурси в държавите-членки, като се осигурява необходимият баланс между политиките в областта на околната среда и индустриалното развитие, а също и хармонизирани инициативи за развитие и защита при разширяване на съществуващите места за добив и откриването на нови, като тези инициативи, от една страна, да бъдат желателни и жизнеспособни от икономическа и социална гледа точка, и екологично устойчиви от друга.

| — | ЕС и държавите-членки би трябвало правилно да оценяват въздействието на глобализацията върху международните доставки на руди винаги когато вносът на суровини отвън преобладава. При разглеждането на инвестиционната политика и индустриалната делокализация трябва да се спазват европейските екологични и социални стандарти. На европейските потребители би трябвало да се гарантира достъпът до суровини, а стратегическата зависимост на ЕС — да се намали. |
| --- | --- |

—

ЕС и държавите-членки би трябвало правилно да оценяват въздействието на глобализацията върху международните доставки на руди винаги когато вносът на суровини отвън преобладава. При разглеждането на инвестиционната политика и индустриалната делокализация трябва да се спазват европейските екологични и социални стандарти. На европейските потребители би трябвало да се гарантира достъпът до суровини, а стратегическата зависимост на ЕС — да се намали.

| — | Изграждането на капацитет в европейските добивни индустрии за неенергийни цели е свързано с разнообразни предизвикателства, като например административни бариери, необходимост от подобряване на имиджа на сектора, от квалифицирана работна сила, управленски техники, образование и обучение. |
| --- | --- |

—

Изграждането на капацитет в европейските добивни индустрии за неенергийни цели е свързано с разнообразни предизвикателства, като например административни бариери, необходимост от подобряване на имиджа на сектора, от квалифицирана работна сила, управленски техники, образование и обучение.

| — | Подобряването на ефективността на процесите, свързани с добив на ресурси, зависи от напредъка, постигнат в други сектори, участващи активно както в процеса на рудодобива, така и в други области, и изисква сътрудничество между Европейската комисия и държавите-членки. |
| --- | --- |

—

Подобряването на ефективността на процесите, свързани с добив на ресурси, зависи от напредъка, постигнат в други сектори, участващи активно както в процеса на рудодобива, така и в други области, и изисква сътрудничество между Европейската комисия и държавите-членки.

| 1.2 | Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията и държавите-членки да работят по следните препоръки (вж. параграф 3.2 за подробно изложение на препоръките):






  — | по-добра нормативна уредба чрез подобрена правна рамка и система на разрешителни; обмен на най-добри практики в областта на политиките за планиране; намаляване на прекомерната административна тежест при издаването на разрешителни; улесняване на проучвателните дейности; насърчаване на устойчивото развитие при разширяването на местата за добив и защитата на рудните залежи (1); |
| --- | --- | --- |

1.2

Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията и държавите-членки да работят по следните препоръки (вж. параграф 3.2 за подробно изложение на препоръките):

—

по-добра нормативна уредба чрез подобрена правна рамка и система на разрешителни; обмен на най-добри практики в областта на политиките за планиране; намаляване на прекомерната административна тежест при издаването на разрешителни; улесняване на проучвателните дейности; насърчаване на устойчивото развитие при разширяването на местата за добив и защитата на рудните залежи (1);

| — | подобряване на съвместимостта между рудодобива и опазването на околната среда посредством разпространяване на най-добрите практики във и около Натура 2000; отстояване на принципа за близост при транспортните процедури с цел намаляване на замърсяването и разходите и подобряване на достъпа до ресурси (2); |
| --- | --- |

—

подобряване на съвместимостта между рудодобива и опазването на околната среда посредством разпространяване на най-добрите практики във и около Натура 2000; отстояване на принципа за близост при транспортните процедури с цел намаляване на замърсяването и разходите и подобряване на достъпа до ресурси (2);

| — | активизиране на проучванията на залежите на равнище ЕС чрез създаване на Европейски геологически капацитет и Европейска информационна система за рудните ресурси, които следва да се изградят въз основа на националните геологически институти на държавите-членки. |
| --- | --- |

—

активизиране на проучванията на залежите на равнище ЕС чрез създаване на Европейски геологически капацитет и Европейска информационна система за рудните ресурси, които следва да се изградят въз основа на националните геологически институти на държавите-членки.

2.   Преглед на сектора

| 2.1 | Рудите са от голямо значение за развитието и поради това — за качеството на живот и за създаването на устойчиви общности. Неенергийните руди (3) са основни материали в нашето ежедневие: една къща съдържа до 150 тона руди, които влизат в състава на: цимента, глината, гипса, калциевия карбонат, композитните материали, стъклото, боята, керамиката, плочките и тоновете метали; един лек автомобил съдържа до 150 килограма руди под формата на гума, пластмаси, стъкло и над един тон метали; 50 % от боите и хартията се изработват от руди; стъклото и керамиката също съдържат до 100 % руди (4). Планирането на рудодобива гарантира, че обществените и икономически нужди, а също и въздействието на процесите на добив и обработка върху хората и околната среда, се управляват по интегриран начин, като се взема предвид целият жизнен цикъл на кариерата от самото начало на добивния процес и се включва закриването и последващите го дейности в процеса на планиране. В светлината на глобализацията и засилената конкуренция на пазара на суровини стратегическото значение на минния сектор нараства непрестанно. В областта на добивните технологии Европа стана световен лидер, но това положение следва да се укрепи с оглед на бъдещите развития. |
| --- | --- |

2.1

Рудите са от голямо значение за развитието и поради това — за качеството на живот и за създаването на устойчиви общности. Неенергийните руди (3) са основни материали в нашето ежедневие: една къща съдържа до 150 тона руди, които влизат в състава на: цимента, глината, гипса, калциевия карбонат, композитните материали, стъклото, боята, керамиката, плочките и тоновете метали; един лек автомобил съдържа до 150 килограма руди под формата на гума, пластмаси, стъкло и над един тон метали; 50 % от боите и хартията се изработват от руди; стъклото и керамиката също съдържат до 100 % руди (4). Планирането на рудодобива гарантира, че обществените и икономически нужди, а също и въздействието на процесите на добив и обработка върху хората и околната среда, се управляват по интегриран начин, като се взема предвид целият жизнен цикъл на кариерата от самото начало на добивния процес и се включва закриването и последващите го дейности в процеса на планиране. В светлината на глобализацията и засилената конкуренция на пазара на суровини стратегическото значение на минния сектор нараства непрестанно. В областта на добивните технологии Европа стана световен лидер, но това положение следва да се укрепи с оглед на бъдещите развития.

| 2.2 | Понастоящем 70 % от европейската производствена индустрия зависи от добити вещества, ЕС-27 е изправен пред широкомащабно преструктуриране на минната индустрия, а цената на металите на световния пазар непрестанно расте. За да се справят с тази тенденция, европейските индустриални политики трябва да отчетат факта, че сигурността на доставките и търсенето на суровини би трябвало да вземат превес в контекста на силите, действащи на свободния пазар. |
| --- | --- |

2.2

Понастоящем 70 % от европейската производствена индустрия зависи от добити вещества, ЕС-27 е изправен пред широкомащабно преструктуриране на минната индустрия, а цената на металите на световния пазар непрестанно расте. За да се справят с тази тенденция, европейските индустриални политики трябва да отчетат факта, че сигурността на доставките и търсенето на суровини би трябвало да вземат превес в контекста на силите, действащи на свободния пазар.

| 2.3 | Европейските добивни индустрии за неенергийни цели предоставят работа на 295 000 служители в около 18 300 предприятия с оборот от 45,9 млрд. EUR, сред които има и много МСП (5). Секторът допринася за екологичната отговорност и устойчивото развитие чрез съответните браншови организации и е ангажиран с корпоративната социална отговорност. |
| --- | --- |

2.3

Европейските добивни индустрии за неенергийни цели предоставят работа на 295 000 служители в около 18 300 предприятия с оборот от 45,9 млрд. EUR, сред които има и много МСП (5). Секторът допринася за екологичната отговорност и устойчивото развитие чрез съответните браншови организации и е ангажиран с корпоративната социална отговорност.

| 2.4 | Много европейци не признават значението на минната индустрия, но в бъдеще устойчивият ръст на Европа ще зависи в голяма степен от местно добиваните вещества, докато голямото търсене на руди от страни като Китай и Индия може наистина да се отрази върху сигурността на доставките за ЕС (6). В контекста на един глобален подход тенденцията е тези региони да вземат лъвския дял от суровините и финансовите ресурси, като резултатът от това е индустриално преструктуриране и делокализация на инвестициите в международен мащаб. |
| --- | --- |

2.4

Много европейци не признават значението на минната индустрия, но в бъдеще устойчивият ръст на Европа ще зависи в голяма степен от местно добиваните вещества, докато голямото търсене на руди от страни като Китай и Индия може наистина да се отрази върху сигурността на доставките за ЕС (6). В контекста на един глобален подход тенденцията е тези региони да вземат лъвския дял от суровините и финансовите ресурси, като резултатът от това е индустриално преструктуриране и делокализация на инвестициите в международен мащаб.

| 2.5 | Енергийната политика на ЕС и Интегрираната минна политика са стратегически елементи от жизненоважно значение с оглед на глобализацията и изменението на климата. Този факт беше признат още в самото начало на изграждането на Европа (7). Тъй като държавите-членки са поели ангажимента да подкрепят усилията на ЕС за популяризиране на възобновяемите източници на енергия и ефективното използване на енергията, е важно да се разбере, че това може да бъде постигнато само ако европейските индустрии имат сигурен достъп до неенергийни руди, най-вече неблагородни и високотехнологични метали и руди, които са от жизненоважно значение за „зелените икономики“. Променящите се модели на поведение, енергийната ефективност и възобновяемите източници доведоха до създаването на повече технологии и повече НИРД. Признат факт е, че за изработката на технологичното оборудване се използват големи количества метал, като голяма част от тези метали са редки и ценни, които — това трябва да се разбира — почти не се намират в Европа (8). |
| --- | --- |

2.5

Енергийната политика на ЕС и Интегрираната минна политика са стратегически елементи от жизненоважно значение с оглед на глобализацията и изменението на климата. Този факт беше признат още в самото начало на изграждането на Европа (7). Тъй като държавите-членки са поели ангажимента да подкрепят усилията на ЕС за популяризиране на възобновяемите източници на енергия и ефективното използване на енергията, е важно да се разбере, че това може да бъде постигнато само ако европейските индустрии имат сигурен достъп до неенергийни руди, най-вече неблагородни и високотехнологични метали и руди, които са от жизненоважно значение за „зелените икономики“. Променящите се модели на поведение, енергийната ефективност и възобновяемите източници доведоха до създаването на повече технологии и повече НИРД. Признат факт е, че за изработката на технологичното оборудване се използват големи количества метал, като голяма част от тези метали са редки и ценни, които — това трябва да се разбира — почти не се намират в Европа (8).

| 2.6 | Европейският икономически и социален комитет приветства предложението на Европейската комисия през 2008 г. да публикува съобщение относно подобряването на устойчивия достъп до суровини. Съобщението би трябвало да препоръча осъществими, реалистични и полезни мерки, чрез които индустриите могат да получат подобрен и устойчив достъп до ресурсите. Това е от особено значение, тъй като индустриите са изправени пред важни предизвикателства, свързани с доставките:






  — | намаляване на достъпните залежи, подходящи за рудодобив, в резултат на недостатъчно или краткосрочно планиране на земеползването, или поради недостатъчна интеграция на геологичните познания; |
| --- | --- | --- |

2.6

Европейският икономически и социален комитет приветства предложението на Европейската комисия през 2008 г. да публикува съобщение относно подобряването на устойчивия достъп до суровини. Съобщението би трябвало да препоръча осъществими, реалистични и полезни мерки, чрез които индустриите могат да получат подобрен и устойчив достъп до ресурсите. Това е от особено значение, тъй като индустриите са изправени пред важни предизвикателства, свързани с доставките:

—

намаляване на достъпните залежи, подходящи за рудодобив, в резултат на недостатъчно или краткосрочно планиране на земеползването, или поради недостатъчна интеграция на геологичните познания;

| — | голяма административна тежест и висока цена за получаването на разрешителни за добив поради допълнителни регламенти и изискващи време предварителни проучвания; |
| --- | --- |

—

голяма административна тежест и висока цена за получаването на разрешителни за добив поради допълнителни регламенти и изискващи време предварителни проучвания;

| — | трудности при получаването на разрешителни за добив както за нови кариери и нови операции в мините, така и за продължаването на вече съществуващи такива. |
| --- | --- |

—

трудности при получаването на разрешителни за добив както за нови кариери и нови операции в мините, така и за продължаването на вече съществуващи такива.

| 2.7 | Европейският икономически и социален комитет оценява приноса на специалистите на Комисията за работния документ на службите на Комисията „Анализ на конкурентоспособността на добивната индустрия в ЕС за неенергийни цели“ (9) и подчертава, че въпреки разширяването на ЕС, капацитетът на Европа за обезпечаване на свои собствени доставки на метални руди чрез местен добив остава ограничен. |
| --- | --- |

2.7

Европейският икономически и социален комитет оценява приноса на специалистите на Комисията за работния документ на службите на Комисията „Анализ на конкурентоспособността на добивната индустрия в ЕС за неенергийни цели“ (9) и подчертава, че въпреки разширяването на ЕС, капацитетът на Европа за обезпечаване на свои собствени доставки на метални руди чрез местен добив остава ограничен.

| 2.7.1 | Възможно е сигурността на доставките за европейските индустрии да бъде подобрена посредством значителни допълнителни инвестиции в минния сектор на новите държави-членки с геологичен потенциал, като бъдат използвани и подобрени съществуващите механизми за подпомагане на ЕС. |
| --- | --- |

2.7.1

Възможно е сигурността на доставките за европейските индустрии да бъде подобрена посредством значителни допълнителни инвестиции в минния сектор на новите държави-членки с геологичен потенциал, като бъдат използвани и подобрени съществуващите механизми за подпомагане на ЕС.

| 2.7.2 | В страните от Източна Европа, където геологичната структура винаги е позволявала развиването на минна дейност, има големи количества рудни ресурси. В тези нови държави-членки на ЕС обаче държавното финансиране за сектора беше недостатъчно, така че състоянието му днес не показва истинския потенциал на минната индустрия за неенергийни цели. От тази гледна точка е изключително важно в тези минни предприятия да се инвестира частен капитал, за да бъдат осигурени финансови ресурси, които досега са били предоставяни най-вече от държавата. |
| --- | --- |

2.7.2

В страните от Източна Европа, където геологичната структура винаги е позволявала развиването на минна дейност, има големи количества рудни ресурси. В тези нови държави-членки на ЕС обаче държавното финансиране за сектора беше недостатъчно, така че състоянието му днес не показва истинския потенциал на минната индустрия за неенергийни цели. От тази гледна точка е изключително важно в тези минни предприятия да се инвестира частен капитал, за да бъдат осигурени финансови ресурси, които досега са били предоставяни най-вече от държавата.

| 2.7.3 | За да бъдат осигурени доставките на суровини за европейската индустрия и за да бъде повишена нейната конкурентоспособност, от съществено значение е да се разгледат предизвикателствата, произтичащи от неравностойните условия по отношение на устойчивост на доставките и достъп до рудни ресурси. Тези предизвикателства трябва да бъдат разгледани на високо равнище и към тях трябва да се приложи изчерпателен подход, включващ широк кръг от области на политика, като търговия, развитие, енергетика, инфраструктура и транспорт, стопанска инициатива и политики за потребителя. |
| --- | --- |

2.7.3

За да бъдат осигурени доставките на суровини за европейската индустрия и за да бъде повишена нейната конкурентоспособност, от съществено значение е да се разгледат предизвикателствата, произтичащи от неравностойните условия по отношение на устойчивост на доставките и достъп до рудни ресурси. Тези предизвикателства трябва да бъдат разгледани на високо равнище и към тях трябва да се приложи изчерпателен подход, включващ широк кръг от области на политика, като търговия, развитие, енергетика, инфраструктура и транспорт, стопанска инициатива и политики за потребителя.

| 2.7.4 | Добивната индустрия взаимодейства с ред други индустрии, като доставчици на технологии и оборудване, научни, консултантски, финансови, екологични и др. служби (10). Поради тази причина всяка свързана с добива операция обикновено създава средно четири пъти повече непреки, отколкото преки работни места в региона, в който се извършва. Регионалният потенциал за растеж е значителен, най-вече в районите, където друго икономическо развитие би било трудно. |
| --- | --- |

2.7.4

Добивната индустрия взаимодейства с ред други индустрии, като доставчици на технологии и оборудване, научни, консултантски, финансови, екологични и др. служби (10). Поради тази причина всяка свързана с добива операция обикновено създава средно четири пъти повече непреки, отколкото преки работни места в региона, в който се извършва. Регионалният потенциал за растеж е значителен, най-вече в районите, където друго икономическо развитие би било трудно.

| 2.7.5 | Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията да преразгледа добрите практики и примерни операции на равнището на държавите-членки, за да ги развие и насърчи на равнище ЕС, като отчита не само техническите въпроси, свързани с технологията, но също и опита на държавите-членки в организирането на геологически проучвания, в управлението на мините и кариерите с оглед на рудите (11).
  В международен план беше разработен проектът „Ресурсен фонд“ (12), който предоставя ръководство и изследвания на отделни случаи на използване на най-добрите рудни ресурси за икономическо развитие. Такова изследване на отделен случай би могло да бъде разработено и в ЕС. |
| --- | --- |

2.7.5

Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията да преразгледа добрите практики и примерни операции на равнището на държавите-членки, за да ги развие и насърчи на равнище ЕС, като отчита не само техническите въпроси, свързани с технологията, но също и опита на държавите-членки в организирането на геологически проучвания, в управлението на мините и кариерите с оглед на рудите (11).

В международен план беше разработен проектът „Ресурсен фонд“ (12), който предоставя ръководство и изследвания на отделни случаи на използване на най-добрите рудни ресурси за икономическо развитие. Такова изследване на отделен случай би могло да бъде разработено и в ЕС.

3.   Основни стълбове и препоръки за бъдещите доставки на суровини

3.1   Местни доставки

| 3.1.1 | Ограниченият достъп до ресурси, голямата административна тежест и растящите цени за кандидатстване за издаване на разрешителни водят до намаляване на инвестициите в неенергийния индустриален сектор на ЕС, дори в области, в които има високо търсене. Една европейска политика за доставките на суровини трябва да вземе предвид индустриалната и екологична политика, както и планирането на земеползването, за да осигури по-добра координация между националните правомощия в планирането и европейските политически равнища. |
| --- | --- |

3.1.1

Ограниченият достъп до ресурси, голямата административна тежест и растящите цени за кандидатстване за издаване на разрешителни водят до намаляване на инвестициите в неенергийния индустриален сектор на ЕС, дори в области, в които има високо търсене. Една европейска политика за доставките на суровини трябва да вземе предвид индустриалната и екологична политика, както и планирането на земеползването, за да осигури по-добра координация между националните правомощия в планирането и европейските политически равнища.

| 3.1.2 | Някои национални инициативи за планиране на рудодобива за общините и местното самоуправление могат да дадат добри примери за това как по интегриран начин да се управляват нуждите на обществото и икономиката от руди, а също и въздействието на добива и преработването върху хората и околната среда. |
| --- | --- |

3.1.2

Някои национални инициативи за планиране на рудодобива за общините и местното самоуправление могат да дадат добри примери за това как по интегриран начин да се управляват нуждите на обществото и икономиката от руди, а също и въздействието на добива и преработването върху хората и околната среда.

| 3.2 | Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията да препоръча следните мерки в предложеното от нея съобщение: |
| --- | --- |

3.2

Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията да препоръча следните мерки в предложеното от нея съобщение:

| 3.2.1 | Подобряване на правната рамка и на системата за издаване на разрешителни (по-добра уредба) чрез:






  — | подобряване на политиките за планиране на рудодобива посредством обмена на добри практики в Групата за доставки на суровини на ЕС (13); по-специално с оглед на включването на геологични институти, техния опит и знания за залежите, от една страна, и консултации с оператори, които вече работят в райони, засегнати от инфраструктурното и природозащитно планиране, от друга страна; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Подобряване на правната рамка и на системата за издаване на разрешителни (по-добра уредба) чрез:

—

подобряване на политиките за планиране на рудодобива посредством обмена на добри практики в Групата за доставки на суровини на ЕС (13); по-специално с оглед на включването на геологични институти, техния опит и знания за залежите, от една страна, и консултации с оператори, които вече работят в райони, засегнати от инфраструктурното и природозащитно планиране, от друга страна;

| — | развитие на система за „обслужване на едно гише“ (една-единствена контактна точка за всички страни, участващи в издаването на разрешителни, която да бъде в състояние да дава оценки по икономически, социални и екологични въпроси), с оглед подобряване на процесите на планиране на земеползването и издаване на разрешителни. Разработването на такава система е в компетенцията на всяка държава-членка на ЕС; |
| --- | --- |

—

развитие на система за „обслужване на едно гише“ (една-единствена контактна точка за всички страни, участващи в издаването на разрешителни, която да бъде в състояние да дава оценки по икономически, социални и екологични въпроси), с оглед подобряване на процесите на планиране на земеползването и издаване на разрешителни. Разработването на такава система е в компетенцията на всяка държава-членка на ЕС;

| — | улесняване на проучванията чрез тяхното насърчаване в цяла Европа с помощта на по-добра национална уредба като:






  — | се предоставят стимули на проучвателните предприятия за извършената от тях работа; |
| --- | --- | --- |

—

улесняване на проучванията чрез тяхното насърчаване в цяла Европа с помощта на по-добра национална уредба като:

—

се предоставят стимули на проучвателните предприятия за извършената от тях работа;

| — | се предоставят по-добри гаранции за владеене върху местата за добив с цел повишаване на доверието от страна на инвеститорите; |
| --- | --- |

—

се предоставят по-добри гаранции за владеене върху местата за добив с цел повишаване на доверието от страна на инвеститорите;

| — | се намалява времето за придобиване на места за добив; |
| --- | --- |

—

се намалява времето за придобиване на места за добив;

| — | се провеждат рекламни кампании за насърчаване на създаването на проучвателни предприятия и за привличане на предприятия отвън, които да осъществяват геоложки проучвания в рамките на ЕС (14); |
| --- | --- |

—

се провеждат рекламни кампании за насърчаване на създаването на проучвателни предприятия и за привличане на предприятия отвън, които да осъществяват геоложки проучвания в рамките на ЕС (14);

| — | улесняване на проучванията и добива чрез преразглеждане на съществуващото законодателство и осигуряване на по-добро приложение чрез по-ефективни процеси и срокове; |
| --- | --- |

—

улесняване на проучванията и добива чрез преразглеждане на съществуващото законодателство и осигуряване на по-добро приложение чрез по-ефективни процеси и срокове;

| — | гарантиране на последователно прилагане с оглед на съвместимостта на целите за опазване на околната среда с добива на рудни ресурси; |
| --- | --- |

—

гарантиране на последователно прилагане с оглед на съвместимостта на целите за опазване на околната среда с добива на рудни ресурси;

| — | оценяване на аспектите, свързани с устойчивостта, при разширяването на съществуващ обект за добив на суровини, което е за предпочитане пред отварянето на нов такъв обект на друго място за задоволяване на търсенето и постигането на икономически, социални и екологични цели; |
| --- | --- |

—

оценяване на аспектите, свързани с устойчивостта, при разширяването на съществуващ обект за добив на суровини, което е за предпочитане пред отварянето на нов такъв обект на друго място за задоволяване на търсенето и постигането на икономически, социални и екологични цели;

| — | опростяване на съществуващото законодателство и отстраняване на излишната административна тежест, като например многократното отчитане; |
| --- | --- |

—

опростяване на съществуващото законодателство и отстраняване на излишната административна тежест, като например многократното отчитане;

| — | защита на рудните залежи чрез даването на по-голям приоритет на рудните ресурси в политиките на ЕС в областта на конкурентоспособността, околната среда, научните изследвания, индустрията, регионалното развитие, така че доказани ресурси да не бъдат ненужно замразявани поради развитието на несвързани с мините дейности. Това би могло да бъде постигнато като:






  — | се гарантира, че всяка държава-членка има национална политика на доставките, която редовно и изцяло да се публикува на английски език; |
| --- | --- | --- |

—

защита на рудните залежи чрез даването на по-голям приоритет на рудните ресурси в политиките на ЕС в областта на конкурентоспособността, околната среда, научните изследвания, индустрията, регионалното развитие, така че доказани ресурси да не бъдат ненужно замразявани поради развитието на несвързани с мините дейности. Това би могло да бъде постигнато като:

—

се гарантира, че всяка държава-членка има национална политика на доставките, която редовно и изцяло да се публикува на английски език;

| — | се посочи настоящият и бъдещият руден потенциал на ЕС и тази информация бъде осъвременявана и лесно достъпна; |
| --- | --- |

—

се посочи настоящият и бъдещият руден потенциал на ЕС и тази информация бъде осъвременявана и лесно достъпна;

| — | се посочат стратегическите за ЕС руди и се координират националните политики на доставки. |
| --- | --- |

—

се посочат стратегическите за ЕС руди и се координират националните политики на доставки.

| 3.2.2 | Подобряване на съвместимостта между рудодобива и опазването на околната среда чрез:






  — | разработване на информационна система, основана на ГИС (15) за местонахождението, характера и запасите на рудните ресурси на ЕС на континента и на островите за улесняване на интеграцията на рудния потенциал в планирането на земеползването, в частност с оглед на избора и определянето на защитените области; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Подобряване на съвместимостта между рудодобива и опазването на околната среда чрез:

—

разработване на информационна система, основана на ГИС (15) за местонахождението, характера и запасите на рудните ресурси на ЕС на континента и на островите за улесняване на интеграцията на рудния потенциал в планирането на земеползването, в частност с оглед на избора и определянето на защитените области;

| — | осъществяване на проучвания на отделни случаи с цел прилагане на член 6 от директивата относно „Натура 2000“; |
| --- | --- |

—

осъществяване на проучвания на отделни случаи с цел прилагане на член 6 от директивата относно „Натура 2000“;

| — | подобряване на ефективността и ефикасността на оценките за въздействието върху околната среда и обществото чрез разработването на по-добри и по-ясни насоки за приложение, предназначени за държавите-членки с цел:






  — | гарантиране на хармонизиран подход в целия ЕС; |
| --- | --- | --- |

—

подобряване на ефективността и ефикасността на оценките за въздействието върху околната среда и обществото чрез разработването на по-добри и по-ясни насоки за приложение, предназначени за държавите-членки с цел:

—

гарантиране на хармонизиран подход в целия ЕС;

| — | съкращаване на сроковете за изготвянето на такива оценки, както и времето за отговор от страна на властите, с което да бъде постигната по-голяма правна стабилност и предвидимост за инвеститорите; |
| --- | --- |

—

съкращаване на сроковете за изготвянето на такива оценки, както и времето за отговор от страна на властите, с което да бъде постигната по-голяма правна стабилност и предвидимост за инвеститорите;

| — | насърчаване на използването на най-добрите практики за спиране на упадъка на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

—

насърчаване на използването на най-добрите практики за спиране на упадъка на биологичното разнообразие;

| — | препоръчване на принципа за близост при доставките на руди в рамките на ЕС, където това е възможно, за да бъде намален превозът и свързаните с него емисии и шум; |
| --- | --- |

—

препоръчване на принципа за близост при доставките на руди в рамките на ЕС, където това е възможно, за да бъде намален превозът и свързаните с него емисии и шум;

| — | осигуряване на достъп до отдалечени райони чрез включване на достъпа до рудни залежи в осъществяваното от Европейската комисия и държавите-членки планиране на инфраструктурата, като същевременно се предоставя по-екологичен превоз на големи обемни материали, напр. железопътен транспорт, шлепове и морски транспорт там, където това е подходящо; |
| --- | --- |

—

осигуряване на достъп до отдалечени райони чрез включване на достъпа до рудни залежи в осъществяваното от Европейската комисия и държавите-членки планиране на инфраструктурата, като същевременно се предоставя по-екологичен превоз на големи обемни материали, напр. железопътен транспорт, шлепове и морски транспорт там, където това е подходящо;

| — | морски съоръжения; |
| --- | --- |

—

морски съоръжения;

| — | намаляване на ефекта „след мен и потоп“ чрез изследователска програма за намаляването на вредите, причинени от рудодобива, и по този начин подобряване на приемливостта му за общностите; |
| --- | --- |

—

намаляване на ефекта „след мен и потоп“ чрез изследователска програма за намаляването на вредите, причинени от рудодобива, и по този начин подобряване на приемливостта му за общностите;

| 3.2.3 | Активизиране на проучването на рудните залежи на равнището на ЕС чрез:






  — | предоставяне на лицата, които отговарят за разработването на политики, на достъп до по-изчерпателни данни за ресурсите: производство, служители, получени приходи, земя, използвана за добив на руди, и земя, възстановена за други цели, за да се гарантира, че при вземането на решения ще бъдат ползвани най-добрите налични данни; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Активизиране на проучването на рудните залежи на равнището на ЕС чрез:

—

предоставяне на лицата, които отговарят за разработването на политики, на достъп до по-изчерпателни данни за ресурсите: производство, служители, получени приходи, земя, използвана за добив на руди, и земя, възстановена за други цели, за да се гарантира, че при вземането на решения ще бъдат ползвани най-добрите налични данни;

| — | отделяне на по-голямо внимание както на европейско, така и на национално равнище на нарастващото значение на европейските метали, промишлени руди и съоръжения на политическо и законодателното ниво; |
| --- | --- |

—

отделяне на по-голямо внимание както на европейско, така и на национално равнище на нарастващото значение на европейските метали, промишлени руди и съоръжения на политическо и законодателното ниво;

| — | гарантиране, че геологическата информация се взима предвид при планиране на земеползването, и като приоритетен въпрос — предоставянето на информация за наличните рудни залежи, която да бъде включена в базите данни за земеползването и сериозно обмисляне на създаването на Европейски геологичен капацитет на основата на съществуващите национални и регионални геологически институти и техните възможности. Неговият предмет на дейност би могъл да включва:






  — | установяване на стратегически ресурси и препоръчването им на държавите-членки като ключови приоритети при планирането на земеползването; |
| --- | --- | --- |

—

гарантиране, че геологическата информация се взима предвид при планиране на земеползването, и като приоритетен въпрос — предоставянето на информация за наличните рудни залежи, която да бъде включена в базите данни за земеползването и сериозно обмисляне на създаването на Европейски геологичен капацитет на основата на съществуващите национални и регионални геологически институти и техните възможности. Неговият предмет на дейност би могъл да включва:

—

установяване на стратегически ресурси и препоръчването им на държавите-членки като ключови приоритети при планирането на земеползването;

| — | интегриране в Европейската перспектива за териториално развитие (16) (политическа рамка, която е в застой от 1999 г.) на перспективата на ЕС за достъпа до рудни ресурси, която да препраща към политиките по планиране на рудодобива на държавите-членки; |
| --- | --- |

—

интегриране в Европейската перспектива за териториално развитие (16) (политическа рамка, която е в застой от 1999 г.) на перспективата на ЕС за достъпа до рудни ресурси, която да препраща към политиките по планиране на рудодобива на държавите-членки;

| — | анализ на въздействието на политиките в областта на изменението на климата върху доставките на руди и аспектите на самодостатъчността; |
| --- | --- |

—

анализ на въздействието на политиките в областта на изменението на климата върху доставките на руди и аспектите на самодостатъчността;

| — | подобряване на знанията за разположението и качеството на рудните ресурси в ЕС и тяхното стратегическо значение и оценка на потенциала по Глобално наблюдение за околна среда и сигурност (GMES); |
| --- | --- |

—

подобряване на знанията за разположението и качеството на рудните ресурси в ЕС и тяхното стратегическо значение и оценка на потенциала по Глобално наблюдение за околна среда и сигурност (GMES);

| — | развитие на паневропейска геологическа база данни на основата на принципа на INSPIRE (17) и оценката на потенциала на скритите рудни и метални залежи в основните металогенни/богати на руди области;






  — | използване на информация и услуги, получени чрез наземно наблюдение, като GMES, инициатива на Общността, лансирана на срещата на върха в гр. Гьотеборг през 2001 г. заедно с Европейската стратегия за устойчивост. Като една от тях, от 2008 г. „Основна служба за наблюдение на земята (LMCS)“ на GMES ще предоставя цифрови векторни карти на действителното земеползване/земна покривка в цяла Европа (38 страни, включително Турция) непрекъснато и с постепенно нарастваща точност (1 ha минимална картографска единица, като бъде преустановена употребата на използваната понастоящем Corine Land-cover с 25 ha). Друга част от LMCS избира големи градове и други „горещи точки“ с дори по-голяма точност (0,25 ha), и предоставя съдържание, приспособено към управлението на райони, подлежащи на интензивно използване и промени.
  Също така получаване на повече знания за рудния потенциал на по-дълбоките части на основните металогенни райони на Европа: за по-голямата част от Европа геологическата информация и геологическите знания за находищата, които се намират на не повече от 100 метра под повърхността, са добри, но знанията и пространствената информация за по-дълбоките части на тези райони са ограничени, независимо от това, че в тях по всяка вероятност има рудни залежи, от които Европа се нуждае, за да задоволява своите потребности в бъдеще. Проучването на дълбоките залежи има редица предимства: изключително слабо отражение върху повърхността и като резултат от това по-голяма приемливост за обществото и по-ограничено въздействие върху околната среда; |
| --- | --- | --- |

—

развитие на паневропейска геологическа база данни на основата на принципа на INSPIRE (17) и оценката на потенциала на скритите рудни и метални залежи в основните металогенни/богати на руди области;

—

използване на информация и услуги, получени чрез наземно наблюдение, като GMES, инициатива на Общността, лансирана на срещата на върха в гр. Гьотеборг през 2001 г. заедно с Европейската стратегия за устойчивост. Като една от тях, от 2008 г. „Основна служба за наблюдение на земята (LMCS)“ на GMES ще предоставя цифрови векторни карти на действителното земеползване/земна покривка в цяла Европа (38 страни, включително Турция) непрекъснато и с постепенно нарастваща точност (1 ha минимална картографска единица, като бъде преустановена употребата на използваната понастоящем Corine Land-cover с 25 ha). Друга част от LMCS избира големи градове и други „горещи точки“ с дори по-голяма точност (0,25 ha), и предоставя съдържание, приспособено към управлението на райони, подлежащи на интензивно използване и промени.

Също така получаване на повече знания за рудния потенциал на по-дълбоките части на основните металогенни райони на Европа: за по-голямата част от Европа геологическата информация и геологическите знания за находищата, които се намират на не повече от 100 метра под повърхността, са добри, но знанията и пространствената информация за по-дълбоките части на тези райони са ограничени, независимо от това, че в тях по всяка вероятност има рудни залежи, от които Европа се нуждае, за да задоволява своите потребности в бъдеще. Проучването на дълбоките залежи има редица предимства: изключително слабо отражение върху повърхността и като резултат от това по-голяма приемливост за обществото и по-ограничено въздействие върху околната среда;

| — | В процес на разработка е и глобален компонент, с който се цели подкрепа на външните политики на ЕС. Такава информация ще позволява:






  — | да се събират достатъчно пространствено представителни и предсказуеми данни за рудодобива; |
| --- | --- | --- |

—

В процес на разработка е и глобален компонент, с който се цели подкрепа на външните политики на ЕС. Такава информация ще позволява:

—

да се събират достатъчно пространствено представителни и предсказуеми данни за рудодобива;

| — | да се установяват и количествено да се измерват районите на открит рудодобив и/или добивни инфраструктури; |
| --- | --- |

—

да се установяват и количествено да се измерват районите на открит рудодобив и/или добивни инфраструктури;

| — | да се установяват потенциални райони на конфликт (например защитени природни местности) или на компенсация; |
| --- | --- |

—

да се установяват потенциални райони на конфликт (например защитени природни местности) или на компенсация;

| — | да се наблюдава въздействието върху водата за домашни нужди и вредите от замърсяването; |
| --- | --- |

—

да се наблюдава въздействието върху водата за домашни нужди и вредите от замърсяването;

| — | да се наблюдава процесът на възстановяване на природата след закриване на даден обект; |
| --- | --- |

—

да се наблюдава процесът на възстановяване на природата след закриване на даден обект;

| — | да се предприемат спешни действия в случай на аварии. |
| --- | --- |

—

да се предприемат спешни действия в случай на аварии.

4.   Международни доставки

| 4.1 | Пълното въздействие на глобализацията върху търсенето и предлагането на рудни ресурси не е оценено от ЕС или от държавите-членки (18). Европейският икономически и социален комитет разбира, че има много причини за внос на суровини от други държави. Но фактът, че внасяните продукти може да не са съобразени с европейските екологични и социални стандарти при производствения процес, би могъл да доведе не само до загуба на конкурентоспособност за икономиката на ЕС, но и до делокализация на екологичните и социални проблеми. |
| --- | --- |

4.1

Пълното въздействие на глобализацията върху търсенето и предлагането на рудни ресурси не е оценено от ЕС или от държавите-членки (18). Европейският икономически и социален комитет разбира, че има много причини за внос на суровини от други държави. Но фактът, че внасяните продукти може да не са съобразени с европейските екологични и социални стандарти при производствения процес, би могъл да доведе не само до загуба на конкурентоспособност за икономиката на ЕС, но и до делокализация на екологичните и социални проблеми.

| 4.2 | Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията да препоръча следните мерки в предложеното от нея съобщение:






  — | установяване на стратегическите ресурси и препоръчването им на държавите-членки като ключови приоритети при планиране на земеползването; |
| --- | --- | --- |

4.2

Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията да препоръча следните мерки в предложеното от нея съобщение:

—

установяване на стратегическите ресурси и препоръчването им на държавите-членки като ключови приоритети при планиране на земеползването;

| — | създаване на условия, стимулиращи конкурентоспособността на европейската добивна индустрия посредством максимално използване на изследователските и иновационните постижения и насърчаване на инвестициите; |
| --- | --- |

—

създаване на условия, стимулиращи конкурентоспособността на европейската добивна индустрия посредством максимално използване на изследователските и иновационните постижения и насърчаване на инвестициите;

| — | установяване и документиране на внос-износните потоци на суровини и оценка на дългосрочната им политическа и икономическа надеждност; |
| --- | --- |

—

установяване и документиране на внос-износните потоци на суровини и оценка на дългосрочната им политическа и икономическа надеждност;

| — | създаване на нови програми чрез фондове на Европейската комисия за подобрена устойчивост на добива, транспортирането и употребата на руди в регионите с добър ресурсен потенциал; |
| --- | --- |

—

създаване на нови програми чрез фондове на Европейската комисия за подобрена устойчивост на добива, транспортирането и употребата на руди в регионите с добър ресурсен потенциал;

| — | гарантиране чрез Европейската комисия, ОИСР и Форума за устойчиви суровини на Програмата на ООН за околната среда (ЮНЕП), че внасяните материали се произвеждат по устойчив начин; |
| --- | --- |

—

гарантиране чрез Европейската комисия, ОИСР и Форума за устойчиви суровини на Програмата на ООН за околната среда (ЮНЕП), че внасяните материали се произвеждат по устойчив начин;

| — | насърчаване на инвестициите на ЕС в страни извън Европейския съюз, като се обръща особено внимание на страните от Латинска Америка, Африка и Централна Азия и на Русия (19); |
| --- | --- |

—

насърчаване на инвестициите на ЕС в страни извън Европейския съюз, като се обръща особено внимание на страните от Латинска Америка, Африка и Централна Азия и на Русия (19);

| — | поощряване на прилагането на европейските стандарти в страните на произход чрез програми за сътрудничество; |
| --- | --- |

—

поощряване на прилагането на европейските стандарти в страните на произход чрез програми за сътрудничество;

| — | подобряването на достъпа и дългосрочната стабилност на потоците на доставки трябва да бъде включено в дневния ред, когато се оформят международните политики на ЕС, и би трябвало да бъде повдигано като въпрос от представителите на ЕС на важни двустранни срещи и срещи на върха. |
| --- | --- |

—

подобряването на достъпа и дългосрочната стабилност на потоците на доставки трябва да бъде включено в дневния ред, когато се оформят международните политики на ЕС, и би трябвало да бъде повдигано като въпрос от представителите на ЕС на важни двустранни срещи и срещи на върха.

5.   Изграждане на капацитет

| 5.1 | Европейските добивни индустрии за неенергийни цели са изправени пред разнообразни предизвикателства по отношение на изграждането на капацитет, което включва развитие на съществуващи мощности и създаване на нови. Подобряването на имиджа на сектора е важен елемент. Но това не е единствената мярка, която трябва да се вземе за привличането на нови и млади хора, за поддържането на съществуващата европейска работна сила в този сектор и за подобряването на способността й да се справя с модернизацията на сектора. |
| --- | --- |

5.1

Европейските добивни индустрии за неенергийни цели са изправени пред разнообразни предизвикателства по отношение на изграждането на капацитет, което включва развитие на съществуващи мощности и създаване на нови. Подобряването на имиджа на сектора е важен елемент. Но това не е единствената мярка, която трябва да се вземе за привличането на нови и млади хора, за поддържането на съществуващата европейска работна сила в този сектор и за подобряването на способността й да се справя с модернизацията на сектора.

| 5.2 | Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията в своето съобщение да насърчи следните дейности:






  — | разработване на програма на ЕС или възприемане на приложима програма за подобряване на професионалните умения на съществуващата обучена работна сила, нуждаеща се от допълнително обучение и образование, и ефективна политика за учене през целия живот; |
| --- | --- | --- |

5.2

Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията в своето съобщение да насърчи следните дейности:

—

разработване на програма на ЕС или възприемане на приложима програма за подобряване на професионалните умения на съществуващата обучена работна сила, нуждаеща се от допълнително обучение и образование, и ефективна политика за учене през целия живот;

| — | поставяне началото на специални програми на ЕС за максимално използване на европейско равнище на съществуващата квалифицирана работна сила с оглед на бъдещите предложения за работа и инвестициите в потенциалните глобални минни области като един от основните фактори (технология, ноу-хау, проучване на рудните залежи) при осигуряването на достъп до големите рудни залежи по света; |
| --- | --- |

—

поставяне началото на специални програми на ЕС за максимално използване на европейско равнище на съществуващата квалифицирана работна сила с оглед на бъдещите предложения за работа и инвестициите в потенциалните глобални минни области като един от основните фактори (технология, ноу-хау, проучване на рудните залежи) при осигуряването на достъп до големите рудни залежи по света;

| — | инвестиране в университети и образователни програми, за да се увеличи цялостният капацитет в тази област, като бъде преразгледана настоящата национална подкрепа за рудодобива и обработката на руди, както и за катедрите, свързани с геологията, с цел привличане на все повече студенти в тази област и в изследователски дейности в тези дисциплини; |
| --- | --- |

—

инвестиране в университети и образователни програми, за да се увеличи цялостният капацитет в тази област, като бъде преразгледана настоящата национална подкрепа за рудодобива и обработката на руди, както и за катедрите, свързани с геологията, с цел привличане на все повече студенти в тази област и в изследователски дейности в тези дисциплини;

| — | насърчаване от страна на лицата, отговорни за взимането на политически решения, на развитието на клъстери и технологични паркове в минните области, тъй като добивната индустрия взаимодейства силно с други индустрии и доставчици на услуги и ние знаем, че едно работно място, създадено в рудодобива, осигурява и други работни места; |
| --- | --- |

—

насърчаване от страна на лицата, отговорни за взимането на политически решения, на развитието на клъстери и технологични паркове в минните области, тъй като добивната индустрия взаимодейства силно с други индустрии и доставчици на услуги и ние знаем, че едно работно място, създадено в рудодобива, осигурява и други работни места;

| — | повишаване на информираността относно ролята на рудите и устойчивостта на индустриите чрез образователни курсове, работни срещи, дебати, конференции — интердисциплинарен подход, който например популяризира в училищата и университетите концепции като екологичен рудодобив, икономична геология, отговорна употреба на рудните ресурси и т. н.; |
| --- | --- |

—

повишаване на информираността относно ролята на рудите и устойчивостта на индустриите чрез образователни курсове, работни срещи, дебати, конференции — интердисциплинарен подход, който например популяризира в училищата и университетите концепции като екологичен рудодобив, икономична геология, отговорна употреба на рудните ресурси и т. н.;

| — | популяризиране и провеждане на проучвания по въпросите, свързани със здравето и безопасността, като неизбежна необходимост от устойчивост на сектора на рудните ресурси; |
| --- | --- |

—

популяризиране и провеждане на проучвания по въпросите, свързани със здравето и безопасността, като неизбежна необходимост от устойчивост на сектора на рудните ресурси;

| — | специално ударение върху предотвратяването на професионалните рискове и профилактичните медицински мерки. |
| --- | --- |

—

специално ударение върху предотвратяването на професионалните рискове и профилактичните медицински мерки.

6.   Ефективно използване на ресурсите

| 6.1 | Ангажирането на други сектори, които участват в процеса на рудодобив, е от жизнено значение за ефективното използване на ресурсите. Подчертава се, че една активна добивна индустрия в Европа е двигател за развитието в Европа на технология и доставчици на услуги на световно равнище. |
| --- | --- |

6.1

Ангажирането на други сектори, които участват в процеса на рудодобив, е от жизнено значение за ефективното използване на ресурсите. Подчертава се, че една активна добивна индустрия в Европа е двигател за развитието в Европа на технология и доставчици на услуги на световно равнище.

| 6.2 | Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията да препоръча следните мерки в предложеното от нея съобщение:






  — | насърчаване на Комисията да окаже пълна подкрепа за Европейската технологична платформа за устойчиви рудни ресурси (20), която съвсем наскоро получи официално признание; |
| --- | --- | --- |

6.2

Европейският икономически и социален комитет настоятелно приканва Комисията да препоръча следните мерки в предложеното от нея съобщение:

—

насърчаване на Комисията да окаже пълна подкрепа за Европейската технологична платформа за устойчиви рудни ресурси (20), която съвсем наскоро получи официално признание;

| — | подкрепяне на участието на индустрията в програми на ЕС и на държавите-членки за НИРД, провеждани в сътрудничество с Европейската комисия и насочени към по-устойчив добив, и в програмата за употребата на суровини чрез технологично усъвършенстване; |
| --- | --- |

—

подкрепяне на участието на индустрията в програми на ЕС и на държавите-членки за НИРД, провеждани в сътрудничество с Европейската комисия и насочени към по-устойчив добив, и в програмата за употребата на суровини чрез технологично усъвършенстване;

| — | привличане на производителите на машини в такава програма с цел по-нататъшното намаляване на:






  — | шума, като при това бъде увеличена безопасността; |
| --- | --- | --- |

—

привличане на производителите на машини в такава програма с цел по-нататъшното намаляване на:

—

шума, като при това бъде увеличена безопасността;

| — | праха, в сътрудничество с производителите на филтри; |
| --- | --- |

—

праха, в сътрудничество с производителите на филтри;

| — | нивата на CO2 и потреблението на енергия, също в сътрудничество с енергийните предприятия; |
| --- | --- |

—

нивата на CO2 и потреблението на енергия, също в сътрудничество с енергийните предприятия;

| — | вибрациите на работното място; |
| --- | --- |

—

вибрациите на работното място;

| — | потреблението на вода навсякъде в индустрията. |
| --- | --- |

—

потреблението на вода навсякъде в индустрията.

| — | подобряване на управлението и оперативната приемливост чрез:






  — | рециклиране; |
| --- | --- | --- |

—

подобряване на управлението и оперативната приемливост чрез:

—

рециклиране;

| — | преработване на рудите за подобряване на ефективността (т. е. да се постига максимален ефект с минимални усилия); |
| --- | --- |

—

преработване на рудите за подобряване на ефективността (т. е. да се постига максимален ефект с минимални усилия);

| — | използване на руди с цел запазване на ценни и редки ресурси; |
| --- | --- |

—

използване на руди с цел запазване на ценни и редки ресурси;

| — | използване на алтернативни суровини, включително вторични суровини и отпадни материали, където е уместно; |
| --- | --- |

—

използване на алтернативни суровини, включително вторични суровини и отпадни материали, където е уместно;

| — | подкрепяне на приноса на индустриите към жизнения цикъл. |
| --- | --- |

—

подкрепяне на приноса на индустриите към жизнения цикъл.

| — | подкрепяне на екологичните синергии, например производство на място, с цел избягване на транспортни проблеми; |
| --- | --- |

—

подкрепяне на екологичните синергии, например производство на място, с цел избягване на транспортни проблеми;

| — | насърчаване чрез Европейската комисия на оценката на текущата ситуация с цените на товарния превоз (железопътен превоз, шлепове и кораби) и тяхната конкурентоспособност в международен контекст, както е направено в енергийния сектор; |
| --- | --- |

—

насърчаване чрез Европейската комисия на оценката на текущата ситуация с цените на товарния превоз (железопътен превоз, шлепове и кораби) и тяхната конкурентоспособност в международен контекст, както е направено в енергийния сектор;

| — | насърчаване на проучванията на биологичното разнообразие в минна и каменоломна среда; |
| --- | --- |

—

насърчаване на проучванията на биологичното разнообразие в минна и каменоломна среда;

| — | поощряване на употребата на вторични материали в съответствие с устойчивото развитие. |
| --- | --- |

—

поощряване на употребата на вторични материали в съответствие с устойчивото развитие.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Вж. параграф 3.2.1 за подробно изложение на препоръките.

1

(2)  Вж. параграф 3.2.2 за подробно изложение на препоръките.

2

(3)  В SEC(2007) 771 неенергийните руди са класифицирани като: метални руди (мед, желязо, сребро, и др.); промишлени руди (сол, фелдшпат, каолин и др.) и строителни руди. Според IP—07—767 относно металните руди Европа има много ограничена способност да осигурява доставки чрез местен добив. За илюстрация, през 2004 г. в ЕС са били внесени 177 милиона тона метални руди на обща стойност 10,4 млрд. EUR, а европейският добив е бил приблизително 30 милиона тона.

3

(4)  Euromines.

4

(5)  Евростат.

5

(6)  „China's commodity hunger. Implications for Africa and Latin America“ („Гладът на Китай за суровини, последици за Африка и Латинска Америка“) — Deutsche Bank Research.

6

China's commodity hunger. Implications for Africa and Latin America

(7)  Договор за създаване на Европейска общност за въглища и стомана, подписан през 1951 г.

7

(8)  Този подход може да бъде открит в четвъртия доклад на Групата на високо равнище за конкурентоспособността, енергията и околната среда от 27 ноември 2007 г. и Срещата на върха на Г8 в Хайлигендам на 6-8 юни 2007 г. Групата на високо равнище за конкурентоспособността, енергията и околната среда предоставя платформа за стимулиране на политическия ангажимент, необходим за стартирането на съгласувана стратегия за улесняване на достъпа до суровини.

8

(9)  SEC(2007) 771.

9

(10)  Например, в модерния рудодобив, финансовите услуги са много важни за развитието на една мина. Финансовите продукти се различават в зависимост от етапа: сондажи, предпроектно проучване, разработване на мината, експлоатация, закриване на мината.

10

(11)  Намират се при проучванията на отделни случаи във Финландия, Швеция, Обединеното кралство и други европейски държави.

11

(12)  Инициатива, лансирана през 2004 г. от Международния съвет за минно дело и метали, която има за цел да установи добрите политически практики при инвестициите в минното дело и производството на метали на национално/регионално и корпоративно равнища в развиващите се страни.

12

(13)  Групата за доставки на суровини е група на заинтересовани участници от индустрията, екологични НПО, синдикати, държави-членки и Комисията.

13

(14)  Според публикуваното от Metals Economic Group осемнадесето издание на Corporate Exploration Strategies, високите цени на стоките са повишили световните неметални сондажи до общо 10,5 млрд. щ.д. през 2007 г. Първите десет страни с най-големи бюджети за минни сондажи са: Канада 19 %, Австралия 12 %, САЩ 7 %, Русия 6 %, Мексико 6 %, Перу 5 %, Чили 4 %, ЮАР 4 %, Китай 3 %, Бразилия 3 %.

14

(15)  Географска информационна система.

15

(16)  Целта на политиките за териториално развитие, както беше определена от неофициалния Съвет на министрите на ЕС, отговорни за териториалното развитие, проведен в гр. Потсдам на 10-11 май 1999 г., е да се работи за балансирано и устойчиво развитие на територията на Европейския съюз с цел постигане икономическо и социално сближаване, запазване и управление на природните ресурси и културното наследство, по-балансирана конкурентоспособност на ЕС.

16

(17)  Директива 2007/2/ЕО на Европейския парламент и на Съвета за създаване на инфраструктура за пространствена информация в Европейската общност.

17

(18)  На световно ниво Конференцията на ООН за търговията и развитието направи оценка на този въпрос в Част втора от своя Доклад за световните инвестиции през 2007 г.

18

(19)  Според „Raw Materials Data“ („Данни за суровините“), Стокхолм, януари 2008 г., в края на 2007 г. общият обем на инвестициите в световната минна индустрия е 308 милиарда щ. д. Това е с до 50 % повече спрямо 2006 г., когато инвестициите бяха с 20 % повече спрямо 2005 г.

19

(20)  ETP SMR, Интернет-страница: http://www.etpsmr.org/

20

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/88

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Интеграция на малцинствата — роми“

(2009/C 27/20)

На 27 октомври 2007 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаването на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Интеграция на малцинствата — роми“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 10 юни 2008 г. (докладчик: г-жа Sigmund, съдокладчик: г-жа Sharma).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 130 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

Препоръки

Радикалният поврат, необходим в отношенията между малцинствата (1), особено ромите, и преобладаващата част от населението, включително по отношение на тяхната интеграция и промяната в тяхното социално-икономическо положение, е дългосрочен процес, който все пак изисква „двупистов“ подход:

| а) | в краткосрочен план — разрешаване на въпросите, които изискват неотложни действия, като например приемане на законодателни актове в държавите-членки, които да позволят ефективното прилагане на европейското антидискриминационно законодателство, защитаващо правата на гражданите; |
| --- | --- |

а)

в краткосрочен план — разрешаване на въпросите, които изискват неотложни действия, като например приемане на законодателни актове в държавите-членки, които да позволят ефективното прилагане на европейското антидискриминационно законодателство, защитаващо правата на гражданите;

| б) | започване на дългосрочни процеси, които ще продължат десетилетия, по-специално на равнище държави-членки и/или регионално и местно ниво, като например подобряване на училищното образование за децата, младежите и девойките от ромски произход или насърчаване на ромския език и култура и др. |
| --- | --- |

б)

започване на дългосрочни процеси, които ще продължат десетилетия, по-специално на равнище държави-членки и/или регионално и местно ниво, като например подобряване на училищното образование за децата, младежите и девойките от ромски произход или насърчаване на ромския език и култура и др.

Следователно решенията трябва да бъдат намерени не само на равнище ЕС, но най-вече на ниво държави-членки и на регионално и местно равнище, което изисква и по-голяма степен на сътрудничество и партньорство.

Интеграцията на малцинствата и по-специално на ромите изисква:

| 1. | правна основа за действия, която надгражда върху достиженията на правото на ЕС, както и върху основните области на открития метод на координация (образование, заетост, социална защита и социално включване); |
| --- | --- |

1.

правна основа за действия, която надгражда върху достиженията на правото на ЕС, както и върху основните области на открития метод на координация (образование, заетост, социална защита и социално включване);

| 2. | последователна и дългосрочна политическа рамкова стратегия на Комисията; |
| --- | --- |

2.

последователна и дългосрочна политическа рамкова стратегия на Комисията;

| 3. | структурирано, прозрачно и устойчиво сътрудничество между всички участници в организираното гражданско общество и насърчаване на изграждането на капацитет на неправителствените организации; |
| --- | --- |

3.

структурирано, прозрачно и устойчиво сътрудничество между всички участници в организираното гражданско общество и насърчаване на изграждането на капацитет на неправителствените организации;

| 4. | активното и отговорно включване на ромски представители в процеса; |
| --- | --- |

4.

активното и отговорно включване на ромски представители в процеса;

| 5. | институционализирана платформа, отговорна за практическото изпълнение на конкретните стъпки; |
| --- | --- |

5.

институционализирана платформа, отговорна за практическото изпълнение на конкретните стъпки;

| 6. | разработването на програми за положителни мерки в областта на образованието, обучението и заетостта, включително и самостоятелната заетост. |
| --- | --- |

6.

разработването на програми за положителни мерки в областта на образованието, обучението и заетостта, включително и самостоятелната заетост.

Освен това Комитетът призовава за създаването на катедра „Jean Monnet“ по ромски език („романи“) и култура.

Препоръките няма да бъдат успешно изпълнени, ако се прилага подход „отгоре-надолу“. Положителни резултати могат да се постигнат само ако бъде убедена ромската общност, по-специално мъжете с лидерски функции. Това изисква инвестиции в обучението на ромите. В тази връзка биха могли да се използват европейските структурни фондове.

1.   Въведение

| 1.1 | В писмо от 27.10.2006 г. заместник-председателят на Европейската комисия и комисар по институционални отношения и комуникационна стратегия Margot Wallström, се обърна към Комитета с искане да изготви, по повод на Европейската година за равни възможности за всички (2007 г.), проучвателно становище по въпроса „как да се насърчат съгласувани усилия за максимално засилване на въздействието и ефикасността на всички подходящи инструменти за борба срещу дискриминацията и насърчаване на интеграцията на малцинствата, най-вече на ромите“. |
| --- | --- |

1.1

В писмо от 27.10.2006 г. заместник-председателят на Европейската комисия и комисар по институционални отношения и комуникационна стратегия Margot Wallström, се обърна към Комитета с искане да изготви, по повод на Европейската година за равни възможности за всички (2007 г.), проучвателно становище по въпроса „как да се насърчат съгласувани усилия за максимално засилване на въздействието и ефикасността на всички подходящи инструменти за борба срещу дискриминацията и насърчаване на интеграцията на малцинствата, най-вече на ромите“.

| 1.2 | Тъй като в редица свои становища (2) Комитетът вече се е произнасял относно дискриминацията на малцинствата в различни области на ежедневния живот, той най-напред препраща към направените там констатации, доколкото те се отнасят също и до ромите, а в настоящото становище фокусира вниманието върху специфичното положение на това малцинство във всички области на живота. Комитетът изразява надежда, че неговите предложения ще спомогнат за интеграцията и изтъква важността на последователната политическа рамкова стратегия за приобщаването на ромите към процеса на европейска интеграция. |
| --- | --- |

1.2

Тъй като в редица свои становища (2) Комитетът вече се е произнасял относно дискриминацията на малцинствата в различни области на ежедневния живот, той най-напред препраща към направените там констатации, доколкото те се отнасят също и до ромите, а в настоящото становище фокусира вниманието върху специфичното положение на това малцинство във всички области на живота. Комитетът изразява надежда, че неговите предложения ще спомогнат за интеграцията и изтъква важността на последователната политическа рамкова стратегия за приобщаването на ромите към процеса на европейска интеграция.

2.   Ромите в Европа

| 2.1 | Ромите и тяхната история: тъй като историческият произход на дадено малцинство оказва съществено влияние върху неговата социална и политическа идентичност и свързания с това потенциал за конфликти, познанията за собствената история са от особена важност както за малцинството, така и за преобладаващата част от населението.
  Ромите живеят в Европа повече от седем столетия. Присъствието на различни ромски групи в почти всички европейски държави от края на 15-и век е документирано, както и мерките за тяхната дискриминация, изключване и преследване. В някои страни ромите са ставали жертва на поробване, а през 20-и век те са били подложени на особено жестоко, официално разпоредено преследване; като цяло се смята, че броят на ромите, станали жертва на преследвания на расова основа и на геноцид по време на националсоциализма надхвърля половин милион.
  Накратко, историята на ромите в Европа е история на преследвания и постоянна дискриминация през вековете, което, по разбираеми причини, е довело до общ травматизъм, който и до днес се проявява у много роми.
  Поради това е необходимо да се положат всички възможни усилия да се помогне на ромите да излязат от ролята си на жертви и да се превърнат наистина от гледани повече или по-малко с недоверие „обекти“ в „субекти“ — активни участници, които са подготвени и способни да поемат активна и отговорна роля в обществото, по-специално във връзка с политиките, отнасящи се до ромите. |
| --- | --- |

2.1

Ромите и тяхната история: тъй като историческият произход на дадено малцинство оказва съществено влияние върху неговата социална и политическа идентичност и свързания с това потенциал за конфликти, познанията за собствената история са от особена важност както за малцинството, така и за преобладаващата част от населението.

Ромите живеят в Европа повече от седем столетия. Присъствието на различни ромски групи в почти всички европейски държави от края на 15-и век е документирано, както и мерките за тяхната дискриминация, изключване и преследване. В някои страни ромите са ставали жертва на поробване, а през 20-и век те са били подложени на особено жестоко, официално разпоредено преследване; като цяло се смята, че броят на ромите, станали жертва на преследвания на расова основа и на геноцид по време на националсоциализма надхвърля половин милион.

Накратко, историята на ромите в Европа е история на преследвания и постоянна дискриминация през вековете, което, по разбираеми причини, е довело до общ травматизъм, който и до днес се проявява у много роми.

Поради това е необходимо да се положат всички възможни усилия да се помогне на ромите да излязат от ролята си на жертви и да се превърнат наистина от гледани повече или по-малко с недоверие „обекти“ в „субекти“ — активни участници, които са подготвени и способни да поемат активна и отговорна роля в обществото, по-специално във връзка с политиките, отнасящи се до ромите.

| 2.2 | Ромите и ромската демография: отсъствието на надеждни статистически данни предопределя и липсата на съществени демографски данни за ромите. В резултат на това предполагаемият брой на ромите, живеещи в Европа, варира от 10 до 12 милиона (от които 7 до 9 милиона в ЕС). Смята се, че 60 % от тях живеят в крайна бедност, в периферията на обществото (3). Моделите и размерите на това изключване са сходни във всички държави-членки, въпреки различията в резултат на исторически и социалнополитически фактори.
  Демографските тенденции при ромите се различават от тези при мнозинството от населението — техният дългосрочно нарастващ дял от общото население, въпреки високата детска смъртност и ниската продължителност на живот, представлява значително предизвикателство за всички области на социалната политика и политиката в областта на образованието. Без съществено подобряване на нивото на образование и на професионална квалификация на ромите държавите-членки ще имат нарастващ брой зле образовани и нискоквалифицирани хора, които ще се превърнат в спирачка за икономическото развитие и ще водят до източване на средства от социалните системи. Това изисква политики и стратегии за образование и заетост, които да отчитат традициите и социално-икономическите условия на живот на ромите. Само чрез възможности за образование и съответни обучителни мерки, които се възприемат от ромите, те ще бъдат в състояние да дадат на обществото, към което принадлежат, активния принос, който с право се очаква от тях. |
| --- | --- |

2.2

Ромите и ромската демография: отсъствието на надеждни статистически данни предопределя и липсата на съществени демографски данни за ромите. В резултат на това предполагаемият брой на ромите, живеещи в Европа, варира от 10 до 12 милиона (от които 7 до 9 милиона в ЕС). Смята се, че 60 % от тях живеят в крайна бедност, в периферията на обществото (3). Моделите и размерите на това изключване са сходни във всички държави-членки, въпреки различията в резултат на исторически и социалнополитически фактори.

Демографските тенденции при ромите се различават от тези при мнозинството от населението — техният дългосрочно нарастващ дял от общото население, въпреки високата детска смъртност и ниската продължителност на живот, представлява значително предизвикателство за всички области на социалната политика и политиката в областта на образованието. Без съществено подобряване на нивото на образование и на професионална квалификация на ромите държавите-членки ще имат нарастващ брой зле образовани и нискоквалифицирани хора, които ще се превърнат в спирачка за икономическото развитие и ще водят до източване на средства от социалните системи. Това изисква политики и стратегии за образование и заетост, които да отчитат традициите и социално-икономическите условия на живот на ромите. Само чрез възможности за образование и съответни обучителни мерки, които се възприемат от ромите, те ще бъдат в състояние да дадат на обществото, към което принадлежат, активния принос, който с право се очаква от тях.

| 2.2.1 | Ромите и техният език: Езикът „романи“ е индоевропейски език и в многобройни варианти се говори в различните ромски общности в Европа; въпреки че съществуват различни диалекти/варианти, голяма част от общия речников фонд се разбира от повечето роми в цяла Европа. В много общности той дори е и майчиният език. Изключение правят страни като например Испания, където езикът е бил забранен и частично се е изгубил. Признаването на значението на езика „романи“, а така също и неговото стандартизиране и преподаване е от голямо значение за социалното сближаване както във, така и извън малцинството. Освен парижкият Институт по източни езици и култури (Institut des langues et des civilisations orientales), Факултетът по чужди езици на Букурещкия университет също има лекторат по този език, в Карловия университет в Прага се работи върху един местен ромски диалект, а университетът Eötvös в Будапеща е предприел инициативата за езиков курс в съответствие с Европейската харта за регионални и малцинствени езици. Научноизследователска дейност се извършва и в университета в Манчестър.
  Общият език формира обща идентичност. Следователно насърчаването на техния език е от фундаментално значение за социалното признаване и културната идентичност на ромите.
  По тази причина Комитетът призовава за създаване на катедра „Jean Monnet“ по романи и ромска култура. |
| --- | --- |

2.2.1

Ромите и техният език: Езикът „романи“ е индоевропейски език и в многобройни варианти се говори в различните ромски общности в Европа; въпреки че съществуват различни диалекти/варианти, голяма част от общия речников фонд се разбира от повечето роми в цяла Европа. В много общности той дори е и майчиният език. Изключение правят страни като например Испания, където езикът е бил забранен и частично се е изгубил. Признаването на значението на езика „романи“, а така също и неговото стандартизиране и преподаване е от голямо значение за социалното сближаване както във, така и извън малцинството. Освен парижкият Институт по източни езици и култури (Institut des langues et des civilisations orientales), Факултетът по чужди езици на Букурещкия университет също има лекторат по този език, в Карловия университет в Прага се работи върху един местен ромски диалект, а университетът Eötvös в Будапеща е предприел инициативата за езиков курс в съответствие с Европейската харта за регионални и малцинствени езици. Научноизследователска дейност се извършва и в университета в Манчестър.

Общият език формира обща идентичност. Следователно насърчаването на техния език е от фундаментално значение за социалното признаване и културната идентичност на ромите.

По тази причина Комитетът призовава за създаване на катедра „Jean Monnet“ по романи и ромска култура.

2.3.   Ромите като част от европейската култура

Това че през вековете ромите са давали свой принос към разнообразието на европейската култура, е видно от многобройни примери, например в музиката и изобразителните изкуства. 2008 г. като Европейска година на междукултурния диалог предлага добри възможности тези връзки да бъдат изтъкнати и засилени.

3.   Ромите и алтернативите в техния живот

| 3.1 | Ромите — живот в дискриминация: Понастоящем дискриминацията от страна на обществото и институциите, включително и „антициганизмът“, се проявяват почти ежедневно, често се възпроизвеждат в средствата за масова информация, което е неприемливо съгласно европейското законодателство. Ромите са граждани на разширена Европа и имат права съгласно ратифицирания Договор, по-специално съгласно член 13. Неспазването на тези права представлява случай на дискриминация (наред с другото, дори и институционална). |
| --- | --- |

3.1

Ромите — живот в дискриминация: Понастоящем дискриминацията от страна на обществото и институциите, включително и „антициганизмът“, се проявяват почти ежедневно, често се възпроизвеждат в средствата за масова информация, което е неприемливо съгласно европейското законодателство. Ромите са граждани на разширена Европа и имат права съгласно ратифицирания Договор, по-специално съгласно член 13. Неспазването на тези права представлява случай на дискриминация (наред с другото, дори и институционална).

| 3.1.1 | Преди и след раждането: присъщата на социалните системи дискриминация води до това, че много бедни, страдащи от недохранване, необразовани ромски девойки се превръщат в бедни, страдащи от недохранване майки, които раждат деца с поднормено тегло. Тъй като в малцинствените общества обикновено липсват пренатални грижи, и майките и децата страдат от недостиг на хранителни вещества. Свързаните с раждането разходи се поемат в много ограничена степен, не са достатъчни и акушерските грижи на място и амбулантните женски консултации, а достъпът до болнични грижи зависи от транспортната инфраструктура и финансовите възможности. В резултат новородените не се регистрират официално и не се ваксинират през първите години от живота им. Включването на ромите в съществуващите системи за здравеопазване само по себе си не е достатъчно за борба срещу такива неблагоприятни за здравето тенденции. Необходими са спешни, съобразени с културата на ромите, мерки като например повишаване на тяхната здравна информираност, семейно планиране, масови реваксинации и тестове за туберкулоза на цели общности. Тези мерки трябва да се насърчават чрез активно включване на жени (след преминаване на обучение) и на здравни медиатори от ромски произход, както и чрез мобилни здравни структури и предоставяне на достъпна и разбираема от ромските общности информация. Държавите-членки трябва да гарантират, че всяко новородено от ромски произход се вписва в регистъра за раждания и получава акт за раждане. |
| --- | --- |

3.1.1

Преди и след раждането: присъщата на социалните системи дискриминация води до това, че много бедни, страдащи от недохранване, необразовани ромски девойки се превръщат в бедни, страдащи от недохранване майки, които раждат деца с поднормено тегло. Тъй като в малцинствените общества обикновено липсват пренатални грижи, и майките и децата страдат от недостиг на хранителни вещества. Свързаните с раждането разходи се поемат в много ограничена степен, не са достатъчни и акушерските грижи на място и амбулантните женски консултации, а достъпът до болнични грижи зависи от транспортната инфраструктура и финансовите възможности. В резултат новородените не се регистрират официално и не се ваксинират през първите години от живота им. Включването на ромите в съществуващите системи за здравеопазване само по себе си не е достатъчно за борба срещу такива неблагоприятни за здравето тенденции. Необходими са спешни, съобразени с културата на ромите, мерки като например повишаване на тяхната здравна информираност, семейно планиране, масови реваксинации и тестове за туберкулоза на цели общности. Тези мерки трябва да се насърчават чрез активно включване на жени (след преминаване на обучение) и на здравни медиатори от ромски произход, както и чрез мобилни здравни структури и предоставяне на достъпна и разбираема от ромските общности информация. Държавите-членки трябва да гарантират, че всяко новородено от ромски произход се вписва в регистъра за раждания и получава акт за раждане.

| 3.1.2 | Развитието през ранното детство е от първостепенна важност за успешно обучение в училище и интеграция, тъй като първите години са определящи за по-нататъшния живот. В тази връзка програмите и груповите игри „мама-бебе“ не само помагат на майките, така както и образователните програми за родители, но и осигуряват интегриран подход във всеки смисъл на понятието и отчитат нуждите на семействата. Програмата „Sure Start“, въведена отначало в Обединеното кралство и разпространяваща се в много страни от ЕС, е добър пример за включване на майки и малки деца и за предоставяне на дневни грижи. Съотнесено към целите от Барселона, почти във всички държави-членки на ЕС съществува недостиг на качествени структури за предоставяне на дневни грижи и на децата от ромски произход често се отказва достъп до тях. |
| --- | --- |

3.1.2

Развитието през ранното детство е от първостепенна важност за успешно обучение в училище и интеграция, тъй като първите години са определящи за по-нататъшния живот. В тази връзка програмите и груповите игри „мама-бебе“ не само помагат на майките, така както и образователните програми за родители, но и осигуряват интегриран подход във всеки смисъл на понятието и отчитат нуждите на семействата. Програмата „Sure Start“, въведена отначало в Обединеното кралство и разпространяваща се в много страни от ЕС, е добър пример за включване на майки и малки деца и за предоставяне на дневни грижи. Съотнесено към целите от Барселона, почти във всички държави-членки на ЕС съществува недостиг на качествени структури за предоставяне на дневни грижи и на децата от ромски произход често се отказва достъп до тях.

| 3.1.3 | Училищна възраст (6-14 години): Ниското ниво на училищна посещаемост от децата от ромски произход, липсата на регистрация и нежеланието на родителите да изпращат децата си (особено момичетата) на училище (4), сегрегацията и ниското ниво на преподаване са допълнителни фактори, които се признават в редица доклади. Инструментите за повишаване на посещаемостта в училище и за преодоляване на сегрегацията са от първостепенно значение за прекъсването на порочния цикъл от поколения необразовани роми. Системата за предоставяне на средства под условие (Conditional Cash Transfer), въведена в някои страни, представлява възможност за насърчаване на училищната посещаемост — от родителите се изисква да представят доказателство за официална регистрация и акт за раждане на децата. Може да се очаква децата да посещават училище, когато те са интегрирани и им се предложат всички услуги и образователни методи, необходими, за да могат те да отговорят на изискванията (език, срокове и др.). Необходимо е да се въведат отново безплатна храна (в зависимост от доходите) и безплатни учебници за всички деца в началното училище. Ако образованието е дългосрочен приоритет, правителствата би следвало да разгледат този въпрос.
  Сегрегацията в образованието възниква предимно поради географското отделяне на районите, населявани от роми, и тези, в които живее мнозинството от населението. Освен това, родителите от неромски произход често преместват своите деца от училища, в които процентът на ромски деца е станал твърде висок, което на свой ред води до създаването на сегрегирани училища или класове за ромски деца. По различни причини тези училища не покриват поставените критерии, което от своя страна води дотам напълно способни ромски деца да бъдат пренасочвани към специални училища и по този начин да бъдат лишени по принцип от възможността да продължат своето образование.
  Специфичен проблем е записването на ромски деца в специализирани училища за деца с умствени увреждания. Това често се дължи на дискриминационни приемни тестове за училищата, но отчасти и на погрешни стимули като безплатен транспорт и безплатна храна в училище. Практиката на неоправдано насочване в специализирани училища е крещящо нарушение на основните права и срещу нея трябва да се води борба с всички законни и административни средства.
  В тази връзка трябва да се посочи също така, че една от причините за липсата на училищна посещаемост е бедността, тъй като родителите не могат (или не желаят) да поемат свързаните с това разходи или карат децата си да работят, било за да подпомагат семейството, било като гледат по-малките си братя и сестри. Последният проблем се отнася с особена острота за момичетата. |
| --- | --- |

3.1.3

Училищна възраст (6-14 години): Ниското ниво на училищна посещаемост от децата от ромски произход, липсата на регистрация и нежеланието на родителите да изпращат децата си (особено момичетата) на училище (4), сегрегацията и ниското ниво на преподаване са допълнителни фактори, които се признават в редица доклади. Инструментите за повишаване на посещаемостта в училище и за преодоляване на сегрегацията са от първостепенно значение за прекъсването на порочния цикъл от поколения необразовани роми. Системата за предоставяне на средства под условие (Conditional Cash Transfer), въведена в някои страни, представлява възможност за насърчаване на училищната посещаемост — от родителите се изисква да представят доказателство за официална регистрация и акт за раждане на децата. Може да се очаква децата да посещават училище, когато те са интегрирани и им се предложат всички услуги и образователни методи, необходими, за да могат те да отговорят на изискванията (език, срокове и др.). Необходимо е да се въведат отново безплатна храна (в зависимост от доходите) и безплатни учебници за всички деца в началното училище. Ако образованието е дългосрочен приоритет, правителствата би следвало да разгледат този въпрос.

Сегрегацията в образованието възниква предимно поради географското отделяне на районите, населявани от роми, и тези, в които живее мнозинството от населението. Освен това, родителите от неромски произход често преместват своите деца от училища, в които процентът на ромски деца е станал твърде висок, което на свой ред води до създаването на сегрегирани училища или класове за ромски деца. По различни причини тези училища не покриват поставените критерии, което от своя страна води дотам напълно способни ромски деца да бъдат пренасочвани към специални училища и по този начин да бъдат лишени по принцип от възможността да продължат своето образование.

Специфичен проблем е записването на ромски деца в специализирани училища за деца с умствени увреждания. Това често се дължи на дискриминационни приемни тестове за училищата, но отчасти и на погрешни стимули като безплатен транспорт и безплатна храна в училище. Практиката на неоправдано насочване в специализирани училища е крещящо нарушение на основните права и срещу нея трябва да се води борба с всички законни и административни средства.

В тази връзка трябва да се посочи също така, че една от причините за липсата на училищна посещаемост е бедността, тъй като родителите не могат (или не желаят) да поемат свързаните с това разходи или карат децата си да работят, било за да подпомагат семейството, било като гледат по-малките си братя и сестри. Последният проблем се отнася с особена острота за момичетата.

3.1.4   Зряла възраст

| 3.1.4.1 | Жилищата се отличават с лоши условия на живот и трайна сегрегация. Обитателите на нехигиенични жилища с мизерна инфраструктура и поддръжка, където не винаги има електричество, газ и вода, с лоши хигиенни условия и намиращи се на екологично замърсени места, не притежават права на собственост и постоянен адрес, за да могат да се регистрират и да ползват своето право на социални помощи или при търсене на работа. Те нямат достъп и до услугите в областта на образованието, заетостта и здравното обслужване. Много от тези проблеми се дължат на дискриминация от страна на обществото и „антициганизъм“. Следва да се отбележи, че номадският начин на живот на ромите е по-скоро последица, отколкото причина за тяхното изключване. Въпреки че понастоящем преобладаващото мнозинство роми водят уседнал начин на живот, изборът на номадско съществуване все още често се цитира в опит за обяснение на тяхното изключване. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Жилищата се отличават с лоши условия на живот и трайна сегрегация. Обитателите на нехигиенични жилища с мизерна инфраструктура и поддръжка, където не винаги има електричество, газ и вода, с лоши хигиенни условия и намиращи се на екологично замърсени места, не притежават права на собственост и постоянен адрес, за да могат да се регистрират и да ползват своето право на социални помощи или при търсене на работа. Те нямат достъп и до услугите в областта на образованието, заетостта и здравното обслужване. Много от тези проблеми се дължат на дискриминация от страна на обществото и „антициганизъм“. Следва да се отбележи, че номадският начин на живот на ромите е по-скоро последица, отколкото причина за тяхното изключване. Въпреки че понастоящем преобладаващото мнозинство роми водят уседнал начин на живот, изборът на номадско съществуване все още често се цитира в опит за обяснение на тяхното изключване.

| 3.1.4.2 | Образованието е една от основните инвестиции в бъдещето. Високата неграмотност и ниското образователно ниво на ромите не дават основание за оптимистични прогнози за бъдещето. Държавите-членки трябва да предприемат необходимите мерки за премахването на дискриминацията на ромите в техните образователни системи. Освен това те трябва да разработят програми за възрастни за придобиване на умения по четене, писане и смятане, както и за обучение през целия живот.
  За ромите е изключително трудно да достигнат високи степени на образование и да получат добро професионално обучение. Наред с усилията за тяхното интегриране в нормалната система за образование и обучение, държавите-членки трябва да прилагат моделите на признаване на неформално придобити квалификации, както и да бъдат значително по-щедри при признаването на квалификации, придобити извън съответната страна.
  Интегриращата политика на езиково обучение, въведена от Комисията, една от чиито цели е да се насърчава изучаването на езиците на малцинствата, също би трябвало да бъде използвана в полза на ромите. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Образованието е една от основните инвестиции в бъдещето. Високата неграмотност и ниското образователно ниво на ромите не дават основание за оптимистични прогнози за бъдещето. Държавите-членки трябва да предприемат необходимите мерки за премахването на дискриминацията на ромите в техните образователни системи. Освен това те трябва да разработят програми за възрастни за придобиване на умения по четене, писане и смятане, както и за обучение през целия живот.

За ромите е изключително трудно да достигнат високи степени на образование и да получат добро професионално обучение. Наред с усилията за тяхното интегриране в нормалната система за образование и обучение, държавите-членки трябва да прилагат моделите на признаване на неформално придобити квалификации, както и да бъдат значително по-щедри при признаването на квалификации, придобити извън съответната страна.

Интегриращата политика на езиково обучение, въведена от Комисията, една от чиито цели е да се насърчава изучаването на езиците на малцинствата, също би трябвало да бъде използвана в полза на ромите.

| 3.1.4.3 | Икономическата интеграция изисква от хората от малцинствата да преодоляват редица препятствия, които често се подсилват взаимно (5). Липсата или ниската степен на образование и професионално обучение, както и липсата или непризнаването на квалификация автоматично ги поставя в неблагоприятно положение, а антициганизмът допринася допълнително за увеличаването на препятствията. Десетки документирани случаи доказват, че безработицата сред ромите често се дължи на расова дискриминация. Хората от малцинствата практически нямат достъп до мерки за насърчаване на обучението през целия живот.
  Обикновено ромите са напълно способни да покажат предприемачески дух и умения; следователно е необходимо да се намерят начини и средства, за да бъдат извадени от сивата икономика и да им се даде възможност да участват в регламентирани икономически дейности, например с помощта на микрокредити и механизми за създаване и подкрепа на предприятия, за да могат да преодолеят предизвикателствата и бариерите.
  Доходите на голям брой ромски домакинства зависят във висока степен от социални помощи и други плащания от обществените социално-осигурителни системи (пенсии или детски надбавки), докато участието на ромите във формалната икономика е относително ограничено. Това прави тяхното участие в системите за социална сигурност асиметрично (например като общност те получават повече, отколкото внасят). Тази асиметрия е съществен фактор, пораждащ социално напрежение и предразсъдъци, а в крайна сметка и изключване.
  С цел регламентираната трудова дейност да стане по-привлекателна, биха могли да бъдат предоставяни допълнителни средства съгласно принципа, според който социални помощи получават тези, които полагат усилия. В противен случай няма да бъде премахнат основен източник на изключване на расова основа. В сътрудничество с организации от публичния и частния сектор биха могли да се създадат програми за преминаване от социални помощи към заетост.
  Съществуват редица документи, доказващи дискриминацията на работното място и при кандидатстване за работа, и трябва да се предприемат законодателни мерки за прекратяването на тази практика. Същевременно обаче, за да се предизвика цялостна културна промяна, е необходимо лицата от ромски произход с ниска или никаква квалификация да получат достъп до професионално обучение, за да могат да придобият професионална квалификация. |
| --- | --- |

3.1.4.3

Икономическата интеграция изисква от хората от малцинствата да преодоляват редица препятствия, които често се подсилват взаимно (5). Липсата или ниската степен на образование и професионално обучение, както и липсата или непризнаването на квалификация автоматично ги поставя в неблагоприятно положение, а антициганизмът допринася допълнително за увеличаването на препятствията. Десетки документирани случаи доказват, че безработицата сред ромите често се дължи на расова дискриминация. Хората от малцинствата практически нямат достъп до мерки за насърчаване на обучението през целия живот.

Обикновено ромите са напълно способни да покажат предприемачески дух и умения; следователно е необходимо да се намерят начини и средства, за да бъдат извадени от сивата икономика и да им се даде възможност да участват в регламентирани икономически дейности, например с помощта на микрокредити и механизми за създаване и подкрепа на предприятия, за да могат да преодолеят предизвикателствата и бариерите.

Доходите на голям брой ромски домакинства зависят във висока степен от социални помощи и други плащания от обществените социално-осигурителни системи (пенсии или детски надбавки), докато участието на ромите във формалната икономика е относително ограничено. Това прави тяхното участие в системите за социална сигурност асиметрично (например като общност те получават повече, отколкото внасят). Тази асиметрия е съществен фактор, пораждащ социално напрежение и предразсъдъци, а в крайна сметка и изключване.

С цел регламентираната трудова дейност да стане по-привлекателна, биха могли да бъдат предоставяни допълнителни средства съгласно принципа, според който социални помощи получават тези, които полагат усилия. В противен случай няма да бъде премахнат основен източник на изключване на расова основа. В сътрудничество с организации от публичния и частния сектор биха могли да се създадат програми за преминаване от социални помощи към заетост.

Съществуват редица документи, доказващи дискриминацията на работното място и при кандидатстване за работа, и трябва да се предприемат законодателни мерки за прекратяването на тази практика. Същевременно обаче, за да се предизвика цялостна културна промяна, е необходимо лицата от ромски произход с ниска или никаква квалификация да получат достъп до професионално обучение, за да могат да придобият професионална квалификация.

| 3.1.4.4 | Здравеопазване: Ниският жизнен стандарт (недостатъчни доходи) и лошите условия на живот (замърсяване, неудовлетворителна хигиена, липса на чиста вода) представляват сериозен здравен риск. Достъпът до здравни услуги в ромските селища е ограничен, най-вече защото повечето живеещите там не са били официално регистрирани при раждането им и поради това остават без регистрация в системата на здравеопазване. При приемането им в големи болнични заведения ромите често биват настанявани отделно от другите пациенти — това е дискриминация. Достъпът до качествени услуги е основно право за всички европейски граждани. |
| --- | --- |

3.1.4.4

Здравеопазване: Ниският жизнен стандарт (недостатъчни доходи) и лошите условия на живот (замърсяване, неудовлетворителна хигиена, липса на чиста вода) представляват сериозен здравен риск. Достъпът до здравни услуги в ромските селища е ограничен, най-вече защото повечето живеещите там не са били официално регистрирани при раждането им и поради това остават без регистрация в системата на здравеопазване. При приемането им в големи болнични заведения ромите често биват настанявани отделно от другите пациенти — това е дискриминация. Достъпът до качествени услуги е основно право за всички европейски граждани.

| 3.1.4.5 | Ромските жени по правило имат нисък статут в семейната йерархия, ниско или никакво образование и в резултат на това съответно недобри възможности за работа. Често се омъжват рано и забременяват без големи прекъсвания. Не бива да бъдат подценявани и многобройните случаи на нерегистрирано домашно насилие. Особено притеснително е, че днес към това се прибавят проституция и трафик на хора.
  Независимо от това е важно да се изтъкне — въпреки че това не винаги се долавя от хората извън ромската общност, че ромските жени са същевременно и двигателят на промяна в общността, по-специално що се отнася до развитието на уменията, и в културен план, например чрез значението, което те придават на образованието за техните деца и особено за момичетата. Когато майките участват в родителски съвети и поемат някаква отговорност в тях, това се отразява положително върху посещаемостта на децата в училище. |
| --- | --- |

3.1.4.5

Ромските жени по правило имат нисък статут в семейната йерархия, ниско или никакво образование и в резултат на това съответно недобри възможности за работа. Често се омъжват рано и забременяват без големи прекъсвания. Не бива да бъдат подценявани и многобройните случаи на нерегистрирано домашно насилие. Особено притеснително е, че днес към това се прибавят проституция и трафик на хора.

Независимо от това е важно да се изтъкне — въпреки че това не винаги се долавя от хората извън ромската общност, че ромските жени са същевременно и двигателят на промяна в общността, по-специално що се отнася до развитието на уменията, и в културен план, например чрез значението, което те придават на образованието за техните деца и особено за момичетата. Когато майките участват в родителски съвети и поемат някаква отговорност в тях, това се отразява положително върху посещаемостта на децата в училище.

| 3.1.4.6 | Социалната дискриминация и антициганизмът под формата на стереотипи и предразсъдъци по отношение на малцинствата, особено на ромите, са дълбоко вкоренени, и са резултат от невежество и културни различия, продължили поколения наред. Предразсъдъкът, че тези общности са малоценни за обществото, е широко разпространен, което води единствено до по-нататъшна изолация, бедност, насилие и в крайна сметка до изключване. |
| --- | --- |

3.1.4.6

Социалната дискриминация и антициганизмът под формата на стереотипи и предразсъдъци по отношение на малцинствата, особено на ромите, са дълбоко вкоренени, и са резултат от невежество и културни различия, продължили поколения наред. Предразсъдъкът, че тези общности са малоценни за обществото, е широко разпространен, което води единствено до по-нататъшна изолация, бедност, насилие и в крайна сметка до изключване.

3.2   Ромите — живот в условията на интеграция

| 3.2.1 | Интеграцията не е еднопосочна улица, а процес, който се развива в двете посоки и изисква усилия както от страна на малцинствата, така и от страна на мнозинството. От страх да не загубят своите принципи, традиции и идентичност в процеса на интеграция, много роми хранят значителни резерви по отношение на мерките за интеграция. Аналогично дълбоко вкоренената и продължила поколения наред дискриминация пречи на хората извън ромската общност да надмогнат предразсъдъците си и да приемат положително ромската култура. |
| --- | --- |

3.2.1

Интеграцията не е еднопосочна улица, а процес, който се развива в двете посоки и изисква усилия както от страна на малцинствата, така и от страна на мнозинството. От страх да не загубят своите принципи, традиции и идентичност в процеса на интеграция, много роми хранят значителни резерви по отношение на мерките за интеграция. Аналогично дълбоко вкоренената и продължила поколения наред дискриминация пречи на хората извън ромската общност да надмогнат предразсъдъците си и да приемат положително ромската култура.

| 3.2.2 | От друга страна, 40 % от ромите не живеят в бедност, а дори в благоденствие, макар то понякога да е доста скромно. Макар че не са сред ромските общности, които най-много се хвърлят в очи, те доказват, че ромите по принцип са способни да се интегрират в обществото, в което живеят, без да се отказват от своята идентичност. |
| --- | --- |

3.2.2

От друга страна, 40 % от ромите не живеят в бедност, а дори в благоденствие, макар то понякога да е доста скромно. Макар че не са сред ромските общности, които най-много се хвърлят в очи, те доказват, че ромите по принцип са способни да се интегрират в обществото, в което живеят, без да се отказват от своята идентичност.

| 3.2.3 | Многобройната документация, публикувана от ромски организации, с цел да се придаде по-голяма видимост, да се засили активното участие в обществото и да се повиши информираността, представлява крачка напред в правилната посока (6). Може обаче да се постигне още, като се инвестира в ромски общности, които проявяват ангажираност и съпричастност и поемат отговорност. Микрокредитите, които по принцип се използват за насърчаване на предприемачеството, биха могли да се използват като финансови лостове в подкрепа на инфраструктурите или на системите за обучение. Финансова помощ в малки размери може да се отпуска срещу обвързващо поемане на ангажимент за изпращане на децата на училище или за редовни медицински прегледи (7). |
| --- | --- |

3.2.3

Многобройната документация, публикувана от ромски организации, с цел да се придаде по-голяма видимост, да се засили активното участие в обществото и да се повиши информираността, представлява крачка напред в правилната посока (6). Може обаче да се постигне още, като се инвестира в ромски общности, които проявяват ангажираност и съпричастност и поемат отговорност. Микрокредитите, които по принцип се използват за насърчаване на предприемачеството, биха могли да се използват като финансови лостове в подкрепа на инфраструктурите или на системите за обучение. Финансова помощ в малки размери може да се отпуска срещу обвързващо поемане на ангажимент за изпращане на децата на училище или за редовни медицински прегледи (7).

| 3.2.4 | Равното участие на малцинствата в обществото предполага ефикасни, трайни и пригодени към конкретните условия мерки. Въпреки че тези мерки трябва да бъдат целенасочени, те не следва да изключват други групи. За това е нужна волята на политиците, бизнеса и обществото за едновременно прилагане на принципа на недискриминация, ефективното насърчаване на равните възможности и управление на многообразието. В тази връзка в подкрепа на програмите могат да се използват европейските структурни фондове.
  Трябва да се положат всички усилия за премахване на резервите и предразсъдъците както у ромите, така и у лицата от неромски произход, като не само се предприемат необходимите практически стъпки, но — с помощта на водещи личности и медиатори от двете страни — също така се разработват и общи стратегии за бъдещето. Тук особена роля трябва да играят примерите, идващи от ромските общности. |
| --- | --- |

3.2.4

Равното участие на малцинствата в обществото предполага ефикасни, трайни и пригодени към конкретните условия мерки. Въпреки че тези мерки трябва да бъдат целенасочени, те не следва да изключват други групи. За това е нужна волята на политиците, бизнеса и обществото за едновременно прилагане на принципа на недискриминация, ефективното насърчаване на равните възможности и управление на многообразието. В тази връзка в подкрепа на програмите могат да се използват европейските структурни фондове.

Трябва да се положат всички усилия за премахване на резервите и предразсъдъците както у ромите, така и у лицата от неромски произход, като не само се предприемат необходимите практически стъпки, но — с помощта на водещи личности и медиатори от двете страни — също така се разработват и общи стратегии за бъдещето. Тук особена роля трябва да играят примерите, идващи от ромските общности.

4.   Ромите и Европа

4.1   Европейската комисия

| 4.1.1 | Комисията отдавна се ангажира да допринася за разрешаване на проблема с интеграцията. Учредяването преди няколко години на група по въпросите на ромите с участие на представители на различните служби на Комисията, подобри потока от информация между различните служби на Комисията и постигна определена степен на координация между редица области на дейност. |
| --- | --- |

4.1.1

Комисията отдавна се ангажира да допринася за разрешаване на проблема с интеграцията. Учредяването преди няколко години на група по въпросите на ромите с участие на представители на различните служби на Комисията, подобри потока от информация между различните служби на Комисията и постигна определена степен на координация между редица области на дейност.

| 4.1.2 | Създадената от Комисията през м. януари 2006 г. консултативна група на високо равнище по социална интеграция на етническите малцинства, представи своя критичен доклад (8), съдържащ препоръки за „мерки за подобряване на положението на ромите по отношение на образованието, заетостта, здравеопазването и жилищните условия“ през м. декември 2007 г. В доклада на Консултативната група се посочва, че само подходящо съчетание от политики, придружено от прагматичен подход, е в състояние да доведе до устойчиви решения. |
| --- | --- |

4.1.2

Създадената от Комисията през м. януари 2006 г. консултативна група на високо равнище по социална интеграция на етническите малцинства, представи своя критичен доклад (8), съдържащ препоръки за „мерки за подобряване на положението на ромите по отношение на образованието, заетостта, здравеопазването и жилищните условия“ през м. декември 2007 г. В доклада на Консултативната група се посочва, че само подходящо съчетание от политики, придружено от прагматичен подход, е в състояние да доведе до устойчиви решения.

| 4.1.3 | Агенцията на ЕС за основните права работи задълбочено по този въпрос (9). В тази връзка трябва също така да се споменат широкообхватните проучвания, доклади и прояви на нейния предшественик, Европейския център за наблюдение на расизма и ксенофобията. |
| --- | --- |

4.1.3

Агенцията на ЕС за основните права работи задълбочено по този въпрос (9). В тази връзка трябва също така да се споменат широкообхватните проучвания, доклади и прояви на нейния предшественик, Европейския център за наблюдение на расизма и ксенофобията.

4.2   Европейският парламент

| 4.2.1 | Европейският парламент от дълго време работи упорито и отвъд рамките на партийните групи по въпросите на малцинствата, интеграцията на ромите и борбата срещу дискриминацията, на която са подложени. Така например вече бяха приети редица доклади и резолюции по този въпрос, като последната резолюция датира от 31 януари 2008 г. (10) |
| --- | --- |

4.2.1

Европейският парламент от дълго време работи упорито и отвъд рамките на партийните групи по въпросите на малцинствата, интеграцията на ромите и борбата срещу дискриминацията, на която са подложени. Така например вече бяха приети редица доклади и резолюции по този въпрос, като последната резолюция датира от 31 януари 2008 г. (10)

4.3   Съветът

| 4.3.1 | Европейският съвет се занима с този въпрос последно на 14 декември 2007 г. във връзка с Европейската година на равните възможности за всички (11). |
| --- | --- |

4.3.1

Европейският съвет се занима с този въпрос последно на 14 декември 2007 г. във връзка с Европейската година на равните възможности за всички (11).

4.4   Съветът на Европа и ОССЕ

Двете организации вече допринесоха за подобряване на ситуацията в множество области и продължават своята работа посредством мерки, специално насочени към ромите. От особено значение за защитата на малцинствата (а следователно и на ромите) са Рамковата конвенция за защита на националните малцинства и Европейската харта за регионални или малцинствени езици на Съвета на Европа. Кампанията „Dosta!“ е особено положителен пример за повишаване на информираността относно предразсъдъците и отрицателните стереотипи от страна на населението, съставляващо мнозинство.

| 4.5 | Европейският съд по правата на човека чрез редица свои изключително важни решения създаде важни предпоставки, необходими за зачитането на правата на ромите (12). |
| --- | --- |

4.5

Европейският съд по правата на човека чрез редица свои изключително важни решения създаде важни предпоставки, необходими за зачитането на правата на ромите (12).

| 4.6 | Организацията на обединените нации години наред насърчава интеграцията на ромите, по-специално в рамките на ПРООН, УНИЦЕФ и ЮНЕСКО. |
| --- | --- |

4.6

Организацията на обединените нации години наред насърчава интеграцията на ромите, по-специално в рамките на ПРООН, УНИЦЕФ и ЮНЕСКО.

4.7   Организираното гражданско общество

| 4.7.1 | Институтът „Отворено общество“ с подкрепата на Световната банка стана инициатор на Десетилетието на ромското включване 2005-2015 г. (13) |
| --- | --- |

4.7.1

Институтът „Отворено общество“ с подкрепата на Световната банка стана инициатор на Десетилетието на ромското включване 2005-2015 г. (13)

| 4.7.2 | Създадената неотдавна „EU Roma Policy Coalition“ (Коалиция за ромска политика на ЕС) (ERPC)
   (14) се обявява за принципа на включване чрез участие и цел да насърчи участието на ромите във всички процеси, които ги засягат. |
| --- | --- |

4.7.2

Създадената неотдавна „EU Roma Policy Coalition“ (Коалиция за ромска политика на ЕС) (ERPC)
   (14) се обявява за принципа на включване чрез участие и цел да насърчи участието на ромите във всички процеси, които ги засягат.

| 4.7.3 | Европейският форум на ромите и пътуващите хора (ERTF)
   (15) заслужава да бъде специално упоменат. Създаден е по инициатива на финландския президент Tarja Halonen и въз основа на споразумение за партньорство със Съвета на Европа, се ползва с привилегирован статут и право на активно участие в неговата работа. |
| --- | --- |

4.7.3

Европейският форум на ромите и пътуващите хора (ERTF)
   (15) заслужава да бъде специално упоменат. Създаден е по инициатива на финландския президент Tarja Halonen и въз основа на споразумение за партньорство със Съвета на Европа, се ползва с привилегирован статут и право на активно участие в неговата работа.

| 4.7.4 | Тъй като една от приоритетните области — заетостта, е от тяхната компетентност, социалните партньори играят също така важна роля в тази насока. Опитът на Европейската конфедерация на профсъюзите (ЕКП), както и на националните федерации на профсъюзите, и на европейските и национални асоциации на работодателите, може да бъде важен елемент в процеса, който предстои да бъде реализиран. |
| --- | --- |

4.7.4

Тъй като една от приоритетните области — заетостта, е от тяхната компетентност, социалните партньори играят също така важна роля в тази насока. Опитът на Европейската конфедерация на профсъюзите (ЕКП), както и на националните федерации на профсъюзите, и на европейските и национални асоциации на работодателите, може да бъде важен елемент в процеса, който предстои да бъде реализиран.

5.   Заключения

| 5.1 | Констатацията, че резултатите от всички досегашни усилия за включване на ромите и за утвърждаването на техните права са се оказвали незадоволителни, се повтаря отново и отново. |
| --- | --- |

5.1

Констатацията, че резултатите от всички досегашни усилия за включване на ромите и за утвърждаването на техните права са се оказвали незадоволителни, се повтаря отново и отново.

| 5.2 | Необходимите мерки се отнасят както до правомощията на Европейския съюз, така и до тези на държавите-членки. Съгласно член 13 от договора от Амстердам през 2000 г. бяха приети антидискриминационни директиви, които дават значителен импулс и очертават институционална рамка на борбата срещу дискриминацията на ромите. Комисията следва да проучи възможностите за разширяване на общностното законодателство, за да се намери решение на ромския въпрос, например като се приеме директива за десегрегацията. Освен това интеграцията на ромите би трябвало да бъде приоритет при използването на структурните фондове. |
| --- | --- |

5.2

Необходимите мерки се отнасят както до правомощията на Европейския съюз, така и до тези на държавите-членки. Съгласно член 13 от договора от Амстердам през 2000 г. бяха приети антидискриминационни директиви, които дават значителен импулс и очертават институционална рамка на борбата срещу дискриминацията на ромите. Комисията следва да проучи възможностите за разширяване на общностното законодателство, за да се намери решение на ромския въпрос, например като се приеме директива за десегрегацията. Освен това интеграцията на ромите би трябвало да бъде приоритет при използването на структурните фондове.

| 5.3 | Когато свързаните с ромите въпроси са от компетенциите на държавите-членки, възможен и ефикасен подход представлява създаденият през 1990 г. открит метод на координация — ОМК
   (16). Поради това Комитетът предлага да се надгражда върху ОМК, като методът се приложи и при въпросите, свързани с малцинствата, и по-специално интеграцията на ромите. Като първа стъпка предлагаме положението на ромите да бъде разгледано в различните процеси, които вече протичат в рамките на ОМК (по-специално заетост, социално включване и образование). ОМК и неговите инструменти могат да се използват съвместно от държавите-членки за оценка на моделите, представляващи най-добри практики, като същевременно се разглеждат общите модели и проектите, насочени към конкретни общности по места. За да бъдат успешно осъществени и да имат дълготраен ефект, те трябва бъдат междусекторни, и да се основават на планове за действие с участието на всички заинтересовани страни, в частност с ромските организации. Плановете за действие трябва да съдържат ангажименти, мерки, оценки, механизъм за обратна връзка и механизми за разпространение, които да получават подходяща финансова подкрепа, в частност и от структурните фондове. Комитетът е убеден, че ОМК представлява най-подходящият подход за решаване по най-ефективен начин на редица правни, социални, но също и исторически емоционално обременени въпроси, свързани с малцинствата, и по-специално с изискванията на ромите. |
| --- | --- |

5.3

Когато свързаните с ромите въпроси са от компетенциите на държавите-членки, възможен и ефикасен подход представлява създаденият през 1990 г. открит метод на координация — ОМК
   (16). Поради това Комитетът предлага да се надгражда върху ОМК, като методът се приложи и при въпросите, свързани с малцинствата, и по-специално интеграцията на ромите. Като първа стъпка предлагаме положението на ромите да бъде разгледано в различните процеси, които вече протичат в рамките на ОМК (по-специално заетост, социално включване и образование). ОМК и неговите инструменти могат да се използват съвместно от държавите-членки за оценка на моделите, представляващи най-добри практики, като същевременно се разглеждат общите модели и проектите, насочени към конкретни общности по места. За да бъдат успешно осъществени и да имат дълготраен ефект, те трябва бъдат междусекторни, и да се основават на планове за действие с участието на всички заинтересовани страни, в частност с ромските организации. Плановете за действие трябва да съдържат ангажименти, мерки, оценки, механизъм за обратна връзка и механизми за разпространение, които да получават подходяща финансова подкрепа, в частност и от структурните фондове. Комитетът е убеден, че ОМК представлява най-подходящият подход за решаване по най-ефективен начин на редица правни, социални, но също и исторически емоционално обременени въпроси, свързани с малцинствата, и по-специално с изискванията на ромите.

| 5.4 | Успехът на тези инициативи ще зависи в решаваща степен от успешното изграждане на функционираща мрежа за сътрудничество между всички участници. Комитетът вече е допринасял по редица поводи със своя добавена стойност в качеството си на мост към организираното гражданско общество (17) и възнамерява да даде своя принос за решаването на въпроса за интеграцията на малцинствата, в частност на ромите, чрез институционализирано и следователно устойчиво сътрудничество. |
| --- | --- |

5.4

Успехът на тези инициативи ще зависи в решаваща степен от успешното изграждане на функционираща мрежа за сътрудничество между всички участници. Комитетът вече е допринасял по редица поводи със своя добавена стойност в качеството си на мост към организираното гражданско общество (17) и възнамерява да даде своя принос за решаването на въпроса за интеграцията на малцинствата, в частност на ромите, чрез институционализирано и следователно устойчиво сътрудничество.

| 5.5 | Конференцията на високо равнище за ромското включване, планирана от Комисията за септември, би представлявала подходяща рамка за публично обсъждане на предложенията на Комисията за подобряване на ефективността на европейските и националните политики, и за предприемането на първите конкретни стъпки в този процес.
  По този повод Комитетът би могъл да представи конкретните мерки, планирани като стъпки, последващи настоящото становище. Би трябвало да се помисли също и за форми на сътрудничество с медиите, които преследват дългосрочни цели, а не се ограничават до предаване на информация за злободневни инциденти. |
| --- | --- |

5.5

Конференцията на високо равнище за ромското включване, планирана от Комисията за септември, би представлявала подходяща рамка за публично обсъждане на предложенията на Комисията за подобряване на ефективността на европейските и националните политики, и за предприемането на първите конкретни стъпки в този процес.

По този повод Комитетът би могъл да представи конкретните мерки, планирани като стъпки, последващи настоящото становище. Би трябвало да се помисли също и за форми на сътрудничество с медиите, които преследват дългосрочни цели, а не се ограничават до предаване на информация за злободневни инциденти.

6.   Заключителни бележки

| 6.1 | Първоначално Комитетът започна своята работа в рамките на Годината на равните възможности за всички, но след това, съгласувано с Комисията, я продължи в контекста на Европейската година на междукултурния диалог.
  Културата — така, както я разбира Комитетът, т. е. процес, който обхваща всички аспекти на живота, придържане към общи ценности, общ „начин на живот“, представлява задължителен фактор за разбирателство като част от всяко усилие, насочено към постигане на по-добра интеграция във всички области, тъй като съчетава рационалност и емоционалност, и по този начин предлага всеобхватен подход към проблемите, които трябва да бъдат разрешени. Това социално измерение на културата спомага междукултурният диалог да се превърне в инструмент на мира и стабилността както във вътрешен, така и във външен план. По отношение на малцинствата и преди всичко ромите, това означава, че междукултурният диалог е най-доброто средство за постепенното премахване на изградените през вековете стереотипи, основани на недоверие, резерви и неразбиране, за да може, в атмосфера на взаимно зачитане, съвместно да се намери форма на интеграция, приемлива и за двете страни, вписана в солидна законодателна рамка. |
| --- | --- |

6.1

Първоначално Комитетът започна своята работа в рамките на Годината на равните възможности за всички, но след това, съгласувано с Комисията, я продължи в контекста на Европейската година на междукултурния диалог.

Културата — така, както я разбира Комитетът, т. е. процес, който обхваща всички аспекти на живота, придържане към общи ценности, общ „начин на живот“, представлява задължителен фактор за разбирателство като част от всяко усилие, насочено към постигане на по-добра интеграция във всички области, тъй като съчетава рационалност и емоционалност, и по този начин предлага всеобхватен подход към проблемите, които трябва да бъдат разрешени. Това социално измерение на културата спомага междукултурният диалог да се превърне в инструмент на мира и стабилността както във вътрешен, така и във външен план. По отношение на малцинствата и преди всичко ромите, това означава, че междукултурният диалог е най-доброто средство за постепенното премахване на изградените през вековете стереотипи, основани на недоверие, резерви и неразбиране, за да може, в атмосфера на взаимно зачитане, съвместно да се намери форма на интеграция, приемлива и за двете страни, вписана в солидна законодателна рамка.

| 6.2 | Комитетът се надява, че още през Европейската година на междукултурния диалог ще бъдат предприети първите конкретни стъпки за изпълнение на неговите предложения, последвани от по-нататъшни действия през 2009 г. — Европейската година на творчеството и иновациите, както и през 2010 г. — Европейската година на борбата срещу бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

6.2

Комитетът се надява, че още през Европейската година на междукултурния диалог ще бъдат предприети първите конкретни стъпки за изпълнение на неговите предложения, последвани от по-нататъшни действия през 2009 г. — Европейската година на творчеството и иновациите, както и през 2010 г. — Европейската година на борбата срещу бедността и социалното изключване.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Според Препоръка 1201 (1993 г.) на ПАСЕ към Европейската конвенция за правата на човека и основните свободи, изразът „национално малцинство“ се отнася до група хора, които: живеят постоянно на територията на държавата и са нейни граждани; имат стари, солидни и трайни връзки с държавата; притежават специфични етнически, културни, религиозни или езикови характеристики; въпреки че са по-малобройни от останалата част на населението на държавата или на даден неин регион, са представени в достатъчна степен; движени са от обща воля за запазване на белезите на общата им идентичност, в частност култура, традиции, религия или език.

1

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta93/EREC1201.htm

(2)  Становище на ЕИСК от 13.9.2006 г. относно„Immigration, integration and the role of civil society organisations“ („Имиграцията, интеграцията и ролята на организациите на гражданското общество“), докладчик: г-н Pariza Castaños (ОВ C 318, 23.12.2006 г.), становище на ЕИСК от 10.12.2003 г. относно „Immigration, integration and employment“ („Имиграцията, интеграцията и заетостта“), докладчик: г-н Pariza Castaños (ОВ C 80, 30.3.2004 г.), становище на ЕИСК от 5.6.2000 г. относно„Measures to combat discrimination“ („Мерки за борба срещу дискирминацията“), докладчик: г-н Sharma (ОВ C 204, 18.7.2000 г.); становище на ЕИСК от 10.12.2003 г. относно „The European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia“ („Европейският център за мониторинг на расизма и ксенофобията“), докладчик: г-н Sharma (ОВ C 80, 30.4.2004 г.).

2

(3)  По-долу са посочени някои от основните документи по този въпрос. Сайтовете съдържат голям брой други препратки и връзки, както и примери за добри практики и, в някои случаи, различни езикови версии.

3

| | „The Situation of Roma in an Enlarged Europe“ („Положението на ромите в разширена Европа“), доклад на Европейската комисия, 2004 г.)
  (http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/). |
| --- | --- |

„The Situation of Roma in an Enlarged Europe“ („Положението на ромите в разширена Европа“), доклад на Европейската комисия, 2004 г.)

(http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/).

| | „Avoiding the Dependency Trap“ („Как да се избегне капанът на зависимостта“), ПРООН, 2003 г.
  (http://roma.undp.sk/). |
| --- | --- |

„Avoiding the Dependency Trap“ („Как да се избегне капанът на зависимостта“), ПРООН, 2003 г.

(http://roma.undp.sk/).

| | „Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe“ („Окончателен доклад за ситуацията на правата на човека по отношение на ромите, синтите и пътуващите хора в Европа“), Съвет на Европа, 2006 г., от Alvaro Gil Robles, Върховен комисар за правата на човека
  (http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp). |
| --- | --- |

„Final Report on the Human Rights Situation of Roma, Sinti and Travellers in Europe“ („Окончателен доклад за ситуацията на правата на човека по отношение на ромите, синтите и пътуващите хора в Европа“), Съвет на Европа, 2006 г., от Alvaro Gil Robles, Върховен комисар за правата на човека

(http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp).

| | „Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area“ („План за действие за подобряване на положението на ромите и синтите в зоната на ОССЕ“
  (www.osce.org/odihr/). |
| --- | --- |

„Action Plan on Improving the Situation of Roma and Sinti Within the OSCE Area“ („План за действие за подобряване на положението на ромите и синтите в зоната на ОССЕ“

(www.osce.org/odihr/).

| | „Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion“ („Анализ на политиките, насочени срещу сегрегацията в страните, участващи в Десетилетието на ромското включване“)
  (www.romadecade.org). |
| --- | --- |

„Analysis of the Anti-Segregation Policies in the Countries Participating in the Decade of Roma Inclusion“ („Анализ на политиките, насочени срещу сегрегацията в страните, участващи в Десетилетието на ромското включване“)

(www.romadecade.org).

(4)  40 % от ромските деца не посещават училище (в сравнение с 0,5 % от населението, съставляващо мнозинство). Освен това 38 % отпадат от училище (в сравнение с 4,0 % от населението, съставляващо мнозинство). Момичетата са в още по-неблагоприятно положение, като само едно от три завършва начално образование (в сравнение с 19 от 20 от населението съставляващо мнозинство).

4

Само 8 % от ромските деца завършват средно образование (в сравнение с 64 % от населението съставляващо мнозинство) и по-малко от 0,5 % постъпват във висши учебни заведения (липсват данни за завършилите висше образование). Източник: ПРООН.

(5)  Консултативната експертна група на високо равнище за социална интеграция на етническите малцинства и пълното им участие на пазара на труда представи през декември 2007 г. своя доклад „Ethnic Minorities in the Labour Market“ („Етническите малцинства на пазара на труда“). В него се посочват най-важните препятствия пред достъпа до пазара на труда. Вж.

5

http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/hlg/etmin_en.pdf

(6)  Например: http://www.soros.org/initiatives/roma, http://www.romeurope.org/?page_id=14, http://www.romnews.com/community/index.php, http://www.enar-eu.org/, http://www.unionromani.org/union_in.htm, http://www.romanicriss.org/, http://www.erionet.org/, http://www.grtleeds.co.uk/index.html, http://www.etudestsiganes.asso.fr/, http://www.fnasat.asso.fr/, http://romove.radio.cz/en/, http://www.spolu.nl/index.html

6

(7)  Нобелова награда за 2006 г. за Muhammad Yunus: примерът на банка Grameen в Бангладеш би могъл да се приложи за ромските общности.

7

(8)  „Въпреки многобройните програми и инициативи, насочени към ромите, промяната се извършва бавно, а резултатите в някои случаи са по-лоши от очакваните, най-вече поради структурни проблеми. Трябва да се подчертае, че макар че въпросът за равното третиране би следвало да бъде стратегическа задача в ЕС и държавите-членки, за включването на ромите са необходими специфични и целенасочени действия“ (вж. бел. No 6).

8

(9)  „Roma and Travellers in Public Education“ („Ромите и пътуващите хора в обществената образователна система“), EUMC/FRA, 2006 г.,

9

(http://fra.europa.eu/fra/material/pub/ROMA/roma_report.pdf

(10)  В Резолюция относно „Европейска стратегия за ромите“, приета от Европейския парламент на 31.1.2008 г., т. 6, настоятелно се приканва „Европейската комисия да разработи Европейска рамкова стратегия за приобщаването на ромите, насочена към последователна политика на равнище ЕС по отношение на социалното приобщаване на ромите, и приканва Комисията в същото време последователно да оформи подробен план за действие на Общността за приобщаването на ромите с цел да предостави финансова подкрепа за реализиране на целите на Европейската рамкова стратегия за приобщаването на ромите.“. Вж.

10

http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008-0035+0+DOC+XML+V0//FR&language=FR)

(11)  Заключения на председателството, параграф 50. „Във връзка с това Европейският съвет, като си дава сметка за подчертано специфичното положение на ромите в рамките на Съюза, приканва държавите-членки и Съюза да използват всички средства, за да подобрят тяхното включване. За тази цел той приканва Комисията да разгледа съществуващите политики и инструменти и да докладва на Съвета относно постигнатия напредък до края на месец юни 2008 г.“ Вж.

11

http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?id=432&lang=fr&mode=g

(12)  http://cmiskp.echr.coe.int/tkp197/portal.asp?sessionId=7828574&skin=hudoc-en&action=request

12

(13)  Концепцията на „Десетилетието на ромското включване 2005-2015 г.“ беше приета на конференция през м. юни 2003 г. на тема „Ромите в разширяваща се Европа — предизвикателства за бъдещето“ с активното съдействие на Комисията. Участващите страни (Чешката република, Словакия, Унгария, Хърватия, Румъния, България, Сърбия, Бившата югославска република Македония и Черна гора) приеха планове за действие, които включват предложения за постигане на четири основни цели: образование, заетост, здравеопазване и жилищни условия. На конференцията бе създаден също и Фонд за образование на ромите. Вж.

13

http://www.romadecade.org/ и http://romaeducationfund.hu/

(14)  Членове: Амнести интернешънъл (AI), Европейски център за права на ромите (ERRC), Европейски ромски информационен офис (ERIO), Европейска мрежа срещу расизма (ENAR), Институт „Отворено общество“ ИОО, Международна фондация SPOLU, Международна група за правата на малцинствата (MRGI) и European Roma Grassroots Organisation (ERGO). Вж.

14

http://www.romadecade.org/portal/downloads/News/Towards%20an%20EU%20Roma%20Policy%20ERPC%20-20Final.pdf)

(15)  Европейски форум на ромите и пътуващите хора

15

(http://www.ertf.org/en/index.html).

(16)  Европейският съвет от Лисабон прилага открития метод на координация в рамките на Лисабонския процес в областта на заетостта, социалната закрила, отглеждането на децата и образованието, политиките за предприятията, иновациите и изследванията, както и структурните икономически реформи. Съветът от Гьотеборг включва в неговото приложно поле имиграцията и убежището. Понастоящем ОМК се прилага и при въпросите на младежта. В своето Съобщение относно Европейска програма за култура в глобализиращия се свят (COM)2007 242 окончателен) Европейската комисия предлага прилагането на ОМК в областта на културата. При това тя изрично подчертава, че е необходимо Европейският парламент, Европейският икономически и социален комитет и Комитетът на регионите да бъдат включени в този процес.

16

(17)  Виж Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI), Група за Лисабонската стратегия и Група за връзка между ЕИСК и организациите и мрежите на организираното гражданско общество в Европа.

17

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/95

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Елементи за структурата, организацията и действието на платформа, целяща постигане на по-голямо участие на гражданското общество в насърчаването на политики за интеграция на граждани от трети страни в Европейския съюз“

(2009/C 27/21)

В писмо от 24 юли 2007 година, г-жа Margot Wallström и г-н Franco Frattini, заместник-председатели на Европейската комисия, поискаха от Европейския икономически и социален комитет, в съответствие с разпоредбите на член 262 на Договора за създаване на Европейската общност, да изготви проучвателно становище относно:

„Елементи за структурата, организацията и действието на платформа, целяща постигане на по-голямо участие на гражданското общество в насърчаването на политики за интеграция на граждани от трети страни в Европейския съюз“.

Специализираната секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 10 юни 2008 г. (докладчик: г-н PARIZA CASTAÑOS).

На 446-та си пленарна сесия, състояла се на 9 и 10 юли (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 136 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Въведение

| 1.1 | Европейската комисия, в лицето на заместник-председателите г-н Franco Frattini и г-жа Margot Wallström, поиска от Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище на тема: „Елементи за структурата, организацията и действието на платформа, целяща постигане на по-голямо участие на гражданското общество в насърчаването на политики за интеграция на граждани на трети страни в Европейския съюз“. |
| --- | --- |

1.1

Европейската комисия, в лицето на заместник-председателите г-н Franco Frattini и г-жа Margot Wallström, поиска от Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище на тема: „Елементи за структурата, организацията и действието на платформа, целяща постигане на по-голямо участие на гражданското общество в насърчаването на политики за интеграция на граждани на трети страни в Европейския съюз“.

| 1.2 | В последните години Комитетът разработи няколко становища (1), в които се подчертава, че интеграцията е основен елемент на европейските политики по отношение на бежанците и имиграцията, той работи твърде активно за насърчаване на тези политики с Комисията, Парламента и Съвета. |
| --- | --- |

1.2

В последните години Комитетът разработи няколко становища (1), в които се подчертава, че интеграцията е основен елемент на европейските политики по отношение на бежанците и имиграцията, той работи твърде активно за насърчаване на тези политики с Комисията, Парламента и Съвета.

| 1.3 | Комитетът насърчава организациите на гражданското общество — основни деятели в областта на политиките за интеграция, да участват в разработката на становищата. В тази връзка Европейският икономически и социален комитет и Европейската комисия свикаха още през 2002 г. социалните партньори и организациите на гражданското общество на държавите-членки на голяма конференция (2), благодарение на която бе даден ход на съвместен анализ на европейските политики за интеграция. В заключенията бе предложено да се разработи програма на Общността за интеграция и да се създаде фонд за финансиране на набелязаните цели. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът насърчава организациите на гражданското общество — основни деятели в областта на политиките за интеграция, да участват в разработката на становищата. В тази връзка Европейският икономически и социален комитет и Европейската комисия свикаха още през 2002 г. социалните партньори и организациите на гражданското общество на държавите-членки на голяма конференция (2), благодарение на която бе даден ход на съвместен анализ на европейските политики за интеграция. В заключенията бе предложено да се разработи програма на Общността за интеграция и да се създаде фонд за финансиране на набелязаните цели.

2.   Рамка за интеграцията на граждани от трети страни

| 2.1. | В своето становище относно „Имиграцията, интеграцията и ролята на организираното гражданско общество“ от 21 март 2002 г. (3). Европейският икономически и социален комитет подчерта необходимостта да се разработят ясни и ефективни интеграционни политики в рамкова програма на Общността. Въпреки че процесът на изработване на обща рамка за интеграция на имигрантите не беше безпроблемен, Европейският съюз (ЕС) ще разполага, след ратифицирането на Договора от Лисабон, с по-добри политически, икономически и правни инструменти, необходими за нейното прилагане. |
| --- | --- |

2.1.

В своето становище относно „Имиграцията, интеграцията и ролята на организираното гражданско общество“ от 21 март 2002 г. (3). Европейският икономически и социален комитет подчерта необходимостта да се разработят ясни и ефективни интеграционни политики в рамкова програма на Общността. Въпреки че процесът на изработване на обща рамка за интеграция на имигрантите не беше безпроблемен, Европейският съюз (ЕС) ще разполага, след ратифицирането на Договора от Лисабон, с по-добри политически, икономически и правни инструменти, необходими за нейното прилагане.

| 2.2. | Програмата от Хага (4) за укрепване на свободата, сигурността и правосъдието в Европейския съюз подчертава, че интеграцията на гражданите на трети страни е ключова политическа стратегия за утвърждаване на свободата в рамките на Европейския съюз за периода 2005-2009 г (5). |
| --- | --- |

2.2.

Програмата от Хага (4) за укрепване на свободата, сигурността и правосъдието в Европейския съюз подчертава, че интеграцията на гражданите на трети страни е ключова политическа стратегия за утвърждаване на свободата в рамките на Европейския съюз за периода 2005-2009 г (5).

| 2.3. | Европейският съвет подчерта необходимостта, определена в общите основни принципи на политиката за интеграция на имигрантите в Европейския съюз, приети от Съвета „Правосъдие и вътрешни работи“ на 19 ноември 2004 г. (6), да се насърчи координацията между националните политики за интеграция и инициативите на общността. Тази ориентация бе също потвърдена от Европейската комисия в нейното съобщение „Програмата от Хага: Десет приоритета за петте следващи години — Партньорство за европейско обновление в областта на свободата, сигурността и правосъдието“ (7), в което се припомня необходимостта от създаване на рамка на Общността за интеграция, основаваща се на общите основни принципи, които гарантират зачитане на основните ценности и права, присъщи на Европейския съюз и подкрепят недискриминацията. |
| --- | --- |

2.3.

Европейският съвет подчерта необходимостта, определена в общите основни принципи на политиката за интеграция на имигрантите в Европейския съюз, приети от Съвета „Правосъдие и вътрешни работи“ на 19 ноември 2004 г. (6), да се насърчи координацията между националните политики за интеграция и инициативите на общността. Тази ориентация бе също потвърдена от Европейската комисия в нейното съобщение „Програмата от Хага: Десет приоритета за петте следващи години — Партньорство за европейско обновление в областта на свободата, сигурността и правосъдието“ (7), в което се припомня необходимостта от създаване на рамка на Общността за интеграция, основаваща се на общите основни принципи, които гарантират зачитане на основните ценности и права, присъщи на Европейския съюз и подкрепят недискриминацията.

| 2.4. | В тези принципи се прави последователен анализ на европейското схващане за интеграция на гражданите на трети страни, въз основа на целта „гражданска интеграция“ която, както предложи Комитетът (8), „се основава на третиране на имигрантите на равна нога с останалото население що се отнася до права и задължения, както и до достъп до блага, услуги и канали за участието им в обществения живот при условия на равенство на шансовете и еднакво отношение“. Принципите разглеждат интеграцията като двустранен процес, включващ взаимни усилия за адаптация и отговорност, които трябва се положат както от имигрантите, така и от приемащото ги местно население. |
| --- | --- |

2.4.

В тези принципи се прави последователен анализ на европейското схващане за интеграция на гражданите на трети страни, въз основа на целта „гражданска интеграция“ която, както предложи Комитетът (8), „се основава на третиране на имигрантите на равна нога с останалото население що се отнася до права и задължения, както и до достъп до блага, услуги и канали за участието им в обществения живот при условия на равенство на шансовете и еднакво отношение“. Принципите разглеждат интеграцията като двустранен процес, включващ взаимни усилия за адаптация и отговорност, които трябва се положат както от имигрантите, така и от приемащото ги местно население.

| 2.5. | В своето съобщение от 1 септември 2005 г. на тема: „Обща програма за интеграция — Рамка за интегриране на гражданите на трети страни в Европейския съюз“ (9), Европейската комисия предлага конкретни мерки за прилагане на практика и за укрепване на прилагането на общите основни принципи на равнище на държавите-членки и на ЕС. Комисията признава също, че участието на всички заинтересовани страни е необходимо, за да се гарантира успехът на интеграцията и че трябва да се следва глобален и последователен подход в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

2.5.

В своето съобщение от 1 септември 2005 г. на тема: „Обща програма за интеграция — Рамка за интегриране на гражданите на трети страни в Европейския съюз“ (9), Европейската комисия предлага конкретни мерки за прилагане на практика и за укрепване на прилагането на общите основни принципи на равнище на държавите-членки и на ЕС. Комисията признава също, че участието на всички заинтересовани страни е необходимо, за да се гарантира успехът на интеграцията и че трябва да се следва глобален и последователен подход в рамките на ЕС.

| 2.6 | За тази цел беше предложено, в сътрудничество с мрежата от национални точки за контакт, да се създаде Интернет страница, да се разработят наръчници и да се съставят годишни доклади за миграцията и интеграцията, както и да се организира Европейски форум за интеграция. |
| --- | --- |

2.6

За тази цел беше предложено, в сътрудничество с мрежата от национални точки за контакт, да се създаде Интернет страница, да се разработят наръчници и да се съставят годишни доклади за миграцията и интеграцията, както и да се организира Европейски форум за интеграция.

| 2.7 | В заключенията си от юни 2007 година Европейският съвет отбелязва „Европейският съвет приветства също така положените усилия за подобряване на непрекъснатото и задълбочено сътрудничество на равнище ЕС и между държавите-членки в областта на интеграцията и диалога между културите. Европейският съвет приветства по-специално Заключенията на Съвета от 12 юни относно укрепването на интеграционните политики в ЕС чрез насърчаване на единството в многообразието. Той подчертава значението на по-нататъшните инициативи за подпомагане на обмена на опит по интеграционните политики на държавите-членки.“ (10). |
| --- | --- |

2.7

В заключенията си от юни 2007 година Европейският съвет отбелязва „Европейският съвет приветства също така положените усилия за подобряване на непрекъснатото и задълбочено сътрудничество на равнище ЕС и между държавите-членки в областта на интеграцията и диалога между културите. Европейският съвет приветства по-специално Заключенията на Съвета от 12 юни относно укрепването на интеграционните политики в ЕС чрез насърчаване на единството в многообразието. Той подчертава значението на по-нататъшните инициативи за подпомагане на обмена на опит по интеграционните политики на държавите-членки.“ (10).

| 2.8 | ЕИСК споделя холистичния подход, предложен в последно време от Европейския съвет, понеже интеграцията и диалогът между културите трябва да бъдат основни елементи в политиката на Общността спрямо имиграцията. |
| --- | --- |

2.8

ЕИСК споделя холистичния подход, предложен в последно време от Европейския съвет, понеже интеграцията и диалогът между културите трябва да бъдат основни елементи в политиката на Общността спрямо имиграцията.

| 2.9 | В заключенията на Съвета по въпросите на правосъдието и вътрешните работи от 12 и 13.6.2007 г. (11) се признава, че съществува взаимна и неразривна връзка между имиграция и интеграция. Следвайки препоръките, приети на неформалната среща, събрала на 10 и 11.5.2007 г. в Потсдам министрите, отговарящи за интеграцията, на която участва и Европейският икономически и социален комитет, Съветът подчерта необходимостта да се преразгледа политическият обхват на новите мерки, целящи укрепване на европейската рамка за интеграция и политиките за интеграция на държавите-членки. |
| --- | --- |

2.9

В заключенията на Съвета по въпросите на правосъдието и вътрешните работи от 12 и 13.6.2007 г. (11) се признава, че съществува взаимна и неразривна връзка между имиграция и интеграция. Следвайки препоръките, приети на неформалната среща, събрала на 10 и 11.5.2007 г. в Потсдам министрите, отговарящи за интеграцията, на която участва и Европейският икономически и социален комитет, Съветът подчерта необходимостта да се преразгледа политическият обхват на новите мерки, целящи укрепване на европейската рамка за интеграция и политиките за интеграция на държавите-членки.

| 2.10 | Организациите на гражданското общество и социалните партньори играят особено важна роля за гарантиране на съгласуваността и ефективността на процесите на социална интеграция на имигрантите, за разработването на политики и оценката им в ЕС. В своето становище от 13 септември 2006 г. относно „Имиграцията в рамките на Европейския съюз и политиките за интеграция: сътрудничество между регионалните и местни власти и организациите на гражданското общество“ (12), ЕИСК оцени активното сътрудничество с гражданското общество и социалните партньори като важно условие за насърчаване на европейските политики за интеграция. По-специално ЕИСК отчете значението на социалните партньори, на организациите за защита на правата на човека, на организациите на имигрантите, на културните и спортни асоциации, на религиозните общности, на асоциациите по местоживеене, на възпитателните общности, на училищата и университетите, на медиите и т. н., що се отнася до ролята, която те играят в процеса на интеграция на национално, регионално и местно равнище и подчертава, че е необходимо да се развиват, укрепват и признават тези организации на европейско равнище, за да се обнови европейската рамка за интеграция на имигрантите. |
| --- | --- |

2.10

Организациите на гражданското общество и социалните партньори играят особено важна роля за гарантиране на съгласуваността и ефективността на процесите на социална интеграция на имигрантите, за разработването на политики и оценката им в ЕС. В своето становище от 13 септември 2006 г. относно „Имиграцията в рамките на Европейския съюз и политиките за интеграция: сътрудничество между регионалните и местни власти и организациите на гражданското общество“ (12), ЕИСК оцени активното сътрудничество с гражданското общество и социалните партньори като важно условие за насърчаване на европейските политики за интеграция. По-специално ЕИСК отчете значението на социалните партньори, на организациите за защита на правата на човека, на организациите на имигрантите, на културните и спортни асоциации, на религиозните общности, на асоциациите по местоживеене, на възпитателните общности, на училищата и университетите, на медиите и т. н., що се отнася до ролята, която те играят в процеса на интеграция на национално, регионално и местно равнище и подчертава, че е необходимо да се развиват, укрепват и признават тези организации на европейско равнище, за да се обнови европейската рамка за интеграция на имигрантите.

| 2.11 | Прилагането на политики и програми за прием и интеграция на имигрантите трябва да се съпътства от широко участие на организациите на гражданското общество и на асоциациите на имигрантите и от прякото им включване в процеса. Тази гледна точка бе също потвърдена в Третия годишен доклад за имиграцията и интеграцията, публикуван на 11 септември 2007 г. от Европейската комисия (13). Този доклад отново предлага да се свика Европейски форум за интеграция, в рамките на който заинтересованите страни, работещи по темата за интеграцията в рамките на Европейския съюз, биха могли да обменят опит и да разработят препоръки (14). |
| --- | --- |

2.11

Прилагането на политики и програми за прием и интеграция на имигрантите трябва да се съпътства от широко участие на организациите на гражданското общество и на асоциациите на имигрантите и от прякото им включване в процеса. Тази гледна точка бе също потвърдена в Третия годишен доклад за имиграцията и интеграцията, публикуван на 11 септември 2007 г. от Европейската комисия (13). Този доклад отново предлага да се свика Европейски форум за интеграция, в рамките на който заинтересованите страни, работещи по темата за интеграцията в рамките на Европейския съюз, биха могли да обменят опит и да разработят препоръки (14).

| 2.12 | Приемането на солидна и амбициозна финансова рамка ще съдейства освен това в голяма степен за насърчаване на политики за интеграция и за обмен на опит. В рамките на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци за периода 2007-2013 година“, Европейският фонд за интеграция на граждани от трети страни (15) ще улесни разработката на национални политики, вдъхновени от общите основни принципи, и ще насърчи обновяването на политиката на Общността за интеграция на имигрантите. |
| --- | --- |

2.12

Приемането на солидна и амбициозна финансова рамка ще съдейства освен това в голяма степен за насърчаване на политики за интеграция и за обмен на опит. В рамките на програмата „Солидарност и управление на миграционните потоци за периода 2007-2013 година“, Европейският фонд за интеграция на граждани от трети страни (15) ще улесни разработката на национални политики, вдъхновени от общите основни принципи, и ще насърчи обновяването на политиката на Общността за интеграция на имигрантите.

| 2.13 | Освен това, в Договора за реформа, приет на 18 октомври 2007 г. в Лисабон (Договор от Лисабон), се заявява категорично, че изграждането на обща европейска политика за интеграция на имигрантите представлява една от ключовите политики на Европейския съюз. Новият дял V от Договора за функционирането на Европейския съюз ще даде за пръв път на Европейския съюз правно основание (член 63а, т. 4, нов член 79.4), което да му позволи да вземе общи законодателни мерки за поощряване и подкрепа на дейността на държавите-членки за насърчаване на интеграцията на гражданите на трети страни (16). |
| --- | --- |

2.13

Освен това, в Договора за реформа, приет на 18 октомври 2007 г. в Лисабон (Договор от Лисабон), се заявява категорично, че изграждането на обща европейска политика за интеграция на имигрантите представлява една от ключовите политики на Европейския съюз. Новият дял V от Договора за функционирането на Европейския съюз ще даде за пръв път на Европейския съюз правно основание (член 63а, т. 4, нов член 79.4), което да му позволи да вземе общи законодателни мерки за поощряване и подкрепа на дейността на държавите-членки за насърчаване на интеграцията на гражданите на трети страни (16).

3.   Предложение на ЕИСК за създаване на европейски форум за интеграция

| 3.1 | Комитетът е на мнение, че предвид съществуването на множество инструменти (Обща програма за интеграция, Европейски фонд за интеграция, национални контактни точки за интеграция, наръчници по интеграция, годишен доклад по миграция и интеграция, Интернет страница, и т. н.), следва да се подобри съгласуваността на политиките на Европейския съюз. Той е също така на мнение, че е необходимо да се поднови дебатът относно открития метод за координация. Европейската комисия трябва да предложи на Съвета към интеграцията да прилага отворения метод на координация, което Съветът преди няколко години отхвърли. |
| --- | --- |

3.1

Комитетът е на мнение, че предвид съществуването на множество инструменти (Обща програма за интеграция, Европейски фонд за интеграция, национални контактни точки за интеграция, наръчници по интеграция, годишен доклад по миграция и интеграция, Интернет страница, и т. н.), следва да се подобри съгласуваността на политиките на Европейския съюз. Той е също така на мнение, че е необходимо да се поднови дебатът относно открития метод за координация. Европейската комисия трябва да предложи на Съвета към интеграцията да прилага отворения метод на координация, което Съветът преди няколко години отхвърли.

| 3.2 | Комитетът смята, че за да се укрепи съгласуваността в тази политика и нейните инструменти, е необходимо да се създаде платформа за участие на гражданското общество. За Комитета е чест и приветства инициативата, чрез която Европейската комисия поиска от него да изготви настоящото проучвателно становище. |
| --- | --- |

3.2

Комитетът смята, че за да се укрепи съгласуваността в тази политика и нейните инструменти, е необходимо да се създаде платформа за участие на гражданското общество. За Комитета е чест и приветства инициативата, чрез която Европейската комисия поиска от него да изготви настоящото проучвателно становище.

| 3.3 | По модела на съществуващите платформи в рамките на другите политики на общността и на опита, натрупан на национално равнище, Комитетът предлага европейската платформа да се нарече Европейски форум за интеграция (име, прието от Европейската комисия (17)). |
| --- | --- |

3.3

По модела на съществуващите платформи в рамките на другите политики на общността и на опита, натрупан на национално равнище, Комитетът предлага европейската платформа да се нарече Европейски форум за интеграция (име, прието от Европейската комисия (17)).

| 3.4 | Комитетът счита, че изграждането на Форума трябва да се извършва постепенно. Първото заседание за изготвяне на работната програма и допълване на структурата на Форума трябва да се проведе през есента на 2008 г. |
| --- | --- |

3.4

Комитетът счита, че изграждането на Форума трябва да се извършва постепенно. Първото заседание за изготвяне на работната програма и допълване на структурата на Форума трябва да се проведе през есента на 2008 г.

3.5   Функции на Европейския форум за интеграция

| 3.5.1 | В различни становища (18) Комитетът е подчертавал, че е важно да се възприеме глобален подход по отношение на интеграцията, като за целта е необходимо да бъдат привлечени всички заинтересовани лица и по-специално социалните партньори и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.5.1

В различни становища (18) Комитетът е подчертавал, че е важно да се възприеме глобален подход по отношение на интеграцията, като за целта е необходимо да бъдат привлечени всички заинтересовани лица и по-специално социалните партньори и организациите на гражданското общество.

| 3.5.2 | В своето съобщение относно Общата програма за интеграция (19) Комисията изразява мнение, че „основните функции на този форум ще бъдат консултация, обмен на експертни мнения и формулиране на препоръки“. |
| --- | --- |

3.5.2

В своето съобщение относно Общата програма за интеграция (19) Комисията изразява мнение, че „основните функции на този форум ще бъдат консултация, обмен на експертни мнения и формулиране на препоръки“.

| 3.5.3 | Комитетът е съгласен и счита, че Форумът ще може да изпълнява тези функции чрез разработка на доклади (които могат да включват насоки) относно политиките за интеграция. |
| --- | --- |

3.5.3

Комитетът е съгласен и счита, че Форумът ще може да изпълнява тези функции чрез разработка на доклади (които могат да включват насоки) относно политиките за интеграция.

| 3.5.4 | Комисията, Парламентът и Съветът могат да се консултират с Форума по европейските политики за интеграция и по други аспекти на имиграционната политика. |
| --- | --- |

3.5.4

Комисията, Парламентът и Съветът могат да се консултират с Форума по европейските политики за интеграция и по други аспекти на имиграционната политика.

| 3.5.5 | Форумът ще може да разработва за институциите на ЕС доклади по собствена инициатива за подобряване на интеграцията на гражданите на трети страни. |
| --- | --- |

3.5.5

Форумът ще може да разработва за институциите на ЕС доклади по собствена инициатива за подобряване на интеграцията на гражданите на трети страни.

| 3.5.6 | Обменът на технически познания и на добри практики в съдействие с мрежата от национални точки за контакт трябва да бъде една от особено важните функции на Форума. |
| --- | --- |

3.5.6

Обменът на технически познания и на добри практики в съдействие с мрежата от национални точки за контакт трябва да бъде една от особено важните функции на Форума.

| 3.5.7 | Форумът ще има също възможност да оказва съдействие на конференциите по въпроса за наръчника по интеграция и да участва в събранията на националните точки за контакт. |
| --- | --- |

3.5.7

Форумът ще има също възможност да оказва съдействие на конференциите по въпроса за наръчника по интеграция и да участва в събранията на националните точки за контакт.

| 3.5.8 | Дейностите на Форума, както и неговите доклади и заключения, ще бъдат публикувани на Интернет страницата на ЕИСК, както и на тази на Комисията, посветена на интеграцията, която ще дава възможност за участие на европейските граждани и на гражданите на трети страни (виртуален форум). |
| --- | --- |

3.5.8

Дейностите на Форума, както и неговите доклади и заключения, ще бъдат публикувани на Интернет страницата на ЕИСК, както и на тази на Комисията, посветена на интеграцията, която ще дава възможност за участие на европейските граждани и на гражданите на трети страни (виртуален форум).

3.6.   Членове на Форума

| 3.6.1 | Форумът ще включва най-много 100 членове и ще се свиква два пъти годишно. |
| --- | --- |

3.6.1

Форумът ще включва най-много 100 членове и ще се свиква два пъти годишно.

| 3.6.2 | Комисията смята, че „добавената от Форума стойност ще се състои в това, да обединява редица активни заинтересовани страни в областта на интеграцията в рамките на Европейския съюз. Това биха могли да бъдат например организации-координатори, разполагащи с представители в редица държави-членки“ (20). ЕИСК споделя възгледа на Комисията и смята, че интеграцията на пазара на труда при условия на равенство е един от приоритетите, поради което е необходимо социалните партньори също да участват във Форума. |
| --- | --- |

3.6.2

Комисията смята, че „добавената от Форума стойност ще се състои в това, да обединява редица активни заинтересовани страни в областта на интеграцията в рамките на Европейския съюз. Това биха могли да бъдат например организации-координатори, разполагащи с представители в редица държави-членки“ (20). ЕИСК споделя възгледа на Комисията и смята, че интеграцията на пазара на труда при условия на равенство е един от приоритетите, поради което е необходимо социалните партньори също да участват във Форума.

| 3.6.3 | От съществено значение е към работата на Форума да се прилага единен европейски подход, който да отчита националните практики и опит. Ето защо Комитетът предлага във Форума да участват представители на организациите както на равнище ЕС, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

3.6.3

От съществено значение е към работата на Форума да се прилага единен европейски подход, който да отчита националните практики и опит. Ето защо Комитетът предлага във Форума да участват представители на организациите както на равнище ЕС, така и на национално равнище.

| 3.6.4 | Една трета от членовете на форума ще представляват тези организации, активни на равнище на Европейския съюз, включително социалните партньори, които работят за интеграция на имигрантите. |
| --- | --- |

3.6.4

Една трета от членовете на форума ще представляват тези организации, активни на равнище на Европейския съюз, включително социалните партньори, които работят за интеграция на имигрантите.

| 3.6.5 | Останалите членове ще бъдат представители на консултативните органи на държавите-членки (един до четирима представители). По този начин във Форума ще участват сродни форуми, платформи, съвети или институции, съществуващи в държавите-членки, в частност — тези, които включват в своята дейност организации на имигранти. От държавите-членки, в които няма такива институции, вместо тях ще участват икономическите и социални съвети (или сходни институции). |
| --- | --- |

3.6.5

Останалите членове ще бъдат представители на консултативните органи на държавите-членки (един до четирима представители). По този начин във Форума ще участват сродни форуми, платформи, съвети или институции, съществуващи в държавите-членки, в частност — тези, които включват в своята дейност организации на имигранти. От държавите-членки, в които няма такива институции, вместо тях ще участват икономическите и социални съвети (или сходни институции).

| 3.6.6 | ЕИСК е на мнение, че е от съществено значение да се улесни участието във Форума за интеграция на организациите на имигрантите, които в повечето случаи са организирани само на национално равнище без да разполагат с европейска мрежа, поради което форумите, платформите, съветите или икономическите и социални съвети на държавите-членки ще определят представителите на организациите на имигранти, които бъдат счетени за най-представителни. |
| --- | --- |

3.6.6

ЕИСК е на мнение, че е от съществено значение да се улесни участието във Форума за интеграция на организациите на имигрантите, които в повечето случаи са организирани само на национално равнище без да разполагат с европейска мрежа, поради което форумите, платформите, съветите или икономическите и социални съвети на държавите-членки ще определят представителите на организациите на имигранти, които бъдат счетени за най-представителни.

| 3.7 | При определянето на членовете организациите трябва да съблюдават принципа за равновесие между половете. |
| --- | --- |

3.7

При определянето на членовете организациите трябва да съблюдават принципа за равновесие между половете.

| 3.7.1 | Форумът ще може да кани да присъстват на събранията му наблюдатели и експерти, по-специално представители на специализираните европейски агенции, университетски учени и изследователи, както и представители на европейските мрежи на местните и регионални власти. |
| --- | --- |

3.7.1

Форумът ще може да кани да присъстват на събранията му наблюдатели и експерти, по-специално представители на специализираните европейски агенции, университетски учени и изследователи, както и представители на европейските мрежи на местните и регионални власти.

| 3.7.2 | За да насърчава възможно най-широко участие, Европейският форум за интеграция трябва да работи в мрежа с организациите на гражданското общество (местни, регионални, национални и европейски организации). |
| --- | --- |

3.7.2

За да насърчава възможно най-широко участие, Европейският форум за интеграция трябва да работи в мрежа с организациите на гражданското общество (местни, регионални, национални и европейски организации).

| 3.7.3 | В съответствие с разпоредбите на параграф 3.7, ЕИСК ще участва в заседанията на Форума; представители на Комисията, Европейския парламент и Комитета на регионите също ще могат да участват на събранията на Форума. |
| --- | --- |

3.7.3

В съответствие с разпоредбите на параграф 3.7, ЕИСК ще участва в заседанията на Форума; представители на Комисията, Европейския парламент и Комитета на регионите също ще могат да участват на събранията на Форума.

3.8   Ангажираност на Европейския икономически и социален комитет

| 3.8.1 | ЕИСК ще участва активно в работата на Форума и в тази връзка ще създаде в рамките на своята специализирана секция SOC постоянна проучвателна група по въпросите на интеграцията, състояща се от 15 членове. Чрез тази проучвателна група Форумът и ЕИСК ще си сътрудничат във връзка с изготвянето на становищата. |
| --- | --- |

3.8.1

ЕИСК ще участва активно в работата на Форума и в тази връзка ще създаде в рамките на своята специализирана секция SOC постоянна проучвателна група по въпросите на интеграцията, състояща се от 15 членове. Чрез тази проучвателна група Форумът и ЕИСК ще си сътрудничат във връзка с изготвянето на становищата.

| 3.8.2 | Членовете на постоянната проучвателна група ще участват в пленарните заседания на Форума. |
| --- | --- |

3.8.2

Членовете на постоянната проучвателна група ще участват в пленарните заседания на Форума.

| 3.8.3 | Предвид новото правно основание от Договора от Лисабон, Комитетът ще изготвя нови становища, включващи предложения и политически препоръки, насочени към поощряване и подкрепа за дейностите на държавите-членки в областта на интеграцията. |
| --- | --- |

3.8.3

Предвид новото правно основание от Договора от Лисабон, Комитетът ще изготвя нови становища, включващи предложения и политически препоръки, насочени към поощряване и подкрепа за дейностите на държавите-членки в областта на интеграцията.

3.9   Структура на Форума

| 3.9.1 | ЕИСК предлага съвсем проста структура за Форума:






  — | председател, определен от ЕИСК със съгласието на Комисията, |
| --- | --- | --- |

3.9.1

ЕИСК предлага съвсем проста структура за Форума:

—

председател, определен от ЕИСК със съгласието на Комисията,

| — | трима заместник-председатели, определени от Форума, |
| --- | --- |

—

трима заместник-председатели, определени от Форума,

| — | председателят и тримата заместник-председатели образуват Бюро, което ще заседава поне четири пъти годишно, |
| --- | --- |

—

председателят и тримата заместник-председатели образуват Бюро, което ще заседава поне четири пъти годишно,

| — | малък секретариат, включващ две лица от ЕИСК, |
| --- | --- |

—

малък секретариат, включващ две лица от ЕИСК,

| — | форумът ще заседава в сградата на ЕИСК, където ще бъде и негово седалище, |
| --- | --- |

—

форумът ще заседава в сградата на ЕИСК, където ще бъде и негово седалище,

| — | форумът ще провежда два пъти годишно пленарни заседания, свикани от председателя, |
| --- | --- |

—

форумът ще провежда два пъти годишно пленарни заседания, свикани от председателя,

| — | за разработката на докладите могат да се създават работни групи в ограничен състав. |
| --- | --- |

—

за разработката на докладите могат да се създават работни групи в ограничен състав.

3.10   Работна програма на Форума

| 3.10.1 | Общите основни принципи определят пътната карта за дейността на Форума, както и работната му програма. |
| --- | --- |

3.10.1

Общите основни принципи определят пътната карта за дейността на Форума, както и работната му програма.

| 3.10.2 | Работната програма ще бъде изготвена от Бюрото на Форума и ще бъде съобразена с работната програма на институциите на ЕС, и с тези на организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.10.2

Работната програма ще бъде изготвена от Бюрото на Форума и ще бъде съобразена с работната програма на институциите на ЕС, и с тези на организациите на гражданското общество.

| 3.10.3 | Форумът ще може да извършва оценка на целите и програмите на Европейския фонд за интеграция, както и на другите инструменти, предвидени във връзка с европейската политика за интеграция. |
| --- | --- |

3.10.3

Форумът ще може да извършва оценка на целите и програмите на Европейския фонд за интеграция, както и на другите инструменти, предвидени във връзка с европейската политика за интеграция.

3.11   Правилник за вътрешния ред

| 3.11.1 | ЕИСК предлага Европейската комисия да одобри правилника за вътрешния ред на Форума въз основа на предложение от ЕИСК. |
| --- | --- |

3.11.1

ЕИСК предлага Европейската комисия да одобри правилника за вътрешния ред на Форума въз основа на предложение от ЕИСК.

| 3.11.2 | ЕИСК предлага Европейската комисия да определи участниците във Форума въз основа на предложение от ЕИСК. |
| --- | --- |

3.11.2

ЕИСК предлага Европейската комисия да определи участниците във Форума въз основа на предложение от ЕИСК.

3.12   Финансова рамка

| 3.12.1 | Форумът ще се финансира със средства, предоставени от институциите на ЕС. |
| --- | --- |

3.12.1

Форумът ще се финансира със средства, предоставени от институциите на ЕС.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Становище на Европейския икономически и социален комитет от 21.3.2002 г. относно „Имиграцията, интеграцията и ролята на организираното гражданско общество“, (докладчик: г-н PARIZA CASTAÑOS), ОВ C 125, 27.5.2002 г.

1

Становище на Европейския икономически и социален комитет от 10 и 11 декември 2003 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно имиграцията, интеграцията и заетостта“ (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 80, 30.3.2004 г.

Становище на Европейския икономически и социален комитет от 14 септември 2006 г. относно „Имиграцията в рамките на Европейския съюз и политиките за интеграция: сътрудничество между регионалните и местни органи на властта и организациите на гражданското общество“ (докладчик: г-н PARIZA CASTAÑOS), ОВ C 318, 23.12.2006 г.

(2)  Конференция на тема: „Имиграция: ролята на гражданското общество за интеграцията“, Брюксел, 9 и 10 септември 2002 г.

2

(3)  Становище на Европейския икономически и социален комитет от 21.3.2002 г. относно „Имиграцията, интеграцията и ролята на организираното гражданско общество“, докладчик: г-н PARIZA CASTAÑOS (ОВ C 125, 27.5.2002 г.).

3

(4)  Европейски съвет, Програмата от Хага: да се укрепи свободата, сигурността и правосъдието в Европейския съюз, ОВ C 53, 3.3.2005 г., стр. 1.

4

(5)  Становище на Европейския икономически и социален комитет от 15 декември 2005 година относно съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент — Програмата от Хага: Десет приоритета за петте следващи години — Партньорство за европейско обновление в областта на свободата, сигурността и правосъдието (докладчик: г-н PARIZA CASTAÑOS), ОВ C 65, 17.3.2006 г.

5

(6)  Съвет на Европейския съюз, сесия No 2618 на Съвета „Правосъдие и вътрешни работи“, Брюксел, 19 ноември 2004 г., 14615/04.

6

(7)  Съобщение на Европейската комисия „Програмата от Хага: Десет приоритета за петте следващи години — Партньорство за европейско обновление в областта на свободата, сигурността и правосъдието“, COM(2005) 184 окончателен, Брюксел, 10.5.2005 г.

7

(8)  Становище на Европейския икономически и социален комитет от 21.3.2002 г. относно „Имиграцията, интеграцията и ролята на организираното гражданско общество“ (докладчик: г-н PARIZA CASTAÑOS), ОВ C 125, 27.5.2002 г.

8

(9)  „Обща програма за интеграция — рамка за интегриране на гражданите на трети страни в Европейския съюз“, COM(2005) 389 окончателен, Брюксел, 1.9.2005 г.

9

(10)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/bg/07/st11/st11177.bg07.pdf, точка 20.

10

(11)  Съвет на Европейския съюз, сесия No 2807 на Съвета по въпросите на правосъдието и вътрешните работи, 12 и 13.6.2007 г., 10267/07.

11

(12)  Становище на Европейския икономически и социален комитет от 13 и 14 септември 2006 година относно: „Имиграцията в рамките на Европейския съюз и политиките за интеграция: сътрудничество между регионалните и местни власти и организациите на гражданското общество“, ОВ C 318, 23.12.2006 г.

12

(13)  Съобщение на Комисията: Трети годишен доклад относно миграцията и интеграцията, COM(2007) 512 окончателен, Брюксел, 11.9.2007 г.

13

(14)  Вж. точка 3.1 от Съобщението СОМ(2007) 512 окончателен

14

(15)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/integration/funding_integration_en.htm

15

(16)  Член 63а, т. 4 „Европейският парламент или Съветът могат, в съответствие с обикновената законодателна процедура, да установяват мерки за поощряване и подкрепа на действията на държавите-членки за насърчаване на интеграцията на граждани на трети страни, пребиваващи законно на тяхна територия, като се изключва всякакво хармонизиране на законовите и подзаконовите разпоредби на държавите-членки“.

16

(17)  COM(2005) 389 окончателен.

17

(18)  Становище на Европейския икономически и социален комитет от 21.3.2002 г. относно „Имиграцията, интеграцията и ролята на организираното гражданско общество“ (докладчик: г-н PARIZA CASTAÑOS), ОВ C 125, 27.5.2002 г. и от 13 и 14 септември 2006 г. относно: „Имиграцията в рамките на Европейския съюз и политиките за интеграция: сътрудничество между регионалните и местни власти и организациите на гражданското общество“, ОВ C 318, 23.12.2006 г.

18

(19)  COM(2005) 389 окончателен.

19

(20)  COM(2005) 389 окончателен.

20

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/99

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Нова европейска програма за социално действие

(2009/C 27/22)

На 25 октомври 2007 г. Европейският икономически и социален комитет получи писмо от бъдещoто френско председателство относно

„Нова европейска програма за социално действие“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 10 юни 2008 г. (докладчик: г-н Olsson).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище с 133 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

В момента на приемане на настоящото становище и предвид резултатите от референдума от 12 юни, статутът и бъдещето на Договора от Лисабон следва да бъдат изяснени. Становището прави обширно позоваване на Договора от Лисабон и на неговото измерение и потенциал по отношение на социалната политика. Комитетът е убеден, че възможността за една амбициозна и основана на участието Европейска програма за социално действие остава на преден план и е още по-необходима.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Необходима е нова европейска програма за социално действие (ЕПСД), за да може социалното развитие в ЕС да следва ритъма на икономическото и пазарно развитие. Уместно е в светлината на Договора от Лисабон, който създава нови възможности, отговорности и цели, да се даде нов тласък на една по-динамична социална Европа със засилено участие. Новата ЕПСД трябва да подкрепя по осезаем и практически начин целите и амбициите на социалната политика на ЕС много след 2010 г. и да бъде подробна пътна карта за действие на политиката. |
| --- | --- |

1.1

Необходима е нова европейска програма за социално действие (ЕПСД), за да може социалното развитие в ЕС да следва ритъма на икономическото и пазарно развитие. Уместно е в светлината на Договора от Лисабон, който създава нови възможности, отговорности и цели, да се даде нов тласък на една по-динамична социална Европа със засилено участие. Новата ЕПСД трябва да подкрепя по осезаем и практически начин целите и амбициите на социалната политика на ЕС много след 2010 г. и да бъде подробна пътна карта за действие на политиката.

| 1.2 | Социалният диалог все още е един от главните стълбове и трябва да бъде укрепен. Програмата трябва да осигури по-силна връзка с гражданите и организираното гражданско общество, давайки възможност за процедури за участие „отдолу нагоре“ и за взаимодействие с инициативите на ЕС, като включва и гражданския диалог. |
| --- | --- |

1.2

Социалният диалог все още е един от главните стълбове и трябва да бъде укрепен. Програмата трябва да осигури по-силна връзка с гражданите и организираното гражданско общество, давайки възможност за процедури за участие „отдолу нагоре“ и за взаимодействие с инициативите на ЕС, като включва и гражданския диалог.

| 1.3 | Програмата следва да постави акцент особено върху области като качеството на живот, основни социални права, увеличаване на възможностите на хората, социална солидарност, заетост и висококачествен труд, обществено предприемачество, управление на промените, насърчаване на основни социални стандарти във външните отношения на ЕС и най-вече в областта на търговията. Трябва да се използват всички налични инструменти и средства. Запазвайки мястото си, общностният метод трябва да бъде допълнен с други „нови методи“. За да се подпомогне програмата, може да бъдат преразпределени финансови ресурси от настоящия бюджет. Бюджетната реформа след 2013 г. трябва да акцентира върху социалното сближаване. |
| --- | --- |

1.3

Програмата следва да постави акцент особено върху области като качеството на живот, основни социални права, увеличаване на възможностите на хората, социална солидарност, заетост и висококачествен труд, обществено предприемачество, управление на промените, насърчаване на основни социални стандарти във външните отношения на ЕС и най-вече в областта на търговията. Трябва да се използват всички налични инструменти и средства. Запазвайки мястото си, общностният метод трябва да бъде допълнен с други „нови методи“. За да се подпомогне програмата, може да бъдат преразпределени финансови ресурси от настоящия бюджет. Бюджетната реформа след 2013 г. трябва да акцентира върху социалното сближаване.

2.   Въведение — предистория

| 2.1 | Предстоящото френско председателство на ЕС сезира Европейския икономически и социален комитет относно идеята за европейска програма за социално действие. |
| --- | --- |

2.1

Предстоящото френско председателство на ЕС сезира Европейския икономически и социален комитет относно идеята за европейска програма за социално действие.

| 2.2 | Писмото от френското председателство може да се разглежда като последващо действие от предходното становище на Комитета относно Преглед на европейските социални реалности, в което отбелязва, че „за да се създадат основите на един нов консенсус по отношение на социалните предизвикателства, които Европа ще трябва да посрещне, би било добре да се формулира нова „програма за социално действие“, която да обхване както икономическите реалности, така и социалните очаквания.“ (1). |
| --- | --- |

2.2

Писмото от френското председателство може да се разглежда като последващо действие от предходното становище на Комитета относно Преглед на европейските социални реалности, в което отбелязва, че „за да се създадат основите на един нов консенсус по отношение на социалните предизвикателства, които Европа ще трябва да посрещне, би било добре да се формулира нова „програма за социално действие“, която да обхване както икономическите реалности, така и социалните очаквания.“ (1).

| 2.3 | Гореспоменатото становище се позовава на Европейската програма за социално действие от 1989 г., която беше неразделна част от това, което може да се нарече европейски социален модел и показа реалността на социалното измерение на единния вътрешен пазар. Това беше тригодишна програма за действие, „основна опора за инициативите на Комисията в социалната сфера“ с 45 ясни мерки, считани за „задължителни за постигане на напредък, за да се даде осезаем израз на общностно равнище на принципите, залегнали в Хартата на Общността, за основните социални права на работниците“ (2). Мерките бяха законодателни и незаконодателни, като покриваха дейностите на Общността в почти всички социални сфери, за да се постигнат целите на Договора за „подобряване на условията на живот и труд“. |
| --- | --- |

2.3

Гореспоменатото становище се позовава на Европейската програма за социално действие от 1989 г., която беше неразделна част от това, което може да се нарече европейски социален модел и показа реалността на социалното измерение на единния вътрешен пазар. Това беше тригодишна програма за действие, „основна опора за инициативите на Комисията в социалната сфера“ с 45 ясни мерки, считани за „задължителни за постигане на напредък, за да се даде осезаем израз на общностно равнище на принципите, залегнали в Хартата на Общността, за основните социални права на работниците“ (2). Мерките бяха законодателни и незаконодателни, като покриваха дейностите на Общността в почти всички социални сфери, за да се постигнат целите на Договора за „подобряване на условията на живот и труд“.

| 2.4 | Достиженията на правото на ЕС в социалната област, които бяха резултат от Програмата за социално действие от 1989 г., не следват ритъма на днешните икономически и социални предизвикателства, отправени от глобализацията, изменението на климата и демографското развитие. Тези предизвикателства се изостриха още повече заради забавянето на икономическия растеж, сътресенията на финансовите пазари и задаващата се продоволствена криза. Сред някои групи и граждани дори съществува чувството, че европейската социална политика е в задънена улица в сравнение с напредъка на политиките, свързани с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

2.4

Достиженията на правото на ЕС в социалната област, които бяха резултат от Програмата за социално действие от 1989 г., не следват ритъма на днешните икономически и социални предизвикателства, отправени от глобализацията, изменението на климата и демографското развитие. Тези предизвикателства се изостриха още повече заради забавянето на икономическия растеж, сътресенията на финансовите пазари и задаващата се продоволствена криза. Сред някои групи и граждани дори съществува чувството, че европейската социална политика е в задънена улица в сравнение с напредъка на политиките, свързани с вътрешния пазар.

| 2.5 | Прегледът показа, че заможно и бързо променящо се европейско общество предоставя повече възможности, но се появяват и нови социални рискове. В прегледа бяха подчертани въпроси като различията в доходите и равните възможности, промените на пазара на труда, равенството между половете и разликите в заплащането, детската бедност и социалното изключване, „разривът между поколенията“, променящите се модели на семейството, достъпа до жилище и грижи за децата, положението на хората с увреждания, миграцията и интеграцията. |
| --- | --- |

2.5

Прегледът показа, че заможно и бързо променящо се европейско общество предоставя повече възможности, но се появяват и нови социални рискове. В прегледа бяха подчертани въпроси като различията в доходите и равните възможности, промените на пазара на труда, равенството между половете и разликите в заплащането, детската бедност и социалното изключване, „разривът между поколенията“, променящите се модели на семейството, достъпа до жилище и грижи за децата, положението на хората с увреждания, миграцията и интеграцията.

3.   Нова рамка за Европейска програма за социално действие

| 3.1 | Политиците все повече осъзнават, че са необходими нови политически насоки, за да се посрещнат предизвикателствата на европейския обществен модел. Европейските граждани насочват вниманието си към нови дейности в областта на социалната политика, които трябва да бъдат социално напредничави и икономически устойчиви. |
| --- | --- |

3.1

Политиците все повече осъзнават, че са необходими нови политически насоки, за да се посрещнат предизвикателствата на европейския обществен модел. Европейските граждани насочват вниманието си към нови дейности в областта на социалната политика, които трябва да бъдат социално напредничави и икономически устойчиви.

| 3.2 | Договорът за реформа от Лисабон създава нови възможности за реализиране на Европейска програма за социално действие, тъй като той определя нови социални цели за ЕС (3): „пълна заетост и социален прогрес, борба срещу социалното изключване и дискриминациите, насърчаване на социалната справедливост и закрила, равенство между мъжете и жените, солидарност между поколенията и защита на правата на детето“. |
| --- | --- |

3.2

Договорът за реформа от Лисабон създава нови възможности за реализиране на Европейска програма за социално действие, тъй като той определя нови социални цели за ЕС (3): „пълна заетост и социален прогрес, борба срещу социалното изключване и дискриминациите, насърчаване на социалната справедливост и закрила, равенство между мъжете и жените, солидарност между поколенията и защита на правата на детето“.

| 3.3 | Договорът за реформа от Лисабон увеличава отговорността на Европейския съюз за постигане на тези социални цели. |
| --- | --- |

3.3

Договорът за реформа от Лисабон увеличава отговорността на Европейския съюз за постигане на тези социални цели.

| 3.4 | Възможностите за по-социална Европа са записани по-специално в Хартата за основните права, в задължителните разпоредби на „хоризонталната социална клауза“ и в Протокола относно услугите от общ интерес. Договорът също така предвижда възможности за „засилено сътрудничество“, които могат да бъдат насърчавани и използвани в социалната сфера (4). |
| --- | --- |

3.4

Възможностите за по-социална Европа са записани по-специално в Хартата за основните права, в задължителните разпоредби на „хоризонталната социална клауза“ и в Протокола относно услугите от общ интерес. Договорът също така предвижда възможности за „засилено сътрудничество“, които могат да бъдат насърчавани и използвани в социалната сфера (4).

| 3.5 | Договорът потвърждава ролята на социалните партньори да допринасят за една Европа на икономическия и социален напредък. С разпоредбите си относно демокрация на участието, той също така предвижда нови възможности и допълнителни инструменти — например „гражданска инициатива“ — за включване на гражданите и техните организации в изграждането на една по-социална Европа. ЕИСК трябва да играе важна роля в това отношение. |
| --- | --- |

3.5

Договорът потвърждава ролята на социалните партньори да допринасят за една Европа на икономическия и социален напредък. С разпоредбите си относно демокрация на участието, той също така предвижда нови възможности и допълнителни инструменти — например „гражданска инициатива“ — за включване на гражданите и техните организации в изграждането на една по-социална Европа. ЕИСК трябва да играе важна роля в това отношение.

| 3.6 | ЕИСК би желал също да се позове и на декларацията (5) на девет правителства, които подчертаха необходимостта от укрепване на европейския социален модел, тъй като той доведе до социален напредък и е в състояние да посрещне предизвикателствата на днешния ден. В декларацията се подчертава отговорността на европейските институции за това да дадат нов тласък на социална Европа и да използват всички налични инструменти, като поставят акцент върху социалния диалог. „ЕС-27 не може да бъде просто зона за свободна търговия, а трябва да гарантира необходимия баланс между икономическа свобода и социални права, така че вътрешния пазар да може също да бъде регулиран на социално ниво“. Във външните си политики ЕС би трябвало да насърчава ценностите на своя социален модел за постигане на справедлива глобализация и достоен труд за всички. |
| --- | --- |

3.6

ЕИСК би желал също да се позове и на декларацията (5) на девет правителства, които подчертаха необходимостта от укрепване на европейския социален модел, тъй като той доведе до социален напредък и е в състояние да посрещне предизвикателствата на днешния ден. В декларацията се подчертава отговорността на европейските институции за това да дадат нов тласък на социална Европа и да използват всички налични инструменти, като поставят акцент върху социалния диалог. „ЕС-27 не може да бъде просто зона за свободна търговия, а трябва да гарантира необходимия баланс между икономическа свобода и социални права, така че вътрешния пазар да може също да бъде регулиран на социално ниво“. Във външните си политики ЕС би трябвало да насърчава ценностите на своя социален модел за постигане на справедлива глобализация и достоен труд за всички.

| 3.7 | Накратко, необходима е нова Европейска програма за социално действие, за да може социалното развитие в ЕС да следва ритъма на случващото се в икономиката и пазара, и да спомогне за утвърждаването на Лисабонската стратегия, за насърчаването на социалните, икономическите и екологичните й аспекти, за да може впоследствие двете програми да напредват заедно. Също така е уместно в светлината на Договора от Лисабон да се даде нов стимул на една по-динамична социална Европа със засилено участие, отговаряща на нуждите и очакванията на гражданите. Ето защо, Европейската програма за социално действие трябва да бъде напълно интегрирана в след-Лисабонската стратегия, основана на работни места, растеж, социално сближаване и устойчивост, в която социалното и икономическото измерение са от еднакво значение. |
| --- | --- |

3.7

Накратко, необходима е нова Европейска програма за социално действие, за да може социалното развитие в ЕС да следва ритъма на случващото се в икономиката и пазара, и да спомогне за утвърждаването на Лисабонската стратегия, за насърчаването на социалните, икономическите и екологичните й аспекти, за да може впоследствие двете програми да напредват заедно. Също така е уместно в светлината на Договора от Лисабон да се даде нов стимул на една по-динамична социална Европа със засилено участие, отговаряща на нуждите и очакванията на гражданите. Ето защо, Европейската програма за социално действие трябва да бъде напълно интегрирана в след-Лисабонската стратегия, основана на работни места, растеж, социално сближаване и устойчивост, в която социалното и икономическото измерение са от еднакво значение.

4.   Принципи и елементи на една нова Европейска програма за социално действие

| 4.1 | Новата Европейска програма за социално действие трябва да се основава на ценностите и целите на Европейския съюз, заложени в Договора от Лисабон. Тя трябва да бъде отправна рамка за демократично, основано на солидарност, устойчиво, с възможност за социална интеграция, конкурентоспособно пространство на просперитет за всички граждани на Европа, основано на по-широко разпространение на житейските възможности, което не оставя никого извън борда, и основен инструмент за гарантиране на правата на гражданите, залегнали в „Хартата на основните права“. ЕПСД трябва да се основава на положителното сътрудничество между държавите-членки, а не на конкурентна „надпревара до край“ по отношение на социалните права, социалната закрила и условията на труд. По този начин Европейският съюз ще потвърди своята амбиция в областта на правата на човека, за да ги гарантира на най-високо ниво. |
| --- | --- |

4.1

Новата Европейска програма за социално действие трябва да се основава на ценностите и целите на Европейския съюз, заложени в Договора от Лисабон. Тя трябва да бъде отправна рамка за демократично, основано на солидарност, устойчиво, с възможност за социална интеграция, конкурентоспособно пространство на просперитет за всички граждани на Европа, основано на по-широко разпространение на житейските възможности, което не оставя никого извън борда, и основен инструмент за гарантиране на правата на гражданите, залегнали в „Хартата на основните права“. ЕПСД трябва да се основава на положителното сътрудничество между държавите-членки, а не на конкурентна „надпревара до край“ по отношение на социалните права, социалната закрила и условията на труд. По този начин Европейският съюз ще потвърди своята амбиция в областта на правата на човека, за да ги гарантира на най-високо ниво.

| 4.2 | Европейската програма за социално действие заляга в основата на визията за европейски обществен модел, който включва едновременно идеята за социална пазарна икономика и европейски социален модел. Тя отговаря на нуждите и въжделенията на хората, овластявайки гражданите като им предоставя права и отговорности, и като насърчава демокрацията на участието, идентифицира и мобилизира участниците в усилен социален диалог и ефективен граждански диалог. Новата Европейска програма за социално действие би трябвало да улесни един творчески и иновационен подход към справяне с новите предизвикателства и рискове. |
| --- | --- |

4.2

Европейската програма за социално действие заляга в основата на визията за европейски обществен модел, който включва едновременно идеята за социална пазарна икономика и европейски социален модел. Тя отговаря на нуждите и въжделенията на хората, овластявайки гражданите като им предоставя права и отговорности, и като насърчава демокрацията на участието, идентифицира и мобилизира участниците в усилен социален диалог и ефективен граждански диалог. Новата Европейска програма за социално действие би трябвало да улесни един творчески и иновационен подход към справяне с новите предизвикателства и рискове.

| 4.3 | Новата програма следва да се основава на дългосрочни социални и обществени перспективи, и да отговаря на новите очаквания и реалности. Перспективата за дългосрочна устойчивост трябва да поставя акцента върху мерки за децата и младото поколение. |
| --- | --- |

4.3

Новата програма следва да се основава на дългосрочни социални и обществени перспективи, и да отговаря на новите очаквания и реалности. Перспективата за дългосрочна устойчивост трябва да поставя акцента върху мерки за децата и младото поколение.

| 4.4 | Следователно програмата трябва да осъвремени и потвърди отново целите, предложенията и амбициите на социалната политика на ЕС за периода след 2010 г. Тя трябва да бъде подробна пътна карта за действие на политиката на всички нива, за една оживена социална Европа, подкрепяна от редовно подновяван „Социален дневен ред“ (6), основан на общи ценности. |
| --- | --- |

4.4

Следователно програмата трябва да осъвремени и потвърди отново целите, предложенията и амбициите на социалната политика на ЕС за периода след 2010 г. Тя трябва да бъде подробна пътна карта за действие на политиката на всички нива, за една оживена социална Европа, подкрепяна от редовно подновяван „Социален дневен ред“ (6), основан на общи ценности.

| 4.5 | ЕПСД върви ръка за ръка с динамичен европейски социален модел (7). Силната страна на модела е най-вече възможността му да надгражда върху общи ценности, отнасящи се до различни ситуации, с цел съвместното създаване на инструменти, процедури и дейности с легитимни участници, водещи до реално сближаване по отношение на напредъка. Възможността за финансиране от страна на ЕС е решаващ фактор за гарантиране на последователно развитие и за осигуряване на възможност на структурно изостаналите държави да настигнат останалите. |
| --- | --- |

4.5

ЕПСД върви ръка за ръка с динамичен европейски социален модел (7). Силната страна на модела е най-вече възможността му да надгражда върху общи ценности, отнасящи се до различни ситуации, с цел съвместното създаване на инструменти, процедури и дейности с легитимни участници, водещи до реално сближаване по отношение на напредъка. Възможността за финансиране от страна на ЕС е решаващ фактор за гарантиране на последователно развитие и за осигуряване на възможност на структурно изостаналите държави да настигнат останалите.

| 4.6 | В програмата се признава, че икономическото развитие и социалният напредък са взаимно насърчаващи се и взаимозависими. Съчетаването на икономическа конкурентоспособност и социалната справедливост и солидарност е най-подходящият начин за повишаване на благосъстоянието на гражданите в Европа. Тя би могла, при определени гаранции за бенефициерите, да обхваща едновременно частни и обществени инициативи, за да намери устойчиви финансови ресурси за социално благоденствие и интеграция. По този начин тя трябва също така да създаде рамка, която да гарантира, че услугите от общ интерес са универсални, достъпни и качествени. |
| --- | --- |

4.6

В програмата се признава, че икономическото развитие и социалният напредък са взаимно насърчаващи се и взаимозависими. Съчетаването на икономическа конкурентоспособност и социалната справедливост и солидарност е най-подходящият начин за повишаване на благосъстоянието на гражданите в Европа. Тя би могла, при определени гаранции за бенефициерите, да обхваща едновременно частни и обществени инициативи, за да намери устойчиви финансови ресурси за социално благоденствие и интеграция. По този начин тя трябва също така да създаде рамка, която да гарантира, че услугите от общ интерес са универсални, достъпни и качествени.

| 4.7 | Новата Програма за социално действие следва да подкрепя социално отговорните предприятия, лоялната конкуренция и равните условия, даващи възможност на вътрешния пазар да просперира, без да бъде потенциално заплашен от „социален дъмпинг“. В този контекст, тя трябва да акцентира по-специално върху качеството на работните места в бъдеще и необходимото, съпътстващо ги, общество на знанието. |
| --- | --- |

4.7

Новата Програма за социално действие следва да подкрепя социално отговорните предприятия, лоялната конкуренция и равните условия, даващи възможност на вътрешния пазар да просперира, без да бъде потенциално заплашен от „социален дъмпинг“. В този контекст, тя трябва да акцентира по-специално върху качеството на работните места в бъдеще и необходимото, съпътстващо ги, общество на знанието.

| 4.8 | Насърчаването на предприемаческия дух в широк смисъл, както е дефиниран от Комисията (8), ще подобри както икономическите, така и социалните постижения (9). Многообразието на предприятията трябва да бъде гарантирано и развивано, за да се използват спецификите на малките предприятия и предприятията от социалната икономика, и техният принос към социалното измерение. За създаването на равностойни условия между всички икономически субекти е необходимо да има европейски устави за сдружения, фондации, взаимоспомагателни дружества и малки предприятия. |
| --- | --- |

4.8

Насърчаването на предприемаческия дух в широк смисъл, както е дефиниран от Комисията (8), ще подобри както икономическите, така и социалните постижения (9). Многообразието на предприятията трябва да бъде гарантирано и развивано, за да се използват спецификите на малките предприятия и предприятията от социалната икономика, и техният принос към социалното измерение. За създаването на равностойни условия между всички икономически субекти е необходимо да има европейски устави за сдружения, фондации, взаимоспомагателни дружества и малки предприятия.

| 4.9 | ЕПСД би трябвало да се основава на широкообхватен и съгласуван подход, като едновременно проучва възможността за интегриране на социалното измерение в други области на политиката. Тя трябва да се превърне в естествена част от макроикономическата политика, данъчната политика и политиката в областта на конкуренцията, стратегията за устойчиво развитие, индустриалната политика, териториалното сближаване и външното измерение на ЕС. |
| --- | --- |

4.9

ЕПСД би трябвало да се основава на широкообхватен и съгласуван подход, като едновременно проучва възможността за интегриране на социалното измерение в други области на политиката. Тя трябва да се превърне в естествена част от макроикономическата политика, данъчната политика и политиката в областта на конкуренцията, стратегията за устойчиво развитие, индустриалната политика, териториалното сближаване и външното измерение на ЕС.

| 4.10 | Нова ЕПСД би укрепила осезаемо новата социална визия за „шансовете за успех“ за 21-ви век, както беше наскоро представена от Комисията (10). Комисията предлага рамка за политиките на ЕС и подчертава, че дневният ред на „възможностите, достъпа и солидарността“ изисква дългосрочни инвестиции в социален и човешки капитал. Тези инвестиции ще увеличат икономическата ефективност и могат да бъдат обосновани от гледна точка на устойчивото развитие. Комитетът подкрепя категорично тази идея и счита, че трябва да бъдат гарантирани иновационни начини за финансиране на човешкия и социален капитал както на равнище ЕС, така и на равнище държави-членки. Бюджетът на ЕС следва да бъде насочен към постигането на този резултат. Може да бъде проучена и възможността за общоевропейски заеми за развитие на социалната инфраструктура. |
| --- | --- |

4.10

Нова ЕПСД би укрепила осезаемо новата социална визия за „шансовете за успех“ за 21-ви век, както беше наскоро представена от Комисията (10). Комисията предлага рамка за политиките на ЕС и подчертава, че дневният ред на „възможностите, достъпа и солидарността“ изисква дългосрочни инвестиции в социален и човешки капитал. Тези инвестиции ще увеличат икономическата ефективност и могат да бъдат обосновани от гледна точка на устойчивото развитие. Комитетът подкрепя категорично тази идея и счита, че трябва да бъдат гарантирани иновационни начини за финансиране на човешкия и социален капитал както на равнище ЕС, така и на равнище държави-членки. Бюджетът на ЕС следва да бъде насочен към постигането на този резултат. Може да бъде проучена и възможността за общоевропейски заеми за развитие на социалната инфраструктура.

| 4.11 | ЕПСД следва също така да допринесе за постигането на по-справедлива и балансирана глобализация чрез популяризиране на принципите и ценностите на социалния модел на ЕС във външните му отношения. Трябва да бъдат предлагани партньорства с трети страни, заедно с по-голяма техническа и финансова помощ, за да се насърчават социалният и гражданският диалог, както и политиките в областта на заетостта и социалното благосъстояние. Търговските отношения следва да бъдат водени от зачитане на основните права на човека и социалните права, като например тези, залегнали в принципите и нормите на МОТ (11). |
| --- | --- |

4.11

ЕПСД следва също така да допринесе за постигането на по-справедлива и балансирана глобализация чрез популяризиране на принципите и ценностите на социалния модел на ЕС във външните му отношения. Трябва да бъдат предлагани партньорства с трети страни, заедно с по-голяма техническа и финансова помощ, за да се насърчават социалният и гражданският диалог, както и политиките в областта на заетостта и социалното благосъстояние. Търговските отношения следва да бъдат водени от зачитане на основните права на човека и социалните права, като например тези, залегнали в принципите и нормите на МОТ (11).

5.   Многостепенно управление

| 5.1 | За да бъде постигнат социален напредък, институциите на Европейския съюз трябва да изпълняват ролята си на лидери и задълженията, които са им възложени от Договора. Затова е уместна една нова Европейска програма за социално действие. На практика, всички налични инструменти и мерки, предвидени в Договора (12) за тази цел, следва да се използват практично и ефективно, като в същото време се зачитат изискванията на субсидиарността и пропорционалността. |
| --- | --- |

5.1

За да бъде постигнат социален напредък, институциите на Европейския съюз трябва да изпълняват ролята си на лидери и задълженията, които са им възложени от Договора. Затова е уместна една нова Европейска програма за социално действие. На практика, всички налични инструменти и мерки, предвидени в Договора (12) за тази цел, следва да се използват практично и ефективно, като в същото време се зачитат изискванията на субсидиарността и пропорционалността.

| 5.2 | Европейската програма за социално действие от 1989 г., заедно с проекта за единен пазар от 1992 г., доказаха ценните качества на „общностния метод“. Тъй като този метод е все още валиден за текущия преглед на вътрешния пазар, Комитетът счита, че би трябвало да бъде валиден и за даване на нов тласък на социалното измерение. По този начин ще има възможност за законодателни действия в ЕС с 27 държави-членки. |
| --- | --- |

5.2

Европейската програма за социално действие от 1989 г., заедно с проекта за единен пазар от 1992 г., доказаха ценните качества на „общностния метод“. Тъй като този метод е все още валиден за текущия преглед на вътрешния пазар, Комитетът счита, че би трябвало да бъде валиден и за даване на нов тласък на социалното измерение. По този начин ще има възможност за законодателни действия в ЕС с 27 държави-членки.

| 5.3 | В същото време богато и разнообразно включване на социалните партньори и други организации на гражданското общество на различни нива може да помогне за постигането на по-голяма ангажираност. Всички заинтересовани страни трябва да участват, за да бъде Европейската програма за социално действие уместна, осезаема, практична и отзивчива към гражданите. По този начин един проактивен подход „отдолу нагоре“, както е описан по-долу, трябва да взаимодейства с инициативите на ЕС. |
| --- | --- |

5.3

В същото време богато и разнообразно включване на социалните партньори и други организации на гражданското общество на различни нива може да помогне за постигането на по-голяма ангажираност. Всички заинтересовани страни трябва да участват, за да бъде Европейската програма за социално действие уместна, осезаема, практична и отзивчива към гражданите. По този начин един проактивен подход „отдолу нагоре“, както е описан по-долу, трябва да взаимодейства с инициативите на ЕС.

| 5.4 | Трябва да се идентифицират нуждите, загрижеността и въжделенията на гражданите. Инициативата на Европейската комисия за преглед на социалните реалности може да служи като модел и да бъде редовно провеждана, достигайки също до местно ниво. Представителните организации на гражданското общество играят съществена роля за да канализират исканията на гражданите към подходящото ниво, включително европейско. Те трябва да бъдат включвани систематично в прегледите и консултациите, инициирани от Комисията на ЕС, при които Комитетът да влезе в ролята си на посредник. |
| --- | --- |

5.4

Трябва да се идентифицират нуждите, загрижеността и въжделенията на гражданите. Инициативата на Европейската комисия за преглед на социалните реалности може да служи като модел и да бъде редовно провеждана, достигайки също до местно ниво. Представителните организации на гражданското общество играят съществена роля за да канализират исканията на гражданите към подходящото ниво, включително европейско. Те трябва да бъдат включвани систематично в прегледите и консултациите, инициирани от Комисията на ЕС, при които Комитетът да влезе в ролята си на посредник.

| 5.5 | В този контекст, ЕИСК подчертава значението на организирането на постоянен дебат на всички нива относно бъдещите предизвикателства и стратегически решения в областта на социалните политики. Целта на дебата трябва да бъде да допринесе за постигането на един нов консенсус за Европейската социална политика, основан на общия ангажимент на всички участници. |
| --- | --- |

5.5

В този контекст, ЕИСК подчертава значението на организирането на постоянен дебат на всички нива относно бъдещите предизвикателства и стратегически решения в областта на социалните политики. Целта на дебата трябва да бъде да допринесе за постигането на един нов консенсус за Европейската социална политика, основан на общия ангажимент на всички участници.

| 5.6 | Междусекторният, секторният и транснационалният социален диалог остава един от основните стълбове на социалния модел в държавите-членки и на равнище ЕС. Работодателите и профсъюзите играят ключова роля за справянето със социалните предизвикателства, тъй като те са силни движещи сили за постигането на икономически и социален напредък. Съвместните аналитични доклади и приоритетите, определени от европейските социални партньори, ще бъдат съществен елемент от рамката на подходящите действия както на европейско, така и на национално ниво (13). |
| --- | --- |

5.6

Междусекторният, секторният и транснационалният социален диалог остава един от основните стълбове на социалния модел в държавите-членки и на равнище ЕС. Работодателите и профсъюзите играят ключова роля за справянето със социалните предизвикателства, тъй като те са силни движещи сили за постигането на икономически и социален напредък. Съвместните аналитични доклади и приоритетите, определени от европейските социални партньори, ще бъдат съществен елемент от рамката на подходящите действия както на европейско, така и на национално ниво (13).

| 5.7 | Гражданският диалог — който трябва да бъде ясно разграничен от социалния диалог — ще бъде друг основен стълб в бъдеще. Ще бъде истинско предизвикателство гражданите и техните организации на всички нива да се ангажират за изграждането на социална Европа. |
| --- | --- |

5.7

Гражданският диалог — който трябва да бъде ясно разграничен от социалния диалог — ще бъде друг основен стълб в бъдеще. Ще бъде истинско предизвикателство гражданите и техните организации на всички нива да се ангажират за изграждането на социална Европа.

| 5.8 | Икономическите и социални съвети и подобни органи би трябвало да може да бъдат канени за участие от правителствата във всички етапи на оформянето и осъществяването на Европейската програма за социално действие. |
| --- | --- |

5.8

Икономическите и социални съвети и подобни органи би трябвало да може да бъдат канени за участие от правителствата във всички етапи на оформянето и осъществяването на Европейската програма за социално действие.

| 5.9 | Съществуващите партньорства в областта на социалните политики трябва да се укрепят. Положителният опит и моделите на партньорство на държавите-членки, както и на политиката на сближаване на ЕС, които са допринесли за социалното благосъстояние, трябва да се разпространят и по възможност допълнително да се проучат. |
| --- | --- |

5.9

Съществуващите партньорства в областта на социалните политики трябва да се укрепят. Положителният опит и моделите на партньорство на държавите-членки, както и на политиката на сближаване на ЕС, които са допринесли за социалното благосъстояние, трябва да се разпространят и по възможност допълнително да се проучат.

| 5.10 | Трябва да се насърчават и подкрепят с подходящите публични мерки автономията и капацитетът на социалните и икономически актьори, за да се създаде благоприятна среда, която да подобрява тяхната способност да изразяват гледната точка „отдолу-нагоре“ и да идентифицират основните области на политиката. |
| --- | --- |

5.10

Трябва да се насърчават и подкрепят с подходящите публични мерки автономията и капацитетът на социалните и икономически актьори, за да се създаде благоприятна среда, която да подобрява тяхната способност да изразяват гледната точка „отдолу-нагоре“ и да идентифицират основните области на политиката.

6.   Основни области на политиката

6.1   Устойчив житейски път

| — | Защитени лични пътеки чрез колективен ангажимент. Общи принципи за справяне с преходи през целия живот, не на последно място за подкрепа на „гъвкавата сигурност“ (14) посредством гарантирано образование и обучение, достъп до услуги, поддържани права и достатъчен доход, и чрез публично и/или частно финансиране в зависимост от избрания вид социално осигуряване. Системите за социална сигурност трябва да бъдат адаптирани и допълнени, където е възможно, от колективни споразумения и взаимно финансово осигуряване. |
| --- | --- |

—

Защитени лични пътеки чрез колективен ангажимент. Общи принципи за справяне с преходи през целия живот, не на последно място за подкрепа на „гъвкавата сигурност“ (14) посредством гарантирано образование и обучение, достъп до услуги, поддържани права и достатъчен доход, и чрез публично и/или частно финансиране в зависимост от избрания вид социално осигуряване. Системите за социална сигурност трябва да бъдат адаптирани и допълнени, където е възможно, от колективни споразумения и взаимно финансово осигуряване.

| — | Подобрено качество на живот чрез харта на социалната устойчивост, която включва например основните социални права, социална закрила, социални услуги, здравеопазването и правата на пациентите, в това число и тези на пациентите с психически заболявания. |
| --- | --- |

—

Подобрено качество на живот чрез харта на социалната устойчивост, която включва например основните социални права, социална закрила, социални услуги, здравеопазването и правата на пациентите, в това число и тези на пациентите с психически заболявания.

6.2   Гарантиране на основните социални права

| — | Европейска харта на основните права. Принципите и разпоредбите на Хартата трябва да спомогнат за насочване и насърчаване на развитието и дейностите в областта на социалната политика на ЕС. |
| --- | --- |

—

Европейска харта на основните права. Принципите и разпоредбите на Хартата трябва да спомогнат за насочване и насърчаване на развитието и дейностите в областта на социалната политика на ЕС.

| — | Бдителност при борбата срещу всички форми на дискриминация. Допълнителни законодателни действия и други мерки за гарантиране на разпоредбите на Договора (15), с цел да бъдат обхванати всички основания за дискриминация. |
| --- | --- |

—

Бдителност при борбата срещу всички форми на дискриминация. Допълнителни законодателни действия и други мерки за гарантиране на разпоредбите на Договора (15), с цел да бъдат обхванати всички основания за дискриминация.

| — | Ратифициране на международни и европейски инструменти за правата на човека. Действия за гарантиране на правното и практическо прилагане на разпоредбите, включени в тези инструменти, и по-добро наблюдение от страна на ЕС и държавите-членки. Трябва да се обърне специално внимание на Конвенцията на ООН за правата на детето. |
| --- | --- |

—

Ратифициране на международни и европейски инструменти за правата на човека. Действия за гарантиране на правното и практическо прилагане на разпоредбите, включени в тези инструменти, и по-добро наблюдение от страна на ЕС и държавите-членки. Трябва да се обърне специално внимание на Конвенцията на ООН за правата на детето.

6.3   Увеличаване на възможностите на хората — развиване на капацитета

| — | Европейска програма за по-добри знания
   (16). Основни приоритети и действия за ученето през целия живот, на които се предоставя правно основание и им се гарантират достатъчно финансови ресурси. |
| --- | --- |

—

Европейска програма за по-добри знания
   (16). Основни приоритети и действия за ученето през целия живот, на които се предоставя правно основание и им се гарантират достатъчно финансови ресурси.

| — | Осъществяване на Европейския младежки пакт, по-конкретно:






  — | Пакет за младежка заетост, подкрепен от значителни инвестиции, даващ достъп на младите хора до достоен първи работен опит и водещ до постоянна заетост на пазара на труда; |
| --- | --- | --- |

—

Осъществяване на Европейския младежки пакт, по-конкретно:

—

Пакет за младежка заетост, подкрепен от значителни инвестиции, даващ достъп на младите хора до достоен първи работен опит и водещ до постоянна заетост на пазара на труда;

| — | даване на втори шанс за напусналите преждевременно училище; |
| --- | --- |

—

даване на втори шанс за напусналите преждевременно училище;

| — | Рамкова програма на Общността за политики на интеграция. Ефективни, съгласувани политики на интеграция, основаващи се на правата на имигрантите, бежанците и малцинствата, и на които са предоставени достатъчно финансови ресурси. Постоянна подкрепа за предложения Форум за европейска интеграция, който е предвидено да бъде създаден от ЕИСК и Комисията, за да се даде възможност на имигрантите да излагат възгледите си. |
| --- | --- |

—

Рамкова програма на Общността за политики на интеграция. Ефективни, съгласувани политики на интеграция, основаващи се на правата на имигрантите, бежанците и малцинствата, и на които са предоставени достатъчно финансови ресурси. Постоянна подкрепа за предложения Форум за европейска интеграция, който е предвидено да бъде създаден от ЕИСК и Комисията, за да се даде възможност на имигрантите да излагат възгледите си.

6.4   Към общество за всички

| — | Премахване на бедността






  — | запазване на целта за премахване на бедността във всички държави-членки; |
| --- | --- | --- |

—

Премахване на бедността

—

запазване на целта за премахване на бедността във всички държави-членки;

| — | осъществяване на целта за нулева детска бедност; |
| --- | --- |

—

осъществяване на целта за нулева детска бедност;

| — | достойна пенсия за борба с бедността в напреднала възраст; |
| --- | --- |

—

достойна пенсия за борба с бедността в напреднала възраст;

| — | установяване на общи принципи за достойни минимални доходи, като се зачита принципът на субсидиарността. |
| --- | --- |

—

установяване на общи принципи за достойни минимални доходи, като се зачита принципът на субсидиарността.

| — | Равенство между половете






  — | прилагане на Пакта за равенство между половете (чрез законодателство, ОМК и общи принципи); |
| --- | --- | --- |

—

Равенство между половете

—

прилагане на Пакта за равенство между половете (чрез законодателство, ОМК и общи принципи);

| — | гарантиране на индивидуални права за жените; |
| --- | --- |

—

гарантиране на индивидуални права за жените;

| — | увеличаване на участието им във всички сектори на обществото; |
| --- | --- |

—

увеличаване на участието им във всички сектори на обществото;

| — | борба с бедността сред жените; |
| --- | --- |

—

борба с бедността сред жените;

| — | инвестиции в достъпни грижи на приемливи цени за деца и възрастни хора; |
| --- | --- |

—

инвестиции в достъпни грижи на приемливи цени за деца и възрастни хора;

| — | преразглеждане на данъчната система и системата за социално осигуряване; |
| --- | --- |

—

преразглеждане на данъчната система и системата за социално осигуряване;

| — | борба срещу насилието спрямо жените. |
| --- | --- |

—

борба срещу насилието спрямо жените.

| — | Отговаряне на нуждите на застаряващото общество






  — | превръщане на „Алианс за семейството“, одобрен от държавните глави на държавите от ЕС, в оперативен за тази цел; |
| --- | --- | --- |

—

Отговаряне на нуждите на застаряващото общество

—

превръщане на „Алианс за семейството“, одобрен от държавните глави на държавите от ЕС, в оперативен за тази цел;

| — | създаване на „Алианс на възрастните хора“ (17); |
| --- | --- |

—

създаване на „Алианс на възрастните хора“ (17);

| — | гарантиране на универсален достъп и продължителна финансова устойчивост за дългосрочните грижи; |
| --- | --- |

—

гарантиране на универсален достъп и продължителна финансова устойчивост за дългосрочните грижи;

| — | стартиране на изследователска програма; |
| --- | --- |

—

стартиране на изследователска програма;

| — | създаване на Обсерватория за най-добрите практики. |
| --- | --- |

—

създаване на Обсерватория за най-добрите практики.

| — | Изчерпателна стратегия на ЕС за хората с увреждания






  — | изготвяне на рамково предложение, специално насочено срещу дискриминацията на хората с увреждания; |
| --- | --- | --- |

—

Изчерпателна стратегия на ЕС за хората с увреждания

—

изготвяне на рамково предложение, специално насочено срещу дискриминацията на хората с увреждания;

| — | укрепване на принципа на включване на въпросите, свързани с уврежданията, във всички политики; |
| --- | --- |

—

укрепване на принципа на включване на въпросите, свързани с уврежданията, във всички политики;

| — | формулиране на изчерпателен пакет от законодателни мерки и оценки за въздействието на останалата част от законодателството. |
| --- | --- |

—

формулиране на изчерпателен пакет от законодателни мерки и оценки за въздействието на останалата част от законодателството.

| — | Подобряване на услугите от общ интерес






  — | осигуряване на необходимата правна сигурност, за да се гарантира функционирането на услугите от общ интерес, и особено на социалните услуги от общ интерес, както и поддържането на високо ниво на качество, зачитайки правомощията на заинтересованите страни; |
| --- | --- | --- |

—

Подобряване на услугите от общ интерес

—

осигуряване на необходимата правна сигурност, за да се гарантира функционирането на услугите от общ интерес, и особено на социалните услуги от общ интерес, както и поддържането на високо ниво на качество, зачитайки правомощията на заинтересованите страни;

| — | развитие на качествени инструменти за оценяване на функционирането на тези услуги, за да се увеличи ефективността им, включително и по отношение на разходите; |
| --- | --- |

—

развитие на качествени инструменти за оценяване на функционирането на тези услуги, за да се увеличи ефективността им, включително и по отношение на разходите;

| — | насърчаване на инвестициите чрез комбинирани инструменти за публично/частно финансиране (публично/частно партньорство), най-вече в сферата на обществената инфраструктура, генерираща приходи от експлоатация. |
| --- | --- |

—

насърчаване на инвестициите чрез комбинирани инструменти за публично/частно финансиране (публично/частно партньорство), най-вече в сферата на обществената инфраструктура, генерираща приходи от експлоатация.

6.5   Създаване на заетост и висококачествен труд

| — | Амбициозна и ефективна Европейска стратегия за заетост, по-конкретно — измерими цели в областите, свързани с активизирането, ученето през целия живот, младежката заетост и равенството между мъжете и жените, които могат да бъдат сравнени по определени показатели. Комисията би трябвало да получи повече изпълнителни правомощия. |
| --- | --- |

—

Амбициозна и ефективна Европейска стратегия за заетост, по-конкретно — измерими цели в областите, свързани с активизирането, ученето през целия живот, младежката заетост и равенството между мъжете и жените, които могат да бъдат сравнени по определени показатели. Комисията би трябвало да получи повече изпълнителни правомощия.

| — | Превръщане на мобилността във възможност за всички. Би трябвало да се използват ползите от вътрешния пазар, като се приложи напълно свободното движение на работната ръка в ЕС в съчетание с:






  — | адекватни мерки за социална сигурност (ефективна транснационална координация на социалната сигурност и преносимост на социалните права на пенсии и здравеопазване); |
| --- | --- | --- |

—

Превръщане на мобилността във възможност за всички. Би трябвало да се използват ползите от вътрешния пазар, като се приложи напълно свободното движение на работната ръка в ЕС в съчетание с:

—

адекватни мерки за социална сигурност (ефективна транснационална координация на социалната сигурност и преносимост на социалните права на пенсии и здравеопазване);

| — | достъп до жилище, грижи за децата и образование; |
| --- | --- |

—

достъп до жилище, грижи за децата и образование;

| — | равнопоставено третиране на командированите и мобилните работници и работниците от приемащата страна; |
| --- | --- |

—

равнопоставено третиране на командированите и мобилните работници и работниците от приемащата страна;

| — | по-ефективни и координирани механизми за контрол на командироването на работници. |
| --- | --- |

—

по-ефективни и координирани механизми за контрол на командироването на работници.

| — | Висококачествен труд със справедливо заплащане






  — | общи принципи за насърчаване на висококачествения труд със справедливо заплащане, като в същото време се намалява несигурната заетост; |
| --- | --- | --- |

—

Висококачествен труд със справедливо заплащане

—

общи принципи за насърчаване на висококачествения труд със справедливо заплащане, като в същото време се намалява несигурната заетост;

| — | мерки за недостатъчно квалифицираните и все още неквалифицираните работници; |
| --- | --- |

—

мерки за недостатъчно квалифицираните и все още неквалифицираните работници;

| — | интензивни действия за борба с недекларирания труд; |
| --- | --- |

—

интензивни действия за борба с недекларирания труд;

| — | разработване на европейски индекс на качеството на труда; |
| --- | --- |

—

разработване на европейски индекс на качеството на труда;

| — | мерки за подобряване на здравето и безопасността на работното място, съпътствани от ефективни мерки за посрещане на новите рискове, включително и по отношение на новите видове работа. |
| --- | --- |

—

мерки за подобряване на здравето и безопасността на работното място, съпътствани от ефективни мерки за посрещане на новите рискове, включително и по отношение на новите видове работа.

| — | Премахване на всякакъв вид дискриминация на пазара на труда също чрез осъществяване на ефективни стратегии за намаляване на неравнопоставеността между мъжете и жените, за борба с изключването и за създаване на начини за социална интеграция. |
| --- | --- |

—

Премахване на всякакъв вид дискриминация на пазара на труда също чрез осъществяване на ефективни стратегии за намаляване на неравнопоставеността между мъжете и жените, за борба с изключването и за създаване на начини за социална интеграция.

6.6   Насърчаване на предприемачеството в социален контекст

Предприемачеството в широк смисъл трябва да бъде насърчавано за достигане на по-голям растеж и по-добри работни места, както и постигане на социално сближаване и борба срещу социалното изключване.

| — | Предприятия, по-специално социалните предприятия и други предприятия от сектора на социалната икономика, като начини за ефективна интеграция в обществото и на работното място. |
| --- | --- |

—

Предприятия, по-специално социалните предприятия и други предприятия от сектора на социалната икономика, като начини за ефективна интеграция в обществото и на работното място.

| — | Програмите на Комисията за подкрепа на предприемачеството следва да останат насочени към качествена заетост. |
| --- | --- |

—

Програмите на Комисията за подкрепа на предприемачеството следва да останат насочени към качествена заетост.

| — | Корпоративна социална отговорност. Европа да стане отличен пример за КСО чрез съвместни дейности на работодателите, профсъюзите, НПО и публичните власти, за да може при пълно зачитане на трудовото право и на социалното право, да бъдат развити по устойчив начин модели и добри практики, подкрепени чрез стимули от страна на ЕС. |
| --- | --- |

—

Корпоративна социална отговорност. Европа да стане отличен пример за КСО чрез съвместни дейности на работодателите, профсъюзите, НПО и публичните власти, за да може при пълно зачитане на трудовото право и на социалното право, да бъдат развити по устойчив начин модели и добри практики, подкрепени чрез стимули от страна на ЕС.

6.7   Предвиждане и мониторинг на структурните промени

| — | Управление на промяната в рамките на партньорство между предприятията и заинтересованите участници, при което участието и консултирането на работниците и техните представители е от съществено значение за намирането на подходящи решения. |
| --- | --- |

—

Управление на промяната в рамките на партньорство между предприятията и заинтересованите участници, при което участието и консултирането на работниците и техните представители е от съществено значение за намирането на подходящи решения.

| — | Интегриране на екологичните, индустриалните, икономическите и социалните измерения в предложенията на ЕС относно индустрията, изменението на климата и околната среда, в съчетание със специфични инструменти за финансиране в подкрепа на новите технологии и новата заетост. |
| --- | --- |

—

Интегриране на екологичните, индустриалните, икономическите и социалните измерения в предложенията на ЕС относно индустрията, изменението на климата и околната среда, в съчетание със специфични инструменти за финансиране в подкрепа на новите технологии и новата заетост.

6.8   Подчертаване на външното измерение

| — | Популяризиране на характеристиките на европейския социален модел във външните политики на ЕС (по-специално идеята за достоен труд, социален диалог и граждански диалог, например в политиките, засягащи търговията, страните от региона на АКТБ и съседните на ЕС държави). |
| --- | --- |

—

Популяризиране на характеристиките на европейския социален модел във външните политики на ЕС (по-специално идеята за достоен труд, социален диалог и граждански диалог, например в политиките, засягащи търговията, страните от региона на АКТБ и съседните на ЕС държави).

| — | Укрепване на подхода на МОТ






  — | ратификация и въвеждане от държавите-членки на всички съответни конвенции на МОТ, включително и на онези, които се отнасят до недискриминацията; |
| --- | --- | --- |

—

Укрепване на подхода на МОТ

—

ратификация и въвеждане от държавите-членки на всички съответни конвенции на МОТ, включително и на онези, които се отнасят до недискриминацията;

| — | интегриране на основните стандарти на МОТ в търговските споразумения; |
| --- | --- |

—

интегриране на основните стандарти на МОТ в търговските споразумения;

| — | укрепване на системата за контрол на МОТ. |
| --- | --- |

—

укрепване на системата за контрол на МОТ.

| — | Насърчаване на социалната и екологична маркировка |
| --- | --- |

—

Насърчаване на социалната и екологична маркировка

| — | Конвенциите на Системата за общи преференции GSP Plus да станат еталон
   (18) |
| --- | --- |

—

Конвенциите на Системата за общи преференции GSP Plus да станат еталон
   (18)

| — | Насърчаване на международни системи за управление за новите технологични и екологични решения, както и нови международни финансови правила |
| --- | --- |

—

Насърчаване на международни системи за управление за новите технологични и екологични решения, както и нови международни финансови правила

| — | Насърчаване на международни споразумения относно КСО |
| --- | --- |

—

Насърчаване на международни споразумения относно КСО

| — | Развитие и управление на имиграционната политика в сътрудничество със страните на произход |
| --- | --- |

—

Развитие и управление на имиграционната политика в сътрудничество със страните на произход

7.   Методи и инструменти

7.1   Общи бележки

| 7.1.1 | От изключителна важност е намирането на подходящи и ефективни методи за посрещане на новите предизвикателства, за да се постигне социален напредък. |
| --- | --- |

7.1.1

От изключителна важност е намирането на подходящи и ефективни методи за посрещане на новите предизвикателства, за да се постигне социален напредък.

| 7.1.2 | Както съществуващите, така и гореспоменатите нови елементи от Договора трябва да бъдат използвани изцяло. Също така е нужно да се подобри прилагането на „достиженията на правото на ЕС в социалната област“. Същото важи и за други начини на действие и мерки. |
| --- | --- |

7.1.2

Както съществуващите, така и гореспоменатите нови елементи от Договора трябва да бъдат използвани изцяло. Също така е нужно да се подобри прилагането на „достиженията на правото на ЕС в социалната област“. Същото важи и за други начини на действие и мерки.

7.2   Ново и предстоящо законодателство

| 7.2.1 | В рамките на обхвата на членове 136 и 137 от Договора са нужни някои законодателни действия като:






  — | деблокиране на висящи законодателни проекти (работно време, работа чрез посреднически агенции и временна работа, преносими допълнителни пенсии и др.); |
| --- | --- | --- |

7.2.1

В рамките на обхвата на членове 136 и 137 от Договора са нужни някои законодателни действия като:

—

деблокиране на висящи законодателни проекти (работно време, работа чрез посреднически агенции и временна работа, преносими допълнителни пенсии и др.);

| — | подобряване на някои директиви; |
| --- | --- |

—

подобряване на някои директиви;

| — | постепенно отпадане на дерогационните режими („opt outs“); |
| --- | --- |

—

постепенно отпадане на дерогационните режими („opt outs“);

| — | установяване на рамка за нови форми на заетост и нови рискове на работното място. |
| --- | --- |

—

установяване на рамка за нови форми на заетост и нови рискове на работното място.

7.3   Укрепване на процедурата по транспониране, мониторинг и оценка на действията

| — | Да се следят отблизо решенията на Съда на Европейските общности и въздействието им върху достиженията на правото на ЕС в социалната област и при необходимост да се предприемат политически и законодателни мерки, за да се направи невъзможно нарушаването на неотменимите основни права (19). |
| --- | --- |

—

Да се следят отблизо решенията на Съда на Европейските общности и въздействието им върху достиженията на правото на ЕС в социалната област и при необходимост да се предприемат политически и законодателни мерки, за да се направи невъзможно нарушаването на неотменимите основни права (19).

| — | Трябва да се използва пълният потенциал на социалните партньори и организираното гражданско общество в процеса на транспониране и прилагане на общностното законодателство, дейности и програми. |
| --- | --- |

—

Трябва да се използва пълният потенциал на социалните партньори и организираното гражданско общество в процеса на транспониране и прилагане на общностното законодателство, дейности и програми.

| — | Трябва да се подобри капацитетът за контрол и проверки в областта на здравето и безопасността на работното място и упражняването на правата на работниците. |
| --- | --- |

—

Трябва да се подобри капацитетът за контрол и проверки в областта на здравето и безопасността на работното място и упражняването на правата на работниците.

7.4   Съвместно регулиране и саморегулиране

| 7.4.1 | Съвместното регулиране и саморегулирането (споразумения, доброволни етични кодекси, стандарти и т. н.) могат да допълват рамковото законодателство на ЕС и други мерки в социалната сфера. Социалният диалог като такъв е един от елементите на този инструмент. Съвместното регулиране и саморегулирането могат да бъдат динамични процеси, реагиращи на бързото развитие на социалните реалности. Все пак, те винаги трябва да бъдат оценявани внимателно и да се основават на участие и поемане на отговорност от страна на всички заинтересовани страни и не трябва да водят до по-слаб правен статут в сравнение с наличния общностен метод. |
| --- | --- |

7.4.1

Съвместното регулиране и саморегулирането (споразумения, доброволни етични кодекси, стандарти и т. н.) могат да допълват рамковото законодателство на ЕС и други мерки в социалната сфера. Социалният диалог като такъв е един от елементите на този инструмент. Съвместното регулиране и саморегулирането могат да бъдат динамични процеси, реагиращи на бързото развитие на социалните реалности. Все пак, те винаги трябва да бъдат оценявани внимателно и да се основават на участие и поемане на отговорност от страна на всички заинтересовани страни и не трябва да водят до по-слаб правен статут в сравнение с наличния общностен метод.

7.5   Трябва да се повиши автономността и ефикасността на социалният диалог

| 7.5.1 | Настоящата Съвместна работна програма за периода 2006-2008 г. на европейските социални партньори показва, че европейският социален диалог е в състояние да се изправи срещу предизвикателствата в Европа, стига европейските социални партньори да предприемат мерки за създаването на добре функционираща и динамична култура на автономни индустриални отношения на всички нива. ЕС може да подпомогне това като:






  — | гарантира надлежно консултиране с европейските социални партньори в рамките на член 138 от Договора; |
| --- | --- | --- |

7.5.1

Настоящата Съвместна работна програма за периода 2006-2008 г. на европейските социални партньори показва, че европейският социален диалог е в състояние да се изправи срещу предизвикателствата в Европа, стига европейските социални партньори да предприемат мерки за създаването на добре функционираща и динамична култура на автономни индустриални отношения на всички нива. ЕС може да подпомогне това като:

—

гарантира надлежно консултиране с европейските социални партньори в рамките на член 138 от Договора;

| — | гарантира гладкото прилагане на съвместните им дългосрочни работни програми; |
| --- | --- |

—

гарантира гладкото прилагане на съвместните им дългосрочни работни програми;

| — | укрепва, включително и чрез използването на нови средства, капацитета за обучение и действия на профсъюзите и организациите на работодателите, особено в новите държави-членки; |
| --- | --- |

—

укрепва, включително и чрез използването на нови средства, капацитета за обучение и действия на профсъюзите и организациите на работодателите, особено в новите държави-членки;

| — | насърчава транснационалните колективни споразумения, като гарантира на социалните партньори стабилна правна рамка за европейски колективни преговори, включително разпоредби за транспониране на колективните споразумения; |
| --- | --- |

—

насърчава транснационалните колективни споразумения, като гарантира на социалните партньори стабилна правна рамка за европейски колективни преговори, включително разпоредби за транспониране на колективните споразумения;

| — | доразвива директивите за участието на работниците и особено правото на информиране и консултиране. |
| --- | --- |

—

доразвива директивите за участието на работниците и особено правото на информиране и консултиране.

7.6   Граждански диалог — укрепване на демокрацията на участието

| 7.6.1 | Разпоредбите (20) относно „демокрация на участието“ от Договора от Лисабон предвиждат нови възможности за пълноценно включване не само на социалните партньори, но и на други организации на гражданското общество в изработването на европейската социална политика и по-конкретно в оформянето на нова Европейска програма за социално действие. |
| --- | --- |

7.6.1

Разпоредбите (20) относно „демокрация на участието“ от Договора от Лисабон предвиждат нови възможности за пълноценно включване не само на социалните партньори, но и на други организации на гражданското общество в изработването на европейската социална политика и по-конкретно в оформянето на нова Европейска програма за социално действие.

| 7.6.2 | ЕИСК е институцията, представляваща организираното гражданско общество на равнището на ЕС. Договорът от Лисабон предоставя на Комитета допълнителни компетенции, за да изпълнява пълноценно ролята си на посредник между организираното гражданско общество и органите за вземане на решения на ЕС. ЕИСК има специална отговорност за насърчаване на демокрация на участието. ЕИСК ще поеме инициативи и ще проучи пътищата и начините за прилагане на практика на новия член от Договора и за оценяването на различните методи на участие, консултация и оценка на въздействието, използвани от Европейската комисия и други институции на ЕС, с цел да ги направи по-надеждни, полезни и със засилено участие. В този контекст Комитетът повтаря призива си за приемането на статут за европейските асоциации (21). |
| --- | --- |

7.6.2

ЕИСК е институцията, представляваща организираното гражданско общество на равнището на ЕС. Договорът от Лисабон предоставя на Комитета допълнителни компетенции, за да изпълнява пълноценно ролята си на посредник между организираното гражданско общество и органите за вземане на решения на ЕС. ЕИСК има специална отговорност за насърчаване на демокрация на участието. ЕИСК ще поеме инициативи и ще проучи пътищата и начините за прилагане на практика на новия член от Договора и за оценяването на различните методи на участие, консултация и оценка на въздействието, използвани от Европейската комисия и други институции на ЕС, с цел да ги направи по-надеждни, полезни и със засилено участие. В този контекст Комитетът повтаря призива си за приемането на статут за европейските асоциации (21).

7.7   Правото на гражданите на инициативи — важен инструмент

| 7.7.1 | Правото на гражданите на инициатива (22) може да се счита за един от най-важните инструменти, с които разполага организираното гражданско общество за насърчаване на социална Европа по-близо до гражданите и социалните им очаквания. |
| --- | --- |

7.7.1

Правото на гражданите на инициатива (22) може да се счита за един от най-важните инструменти, с които разполага организираното гражданско общество за насърчаване на социална Европа по-близо до гражданите и социалните им очаквания.

| 7.7.2 | Затова организациите на гражданското общество трябва да оценяват ефективността на тази нова клауза от Договора. Те трябва да проучат при какви обстоятелства могат да я използват и как да извършат това на практика. ЕИСК може да допринесе за този анализ също чрез включване на националните икономически и социални съвети, както и националните организации, представлявани от членовете. |
| --- | --- |

7.7.2

Затова организациите на гражданското общество трябва да оценяват ефективността на тази нова клауза от Договора. Те трябва да проучат при какви обстоятелства могат да я използват и как да извършат това на практика. ЕИСК може да допринесе за този анализ също чрез включване на националните икономически и социални съвети, както и националните организации, представлявани от членовете.

7.8   Засилено сътрудничество

| 7.8.1 | Все по-нарастващото многообразие на Европейския съюз е аргумент в полза на засиленото сътрудничество. Държавите-членки, които желаят да напреднат повече и по-бързо по въпросите на социалната политика, могат да използват тази възможност за намиране на общи и подходящи решения. Това разбира се не бива да води нито до „социален дъмпинг“, нито до пълно изоставяне на онези, които не участват. В този контекст трябва да се отбележи, че вече съществува сътрудничество между някои държави-членки в определени области (23). |
| --- | --- |

7.8.1

Все по-нарастващото многообразие на Европейския съюз е аргумент в полза на засиленото сътрудничество. Държавите-членки, които желаят да напреднат повече и по-бързо по въпросите на социалната политика, могат да използват тази възможност за намиране на общи и подходящи решения. Това разбира се не бива да води нито до „социален дъмпинг“, нито до пълно изоставяне на онези, които не участват. В този контекст трябва да се отбележи, че вече съществува сътрудничество между някои държави-членки в определени области (23).

| 7.8.2 | Някои възможни сфери за засилено сътрудничество могат да бъдат:






  — | определяне на общ подход относно начина на интегриране на икономическите и социалните политики в еврозоната; |
| --- | --- | --- |

7.8.2

Някои възможни сфери за засилено сътрудничество могат да бъдат:

—

определяне на общ подход относно начина на интегриране на икономическите и социалните политики в еврозоната;

| — | преносимост на социалните права, различни от тези, обхванати от Регламента за координацията на системите за социално осигуряване (24); |
| --- | --- |

—

преносимост на социалните права, различни от тези, обхванати от Регламента за координацията на системите за социално осигуряване (24);

| — | дейности в подкрепа на различните стратегии на ЕС, които обикновено са от компетентността на държавите-членки, като например в областта на образованието. |
| --- | --- |

—

дейности в подкрепа на различните стратегии на ЕС, които обикновено са от компетентността на държавите-членки, като например в областта на образованието.

7.9   Отворен метод на координация (ОМК)

| 7.9.1 | В различни свои становища Комитетът подкрепя ОМК, но и настоява за повече ефективност. ОМК доведе до някои резултати, но твърде често държавите-членки не демонстрират достатъчна ангажираност към съгласуваните цели и действия. |
| --- | --- |

7.9.1

В различни свои становища Комитетът подкрепя ОМК, но и настоява за повече ефективност. ОМК доведе до някои резултати, но твърде често държавите-членки не демонстрират достатъчна ангажираност към съгласуваните цели и действия.

| 7.9.2 | Комитетът предложи ОМК да се използва, за да се определят количествени и качествени цели, придружени от по-добри социални индикатори, както и да се прилага в нови области, например политиките за интеграция, солидарността между поколенията и политиките за хората с увреждания. |
| --- | --- |

7.9.2

Комитетът предложи ОМК да се използва, за да се определят количествени и качествени цели, придружени от по-добри социални индикатори, както и да се прилага в нови области, например политиките за интеграция, солидарността между поколенията и политиките за хората с увреждания.

| 7.9.3 | ОМК трябва да стане „по-местен“, отразявайки по този начин подхода за участие отдолу нагоре и необходимата координация на партньорите и политиките да постигнат местно и регионално развитие с подкрепата на структурните фондове. |
| --- | --- |

7.9.3

ОМК трябва да стане „по-местен“, отразявайки по този начин подхода за участие отдолу нагоре и необходимата координация на партньорите и политиките да постигнат местно и регионално развитие с подкрепата на структурните фондове.

| 7.9.4 | Някои предложения:






  — | местни, регионални и национални планове за действие като съществен елемент за Европейската програма за социално действие; |
| --- | --- | --- |

7.9.4

Някои предложения:

—

местни, регионални и национални планове за действие като съществен елемент за Европейската програма за социално действие;

| — | сравнителна оценка на самия ОМК чрез цели и показатели, партньорски проверки, както и обмяна на добри практики, с цел да се подчертаят доброто управление и особено участието на организираното гражданско общество на всички равнища и на националните ИСС. |
| --- | --- |

—

сравнителна оценка на самия ОМК чрез цели и показатели, партньорски проверки, както и обмяна на добри практики, с цел да се подчертаят доброто управление и особено участието на организираното гражданско общество на всички равнища и на националните ИСС.

7.10   Общи принципи

| 7.10.1 | С неотдавнашните инициативи на Комисията относно, например, гъвкавата сигурност, се въведе „нов“ метод, основан на общи принципи, служещи като препоръки, които държавите-членки могат да следват, ако считат това за необходимо (25). |
| --- | --- |

7.10.1

С неотдавнашните инициативи на Комисията относно, например, гъвкавата сигурност, се въведе „нов“ метод, основан на общи принципи, служещи като препоръки, които държавите-членки могат да следват, ако считат това за необходимо (25).

| 7.10.2 | Изглежда, че методът е полезен, когато се насочи към много специфични теми и когато държавите-членки желаят постигане на напредък, дори в случаи на ограничена компетентност на ЕС. Тъй като са включени много политически области, необходимо е подходът да е интегриран. |
| --- | --- |

7.10.2

Изглежда, че методът е полезен, когато се насочи към много специфични теми и когато държавите-членки желаят постигане на напредък, дори в случаи на ограничена компетентност на ЕС. Тъй като са включени много политически области, необходимо е подходът да е интегриран.

| 7.10.3 | „Методът на общи принципи“ също е възможност за участие на организираното гражданско общество както при формулирането им — дори чрез преговори, така и при прилагането им. |
| --- | --- |

7.10.3

„Методът на общи принципи“ също е възможност за участие на организираното гражданско общество както при формулирането им — дори чрез преговори, така и при прилагането им.

| 7.10.4 | Все пак, съществува силна необходимост да се намерят връзки с други инструменти и методи на ЕС, например с ОМК и интегрираните насоки на Лисабонската стратегия, за да се оцени и измери ефективността на този „нов“ метод и правилното му приложение. Важно е при прилагането ефективно да се зачитат общите принципи, за да не се стига до нелоялна конкуренция. |
| --- | --- |

7.10.4

Все пак, съществува силна необходимост да се намерят връзки с други инструменти и методи на ЕС, например с ОМК и интегрираните насоки на Лисабонската стратегия, за да се оцени и измери ефективността на този „нов“ метод и правилното му приложение. Важно е при прилагането ефективно да се зачитат общите принципи, за да не се стига до нелоялна конкуренция.

7.11   Показатели

| 7.11.1 | Комитетът предлага в рамките на ЕПСД да се въведе конкретно действие, свързано с показателите, с активното участие на заинтересованите страни. То трябва да включва:






  — | създаване на нови показатели за „благополучие“, които да не са строго обвързани с БВП/БНП, а да позволяват да се демонстрира напредък на социалното развитие (26); |
| --- | --- | --- |

7.11.1

Комитетът предлага в рамките на ЕПСД да се въведе конкретно действие, свързано с показателите, с активното участие на заинтересованите страни. То трябва да включва:

—

създаване на нови показатели за „благополучие“, които да не са строго обвързани с БВП/БНП, а да позволяват да се демонстрира напредък на социалното развитие (26);

| — | изработване на висококачествени, надеждни и сравними социални показатели, които да осигурят достатъчно подробна и достоверна картина на напредъка в постигането на целите; |
| --- | --- |

—

изработване на висококачествени, надеждни и сравними социални показатели, които да осигурят достатъчно подробна и достоверна картина на напредъка в постигането на целите;

| — | изготвяне на качествени показатели за измерване, например, на достъпността и качеството по отношение на очакванията и участието на ползвателите и дружелюбното отношение към ползвателите, за да се отрази до каква степен се посрещат нуждите на гражданите. |
| --- | --- |

—

изготвяне на качествени показатели за измерване, например, на достъпността и качеството по отношение на очакванията и участието на ползвателите и дружелюбното отношение към ползвателите, за да се отрази до каква степен се посрещат нуждите на гражданите.

7.12   Оценка на въздействието на политиките на ЕС

| 7.12.1 | Би трябвало да се извършва оценка на законодателството, политиките и програмите на Европейския съюз по отношение на социалните им последствия. Комисията има специфична отговорност за тази оценка на въздействието, която трябва да включва активно всички заинтересовани участници. Всички основни области на социалната политика, особено ефектът им върху заетостта, растежа, социалното сближаване и устойчивостта, трябва да се оценяват за петгодишен период. Би трябвало да се определят критерии за качество, с които да се подкрепи необходимият анализ и оценка. |
| --- | --- |

7.12.1

Би трябвало да се извършва оценка на законодателството, политиките и програмите на Европейския съюз по отношение на социалните им последствия. Комисията има специфична отговорност за тази оценка на въздействието, която трябва да включва активно всички заинтересовани участници. Всички основни области на социалната политика, особено ефектът им върху заетостта, растежа, социалното сближаване и устойчивостта, трябва да се оценяват за петгодишен период. Би трябвало да се определят критерии за качество, с които да се подкрепи необходимият анализ и оценка.

7.13   Финансови средства

| 7.13.1 | Бюджетният инструмент за изпълнение на програмата за социално действие би трябвало да се разглежда в цялостния контекст на общностните и националните финансови ресурси. |
| --- | --- |

7.13.1

Бюджетният инструмент за изпълнение на програмата за социално действие би трябвало да се разглежда в цялостния контекст на общностните и националните финансови ресурси.

| 7.13.2 | В бюджетната реформа би трябвало да се постави специално ударение върху действия в подкрепа на икономическото и социалното сближаване. Необходимо е преразпределение на ресурсите, за да се гарантира и насърчи сближаването, заетостта и европейския социален модел, и оттам ЕПСД, в съответствие с петгодишните оценки (вж. параграф 7.12.1). |
| --- | --- |

7.13.2

В бюджетната реформа би трябвало да се постави специално ударение върху действия в подкрепа на икономическото и социалното сближаване. Необходимо е преразпределение на ресурсите, за да се гарантира и насърчи сближаването, заетостта и европейския социален модел, и оттам ЕПСД, в съответствие с петгодишните оценки (вж. параграф 7.12.1).

| 7.13.3 | Все пак, докато влезе в сила новият бюджет (2013 г.), биха могли да бъдат заделени известни средства в съществуващия бюджет, без и с предоговаряне между държавите-членки. |
| --- | --- |

7.13.3

Все пак, докато влезе в сила новият бюджет (2013 г.), биха могли да бъдат заделени известни средства в съществуващия бюджет, без и с предоговаряне между държавите-членки.

| 7.13.4 | Необходими са повече съгласуваност и координация между различните фондове (напр. кохезионен, регионален, социален, селски райони, Европейски фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ), за да се интегрира социалното измерение в различните политики. |
| --- | --- |

7.13.4

Необходими са повече съгласуваност и координация между различните фондове (напр. кохезионен, регионален, социален, селски райони, Европейски фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ), за да се интегрира социалното измерение в различните политики.

| 7.13.5 | Предложения за средносрочни инициативи:






  — | преразглеждане на ЕФПГ със специален акцент върху обхвата, методите на приложение и по-добрия достъп до финансиране, включително подобряване на връзката между ЕФПГ и ЕСФ. Трябва да се обмисли възможно разширяване на ЕФПГ, за да обхване въздействието на изменението на климата и политиките в областта на околната среда върху заетостта; |
| --- | --- | --- |

7.13.5

Предложения за средносрочни инициативи:

—

преразглеждане на ЕФПГ със специален акцент върху обхвата, методите на приложение и по-добрия достъп до финансиране, включително подобряване на връзката между ЕФПГ и ЕСФ. Трябва да се обмисли възможно разширяване на ЕФПГ, за да обхване въздействието на изменението на климата и политиките в областта на околната среда върху заетостта;

| — | структурните фондове би трябвало да откликват в по-голяма степен на структури на най-ниско ниво, които са малки по мащаб, но ефективни като подкрепа; |
| --- | --- |

—

структурните фондове би трябвало да откликват в по-голяма степен на структури на най-ниско ниво, които са малки по мащаб, но ефективни като подкрепа;

| — | би могло да се създаде Социален иновационен фонд, който да подкрепя нови инициативи от експериментален характер в съответствие с положителния опит на програмата Equal; |
| --- | --- |

—

би могло да се създаде Социален иновационен фонд, който да подкрепя нови инициативи от експериментален характер в съответствие с положителния опит на програмата Equal;

| — | бързо създаване на Демографски фонд (27); |
| --- | --- |

—

бързо създаване на Демографски фонд (27);

| — | укрепване на Европейския фонд за интеграция. |
| --- | --- |

—

укрепване на Европейския фонд за интеграция.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Становище на ЕИСК от 18.1.2007 г. относно „Преглед на реалното състояние на европейското общество днес“, докладчик: г-н Olsson (ОВ C 93, 27.4.2007 г.), параграф 5.8.

1

(2)  From the Charter to the Programme, Social Europe 1/90 („От Хартата до Програмата“, сп. „Социална Европа“ 1/90), стр. 28.

2

(3)  Член 2.

3

(4)  Дял IV, член 10.

4

(5)  „Нов импулс за социална Европа“, представена от министрите на труда на Белгия, България, Гърция, Испания, Франция, Италия, Кипър, Люксембург и Унгария:

5

http://www.obreal.unibo.it/File.aspx?IdFile=816

(6)  Комисията прие обновения Социален дневен ред на 2 юли 2008 г. (COM(2008) 412 окончателен).

6

(7)  Виж Становище на ЕИСК от 6.7.2006 г. относно „Европейски социален модел“, докладчик: г-н Ehnmark (ОВ C 309, 16.12.2006 г.).

7

(8)  Дефиниция на Комисията: „Предприемачеството е способността на личността да претворява идеите в дела. То включва изобретателност, новаторство и поемане на риск, както и способността да се планират и управляват проекти за постигането на цели. Това подпомага всеки в ежедневния му живот у дома и в обществото; позволява на служителите да осъзнаят контекста на работата си и да се възползват от представилите се възможности, и е основа за по-специфични умения и знания, необходими на предприемачите за изграждане на социалната или търговската им дейност“, вж. становище на ЕИСК от 25.10.2007 г. относно „Предприемаческият дух и Лисабонската програма“, параграф 2.2, докладчик: г-жа Sharma, съдокладчик: г-н Olsson (ОВ C 44, 16.2.2008 г. ).

8

(9)  Вж. посоченото по-горе становище.

9

(10)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: „Възможности, достъп и солидарност: към нова социална визия за Европа на XXI век“, COM(2007) 726 окончателен.

10

(11)  Становище на ЕИСК от 22.4.2008 г. относно: „Преговори за сключване на нови търговски споразумения: позицията на ЕИСК“. Докладчик: г-н Peel и съдокладчик: г-жа Pichenot. ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 82.

11

(12)  Особено член 136 от Договора от Лисабон.

12

(13)  Напр. съвместният аналитичен доклад „Ключови предизвикателства, пред които са изправени европейските пазари на труда“, публикуван от BusinessEurope, CCEP и ETUC през октомври 2007 г.

13

(14)  Становище на ЕИСК от 22.4.2008 г. относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — „Към общи принципи на гъвкавата сигурност: повече и по-добри работни места чрез гъвкавост и сигурност“. Докладчик: г-н Janson и съдокладчик: г-н Ardhe, ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 48.

14

(15)  Член 16 Д от Договора от Лисабон (предишен член 13).

15

(16)  Вж. Günther Schmied: „Transitional Labour Markets: Managing Social Risks over the Life Course“, неформалната среща на министрите по заетостта и социалните въпроси в Гимараеш (Португалия), юли 2007 г.:

16

http://www.mtss.gov.pt/eu2007pt/en/preview_documentos.asp?r=29&m=pdf, стр. 69.

(17)  SOC/308, Проектостановище относно „Вземане под внимание на нуждите на възрастните хора“, докладчик г-жа Heinisch. Все още непубликувано в Официален вестник (становището е прието през м. септември 2008 г.).

17

(18)  Вж. параграф 5.7 в становище на ЕИСК от 22.4.2008 г. относно: „Преговори за сключване на нови търговски споразумения: позицията на ЕИСК“. Докладчик: г-н Peel и съдокладчик: г-жа Pichenot. ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 82.

18

(19)  Например Laval un Partneri Ltd. Решение на Съда на Европейските общности C-341/05 от 18.12.2007 г. Viking and Rüffert Решение на Съда на Европейските общности C 346/06.

19

(20)  Член 8 Б.

20

(21)  Вж. например становище на ЕИСК от 28.1.1998 г. относно: „Доброволчески организации и фондации в Европа“, докладчик: г-н Olsson (ОВ C 95, 30.3.1998 г.).

21

(22)  Член 8 Б, параграф 4.

22

(23)  Например еврото и Шенген.

23

(24)  Регламент No 883/04.

24

(25)  Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Към общи принципи на гъвкавата сигурност: повече и по-добри работни места чрез гъвкавост и сигурност COM(2007) 359 окончателен и др. ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 48.

25

(26)  В съответствие с работата на икономиста, Нобелов лауреат Armatya Sen.

26

(27)  Вж. становище на ЕИСК от 18 декември 2007 г. относно Четвъртия доклад за сближаването, докладчик: г-н Derruine (ОВ C 120, 16.5.2008 г.).

27

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/108

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Съвета относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на висококвалифицирана трудова заетост“

COM(2007) 637 окончателен — 2007/0228 (CNS)

(2009/C 27/23)

На 7 февруари 2008 г., Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Съвета относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на висококвалифицирана трудова заетост“.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 10 юни 2008 г. (докладчик: г-н Pariza Castaños).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 139 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 9 гласа „въздържал се“.

1.   Въведение

| 1.1 | Осем години изминаха от Европейския съвет в Тампере, когато ЕС взе решение за насърчаване на обща имиграционна политика. Въпреки това е отбелязан незначителен напредък по един от основните аспекти — политиката и законодателството относно приемането на имигранти. То все още се осъществява на основата на националните законодателства без никакво хармонизиране на равнище на ЕС, като националните законодателства показват съществени различия и отразяват противоречиви политики. |
| --- | --- |

1.1

Осем години изминаха от Европейския съвет в Тампере, когато ЕС взе решение за насърчаване на обща имиграционна политика. Въпреки това е отбелязан незначителен напредък по един от основните аспекти — политиката и законодателството относно приемането на имигранти. То все още се осъществява на основата на националните законодателства без никакво хармонизиране на равнище на ЕС, като националните законодателства показват съществени различия и отразяват противоречиви политики.

| 1.2 | Повече от шест години изминаха откакто Комисията изготви своето „Предложение за директива на Съвета относно условията на влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на платена заетост и извършване на икономическа дейност от самостоятелно заети лица“ (1). Въпреки становищата (2) на ЕИСК и Парламента в подкрепа на това предложение, дебатите се ограничиха до първо четене в Съвета. Оттогава някои държави приеха нови закони за икономическата имиграция, като възприетите подходи се различават много. |
| --- | --- |

1.2

Повече от шест години изминаха откакто Комисията изготви своето „Предложение за директива на Съвета относно условията на влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на платена заетост и извършване на икономическа дейност от самостоятелно заети лица“ (1). Въпреки становищата (2) на ЕИСК и Парламента в подкрепа на това предложение, дебатите се ограничиха до първо четене в Съвета. Оттогава някои държави приеха нови закони за икономическата имиграция, като възприетите подходи се различават много.

| 1.3 | През следващите години европейците ще се нуждаят от нови икономически мигранти, които да допринесат за социалното и икономическо развитие (3). Демографската ситуация показва, че Лисабонската стратегия може да се провали, ако имиграционните политики не бъдат променени. Необходими са активни политики за приемане както на висококвалифицирани, така и на по-ниско квалифицирани работници. |
| --- | --- |

1.3

През следващите години европейците ще се нуждаят от нови икономически мигранти, които да допринесат за социалното и икономическо развитие (3). Демографската ситуация показва, че Лисабонската стратегия може да се провали, ако имиграционните политики не бъдат променени. Необходими са активни политики за приемане както на висококвалифицирани, така и на по-ниско квалифицирани работници.

| 1.4 | За съжаление, в рамките на Съвета на Европейския съюз някои правителства наложиха вето върху законодателните предложения на Комисията и продължават да прилагат старите рестриктивни политики от отминали епохи. Междувременно сивата икономика и недекларираната заетост се разрастват, като създават реален притегателен фактор за мигранти без документи, явления, които биха могли да бъдат ограничени с предложението за директива за прилагане на санкции срещу работодателите (4), по което ЕИСК изготви становище (5). При отсъствие на общо европейско законодателство, държавите-членки приемат нови закони с много различна политическа обосновка, което допълнително усложнява процеса на хармонизацията. Тези различни политически подходи и законодателните различия, до които водят, създават объркване и несигурност за гражданите. |
| --- | --- |

1.4

За съжаление, в рамките на Съвета на Европейския съюз някои правителства наложиха вето върху законодателните предложения на Комисията и продължават да прилагат старите рестриктивни политики от отминали епохи. Междувременно сивата икономика и недекларираната заетост се разрастват, като създават реален притегателен фактор за мигранти без документи, явления, които биха могли да бъдат ограничени с предложението за директива за прилагане на санкции срещу работодателите (4), по което ЕИСК изготви становище (5). При отсъствие на общо европейско законодателство, държавите-членки приемат нови закони с много различна политическа обосновка, което допълнително усложнява процеса на хармонизацията. Тези различни политически подходи и законодателните различия, до които водят, създават объркване и несигурност за гражданите.

| 1.5 | ЕИСК приветства факта, че Договорът от Лисабон включва законодателството относно имиграцията в обикновената процедура (инициатива на Комисията, квалифицирано мнозинство в Съвета и съвместно решение с Парламента). |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК приветства факта, че Договорът от Лисабон включва законодателството относно имиграцията в обикновената процедура (инициатива на Комисията, квалифицирано мнозинство в Съвета и съвместно решение с Парламента).

| 1.6 | При все това предложението за директива е обсъдено в Съвета при прилагане на непродуктивния принцип за единодушие. Поради това, както Комитетът предложи в своето становище относно програмата от Хага (6)„тази промяна трябва да се направи още сега, преди разглеждането на новите законодателни предложения“. ЕИСК предлага Съветът да приеме „свързващата“ процедура, каквато вече е в сила по въпросите за убежището, така че тези директиви да бъдат одобрени с квалифицирано мнозинство и съвместно решение с Парламента. |
| --- | --- |

1.6

При все това предложението за директива е обсъдено в Съвета при прилагане на непродуктивния принцип за единодушие. Поради това, както Комитетът предложи в своето становище относно програмата от Хага (6)„тази промяна трябва да се направи още сега, преди разглеждането на новите законодателни предложения“. ЕИСК предлага Съветът да приеме „свързващата“ процедура, каквато вече е в сила по въпросите за убежището, така че тези директиви да бъдат одобрени с квалифицирано мнозинство и съвместно решение с Парламента.

| 1.7 | Както Комитетът вече заяви „по отношение на новото законодателство за приемане на мигранти, за предпочитане е да се изготви обща и хоризонтална законодателна рамка вместо секторни норми (7). Предложението за директива за приемането на мигранти, изготвено от Комисията и подкрепено от ЕИСК с някои изменения (8), продължава да бъде едно добро законодателно предложение. В допълнение могат да бъдат изготвени специфични норми във връзка с някои секторни въпроси и особени условия. В случай, че Съветът на Европейския съюз възприеме секторния подход, насочен единствено към приемането на висококвалифицирани мигранти, това няма да е приложимо към много голяма част от миграционните потоци и освен това ще бъде дискриминиращо. Тази възможност може да изглежда по-лесна за Съвета, но не отговаря на европейските потребности“. |
| --- | --- |

1.7

Както Комитетът вече заяви „по отношение на новото законодателство за приемане на мигранти, за предпочитане е да се изготви обща и хоризонтална законодателна рамка вместо секторни норми (7). Предложението за директива за приемането на мигранти, изготвено от Комисията и подкрепено от ЕИСК с някои изменения (8), продължава да бъде едно добро законодателно предложение. В допълнение могат да бъдат изготвени специфични норми във връзка с някои секторни въпроси и особени условия. В случай, че Съветът на Европейския съюз възприеме секторния подход, насочен единствено към приемането на висококвалифицирани мигранти, това няма да е приложимо към много голяма част от миграционните потоци и освен това ще бъде дискриминиращо. Тази възможност може да изглежда по-лесна за Съвета, но не отговаря на европейските потребности“.

| 1.8 | Договорът от Лисабон поставя ограничения пред общото законодателство, включително правото на държавите-членки да определят броя на мигранти, които желаят да допуснат на своя територия, но това ограничение не е пречка пред постигането на висока степен на хармонизиране на законодателството в тази област. Трябва да се разглежда като стимул за управление на икономическата имиграция на национално равнище със средствата на общи и прозрачни процедури. Правото за издаване на разрешения за работа и пребиваване ще принадлежи на властите в държавата-членка, но в рамките на законодателството на Общността. По този начин, всяка държава-членка би могла да определя в сътрудничество със социалните партньори профила на имигрантите, от които се нуждае (9). Националното законодателство трябва да държи сметка за специфичните обстоятелства във всяка страна, като съблюдава европейското законодателство. |
| --- | --- |

1.8

Договорът от Лисабон поставя ограничения пред общото законодателство, включително правото на държавите-членки да определят броя на мигранти, които желаят да допуснат на своя територия, но това ограничение не е пречка пред постигането на висока степен на хармонизиране на законодателството в тази област. Трябва да се разглежда като стимул за управление на икономическата имиграция на национално равнище със средствата на общи и прозрачни процедури. Правото за издаване на разрешения за работа и пребиваване ще принадлежи на властите в държавата-членка, но в рамките на законодателството на Общността. По този начин, всяка държава-членка би могла да определя в сътрудничество със социалните партньори профила на имигрантите, от които се нуждае (9). Националното законодателство трябва да държи сметка за специфичните обстоятелства във всяка страна, като съблюдава европейското законодателство.

| 1.9 | ЕИСК счита, че законодателството относно приемането на работници-имигранти е свързано с тенденциите на пазара на труда и затова трябва да има диалог между националните власти и социалните партньори. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК счита, че законодателството относно приемането на работници-имигранти е свързано с тенденциите на пазара на труда и затова трябва да има диалог между националните власти и социалните партньори.

| 1.10 | От друга страна, Програмата от Хага от ноември 2004 г. признава, че „законната имиграция ще играе важна роля за укрепването на икономиката, основана на знанието в Европа и за икономическия напредък, като по този начин ще допринесе за осъществяването на Лисабонската стратегия“. |
| --- | --- |

1.10

От друга страна, Програмата от Хага от ноември 2004 г. признава, че „законната имиграция ще играе важна роля за укрепването на икономиката, основана на знанието в Европа и за икономическия напредък, като по този начин ще допринесе за осъществяването на Лисабонската стратегия“.

| 1.11 | На сесията си през декември 2006 г., Европейският съвет прие План за политика относно законната имиграция, който да изпълни две цели: |
| --- | --- |

1.11

На сесията си през декември 2006 г., Европейският съвет прие План за политика относно законната имиграция, който да изпълни две цели:

| 1.11.1 | Да се определят условията за приемане на специфични категории мигранти, които да се развият в четири законодателни предложения относно висококвалифицираните работници, сезонните работници, платените стажанти и вътрешнокорпоративните трансфери на служители. |
| --- | --- |

1.11.1

Да се определят условията за приемане на специфични категории мигранти, които да се развият в четири законодателни предложения относно висококвалифицираните работници, сезонните работници, платените стажанти и вътрешнокорпоративните трансфери на служители.

| 1.11.2 | Да се установи общата рамка на справедлив и основаващ се на зачитане на правата на работниците подход в областта на миграцията. |
| --- | --- |

1.11.2

Да се установи общата рамка на справедлив и основаващ се на зачитане на правата на работниците подход в областта на миграцията.

| 1.12 | Неотдавна Комитетът прие две становища (10), в които предлага управлението на имиграцията да се осъществява в сътрудничество със страните на произход, с цел да се насърчава развитието им. В неотдавна прието становище (11) ЕИСК вече подчерта, че е необходимо Директива 2003/109 да се прилага по-гъвкаво към всички дългосрочно пребиваващи граждани на трети страни, както и представи други предложения, които би следвало да бъдат взети под внимание при изготвянето на новите директиви. |
| --- | --- |

1.12

Неотдавна Комитетът прие две становища (10), в които предлага управлението на имиграцията да се осъществява в сътрудничество със страните на произход, с цел да се насърчава развитието им. В неотдавна прието становище (11) ЕИСК вече подчерта, че е необходимо Директива 2003/109 да се прилага по-гъвкаво към всички дългосрочно пребиваващи граждани на трети страни, както и представи други предложения, които би следвало да бъдат взети под внимание при изготвянето на новите директиви.

2.   Предложението за директива

| 2.1 | Предложението има за цел да улесни привличането на висококвалифицирани работници чрез хармонизиране на ускорените процедури за приемане, основани на общи дефиниции и критерии, и благоприятни условия за пребиваване. То включва специален режим за „млади професионалисти“ и насърчава мобилността вътре в Общността. |
| --- | --- |

2.1

Предложението има за цел да улесни привличането на висококвалифицирани работници чрез хармонизиране на ускорените процедури за приемане, основани на общи дефиниции и критерии, и благоприятни условия за пребиваване. То включва специален режим за „млади професионалисти“ и насърчава мобилността вътре в Общността.

2.2   Приложно поле в материален и личностен план

| 2.2.1 | Целта е да се установят условията за влизане и пребиваване за срок над три месеца на граждани от трети страни и членове на техните семейства за целите на висококвалифицирана заетост и да се регулират критериите за тяхното пребиваване в други държави-членки. Под „висококвалифицирана заетост“ се разбира упражняването на ефективна и ефикасна работа под ръководството на друго лице, за която се заплаща трудово възнаграждение и за която се изисква висше образование или най-малко три години равностоен професионален опит. |
| --- | --- |

2.2.1

Целта е да се установят условията за влизане и пребиваване за срок над три месеца на граждани от трети страни и членове на техните семейства за целите на висококвалифицирана заетост и да се регулират критериите за тяхното пребиваване в други държави-членки. Под „висококвалифицирана заетост“ се разбира упражняването на ефективна и ефикасна работа под ръководството на друго лице, за която се заплаща трудово възнаграждение и за която се изисква висше образование или най-малко три години равностоен професионален опит.

| 2.2.2 | Приложното поле на предложението обхваща граждани на трети страни, които кандидатстват за приемане на територията на държава-членка за целите на висококвалифицирана заетост. Директивата не се прилага спрямо: кандидати за международна защита или лица по силата на режими за временна закрила; бежанци; изследователи; членове на семействата на граждани на ЕС, които упражняват своето право на свободно движение, лица със статут на дългосрочно пребиваващи в ЕС, бенефициенти по международни споразумения. |
| --- | --- |

2.2.2

Приложното поле на предложението обхваща граждани на трети страни, които кандидатстват за приемане на територията на държава-членка за целите на висококвалифицирана заетост. Директивата не се прилага спрямо: кандидати за международна защита или лица по силата на режими за временна закрила; бежанци; изследователи; членове на семействата на граждани на ЕС, които упражняват своето право на свободно движение, лица със статут на дългосрочно пребиваващи в ЕС, бенефициенти по международни споразумения.

| 2.2.3 | Директивата се прилага без да се засягат по-благоприятни разпоредби, включени в двустранни или многостранни споразумения с трети страни. Тя няма да засяга и правото на държавите-членки да приемат или запазят по-благоприятни разпоредби, с изключение на условията за влизане в първата държава-членка. |
| --- | --- |

2.2.3

Директивата се прилага без да се засягат по-благоприятни разпоредби, включени в двустранни или многостранни споразумения с трети страни. Тя няма да засяга и правото на държавите-членки да приемат или запазят по-благоприятни разпоредби, с изключение на условията за влизане в първата държава-членка.

2.3.   Условия, процедури и права

| 2.3.1 | Предложението установява условия за влизане и критерии за приемане, според които лицата трябва да:






  а) | представят валиден трудов договор или обвързващо предложение за работа за поне една година; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Предложението установява условия за влизане и критерии за приемане, според които лицата трябва да:

а)

представят валиден трудов договор или обвързващо предложение за работа за поне една година;

| б) | да изпълняват условията на националното законодателство за упражняване на регламентираната професия, посочена в договора за работа или в предложението за работа; |
| --- | --- |

б)

да изпълняват условията на националното законодателство за упражняване на регламентираната професия, посочена в договора за работа или в предложението за работа;

| в) | за нерегламентирани професии, да представят документи, които удостоверяват съответните по-високи професионални квалификации, съответстващи на професията или сектора; |
| --- | --- |

в)

за нерегламентирани професии, да представят документи, които удостоверяват съответните по-високи професионални квалификации, съответстващи на професията или сектора;

| г) | да представят валиден документ за пътуване и валидно разрешение за пребиваване; |
| --- | --- |

г)

да представят валиден документ за пътуване и валидно разрешение за пребиваване;

| д) | да имат здравна осигуровка; |
| --- | --- |

д)

да имат здравна осигуровка;

| е) | да не представляват заплаха за общественото здраве, сигурността или обществения ред. |
| --- | --- |

е)

да не представляват заплаха за общественото здраве, сигурността или обществения ред.

| 2.3.2 | Брутната месечна заплата, уточнена в трудовия договор или предложението за работа, не може да бъде по-ниска от националния праг за заплата, определен и оповестен за целта от държавите-членки, като този праг трябва да бъде поне три пъти по-висок от минималната брутна месечна заплата, предвидена в националното законодателство (12). |
| --- | --- |

2.3.2

Брутната месечна заплата, уточнена в трудовия договор или предложението за работа, не може да бъде по-ниска от националния праг за заплата, определен и оповестен за целта от държавите-членки, като този праг трябва да бъде поне три пъти по-висок от минималната брутна месечна заплата, предвидена в националното законодателство (12).

| 2.3.3 | Някои от тези условия не се прилагат по отношение на граждани на трети страни на възраст до 30 години с висше образование. Брутната месечна заплата трябва да съответства поне на две трети от националния праг за заплата. Освен това, ако кандидатът е завършил висше образование в държавата-членка и е получил образователна степен бакалавър или магистър във висше учебно заведение на територията на Общността, няма да се изисква доказателство за професионален опит в допълнение към квалификациите, придобити с висшето образование. |
| --- | --- |

2.3.3

Някои от тези условия не се прилагат по отношение на граждани на трети страни на възраст до 30 години с висше образование. Брутната месечна заплата трябва да съответства поне на две трети от националния праг за заплата. Освен това, ако кандидатът е завършил висше образование в държавата-членка и е получил образователна степен бакалавър или магистър във висше учебно заведение на територията на Общността, няма да се изисква доказателство за професионален опит в допълнение към квалификациите, придобити с висшето образование.

| 2.3.4 | Съгласно членове 7 и 19.5, това няма да засяга правомощията на държавите-членки за определяне на капацитета на приемане на граждани на трети страни за целите на висококвалифицираната заетост. |
| --- | --- |

2.3.4

Съгласно членове 7 и 19.5, това няма да засяга правомощията на държавите-членки за определяне на капацитета на приемане на граждани на трети страни за целите на висококвалифицираната заетост.

2.4.   Синя карта

| 2.4.1 | На гражданите на трети страни, които отговарят на тези критерии, се издава Синя карта на ЕС. Първоначалният срок на валидност на Синята карта е две години и ще може да се подновява най-малко за същия срок (13). Ако договорът за работа обхваща период, по-малък от две години, Синята карта на ЕС се издава за срока на трудовото правоотношение. |
| --- | --- |

2.4.1

На гражданите на трети страни, които отговарят на тези критерии, се издава Синя карта на ЕС. Първоначалният срок на валидност на Синята карта е две години и ще може да се подновява най-малко за същия срок (13). Ако договорът за работа обхваща период, по-малък от две години, Синята карта на ЕС се издава за срока на трудовото правоотношение.

| 2.4.2 | Държавите-членки определят дали за издаването на Синята карта ще кандидатства работникът-мигрант или работодателят. |
| --- | --- |

2.4.2

Държавите-членки определят дали за издаването на Синята карта ще кандидатства работникът-мигрант или работодателят.

| 2.4.3 | Обикновено кандидатурата се разглежда и проучва, когато съответният гражданин на трета страна пребивава извън територията на ЕС. При все това предложението дава възможност на държавите-членки да приемат в съответствие с националното си законодателство кандидатура, която е представена, когато гражданинът на трета страна законно пребивава на нейна територия, но не притежава разрешително за пребиваване. |
| --- | --- |

2.4.3

Обикновено кандидатурата се разглежда и проучва, когато съответният гражданин на трета страна пребивава извън територията на ЕС. При все това предложението дава възможност на държавите-членки да приемат в съответствие с националното си законодателство кандидатура, която е представена, когато гражданинът на трета страна законно пребивава на нейна територия, но не притежава разрешително за пребиваване.

2.5   Права

| 2.5.1 | През първите две години на законно пребиваване в съответната държава-членка достъпът до пазара на труда за притежателя на Синя карта на ЕС е ограничен до упражняването на платени трудови дейности, които отговарят на условията за издаването на Синята карта. След изтичане на този период работникът-мигрант има право да бъде третиран наравно с гражданите на страната членка по отношение на достъпа до пазара на труда и висококвалифицираната заетост. Безработицата сама по себе си не е основание за отнемане на Синята карта на ЕС, освен ако периодът на безработица не надхвърля три последователни месеца. |
| --- | --- |

2.5.1

През първите две години на законно пребиваване в съответната държава-членка достъпът до пазара на труда за притежателя на Синя карта на ЕС е ограничен до упражняването на платени трудови дейности, които отговарят на условията за издаването на Синята карта. След изтичане на този период работникът-мигрант има право да бъде третиран наравно с гражданите на страната членка по отношение на достъпа до пазара на труда и висококвалифицираната заетост. Безработицата сама по себе си не е основание за отнемане на Синята карта на ЕС, освен ако периодът на безработица не надхвърля три последователни месеца.

| 2.5.2 | Синята карта на ЕС дава на притежателя й право на равно третиране с гражданите на страната що се отнася до: условия на труд (трудово възнаграждение, уволнение, здраве и безопасност на работното място); свобода на сдружаване; принадлежност и членство в организация на работници или работодатели; образование и професионално обучение (стипендии за обучение); признаване на дипломи; удостоверения и други професионални квалификации; социална сигурност; социално подпомагане; изплащане на придобити пенсионни права при преместване в трета страна; данъчни облекчения; достъп до стоки и услуги и доставянето на стоки и услуги (процедури за жилищно настаняване и помощ от службите по заетостта); свободен достъп до цялата територия на съответната държава-членка. |
| --- | --- |

2.5.2

Синята карта на ЕС дава на притежателя й право на равно третиране с гражданите на страната що се отнася до: условия на труд (трудово възнаграждение, уволнение, здраве и безопасност на работното място); свобода на сдружаване; принадлежност и членство в организация на работници или работодатели; образование и професионално обучение (стипендии за обучение); признаване на дипломи; удостоверения и други професионални квалификации; социална сигурност; социално подпомагане; изплащане на придобити пенсионни права при преместване в трета страна; данъчни облекчения; достъп до стоки и услуги и доставянето на стоки и услуги (процедури за жилищно настаняване и помощ от службите по заетостта); свободен достъп до цялата територия на съответната държава-членка.

| 2.5.3 | Чрез дерогация държавите-членки могат да ограничат достъпа до някои професии и социални права. |
| --- | --- |

2.5.3

Чрез дерогация държавите-членки могат да ограничат достъпа до някои професии и социални права.

| 2.5.4 | В преамбюла на предложената директива се посочва, че благоприятните условия за събиране на семейства и за достъп на съпруга/та до пазара на труда са основен елемент на всяка система, която има за цел да привлече висококвалифицирани работници в ЕС. Поради това, предложението предвижда серия от дерогации по отношение на условията, установени в Директива 2003/86 относно правото на събиране на семейството (14), с цел да се улесни упражняването на това право. |
| --- | --- |

2.5.4

В преамбюла на предложената директива се посочва, че благоприятните условия за събиране на семейства и за достъп на съпруга/та до пазара на труда са основен елемент на всяка система, която има за цел да привлече висококвалифицирани работници в ЕС. Поради това, предложението предвижда серия от дерогации по отношение на условията, установени в Директива 2003/86 относно правото на събиране на семейството (14), с цел да се улесни упражняването на това право.

| 2.5.5 | Предложението за директива предвижда също така пакет от дерогации на Директива 2003/109 относно статуса на дългосрочно пребиваващите граждани на трети страни (15). Висококвалифицирани граждани на трети страни имат достъп до повече права и до по-благоприятно и по-гъвкаво административно третиране в сравнение с другите граждани, които имат статут на дългосрочно пребиваващи. |
| --- | --- |

2.5.5

Предложението за директива предвижда също така пакет от дерогации на Директива 2003/109 относно статуса на дългосрочно пребиваващите граждани на трети страни (15). Висококвалифицирани граждани на трети страни имат достъп до повече права и до по-благоприятно и по-гъвкаво административно третиране в сравнение с другите граждани, които имат статут на дългосрочно пребиваващи.

| 2.5.6 | Държавите-членки трябва да оказват на одобрените кандидати всякакво съдействие за получаване на визи. |
| --- | --- |

2.5.6

Държавите-членки трябва да оказват на одобрените кандидати всякакво съдействие за получаване на визи.

| 2.5.7 | Съгласно предложението за директива след двегодишно законно пребиваване в първата държава-членка в качеството си на притежател на Синя карта на ЕС лицето има възможност да се премести в друга държава-членка за целите на висококвалифицираната заетост, ако са изпълнени условията за придобиване на Синята карта в първата държава-членка. Членовете на семейството на лицето имат право да го придружат или да се присъединят към него. |
| --- | --- |

2.5.7

Съгласно предложението за директива след двегодишно законно пребиваване в първата държава-членка в качеството си на притежател на Синя карта на ЕС лицето има възможност да се премести в друга държава-членка за целите на висококвалифицираната заетост, ако са изпълнени условията за придобиване на Синята карта в първата държава-членка. Членовете на семейството на лицето имат право да го придружат или да се присъединят към него.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Европейският икономически и социален комитет счита, че трябва да съществува обща, ускорена и прозрачна процедура за приемане на работници мигранти в съответствие с клаузите на Договора от Лисабон, а именно правото на държавите-членки да определят броя на имигрантите, които възнамеряват да приемат на територията си. |
| --- | --- |

3.1

Европейският икономически и социален комитет счита, че трябва да съществува обща, ускорена и прозрачна процедура за приемане на работници мигранти в съответствие с клаузите на Договора от Лисабон, а именно правото на държавите-членки да определят броя на имигрантите, които възнамеряват да приемат на територията си.

| 3.2 | ЕИСК счита, че в съответствие с принципите и ценностите на ЕС, законодателството в областта на имиграцията трябва да зачита Хартата за основните права на ЕС и антидискриминационните закони. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК счита, че в съответствие с принципите и ценностите на ЕС, законодателството в областта на имиграцията трябва да зачита Хартата за основните права на ЕС и антидискриминационните закони.

| 3.3 | Когато Договорът от Лисабон бъде ратифициран и влезе в сила, компетенциите на ЕС и държавите-членки ще бъдат по-ясни и Съветът ще приема решения с квалифицирано мнозинство и съвместно с Парламента, което ще позволи отпадането на сега действащото правило за единодушие, което затруднява приемането на ефективно общо законодателство. |
| --- | --- |

3.3

Когато Договорът от Лисабон бъде ратифициран и влезе в сила, компетенциите на ЕС и държавите-членки ще бъдат по-ясни и Съветът ще приема решения с квалифицирано мнозинство и съвместно с Парламента, което ще позволи отпадането на сега действащото правило за единодушие, което затруднява приемането на ефективно общо законодателство.

| 3.4 | Европейският икономически и социален комитет предложи при приемането на законодателство, касаещо имиграцията (настоящата директива и следващите), Съветът да ползва обикновената процедура (както при приемането на законодателство за убежището на бежанците), действайки изпреварващо по отношение на разпоредбите на Договора от Лисабон, и предлага Комисията да ускори изготвянето на другите директиви за приемане, които е планирала за следващите месеци (отнасящи се за сезонните работници, платените стажанти и междуфирменото предоставяне на работна сила). |
| --- | --- |

3.4

Европейският икономически и социален комитет предложи при приемането на законодателство, касаещо имиграцията (настоящата директива и следващите), Съветът да ползва обикновената процедура (както при приемането на законодателство за убежището на бежанците), действайки изпреварващо по отношение на разпоредбите на Договора от Лисабон, и предлага Комисията да ускори изготвянето на другите директиви за приемане, които е планирала за следващите месеци (отнасящи се за сезонните работници, платените стажанти и междуфирменото предоставяне на работна сила).

| 3.5 | Комитетът се надява, че ЕС ще разполага с адекватно общо законодателство, достатъчно хармонизирано, за да може имиграцията да бъде канализирана със законни, гъвкави и прозрачни процедури, в които гражданите на трети държави ще бъдат третирани справедливо и ще имат права и задължения, сравними с тези на гражданите на ЕС. |
| --- | --- |

3.5

Комитетът се надява, че ЕС ще разполага с адекватно общо законодателство, достатъчно хармонизирано, за да може имиграцията да бъде канализирана със законни, гъвкави и прозрачни процедури, в които гражданите на трети държави ще бъдат третирани справедливо и ще имат права и задължения, сравними с тези на гражданите на ЕС.

| 3.6 | Правата и задълженията на гражданите на трети страни, съдържащи се в предложената директива, по отношение на равнопоставеност при заплащане на труда, условия на труд, свобода на сдружаване, образование и професионално обучение, представляват добро начало за законодателството в областта на имиграцията, което трябва да обхваща всички категории работници имигранти. |
| --- | --- |

3.6

Правата и задълженията на гражданите на трети страни, съдържащи се в предложената директива, по отношение на равнопоставеност при заплащане на труда, условия на труд, свобода на сдружаване, образование и професионално обучение, представляват добро начало за законодателството в областта на имиграцията, което трябва да обхваща всички категории работници имигранти.

| 3.7 | Комитетът е съгласен, че новото законодателство за имиграцията трябва да поставя по-малко ограничения пред събирането на семействата в сравнение с Директива 2003/86. |
| --- | --- |

3.7

Комитетът е съгласен, че новото законодателство за имиграцията трябва да поставя по-малко ограничения пред събирането на семействата в сравнение с Директива 2003/86.

| 3.8 | ЕИСК споделя разбирането, че законодателството в областта на имиграцията трябва да бъде по-гъвкаво що се отнася до разрешителните за пребиваване, както беше предложил в скорошно становище (16), за да позволи създаването на системи за кръгова миграция, които ще подпомагат развитието на страните на произход и ще компенсират най-негативните ефекти от „изтичането на мозъци“. ЕИСК предложи във въпросното становище множество изменения на Директивата относно статута на дългосрочно пребиваващите граждани на трети страни (2003/109/ЕО) с цел въвеждането на по-гъвкави процедури. Становището съдържа също така различни предложения относно другите директиви за приемане на граждани. |
| --- | --- |

3.8

ЕИСК споделя разбирането, че законодателството в областта на имиграцията трябва да бъде по-гъвкаво що се отнася до разрешителните за пребиваване, както беше предложил в скорошно становище (16), за да позволи създаването на системи за кръгова миграция, които ще подпомагат развитието на страните на произход и ще компенсират най-негативните ефекти от „изтичането на мозъци“. ЕИСК предложи във въпросното становище множество изменения на Директивата относно статута на дългосрочно пребиваващите граждани на трети страни (2003/109/ЕО) с цел въвеждането на по-гъвкави процедури. Становището съдържа също така различни предложения относно другите директиви за приемане на граждани.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | ЕИСК счита, че размерът на трудовото възнаграждение не е подходящ критерий за целите на признаването на даден работник за висококвалифициран. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК счита, че размерът на трудовото възнаграждение не е подходящ критерий за целите на признаването на даден работник за висококвалифициран.

| 4.2 | Понятието „висококвалифициран“ работник трябва да е обвързано с дипломите за висше образование или еквивалентни високи квалификации, а не със заплатата, която работещият ще получава (17). |
| --- | --- |

4.2

Понятието „висококвалифициран“ работник трябва да е обвързано с дипломите за висше образование или еквивалентни високи квалификации, а не със заплатата, която работещият ще получава (17).

| 4.3 | От друга страна, ако заплатата стане едно от изискванията за достъп до Синята карта на ЕС, това би затруднило постигането на обща политика в ЕС. Силно изразените разлики в нивата на минимална заплата, които в момента съществуват между държавите-членки, ще затруднят хармонизирането. |
| --- | --- |

4.3

От друга страна, ако заплатата стане едно от изискванията за достъп до Синята карта на ЕС, това би затруднило постигането на обща политика в ЕС. Силно изразените разлики в нивата на минимална заплата, които в момента съществуват между държавите-членки, ще затруднят хармонизирането.

| 4.4 | ЕС трябва да постигне бърз напредък в признаването на професионалните квалификации, имайки предвид процеса от Болоня, който има за цел да улесни взаимното признаване на дипломите, издавани от европейските университети. Тъй като все още няма европейска система за признаване на квалификациите, трябва да съществува национален орган, който да отговаря за признаването на дипломите в съответствие с Директива 2005/36 относно признаването на професионалните квалификации, критериите, използвани от МОТ за определяне на висококвалифицирани работници (18) и Международната стандартна класификация на образованието (CITE (19)) на ЮНЕСКО. |
| --- | --- |

4.4

ЕС трябва да постигне бърз напредък в признаването на професионалните квалификации, имайки предвид процеса от Болоня, който има за цел да улесни взаимното признаване на дипломите, издавани от европейските университети. Тъй като все още няма европейска система за признаване на квалификациите, трябва да съществува национален орган, който да отговаря за признаването на дипломите в съответствие с Директива 2005/36 относно признаването на професионалните квалификации, критериите, използвани от МОТ за определяне на висококвалифицирани работници (18) и Международната стандартна класификация на образованието (CITE (19)) на ЮНЕСКО.

| 4.5 | ЕИСК изразява съгласие относно критерия за тригодишен равностоен професионален опит за дефинирането на „работа, изискваща висока квалификация“, но също така счита, че това би могло да доведе до практически проблеми що се отнася до професии, които изискват по-обширни квалификации на ниво висше образование. При всички положения, националният орган трябва да направи оценка на професионалното съответствие заедно със социалните партньори. |
| --- | --- |

4.5

ЕИСК изразява съгласие относно критерия за тригодишен равностоен професионален опит за дефинирането на „работа, изискваща висока квалификация“, но също така счита, че това би могло да доведе до практически проблеми що се отнася до професии, които изискват по-обширни квалификации на ниво висше образование. При всички положения, националният орган трябва да направи оценка на професионалното съответствие заедно със социалните партньори.

| 4.6 | ЕИСК счита, че инициативата на Европейската комисия да се предложат преференциални условия на висококвалифицираните работници от трети страни посредством прилагането на по-облекчено третиране спрямо предвиденото в Директиви 2003/86 и 2003/109 може да доведе до различно третиране на различните категории имигранти. Трябва да се гарантира, че тези дерогации няма да навредят на цялостния аспект на европейската политика за имиграция и на принципа за равно третиране (20). |
| --- | --- |

4.6

ЕИСК счита, че инициативата на Европейската комисия да се предложат преференциални условия на висококвалифицираните работници от трети страни посредством прилагането на по-облекчено третиране спрямо предвиденото в Директиви 2003/86 и 2003/109 може да доведе до различно третиране на различните категории имигранти. Трябва да се гарантира, че тези дерогации няма да навредят на цялостния аспект на европейската политика за имиграция и на принципа за равно третиране (20).

| 4.6.1 | Разглежданото предложение за директива за целите на висококвалифицираната заетост предвижда повече облекчения и права по отношение на събирането на семействата. Комитетът счита, че правото на семеен живот е основно право, което не може да зависи от вида на икономическата дейност или от заетостта на работника. В други становища ЕИСК вече е предлагал изменение на Директива 2003/86 относно събирането на семейството, която да включва дерогациите, предвидени в предложението за директива относно висококвалифицираната заетост (21). |
| --- | --- |

4.6.1

Разглежданото предложение за директива за целите на висококвалифицираната заетост предвижда повече облекчения и права по отношение на събирането на семействата. Комитетът счита, че правото на семеен живот е основно право, което не може да зависи от вида на икономическата дейност или от заетостта на работника. В други становища ЕИСК вече е предлагал изменение на Директива 2003/86 относно събирането на семейството, която да включва дерогациите, предвидени в предложението за директива относно висококвалифицираната заетост (21).

| 4.6.2 | Комитетът подчертава загрижеността си от факта, че предложената директива не уточнява правото на работа на членовете на семейството на притежателя на Синя карта, когато последният се премести в друга държава-членка. |
| --- | --- |

4.6.2

Комитетът подчертава загрижеността си от факта, че предложената директива не уточнява правото на работа на членовете на семейството на притежателя на Синя карта, когато последният се премести в друга държава-членка.

| 4.6.3 | От друга страна, гражданите на трети страни, които след петгодишно пребиваване получават статут на постоянно пребиваващи в ЕС, ще имат по-неизгоден юридически статут, отколкото висококвалифицираните работници мигранти. Критерият за стабилно и постоянно пребиваване ще стане второстепенен фактор при установяването на правна сигурност и интеграция в ЕС. ЕИСК вече предложи в скорошно становище (22) по-гъвкаво прилагане на клаузите на Директива 2003/109 за всички дългосрочно пребиваващи. |
| --- | --- |

4.6.3

От друга страна, гражданите на трети страни, които след петгодишно пребиваване получават статут на постоянно пребиваващи в ЕС, ще имат по-неизгоден юридически статут, отколкото висококвалифицираните работници мигранти. Критерият за стабилно и постоянно пребиваване ще стане второстепенен фактор при установяването на правна сигурност и интеграция в ЕС. ЕИСК вече предложи в скорошно становище (22) по-гъвкаво прилагане на клаузите на Директива 2003/109 за всички дългосрочно пребиваващи.

| 4.7 | Има някои аспекти на предложението, чиято съвместимост с международните юридически задължения на държавите-членки, е спорна. Например, изискването за ограничаване на професионалната мобилност на притежателите на Синя карта на ЕС през първите две години на законно пребиваване противоречи на клаузите на Европейската конвенция за правния статут на работещите мигранти (1977), чийто чл. 8 постановява максимален период от 1 година. |
| --- | --- |

4.7

Има някои аспекти на предложението, чиято съвместимост с международните юридически задължения на държавите-членки, е спорна. Например, изискването за ограничаване на професионалната мобилност на притежателите на Синя карта на ЕС през първите две години на законно пребиваване противоречи на клаузите на Европейската конвенция за правния статут на работещите мигранти (1977), чийто чл. 8 постановява максимален период от 1 година.

| 4.8 | Съгласно предложената директива, лице, което е безработно през три последователни месеца, няма да може да поднови Синята карта на ЕС. Това ограничение от три месеца обаче не съответства на петте месеца, определени от Европейската конвенция за правния статут на работещите мигранти (чл. 9.4). |
| --- | --- |

4.8

Съгласно предложената директива, лице, което е безработно през три последователни месеца, няма да може да поднови Синята карта на ЕС. Това ограничение от три месеца обаче не съответства на петте месеца, определени от Европейската конвенция за правния статут на работещите мигранти (чл. 9.4).

| 4.9 | Комитетът предлага да се предвиди период на безработица от 6 месеца, който да отговаря на международните договори и да улеснява работещите при намирането на нова работа. Този срок е особено необходим, когато работникът участва в програма за професионално обучение с цел намиране на нова работа. |
| --- | --- |

4.9

Комитетът предлага да се предвиди период на безработица от 6 месеца, който да отговаря на международните договори и да улеснява работещите при намирането на нова работа. Този срок е особено необходим, когато работникът участва в програма за професионално обучение с цел намиране на нова работа.

| 4.10 | ЕИСК счита, че временните мерки, които за кратък период ограничават свободното движение на работници от новите държави-членки, са несъответствие, което би трябвало бързо да бъде отменено по отношение на заетостта на висококвалифицирани работници и че трябва да се гарантира принципът за предимство на гражданите на ЕС. |
| --- | --- |

4.10

ЕИСК счита, че временните мерки, които за кратък период ограничават свободното движение на работници от новите държави-членки, са несъответствие, което би трябвало бързо да бъде отменено по отношение на заетостта на висококвалифицирани работници и че трябва да се гарантира принципът за предимство на гражданите на ЕС.

| 4.11 | Не е приемливо в обхвата на директивата да не попадат бежанците и лицата, потърсили убежище. Както ЕИСК предлага, лицата, нуждаещи се от международна закрила, трябва да могат да работят (23), включително тези с висока квалификация. |
| --- | --- |

4.11

Не е приемливо в обхвата на директивата да не попадат бежанците и лицата, потърсили убежище. Както ЕИСК предлага, лицата, нуждаещи се от международна закрила, трябва да могат да работят (23), включително тези с висока квалификация.

| 4.12 | Фактът, че предложението предвижда по-гъвкава система за лицата до 30 години (по-ниски прагове на заплащане) може да се счита за дискриминиращо и ЕИСК не го подкрепя. |
| --- | --- |

4.12

Фактът, че предложението предвижда по-гъвкава система за лицата до 30 години (по-ниски прагове на заплащане) може да се счита за дискриминиращо и ЕИСК не го подкрепя.

| 4.13 | В заключение, ЕИСК желае да подчертае важността на интеграцията. Комитетът е изготвил многобройни становища по собствена инициатива в подкрепа на интеграционните политики (24) и е организирал конференции и изслушвания по темата. ЕС и националните власти трябва да работят съвместно в подкрепа на политиките за интеграция, тъй като интеграцията, насърчаването на равното третиране и борбата срещу дискриминацията са предизвикателства за европейското общество и са от изключителна важност за местните власти, социалните партньори и организациите на гражданското общество. Комитетът сътрудничи понастоящем с Европейската комисия за създаването на Европейски форум за интеграцията (25). |
| --- | --- |

4.13

В заключение, ЕИСК желае да подчертае важността на интеграцията. Комитетът е изготвил многобройни становища по собствена инициатива в подкрепа на интеграционните политики (24) и е организирал конференции и изслушвания по темата. ЕС и националните власти трябва да работят съвместно в подкрепа на политиките за интеграция, тъй като интеграцията, насърчаването на равното третиране и борбата срещу дискриминацията са предизвикателства за европейското общество и са от изключителна важност за местните власти, социалните партньори и организациите на гражданското общество. Комитетът сътрудничи понастоящем с Европейската комисия за създаването на Европейски форум за интеграцията (25).

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2001) 386 окончателен.

1

(2)  Вж. становище на ЕИСК от 16.1.2002 г. относно „Предложение за Директива на Съвета за условията на влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на платена заетост и извършване на икономическа дейност от самостоятелно заети лица“ (докладчик: г-н Pariza Castaños (ОВ C 80, 3.4.2002 г.) и становище на Европейския парламент, публикувано в ОВ C 43 E, 19.2.2004 г. (докладчик: г-жа Terrón i Cusi).

2

Предложение за Директива на Съвета за условията на влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на платена заетост и извършване на икономическа дейност от самостоятелно заети лица

(3)  Вж. Заключения на Европейския съвет от декември 2007 г. (План в областта на законната имиграция) и становище на ЕИСК от 10.12.2003 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно имиграцията, интеграцията и заетостта“ (докладчик г-н Pariza Castaños) (ОВ C 80, 30.4.2004 г.).

3

Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно имиграцията, интеграцията и заетостта

(4)  СОМ(2007) 249 окончателен.

4

(5)  Вж. становище на ЕИСК от 13 март 2008 г. относно „Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета за прилагане на санкции срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава“ (докладчик: г-жа Roksandić, съдокладчик: г-жа Almeida Freire), прието на пленарната сесия на 12 и 13 март 2008 г. (ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 70).

5

Предложение за директива на Европейския парламент и Съвета за прилагане на санкции срещу работодатели на незаконно пребиваващи граждани на трета държава

(6)  Вж. становище на ЕИСК от 15 декември 2005 г. относно Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент „Хагска програма: десет приоритета през следващите пет години — Партньорство за европейско обновяване в областта на свободата, сигурността и правосъдието“ (докладчик: г-н Pariza Castaños) (ОВ C 65, 17.3.2006 г.).

6

Хагска програма: десет приоритета през следващите пет години — Партньорство за европейско обновяване в областта на свободата, сигурността и правосъдието

(7)  Вж. становище на ЕИСК от 9.6.2005 г. относно „Зелена книга за подхода на ЕС за управление на икономическата миграция“ (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 286, 17.11.2005 г.

7

(8)  Вж. становище на ЕИСК от 16.1.2002 г.„Предложение за директива на Съвета за условията на влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на платена заетост и извършване на икономическа дейност от самостоятелно заети лица“ (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 80, 3.4.2002 г.

8

(9)  Вж. бележка под линия No 4.

9

(10)  Вж. становище на ЕИСК от 25 октомври 2007 г. относно „Имиграционна политика и политика на сътрудничество на Общността със страните на произход за насърчаване на развитието“ (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 44, 16.2.2008 г. и становище на ЕИСК от 12 декември 2007 г. относно „Миграция и развитие: възможности и предизвикателства“ (становище по собствена инициатива), (докладчик: г-н Sharma), прието на пленарната сесия на 12 и 13 декември 2007 г. (ОВ C 120, 16.5.2008 г., стр. 82).

10

Имиграционна политика и политика на сътрудничество на Общността със страните на произход за насърчаване на развитието

Миграция и развитие: възможности и предизвикателства

(11)  Вж. становище на ЕИСК от 25 октомври 2007 г. относно „Имиграционна политика и политика на сътрудничество на Общността със страните на произход за насърчаване на развитието“ (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 44, 16.2.2008 г.

11

Имиграционна политика и политика на сътрудничество на Общността със страните на произход за насърчаване на развитието

(12)  „Държавите-членки, в които няма установени минимални работни заплати, ще прилагат праг на трудовото възнаграждение равен на най-малко три пъти минималния доход, под който гражданите на съответната държава-членка придобиват право на социално подпомагане“. Член 5.2.

12

(13)  Форматът на Синята карта на ЕС трябва да съответства на изискванията на Регламент (ЕО) No 1030/2002 от 13.6.2002 г. относно единния формат на разрешенията за пребиваване за гражданите на трети страни (ОВ L 157, 15 юни 2002 г.).

13

(14)  Директива на Съвета 2003/86/ЕО от 22.9.2003 г. за правото на събиране на семейството (ОВ L 251, 3.10.2003 г.).

14

(15)  Директива на Съвета 2003/109/EО от 25.11.2003 г. относно статута на дългосрочно пребиваващите граждани на трети страни (ОВ L 16, 23.1.2004 г.).

15

(16)  Вж. становище на ЕИСК от 25.10.2007 г. относно „Политиката на ЕС за интеграция и сътрудничество със страните на произход за насърчаване на развитието“ (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 44, 16.2.2008 г.

16

Политиката на ЕС за интеграция и сътрудничество със страните на произход за насърчаване на развитието

(17)  Вж. становище на ЕИСК от 30.5.2007 г. относно „Предложение за Препоръка на Европейския парламент и на Съвета за създаването на Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот“, параграф 5.6 (докладчик: г-н Rodríguez García Caro), ОВ C 175, 27.7.2007 г.

17

Предложение за Препоръка на Европейския парламент и на Съвета за създаването на Европейска квалификационна рамка за учене през целия живот

(18)  Вж. Стандартната класификация на професиите на Международната организация на труда (ISCO-88).

18

(19)  http://www.unesco.org/education/information/nfsunesco/doc/isced_1997.htm

19

(20)  Европейски съвет от Тампере, Заключения на Председателството, точка 18 „Европейският съюз трябва да гарантира равностойно третиране на гражданите на трети страни, които пребивават законно на територията на неговите държави-членки. По-енергична политика в областта на интеграцията би трябвало да има амбицията да им предложи права и задължения, сравними с тези на гражданите на Европейския съюз. Тази политика би трябвало също така да насърчава недискриминацията в икономическия, социалния и културния живот и да въведе мерки за борба срещу расизма и ксенофобията“.

20

(21)  През следващите месеци Комисията ще публикува доклад за оценка на действието на директивата.

21

(22)  Вж. бележка под линия No 14.

22

(23)  Становище на ЕИСК от 12.3.2008 г. относно „ЗЕЛЕНА КНИГА за бъдещата обща европейска система за убежище“ (докладчик: г-жа Le Nouail-Marlière), прието на пленарна сесия на 12 и 13 март 2008 г. (ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 77).

23

„ЗЕЛЕНА КНИГА за бъдещата обща европейска система за убежище

(24)  Становище на ЕИСК от 21.3.2002 г. относно имиграцията, интеграцията и ролята на организациите на гражданското общество (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 125, 27.5.2002 г.

24

Становище на ЕИСК от 10-11.12.2003 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно имиграцията, интеграцията и заетостта“ (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 80, 30.3.2004 г.

Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно имиграцията, интеграцията и заетостта

Становище на ЕИСК от 13-14.9.2006 г. относно „Имиграцията в ЕС и политиките на интеграция: сътрудничеството между регионалните и местни органи на управление и организациите на гражданското общество“ (докладчик: г-н Pariza Castaños), ОВ C 318, 23.12.2006 г.

Имиграцията в ЕС и политиките на интеграция: сътрудничеството между регионалните и местни органи на управление и организациите на гражданското общество

Конференция на тема „Имиграция — ролята на гражданското общество в процеса на интеграция“, Брюксел, 9 и 10 септември 2002 г.

Имиграция — ролята на гражданското общество в процеса на интеграция

(25)  http://integrationforum.teamwork.fr/

25

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/114 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/114

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за Директива на Съвета относно единна процедура за кандидатстване на граждани на трети страни за единно разрешително за пребиваване и работа на територията на държава-членка и относно общ набор от права на работници от трети страни, които законно пребивават в държава членка“

COM(2007) 638 окончателен — 2007/0229 (CNS)

(2009/C 27/24)

На 7 февруари 2008 г. Съветът реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаването на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за Директива на Съвета относно Единна процедура за кандидатстване на граждани на трети страни за единно разрешително за пребиваване и работа на територията на държава членка, и относно общ набор от права на работници от трети страни, които законно пребивават в държава-членка“.

Специализираната секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 10 юни 2008 г. (докладчик: г-н Pariza Castaños).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие следното становище със 140 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

1.   Предварителни бележки

| 1.1 | Осем години изминаха от Европейския съвет в Тампере, когато ЕС реши да създаде обща имиграционна политика. Незначителен обаче е напредъкът по един от основните аспекти — политиката и законодателството за допускане на имигранти. Този въпрос все още се урежда от националните законодателства и няма хармонизиране на равнище ЕС, което да регулира допускането; националните закони са много различни и дават израз на противоречиви политики. |
| --- | --- |

1.1

Осем години изминаха от Европейския съвет в Тампере, когато ЕС реши да създаде обща имиграционна политика. Незначителен обаче е напредъкът по един от основните аспекти — политиката и законодателството за допускане на имигранти. Този въпрос все още се урежда от националните законодателства и няма хармонизиране на равнище ЕС, което да регулира допускането; националните закони са много различни и дават израз на противоречиви политики.

| 1.2 | Повече от шест години изминаха, откакто Комисията изготви „Предложение за Директива относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на платената заетост и извършването на икономическа дейност като самостоятелно заети лица“ (1). ЕИСК и Парламентът приеха становища (2) в подкрепа на предложението. Предложението обаче се ограничи до първо четене в Съвета. Оттогава някои държави изготвиха нови закони за икономическата имиграция, като възприеха много различни подходи. |
| --- | --- |

1.2

Повече от шест години изминаха, откакто Комисията изготви „Предложение за Директива относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на платената заетост и извършването на икономическа дейност като самостоятелно заети лица“ (1). ЕИСК и Парламентът приеха становища (2) в подкрепа на предложението. Предложението обаче се ограничи до първо четене в Съвета. Оттогава някои държави изготвиха нови закони за икономическата имиграция, като възприеха много различни подходи.

| 1.3 | В следващите години на европейците ще им бъдат необходими нови икономически имигранти, които да допринесат за социалното и икономическо развитие (3). Демографското положение показва, че Лисабонската стратегия може да се провали, ако не променим имиграционните политики. Необходими са активни политики за допускане както на висококвалифицирани, така и на по-малко квалифицирани работници. |
| --- | --- |

1.3

В следващите години на европейците ще им бъдат необходими нови икономически имигранти, които да допринесат за социалното и икономическо развитие (3). Демографското положение показва, че Лисабонската стратегия може да се провали, ако не променим имиграционните политики. Необходими са активни политики за допускане както на висококвалифицирани, така и на по-малко квалифицирани работници.

| 1.4 | По непонятни причини в Съвета на Европейския съюз някои правителства наложиха вето на законодателните предложения на Комисията и по този начин запазиха старите ограничителни политики. Междувременно черната икономика и незаконното наемане на работа нарастват, като създават действителен „притегателен фактор“ за имигрантите. При липсата на общо европейско законодателство, държавите-членки приемат нови закони с много различни политически програми, като поставят допълнителни бариери пред хармонизирането. Тези различни политически програми и законодателни различия стават причина за объркване и несигурност сред гражданите. |
| --- | --- |

1.4

По непонятни причини в Съвета на Европейския съюз някои правителства наложиха вето на законодателните предложения на Комисията и по този начин запазиха старите ограничителни политики. Междувременно черната икономика и незаконното наемане на работа нарастват, като създават действителен „притегателен фактор“ за имигрантите. При липсата на общо европейско законодателство, държавите-членки приемат нови закони с много различни политически програми, като поставят допълнителни бариери пред хармонизирането. Тези различни политически програми и законодателни различия стават причина за объркване и несигурност сред гражданите.

| 1.5 | Във връзка със законодателството за допускане на имигрантите ЕИСК предложи Съветът на Европейския съюз да премахне изискването за единодушие и да приема решения с квалифицирано мнозинство и съвместно вземане на решения с Парламента (4). Това е единственият начин да се изработи добро законодателство, което да отбележи напредък към хармонизиране в ЕС. |
| --- | --- |

1.5

Във връзка със законодателството за допускане на имигрантите ЕИСК предложи Съветът на Европейския съюз да премахне изискването за единодушие и да приема решения с квалифицирано мнозинство и съвместно вземане на решения с Парламента (4). Това е единственият начин да се изработи добро законодателство, което да отбележи напредък към хармонизиране в ЕС.

| 1.6 | ЕИСК приветства факта, че Договорът от Лисабон включва законодателството относно имиграцията в обикновената процедура (инициатива на Комисията, квалифицирано мнозинство в Съвета и съвместно вземане на решение с Парламента). |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК приветства факта, че Договорът от Лисабон включва законодателството относно имиграцията в обикновената процедура (инициатива на Комисията, квалифицирано мнозинство в Съвета и съвместно вземане на решение с Парламента).

| 1.7 | Настоящето предложение за директива обаче се разглежда в Съвета съгласно непродуктивния принцип на единодушието. Поради това, както предложи Комитетът в своето становище по Хагската програма (5), „Тази промяна трябва да стане сега, преди проучването на новите законодателни предложения“. ЕИСК предлага Съветът да приеме „свързващата“ процедура, която вече е в сила по отношение на убежището, така че тези директиви да могат да бъдат одобрени с квалифицирано мнозинство и съвместно вземане на решение с Парламента. |
| --- | --- |

1.7

Настоящето предложение за директива обаче се разглежда в Съвета съгласно непродуктивния принцип на единодушието. Поради това, както предложи Комитетът в своето становище по Хагската програма (5), „Тази промяна трябва да стане сега, преди проучването на новите законодателни предложения“. ЕИСК предлага Съветът да приеме „свързващата“ процедура, която вече е в сила по отношение на убежището, така че тези директиви да могат да бъдат одобрени с квалифицирано мнозинство и съвместно вземане на решение с Парламента.

| 1.8 | Както Комитетът вече заяви „Относно новото законодателство за допускане, за предпочитане е да се изготви обща хоризонтална законодателна рамка вместо секторни норми. Предложението за Директива за допускане, изготвено от Комисията и подкрепено от ЕИСК, с няколко изменения, остава добро законодателно предложение. Освен това, по секторните въпроси и за конкретни ситуации могат да бъдат изработени специални правила. Ако Съветът на Европейския съюз избере секторния подход, предназначен само за допускане на висококвалифицирани имигранти, той няма да бъде приложим по отношение на голяма част от имигрантите, освен това би бил дискриминационен. Тази опция би била по-лесна за Съвета, но не отговаря на европейските нужди
   (6).“ |
| --- | --- |

1.8

Както Комитетът вече заяви „Относно новото законодателство за допускане, за предпочитане е да се изготви обща хоризонтална законодателна рамка вместо секторни норми. Предложението за Директива за допускане, изготвено от Комисията и подкрепено от ЕИСК, с няколко изменения, остава добро законодателно предложение. Освен това, по секторните въпроси и за конкретни ситуации могат да бъдат изработени специални правила. Ако Съветът на Европейския съюз избере секторния подход, предназначен само за допускане на висококвалифицирани имигранти, той няма да бъде приложим по отношение на голяма част от имигрантите, освен това би бил дискриминационен. Тази опция би била по-лесна за Съвета, но не отговаря на европейските нужди
   (6).“

| 1.9 | В Договора от Лисабон са определени границите на общностното законодателство: правото на държавите-членки да определят броя на имигрантите, които могат да бъдат допуснати на тяхна територия. Тази граница не пречи за постигане на висока степен на хармонизиране на законодателството в ЕС. Тя е стимул националното управление на икономическата имиграция да става чрез използване на общи, прозрачни процедури. Право да издават разрешителни за пребиваване и работа ще имат властите на държавите-членки, но в рамките на законодателството на Общността. По този начин всяка държава-членка би могла да решава, в сътрудничество със социалните партньори, от какъв вид имиграция има нужда. Националното законодателство трябва да вземе под внимание конкретните обстоятелства за всяка страна, като едновременно с това спазва и европейското законодателство. |
| --- | --- |

1.9

В Договора от Лисабон са определени границите на общностното законодателство: правото на държавите-членки да определят броя на имигрантите, които могат да бъдат допуснати на тяхна територия. Тази граница не пречи за постигане на висока степен на хармонизиране на законодателството в ЕС. Тя е стимул националното управление на икономическата имиграция да става чрез използване на общи, прозрачни процедури. Право да издават разрешителни за пребиваване и работа ще имат властите на държавите-членки, но в рамките на законодателството на Общността. По този начин всяка държава-членка би могла да решава, в сътрудничество със социалните партньори, от какъв вид имиграция има нужда. Националното законодателство трябва да вземе под внимание конкретните обстоятелства за всяка страна, като едновременно с това спазва и европейското законодателство.

| 1.10 | Това предложение за хоризонтална директива относно единна процедура за единно разрешително за граждани на трети страни да пребивават и работят на територията на държава-членка и за общ набор от права за работниците от трети страни, които законно пребивават в държава-членка, отговаря на целите на Европейския съюз за установяване на обща имиграционна политика. |
| --- | --- |

1.10

Това предложение за хоризонтална директива относно единна процедура за единно разрешително за граждани на трети страни да пребивават и работят на територията на държава-членка и за общ набор от права за работниците от трети страни, които законно пребивават в държава-членка, отговаря на целите на Европейския съюз за установяване на обща имиграционна политика.

| 1.11 | Тази цел беше приета за първи път на Европейския съвет в Тампере през октомври 1999 г., в окончателната декларация на който се казва, че ЕС трябва да гарантира справедливо отношение към гражданите на трети страни, които законно пребивават в държавите-членки, и техните права и задължения да бъдат съпоставими с тези на гражданите на самия ЕС. |
| --- | --- |

1.11

Тази цел беше приета за първи път на Европейския съвет в Тампере през октомври 1999 г., в окончателната декларация на който се казва, че ЕС трябва да гарантира справедливо отношение към гражданите на трети страни, които законно пребивават в държавите-членки, и техните права и задължения да бъдат съпоставими с тези на гражданите на самия ЕС.

| 1.12 | От друга страна Хагската програма от ноември 2004 г. признава, че „законната имиграция ще играе важна роля за укрепване на икономиката, основаваща се на знания в Европа, за напредъка на икономическото развитие и по този начин ще допринесе за изпълнението на Лисабонската стратегия“. |
| --- | --- |

1.12

От друга страна Хагската програма от ноември 2004 г. признава, че „законната имиграция ще играе важна роля за укрепване на икономиката, основаваща се на знания в Европа, за напредъка на икономическото развитие и по този начин ще допринесе за изпълнението на Лисабонската стратегия“.

| 1.13 | През 2004 г. Комисията изготви Зелена книга (7) с цел откриване на дебат и започване на консултации за управлението на икономическата имиграция в рамките на ЕС. ЕИСК изготви становище (8), в което се предлага ЕС да приеме общо законодателство за допускане на имигранти; това законодателство трябва да има висока степен на хармонизиране и да бъде по-скоро хоризонтално, отколкото секторно. |
| --- | --- |

1.13

През 2004 г. Комисията изготви Зелена книга (7) с цел откриване на дебат и започване на консултации за управлението на икономическата имиграция в рамките на ЕС. ЕИСК изготви становище (8), в което се предлага ЕС да приеме общо законодателство за допускане на имигранти; това законодателство трябва да има висока степен на хармонизиране и да бъде по-скоро хоризонтално, отколкото секторно.

| 1.14 | Европейският съвет от декември 2006 г. прие план за политиката за законната имиграция, насочена към постигане на две цели: |
| --- | --- |

1.14

Европейският съвет от декември 2006 г. прие план за политиката за законната имиграция, насочена към постигане на две цели:

| 1.14.1 | определяне на условията за допускане за конкретни категории имигранти (висококвалифицирани работници, сезонни работници, платените стажанти и вътрешнокорпоративните трансфери на служители) в четири отделни законодателни предложения; и |
| --- | --- |

1.14.1

определяне на условията за допускане за конкретни категории имигранти (висококвалифицирани работници, сезонни работници, платените стажанти и вътрешнокорпоративните трансфери на служители) в четири отделни законодателни предложения; и

| 1.14.2 | очертаване на обща рамка за справедлив подход, основан на зачитане на правата на работниците мигранти. |
| --- | --- |

1.14.2

очертаване на обща рамка за справедлив подход, основан на зачитане на правата на работниците мигранти.

2.   Предложение за директива

| 2.1 | Предложението за директива е насочено към гарантиране на сигурен правен статут на вече допуснатите работници от трети страни и въвеждане на процедурни облекчения за кандидатите. |
| --- | --- |

2.1

Предложението за директива е насочено към гарантиране на сигурен правен статут на вече допуснатите работници от трети страни и въвеждане на процедурни облекчения за кандидатите.

| 2.2 | В държавите-членки съществуват големи различия в отношението към работниците-имигранти. |
| --- | --- |

2.2

В държавите-членки съществуват големи различия в отношението към работниците-имигранти.

| 2.3 | Съществени разлики има също и в отношението към имигрантите в сравнение с работниците от Общността. |
| --- | --- |

2.3

Съществени разлики има също и в отношението към имигрантите в сравнение с работниците от Общността.

| 2.4 | Целта на тази директива е да установи единна процедура за кандидатстване на граждани на трети страни, желаещи да влязат на територията на държава-членка с цел пребиваване и наемане на работа и общ набор от права за работниците от трети страни, пребиваващи законно: условия на труд, включително заплащане и уволнение, сдружаване, достъп до професионално обучение и до основните социално-осигурителни обезщетения и т.н. |
| --- | --- |

2.4

Целта на тази директива е да установи единна процедура за кандидатстване на граждани на трети страни, желаещи да влязат на територията на държава-членка с цел пребиваване и наемане на работа и общ набор от права за работниците от трети страни, пребиваващи законно: условия на труд, включително заплащане и уволнение, сдружаване, достъп до професионално обучение и до основните социално-осигурителни обезщетения и т.н.

| 2.5 | Това е хоризонтална директива и включва икономическите имигранти и лицата, на които е издадено разрешително за пребиваване за други цели освен за работа, и на които след това е даден достъп до трудовия пазар въз основата на други общностни или национални разпоредби (напр. членове на семейството, бежанци, студенти, научни работници и т. н.). |
| --- | --- |

2.5

Това е хоризонтална директива и включва икономическите имигранти и лицата, на които е издадено разрешително за пребиваване за други цели освен за работа, и на които след това е даден достъп до трудовия пазар въз основата на други общностни или национални разпоредби (напр. членове на семейството, бежанци, студенти, научни работници и т. н.).

| 2.6 | От обхвата на директивата са изключени граждани на трета страна, които са командировани в дадена държава за предоставяне на услуги (9), тъй като те не съставляват част от трудовия пазар на държавата-членка, в която са командировани, служители по вътрешнокорпоративните трансфери, доставчици на услуги по договори и обучаващи се със завършено висше образование, сезонни работници и накрая граждани на трети страни, придобили статут на дългосрочно пребиваващи. |
| --- | --- |

2.6

От обхвата на директивата са изключени граждани на трета страна, които са командировани в дадена държава за предоставяне на услуги (9), тъй като те не съставляват част от трудовия пазар на държавата-членка, в която са командировани, служители по вътрешнокорпоративните трансфери, доставчици на услуги по договори и обучаващи се със завършено висше образование, сезонни работници и накрая граждани на трети страни, придобили статут на дългосрочно пребиваващи.

| 2.7 | В предложението се определя задължението за всяка държава-членка да разглежда всяка молба за работа и пребиваване на нейната територия по единна процедура за кандидатстване — и ако разреши — да издаде единно разрешително, даващо възможност на кандидата за пребиваване и работа. |
| --- | --- |

2.7

В предложението се определя задължението за всяка държава-членка да разглежда всяка молба за работа и пребиваване на нейната територия по единна процедура за кандидатстване — и ако разреши — да издаде единно разрешително, даващо възможност на кандидата за пребиваване и работа.

| 2.8 | За тази цел, всяка държава-членка трябва да посочи компетентен орган, който да приема молбите и да издава единното разрешително, без да се накърнява ролята и правомощията на други национални органи във връзка с разглеждането на молбата и даване на разрешение по нея. |
| --- | --- |

2.8

За тази цел, всяка държава-членка трябва да посочи компетентен орган, който да приема молбите и да издава единното разрешително, без да се накърнява ролята и правомощията на други национални органи във връзка с разглеждането на молбата и даване на разрешение по нея.

| 2.9 | Единното разрешително трябва да приеме хармонизирания формат на разрешителното за пребиваване на граждани на трети страни съгласно Регламент (ЕО) No 1030/2002. |
| --- | --- |

2.9

Единното разрешително трябва да приеме хармонизирания формат на разрешителното за пребиваване на граждани на трети страни съгласно Регламент (ЕО) No 1030/2002.

| 2.10 | Единното разрешително дава право на неговия притежател да влиза и пребивава на територията на държавата-членка, която издава единното разрешително, да има достъп до цялата територия, да преминава през други държави-членки и да упражнява дейности, позволени съгласно разрешителното. |
| --- | --- |

2.10

Единното разрешително дава право на неговия притежател да влиза и пребивава на територията на държавата-членка, която издава единното разрешително, да има достъп до цялата територия, да преминава през други държави-членки и да упражнява дейности, позволени съгласно разрешителното.

| 2.11 | Във връзка с единната процедура се създават редица процесуални гаранции, като например необходимостта да се посочат основанията за отхвърляне на молбата за единно разрешително; във всеки случай — и когато този въпрос попада в правомощията на държавите-членки — условията и критериите, въз основа на които може да бъде отхвърлена молба за единно разрешително, трябва да бъдат установени в националния закон. |
| --- | --- |

2.11

Във връзка с единната процедура се създават редица процесуални гаранции, като например необходимостта да се посочат основанията за отхвърляне на молбата за единно разрешително; във всеки случай — и когато този въпрос попада в правомощията на държавите-членки — условията и критериите, въз основа на които може да бъде отхвърлена молба за единно разрешително, трябва да бъдат установени в националния закон.

| 2.12 | Директивата определя също така задължението да се установи процедура за обжалване в случай на отказ, като уведомлението за тази възможност трябва да бъде предоставено в писмен вид, заедно с уведомлението за отказ. Трябва да се предостави информация за документите, които се изискват при подаване на молба, и таксите, които следва да бъдат платени. |
| --- | --- |

2.12

Директивата определя също така задължението да се установи процедура за обжалване в случай на отказ, като уведомлението за тази възможност трябва да бъде предоставено в писмен вид, заедно с уведомлението за отказ. Трябва да се предостави информация за документите, които се изискват при подаване на молба, и таксите, които следва да бъдат платени.

| 2.13 | Що се отнася до правата, директивата определя минималните изисквания за гарантиране на еднакво третиране на всяко лице, получило единно разрешително, без да се накърнява правото на държавите-членки да приемат по-благоприятни условия. |
| --- | --- |

2.13

Що се отнася до правата, директивата определя минималните изисквания за гарантиране на еднакво третиране на всяко лице, получило единно разрешително, без да се накърнява правото на държавите-членки да приемат по-благоприятни условия.

| 2.14 | Директивата гласи, че работниците от трети страни се ползват с еднакво третиране наред с гражданите на съответната държава-членка поне по отношение на:






  — | условията на труд, включително заплащане и уволняване, здраве и безопасност на работното място; |
| --- | --- | --- |

2.14

Директивата гласи, че работниците от трети страни се ползват с еднакво третиране наред с гражданите на съответната държава-членка поне по отношение на:

—

условията на труд, включително заплащане и уволняване, здраве и безопасност на работното място;

| — | свободата на сдружаване, присъединяване и членство в организация, представляваща работниците или работодателите, или в която и да е друга професионална организация; |
| --- | --- |

—

свободата на сдружаване, присъединяване и членство в организация, представляваща работниците или работодателите, или в която и да е друга професионална организация;

| — | образованието и професионалното обучение; |
| --- | --- |

—

образованието и професионалното обучение;

| — | признаването на дипломи, удостоверения и други професионални квалификации, в съответствие с приложимите национални процедури; |
| --- | --- |

—

признаването на дипломи, удостоверения и други професионални квалификации, в съответствие с приложимите национални процедури;

| — | равното третиране по отношение на социалната сигурност обхваща помощите, определени в Регламент ЕО 1408/71, като се разшири неговото действие за лица, идващи в държавата-членка от трета страна; |
| --- | --- |

—

равното третиране по отношение на социалната сигурност обхваща помощите, определени в Регламент ЕО 1408/71, като се разшири неговото действие за лица, идващи в държавата-членка от трета страна;

| — | изплащане на придобити пенсионни права при преместване в трета страна; |
| --- | --- |

—

изплащане на придобити пенсионни права при преместване в трета страна;

| — | данъчни облекчения; |
| --- | --- |

—

данъчни облекчения;

| — | достъп до стоки и услуги, включително процедури за жилищно настаняване и помощ, предоставяна от службите по заетостта. |
| --- | --- |

—

достъп до стоки и услуги, включително процедури за жилищно настаняване и помощ, предоставяна от службите по заетостта.

| 2.15 | Държавите-членки могат да ограничат правото на равно третиране:






  — | като изискват доказателство за добро владеене на езика за получаване на достъп до образование и обучение; |
| --- | --- | --- |

2.15

Държавите-членки могат да ограничат правото на равно третиране:

—

като изискват доказателство за добро владеене на езика за получаване на достъп до образование и обучение;

| — | чрез ограничаване на правата за стипендии за обучение; |
| --- | --- |

—

чрез ограничаване на правата за стипендии за обучение;

| — | чрез ограничаване на равнопоставеността в условията на труд (включително заплата, уволнение и здраве на работното място), свободата на сдружаване, данъчните облекчения и правата за социално осигуряване за лицата, които действително заемат работно място. |
| --- | --- |

—

чрез ограничаване на равнопоставеността в условията на труд (включително заплата, уволнение и здраве на работното място), свободата на сдружаване, данъчните облекчения и правата за социално осигуряване за лицата, които действително заемат работно място.

| 2.16 | Що се отнася до признаването на дипломите, предложението предвижда равно третиране съгласно националните процедури и се позовава на Директива 2005/36/ЕО, в която се казва, че на гражданин на трета страна, който е получил квалификация в други държави-членки, тя трябва да му бъде призната при същите условия, както за гражданите на ЕС. |
| --- | --- |

2.16

Що се отнася до признаването на дипломите, предложението предвижда равно третиране съгласно националните процедури и се позовава на Директива 2005/36/ЕО, в която се казва, че на гражданин на трета страна, който е получил квалификация в други държави-членки, тя трябва да му бъде призната при същите условия, както за гражданите на ЕС.

| 2.17 | Относно равния достъп до стоки и услуги, включително достъпа до жилищно настаняване, държавите-членки могат да ограничат правото на получаване на социални жилища до граждани на трети страни, които са пребивавали в съответната държава-членка най-малко три години. |
| --- | --- |

2.17

Относно равния достъп до стоки и услуги, включително достъпа до жилищно настаняване, държавите-членки могат да ограничат правото на получаване на социални жилища до граждани на трети страни, които са пребивавали в съответната държава-членка най-малко три години.

| 2.18 | И накрая, предложената директива гарантира спазването на по-благоприятни разпоредби в споразумения на Общността или международни инструменти, включително онези, които са приети от Съвета на Европа и които се прилагат за работниците мигранти от трети страни, граждани на страни членки на Съвета на Европа. Предложението не накърнява също така по-благоприятните разпоредби, съдържащи се в международните конвенции, забраняващи дискриминация, основана на гражданство и произход. |
| --- | --- |

2.18

И накрая, предложената директива гарантира спазването на по-благоприятни разпоредби в споразумения на Общността или международни инструменти, включително онези, които са приети от Съвета на Европа и които се прилагат за работниците мигранти от трети страни, граждани на страни членки на Съвета на Европа. Предложението не накърнява също така по-благоприятните разпоредби, съдържащи се в международните конвенции, забраняващи дискриминация, основана на гражданство и произход.

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК предложи при приемане на законодателството в областта на допускането на имигранти, Съветът на Европейския съюз да се откаже от правилото за единодушие и да приема своите решения с квалифицирано мнозинство и чрез процедура на съвместно вземане на решения с Парламента (10). Това е единственият начин за изготвяне на качествено законодателство, което да представлява напредък в посока на хармонизиране в ЕС. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК предложи при приемане на законодателството в областта на допускането на имигранти, Съветът на Европейския съюз да се откаже от правилото за единодушие и да приема своите решения с квалифицирано мнозинство и чрез процедура на съвместно вземане на решения с Парламента (10). Това е единственият начин за изготвяне на качествено законодателство, което да представлява напредък в посока на хармонизиране в ЕС.

| 3.2 | Комитетът приветства факта, че Договорът от Лисабон включва законодателството за имиграцията в обикновената процедура (инициатива на Комисията, квалифицирано мнозинство в Съвета и съвместно вземане на решение с Парламента). |
| --- | --- |

3.2

Комитетът приветства факта, че Договорът от Лисабон включва законодателството за имиграцията в обикновената процедура (инициатива на Комисията, квалифицирано мнозинство в Съвета и съвместно вземане на решение с Парламента).

| 3.3 | След като Договорът от Лисабон бъде ратифициран и влезе в сила, разпределението на правомощията между ЕС и държавите членки ще бъде по-ясно, тъй като Съветът ще приема решения с квалифицирано мнозинство и чрез процедура на съвместно вземане на решения с Парламента, с което се отменя настоящото правило за единодушие, което е пречка за приемане на действително общо законодателство. Европейският икономически и социален комитет предлага при приемането на законодателство за имиграцията Съветът да използва обикновената процедура (по същия начин, както беше решено за законодателството за даване на убежище), действайки изпреварващо по отношение на разпоредбите на Договора от Лисабон. |
| --- | --- |

3.3

След като Договорът от Лисабон бъде ратифициран и влезе в сила, разпределението на правомощията между ЕС и държавите членки ще бъде по-ясно, тъй като Съветът ще приема решения с квалифицирано мнозинство и чрез процедура на съвместно вземане на решения с Парламента, с което се отменя настоящото правило за единодушие, което е пречка за приемане на действително общо законодателство. Европейският икономически и социален комитет предлага при приемането на законодателство за имиграцията Съветът да използва обикновената процедура (по същия начин, както беше решено за законодателството за даване на убежище), действайки изпреварващо по отношение на разпоредбите на Договора от Лисабон.

| 3.4 | ЕИСК предлага работата на Съвета по тази директива да получи приоритет пред Директивата за висококвалифицираната трудова заетост (COM(2007) 637) и другите секторни директиви и предлага също така Комисията да ускори работата си по другите запланувани за следващите месеци директиви за допускане (относно сезонните работници, платените стажанти и вътрешнокорпоративните трансфери на служители). |
| --- | --- |

3.4

ЕИСК предлага работата на Съвета по тази директива да получи приоритет пред Директивата за висококвалифицираната трудова заетост (COM(2007) 637) и другите секторни директиви и предлага също така Комисията да ускори работата си по другите запланувани за следващите месеци директиви за допускане (относно сезонните работници, платените стажанти и вътрешнокорпоративните трансфери на служители).

| 3.5 | Комитетът се надява, че ЕС ще има подходящо, достатъчно хармонизирано законодателство, така че имиграцията да бъде канализирана чрез законни, гъвкави, прозрачни процедури, чрез които гражданите на трети страни са справедливо третирани, и имат права и задължения, съпоставими с тези на гражданите на ЕС. |
| --- | --- |

3.5

Комитетът се надява, че ЕС ще има подходящо, достатъчно хармонизирано законодателство, така че имиграцията да бъде канализирана чрез законни, гъвкави, прозрачни процедури, чрез които гражданите на трети страни са справедливо третирани, и имат права и задължения, съпоставими с тези на гражданите на ЕС.

| 3.6 | Правата и задълженията на гражданите на трети страни, съдържащи се в предложената директива, основаваща се на равното третиране по отношение на заплати, условия на труд, свобода на сдружаване, образование и професионално обучение, представляват добра изходна точка за бъдещото законодателство относно имиграцията. |
| --- | --- |

3.6

Правата и задълженията на гражданите на трети страни, съдържащи се в предложената директива, основаваща се на равното третиране по отношение на заплати, условия на труд, свобода на сдружаване, образование и професионално обучение, представляват добра изходна точка за бъдещото законодателство относно имиграцията.

4.   Конкретни бележки

| 4.1 | ЕИСК счита, че тази хоризонтална директива, която включва единна процедура и набор от права за работниците от трети страни, които законно пребивават в държава-членка, е ключова за ЕС, и ще представлява основа за обща политика в областта на икономическата имиграция. Предложението за директива зачита правото на държавите-членки да определят броя на имигрантите, които да допуснат на територията си. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК счита, че тази хоризонтална директива, която включва единна процедура и набор от права за работниците от трети страни, които законно пребивават в държава-членка, е ключова за ЕС, и ще представлява основа за обща политика в областта на икономическата имиграция. Предложението за директива зачита правото на държавите-членки да определят броя на имигрантите, които да допуснат на територията си.

| 4.2 | ЕИСК подчертава значението на предложението на Комисията за изготвянето на хоризонтално законодателство на ЕС относно процедурата за допускане и във връзка с правата на работниците от трети страни, пребиваващи на територията на държавите-членки. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК подчертава значението на предложението на Комисията за изготвянето на хоризонтално законодателство на ЕС относно процедурата за допускане и във връзка с правата на работниците от трети страни, пребиваващи на територията на държавите-членки.

| 4.3 | В своето становище относно Зелената книга (11) ЕИСК изрази подкрепата си за единна процедура за имиграция с цел трудова заетост: „Съотношението между разрешителните за пребиваване и разрешителните за работа показва явни различия в различните държави-членки. ЕИСК счита, че е необходимо да се приеме хармонизирано законодателство за ЕС. Всяка държава-членка ще има свой орган, който ще отговаря за издаването на разрешителните. Разрешителни, издадени от една държава-членка, трябва да бъдат признавани като такива в останалите държави-членки. ЕИСК препоръчва законодателството да сведе бюрокрацията до минимум и да улесни заинтересованите лица, т.е. имигрантите, работодателите и компетентните органи. Би било целесъобразно да има единно разрешително — това за пребиваване, което да бъде комбинирано с разрешение за работа“. |
| --- | --- |

4.3

В своето становище относно Зелената книга (11) ЕИСК изрази подкрепата си за единна процедура за имиграция с цел трудова заетост: „Съотношението между разрешителните за пребиваване и разрешителните за работа показва явни различия в различните държави-членки. ЕИСК счита, че е необходимо да се приеме хармонизирано законодателство за ЕС. Всяка държава-членка ще има свой орган, който ще отговаря за издаването на разрешителните. Разрешителни, издадени от една държава-членка, трябва да бъдат признавани като такива в останалите държави-членки. ЕИСК препоръчва законодателството да сведе бюрокрацията до минимум и да улесни заинтересованите лица, т.е. имигрантите, работодателите и компетентните органи. Би било целесъобразно да има единно разрешително — това за пребиваване, което да бъде комбинирано с разрешение за работа“.

| 4.4 | Що се отнася до правата, в становището си относно Зелената книга, посочено по-горе, ЕИСК вече подчерта, че: „Отправна точка за този дебат трябва да бъде принципът за недискриминация. Работниците имигранти, какъвто и да е срокът, за който им е разрешено да пребивават и работят, трябва да имат същите икономически, трудови и социални права като другите работници.“ Комитетът иска да подчертае ролята на социалните партньори на различни равнища (предприятие, сектор, национално и европейско) за поощряване на равното третиране при работа. ЕИСК вече организира изслушване съвместно с Фондация „Дъблин“ и социалните партньори, заключенията от което бяха изложени в друго становище (12). |
| --- | --- |

4.4

Що се отнася до правата, в становището си относно Зелената книга, посочено по-горе, ЕИСК вече подчерта, че: „Отправна точка за този дебат трябва да бъде принципът за недискриминация. Работниците имигранти, какъвто и да е срокът, за който им е разрешено да пребивават и работят, трябва да имат същите икономически, трудови и социални права като другите работници.“ Комитетът иска да подчертае ролята на социалните партньори на различни равнища (предприятие, сектор, национално и европейско) за поощряване на равното третиране при работа. ЕИСК вече организира изслушване съвместно с Фондация „Дъблин“ и социалните партньори, заключенията от което бяха изложени в друго становище (12).

| 4.5 | В становището относно Зелената книга (13) се казва: „ЕИСК предлага конкретен набор от права, които трябва да бъдат дадени на граждани на трети страни, които законно работят и пребивават временно в ЕС.“ Комитетът припомня, че работниците имигранти плащат данъци на националните власти на приемащата страна, както и вноски за социално осигуряване в съответствие със законодателството на държавата-членка. |
| --- | --- |

4.5

В становището относно Зелената книга (13) се казва: „ЕИСК предлага конкретен набор от права, които трябва да бъдат дадени на граждани на трети страни, които законно работят и пребивават временно в ЕС.“ Комитетът припомня, че работниците имигранти плащат данъци на националните власти на приемащата страна, както и вноски за социално осигуряване в съответствие със законодателството на държавата-членка.

| 4.6 | В допълнение към равното третиране на работното място (работни условия, заплати и уволнения, здраве и безопасност на работното място, правото на сдружаване, и т. н.), ЕИСК предлага да се включат също:






  — | право на социална защита, включително здравни грижи; |
| --- | --- | --- |

4.6

В допълнение към равното третиране на работното място (работни условия, заплати и уволнения, здраве и безопасност на работното място, правото на сдружаване, и т. н.), ЕИСК предлага да се включат също:

—

право на социална защита, включително здравни грижи;

| — | право на достъп до стоки и услуги, включително жилищно настаняване, при същите условия както за гражданите на страната; |
| --- | --- |

—

право на достъп до стоки и услуги, включително жилищно настаняване, при същите условия както за гражданите на страната;

| — | достъп до общо и професионално обучение; |
| --- | --- |

—

достъп до общо и професионално обучение;

| — | признаване на степените, удостоверенията и квалификациите в рамките на общностното законодателство; |
| --- | --- |

—

признаване на степените, удостоверенията и квалификациите в рамките на общностното законодателство;

| — | право на образование за непълнолетните, включително помощ и стипендии за обучение; |
| --- | --- |

—

право на образование за непълнолетните, включително помощ и стипендии за обучение;

| — | право на преподаване и научни изследвания, съгласно предложението за Директива (14); |
| --- | --- |

—

право на преподаване и научни изследвания, съгласно предложението за Директива (14);

| — | право на безплатна правна помощ в случай на нужда; |
| --- | --- |

—

право на безплатна правна помощ в случай на нужда;

| — | право на достъп до безплатно настаняване (публична услуга); |
| --- | --- |

—

право на достъп до безплатно настаняване (публична услуга);

| — | право да бъдеш обучаван на езика на приемащата страна; |
| --- | --- |

—

право да бъдеш обучаван на езика на приемащата страна;

| — | зачитане на културните различия; |
| --- | --- |

—

зачитане на културните различия;

| — | право на свободно движение и местоживеене в държавата-членка. |
| --- | --- |

—

право на свободно движение и местоживеене в държавата-членка.

| 4.7 | През 2004 г. ЕИСК прие също така становище по собствена инициатива (15), в което предлага Европейският съюз и държавите-членки да ратифицират Международната конвенция за защита правата на всички работници мигранти и членовете на техните семейства, приета от Общото събрание на Организацията на Обединените нации през 1990 г. (16) с цел насърчаване на основните права на работниците мигранти не само в Европа, но и в целия свят. ЕИСК предлага Комисията да предприеме нови стъпки за ратифициране на Конвенцията, за да се укрепи международната система за правата на имигрантите. |
| --- | --- |

4.7

През 2004 г. ЕИСК прие също така становище по собствена инициатива (15), в което предлага Европейският съюз и държавите-членки да ратифицират Международната конвенция за защита правата на всички работници мигранти и членовете на техните семейства, приета от Общото събрание на Организацията на Обединените нации през 1990 г. (16) с цел насърчаване на основните права на работниците мигранти не само в Европа, но и в целия свят. ЕИСК предлага Комисията да предприеме нови стъпки за ратифициране на Конвенцията, за да се укрепи международната система за правата на имигрантите.

| 4.8 | Комитетът предлага в изложението на мотивите към директивата да се включи нов параграф, така че нормите на МОТ да бъдат включени в имиграционното законодателство, по-специално конвенциите на МОТ за работниците мигранти (С 97 и С 143). |
| --- | --- |

4.8

Комитетът предлага в изложението на мотивите към директивата да се включи нов параграф, така че нормите на МОТ да бъдат включени в имиграционното законодателство, по-специално конвенциите на МОТ за работниците мигранти (С 97 и С 143).

| 4.9 | ЕИСК предлага също директивата да гарантира равенството между половете, което е част от правната рамка на Общността, както и законодателството в областта на борбата с дискриминацията. |
| --- | --- |

4.9

ЕИСК предлага също директивата да гарантира равенството между половете, което е част от правната рамка на Общността, както и законодателството в областта на борбата с дискриминацията.

| 4.10 | Сезонните работници не трябва да бъдат изключвани от обхвата на директивата. Въпреки че Комисията е в процес на изработване на специална директива, ЕИСК счита, че принципът на равното третиране, по-конкретно на работното място, трябва да бъде гарантиран и за тази категория работници. |
| --- | --- |

4.10

Сезонните работници не трябва да бъдат изключвани от обхвата на директивата. Въпреки че Комисията е в процес на изработване на специална директива, ЕИСК счита, че принципът на равното третиране, по-конкретно на работното място, трябва да бъде гарантиран и за тази категория работници.

| 4.11 | Комитетът изразява загриженост и несъгласие с възможността директивата да позволи на държавите-членки да ограничат правото на равно третиране (17) по отношение на условията на труд (заплащане и уволнение, здраве и безопасност на работното място, и социална защита) и във връзка със свободата на сдружаване. Това ограничение противоречи на разпоредбите на член 2, както и с принципа на недискриминация. ЕИСК счита, че съгласно установената съдебна практика на Съда на Европейските общности, равното третиране е един от принципите на правото на Общността. |
| --- | --- |

4.11

Комитетът изразява загриженост и несъгласие с възможността директивата да позволи на държавите-членки да ограничат правото на равно третиране (17) по отношение на условията на труд (заплащане и уволнение, здраве и безопасност на работното място, и социална защита) и във връзка със свободата на сдружаване. Това ограничение противоречи на разпоредбите на член 2, както и с принципа на недискриминация. ЕИСК счита, че съгласно установената съдебна практика на Съда на Европейските общности, равното третиране е един от принципите на правото на Общността.

| 4.12 | Във всички случаи ограниченията трябва да се тълкуват винаги в съответствие с други, по-благоприятни задължителни международни правни инструменти, по-конкретно Универсалната декларация за правата на човека, Международния пакт за гражданските и политически права или Европейската конвенция за защита правата на човека, и с различни конвенции на МОТ и по-благоприятни общностни и национални разпоредби. |
| --- | --- |

4.12

Във всички случаи ограниченията трябва да се тълкуват винаги в съответствие с други, по-благоприятни задължителни международни правни инструменти, по-конкретно Универсалната декларация за правата на човека, Международния пакт за гражданските и политически права или Европейската конвенция за защита правата на човека, и с различни конвенции на МОТ и по-благоприятни общностни и национални разпоредби.

| 4.13 | В директивата се предвижда, когато се отказва единно разрешително, това да стане в писмена форма и заинтересованото лице да има възможност да оспори решението в съда на държавата-членка. Комитетът предлага, когато отказът се отнася за подновяване, временно спиране или отнемане на единното разрешително, обжалването на решението в съда (18) да суспендира административното решение до окончателното съдебно решение. |
| --- | --- |

4.13

В директивата се предвижда, когато се отказва единно разрешително, това да стане в писмена форма и заинтересованото лице да има възможност да оспори решението в съда на държавата-членка. Комитетът предлага, когато отказът се отнася за подновяване, временно спиране или отнемане на единното разрешително, обжалването на решението в съда (18) да суспендира административното решение до окончателното съдебно решение.

| 4.14 | И накрая, ЕИСК подчертава значението на интеграцията. Комитетът е изготвил редица становища по собствена инициатива, в които подкрепя интеграционните политики (19) и е провел конференции и изслушвания по темата. ЕС и националните власти трябва да работят заедно за насърчаване на интеграционните политики, тъй като интеграцията, поощряването на равното третиране и борбата с дискриминацията представляват предизвикателства, пред които е изправено европейското общество, по-специално местните власти, социалните партньори и организациите на гражданското общество. Комитетът работи заедно с Европейската комисия за създаване на Европейски форум за интеграция (20). |
| --- | --- |

4.14

И накрая, ЕИСК подчертава значението на интеграцията. Комитетът е изготвил редица становища по собствена инициатива, в които подкрепя интеграционните политики (19) и е провел конференции и изслушвания по темата. ЕС и националните власти трябва да работят заедно за насърчаване на интеграционните политики, тъй като интеграцията, поощряването на равното третиране и борбата с дискриминацията представляват предизвикателства, пред които е изправено европейското общество, по-специално местните власти, социалните партньори и организациите на гражданското общество. Комитетът работи заедно с Европейската комисия за създаване на Европейски форум за интеграция (20).

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2001) 386 окончателен.

1

(2)  Вж. становището на ЕИСК от 16.1.2002 г. относно Предложение за Директива на Съвета относно условията за влизане и пребиваване на граждани на трети страни за целите на платената заетост и извършването на икономическа дейност като самостоятелно заети лица, (докладчик: г-н Pariza Castaños) (Официален вестник No C 80, 3.4.2002 г.) и становището на Европейския парламент в Официален вестник C 43 E, 19.2.2004 г. (докладчик: г-жа TERRÓN i CUSÍ).

2

(3)  Заключенията на Европейския съвет от декември 2006 г. (План за политика за законна имиграция); виж също становището от 10.12.2003 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно имиграцията, интеграцията и заетостта“ (докладчик: г-н Pariza Castaños) (Официален вестник C 80, 30.3.2004 г.).

3

(4)  Вж. становището на ЕИСК от 15.12.2005 г. относно Съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент: Хагската програма: Десет приоритета за следващите пет години — Партньорство за европейско обновяване в областта на свободата, сигурността и правосъдието, докладчик: (г-н Pariza Castaños) (Официален вестник C 65, 17.3.2006 г.).

4

(5)  Вж. бележка под линия 4.

5

(6)  Вж. бележка под линия 4.

6

(7)  Зелена книга за подхода на ЕС за управление на икономическа имиграция (COM(2004) 811 окончателен).

7

(8)  Вж. становището на ЕИСК от 9 юли 2005 г.относно „Зелена книга за подхода на ЕС за управление на икономическа имиграция“, докладчик: г-н Pariza Castaños (ОВ C 286, 17.11.2005 г.).

8

(9)  Директива 96/71/EО.

9

(10)  Вж. бележка под линия 4.

10

(11)  Вж. бележка под линия 8.

11

(12)  Вж. становището на ЕИСК 13-14.9.2006 г. относно „Имиграцията в ЕС и интеграционните политики: сътрудничество между регионалните и местни власти и организациите на гражданското общество“ (докладчик: г-н Pariza Castaños) (Официален вестник C 318, 23.12.2006 г.).

12

(13)  Вж. предложението за Директива на Комисията (COM(2004) 178) за допускане на граждани на трети страни за извършване на научноизследователска работа в Европейската общност. Виж също становището на ЕИСК от 27.10.2004 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно представянето на предложение за Директива и две предложения за препоръки за улесняване допускането на граждани на трети страни за извършване на научни изследвания в Европейската общност“, докладчик: г-жа King (Официален вестник C 120, 20.5.2005 г.).

13

(14)  Вж. становището на ЕИСК от 30.6.2004 г. относно „Международната конвенция за работниците мигранти“ (докладчик: Pariza Castaños. (Официален вестник C 302, 7.12.2004 г.).

14

(15)  Резолюция 45/158 от 18 декември 1990 г., влязла в сила на 1 юли 2003 г.

15

(16)  Член 12-2.

16

(17)  Член 8.

17

(18)  Становище на ЕИСК от 21.3.2002 г. относно „Имиграцията, интеграцията и ролята на организациите на гражданското общество“ (докладчик: г-н Pariza Castaños (Официален вестник C 125, 27.5.2002 г.).

18

(19)  Становище на ЕИСК от 10-11.12.2003 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно имиграцията, интеграцията и трудовата заетост“, докладчик: г-н Pariza Castaños (Официален вестник C 80, 30.3.2004 г.).

19

Становище на ЕИСК от 13-14.9.2006 г. относно „Имиграцията в ЕС и интеграционните политики: сътрудничество между регионалните и местни власти и организациите на гражданското общество“, докладчик: г-н Pariza Castaños (Официален вестник C 318, 23.12.2006 г.).

Вж. бележка под линия 8.

Конференция относно „Имиграцията: ролята на гражданското общество за подпомагане на интеграцията“, Брюксел, 9 и 10 септември 2002 г.

(20)  http://integrationforum.teamwork.fr/

20

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/119 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/119

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на творчеството и иновациите (2009 г.)“

COM(2008) 159 окончателен — 2008/0064 (COD)

(2009/C 27/25)

На 7 април 2008 г. Съветът на Европейския съюз реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за Решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на творчеството и иновациите (2009 г.)“.

На 21 април 2008 г. Бюрото на Европейския икономически и социален комитет възложи на специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 446-ата си пленарна сесия на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.) Европейският икономически и социален комитет реши да определи за главен докладчик г-н Rodríguez García-Caro и прие настоящото становище със 108 гласа „за“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | ЕИСК изразява пълната си подкрепа за всички действия за насърчаване на творчеството и стимулиране на иновациите, развивани сред гражданите на Европейския съюз и приема положително инициативата да се обяви Европейска година за подкрепа и насърчаване на творчеството чрез използването на ученето през целия живот като двигател на иновациите. ЕИСК многократно се е произнасял относно важността да се насърчават иновациите за постигането на целите на Лисабонската стратегия (1). Въпреки това и независимо от факта, че е съгласен с рамката, в която ще се проведе Европейската година на творчеството и иновациите, Комитетът смята, че предложението за решение, предоставено му за становище, не е най-добрият начин за постигане на предложената цел, като основава това мнение на бележките, съдържащи се в настоящото становище. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК изразява пълната си подкрепа за всички действия за насърчаване на творчеството и стимулиране на иновациите, развивани сред гражданите на Европейския съюз и приема положително инициативата да се обяви Европейска година за подкрепа и насърчаване на творчеството чрез използването на ученето през целия живот като двигател на иновациите. ЕИСК многократно се е произнасял относно важността да се насърчават иновациите за постигането на целите на Лисабонската стратегия (1). Въпреки това и независимо от факта, че е съгласен с рамката, в която ще се проведе Европейската година на творчеството и иновациите, Комитетът смята, че предложението за решение, предоставено му за становище, не е най-добрият начин за постигане на предложената цел, като основава това мнение на бележките, съдържащи се в настоящото становище.

| 1.2 | Докато други Европейски години бяха организирани доста по-рано, в смисъл, че предложенията се правеха до две години преди провеждането, този път от приемането на предложението от Комисията до началото на Европейската година остават само седем месеца, през които Европейският парламент и Съветът трябва да одобрят решението, а Европейската комисия и държавите-членки да организират и координират предвидените дейности. ЕИСК смята, че този процес е прибързан и би могъл да застраши провеждането на Европейската година на творчеството и иновациите, която заслужава подобаваща подготовка, съизмерима с нейното значение. |
| --- | --- |

1.2

Докато други Европейски години бяха организирани доста по-рано, в смисъл, че предложенията се правеха до две години преди провеждането, този път от приемането на предложението от Комисията до началото на Европейската година остават само седем месеца, през които Европейският парламент и Съветът трябва да одобрят решението, а Европейската комисия и държавите-членки да организират и координират предвидените дейности. ЕИСК смята, че този процес е прибързан и би могъл да застраши провеждането на Европейската година на творчеството и иновациите, която заслужава подобаваща подготовка, съизмерима с нейното значение.

| 1.3 | Два аспекта от предложението за решение, които за ЕИСК са от особена важност, са твърде неясни и трябва да бъдат изяснени и да залегнат в по-голяма степен в текста на предложението. Тези два аспекта са: финансирането на Европейската година и споменаването на подкрепата или участието на други програми или политики на Европейския съюз, които не са свързани с ученето през целия живот. |
| --- | --- |

1.3

Два аспекта от предложението за решение, които за ЕИСК са от особена важност, са твърде неясни и трябва да бъдат изяснени и да залегнат в по-голяма степен в текста на предложението. Тези два аспекта са: финансирането на Европейската година и споменаването на подкрепата или участието на други програми или политики на Европейския съюз, които не са свързани с ученето през целия живот.

| 1.3.1 | ЕИСК приема предложението на Европейската комисия, в смисъл, че не е нужно заделянето на специфични бюджетни средства за провеждането на Европейската година и одобрява използването на бюджетните възможности на Програмата за обучение през целия живот, която включва специфични цели относно насърчаването на иновациите. Но все пак ЕИСК отбелязва, че текстът на предложението не споменава размер на финансовите средства, заделени за това събитие и се ограничава да отбележи, че бюджетен източник е гореспоменатата Програма за обучение през целия живот и че дейностите ще се финансират по други програми, които не се уточняват или споменават. Предвид изложеното в предложението за решение, Комитетът смята за нужно включването на размера на предвидените разходи, свързани с тази дейност. ЕИСК счита, че е нужно предложението да съдържа бюджетна прогноза. |
| --- | --- |

1.3.1

ЕИСК приема предложението на Европейската комисия, в смисъл, че не е нужно заделянето на специфични бюджетни средства за провеждането на Европейската година и одобрява използването на бюджетните възможности на Програмата за обучение през целия живот, която включва специфични цели относно насърчаването на иновациите. Но все пак ЕИСК отбелязва, че текстът на предложението не споменава размер на финансовите средства, заделени за това събитие и се ограничава да отбележи, че бюджетен източник е гореспоменатата Програма за обучение през целия живот и че дейностите ще се финансират по други програми, които не се уточняват или споменават. Предвид изложеното в предложението за решение, Комитетът смята за нужно включването на размера на предвидените разходи, свързани с тази дейност. ЕИСК счита, че е нужно предложението да съдържа бюджетна прогноза.

| 1.3.2 | Предложението е още по-неясно, що се отнася до подкрепата за финансирането, която биха могли да окажат други програми и политики. От текста на предложението може да бъде подразбрано, че след като насърчаването на иновациите е включено сред специфичните цели на други програми, като Програмата за предприемачество и иновации или Програмата за подкрепа на политиката в областта на ИКТ (като и двете програми са част от Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации), програмите от този тип ще финансират дейностите на Европейската година. В тази връзка ЕИСК смята за уместно текстът на предложението да упомене точно кои програми ще съфинансират Европейската година, в какъв размер и как ще се координират действията между различните програми, осигуряващи съфинансиране, чието управление е от компетентността на различни генерални дирекции на Европейската комисия. |
| --- | --- |

1.3.2

Предложението е още по-неясно, що се отнася до подкрепата за финансирането, която биха могли да окажат други програми и политики. От текста на предложението може да бъде подразбрано, че след като насърчаването на иновациите е включено сред специфичните цели на други програми, като Програмата за предприемачество и иновации или Програмата за подкрепа на политиката в областта на ИКТ (като и двете програми са част от Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации), програмите от този тип ще финансират дейностите на Европейската година. В тази връзка ЕИСК смята за уместно текстът на предложението да упомене точно кои програми ще съфинансират Европейската година, в какъв размер и как ще се координират действията между различните програми, осигуряващи съфинансиране, чието управление е от компетентността на различни генерални дирекции на Европейската комисия.

| 1.4 | На базата на тези аргументи, които представляват резюме на по-обширните бележки, съдържащи се в настоящото становище, ЕИСК предлага на Европейската комисия да преразгледа предложението, като вземе предвид направените бележки. Също така, ЕИСК предлага на Европейския парламент и на Съвета да вземат предвид тези бележки и да изменят в тази насока най-неясните аспекти от текста на Решението. |
| --- | --- |

1.4

На базата на тези аргументи, които представляват резюме на по-обширните бележки, съдържащи се в настоящото становище, ЕИСК предлага на Европейската комисия да преразгледа предложението, като вземе предвид направените бележки. Също така, ЕИСК предлага на Европейския парламент и на Съвета да вземат предвид тези бележки и да изменят в тази насока най-неясните аспекти от текста на Решението.

2.   Въведение

| 2.1 | В заключенията си извънредният Европейски съвет, проведен в Лисабон през март 2000 г., освен че отбеляза нуждата от нова референтна рамка за определяне на основните умения, които трябва да предлага ученето през целия живот, подчертавайки, че хората са ключовият капитал на Европа, постави и акцент върху нуждата европейските системи за образование и обучение да се адаптират както към изискванията на обществото на знанието, така и към потребността от повишаване на нивото и качеството на заетостта. |
| --- | --- |

2.1

В заключенията си извънредният Европейски съвет, проведен в Лисабон през март 2000 г., освен че отбеляза нуждата от нова референтна рамка за определяне на основните умения, които трябва да предлага ученето през целия живот, подчертавайки, че хората са ключовият капитал на Европа, постави и акцент върху нуждата европейските системи за образование и обучение да се адаптират както към изискванията на обществото на знанието, така и към потребността от повишаване на нивото и качеството на заетостта.

| 2.2 | Тези основни умения или ключови компетенции за ученето през целия живот бяха определени и изразени в Препоръката на Европейския парламент и Съвета от 18 декември 2006 г. (2) и могат да бъдат считани за основен фактор във връзка с иновацията, производителността и конкурентоспособността, които са основни в едно общество, основано на знанието. Тогава ЕИСК се произнесе по тази Препоръка (3). |
| --- | --- |

2.2

Тези основни умения или ключови компетенции за ученето през целия живот бяха определени и изразени в Препоръката на Европейския парламент и Съвета от 18 декември 2006 г. (2) и могат да бъдат считани за основен фактор във връзка с иновацията, производителността и конкурентоспособността, които са основни в едно общество, основано на знанието. Тогава ЕИСК се произнесе по тази Препоръка (3).

| 2.3 | В заключенията на Европейския съвет от 8 и 9 март 2007 г. Съветът призовава държавите-членки и институциите на Европейския съюз да продължат да работят за създаването на по-добри рамкови условия за иновациите и за по-големи инвестиции в научноизследователската и развойна дейност. В частта относно насърчаването на иновациите, научноизследователската дейност и образованието, Съветът отбелязва, че държавите-членки са решени да подобрят рамковите условия за иновациите, като например конкурентните пазари, и да мобилизират допълнителни ресурси за действията в областта на научноизследователската и развойна дейност и иновациите. Затова Европейският съвет приканва Комисията и държавите-членки да придвижат напред изпълнението на стратегията за иновационна политика, предвид че образованието и обучението са предпоставки за добро функциониране на триъгълника на познанието (образование — изследвания — иновации). |
| --- | --- |

2.3

В заключенията на Европейския съвет от 8 и 9 март 2007 г. Съветът призовава държавите-членки и институциите на Европейския съюз да продължат да работят за създаването на по-добри рамкови условия за иновациите и за по-големи инвестиции в научноизследователската и развойна дейност. В частта относно насърчаването на иновациите, научноизследователската дейност и образованието, Съветът отбелязва, че държавите-членки са решени да подобрят рамковите условия за иновациите, като например конкурентните пазари, и да мобилизират допълнителни ресурси за действията в областта на научноизследователската и развойна дейност и иновациите. Затова Европейският съвет приканва Комисията и държавите-членки да придвижат напред изпълнението на стратегията за иновационна политика, предвид че образованието и обучението са предпоставки за добро функциониране на триъгълника на познанието (образование — изследвания — иновации).

| 2.4 | Обявяването на Европейска година на творчеството и иновациите е добър начин да се допринесе към дебата относно предизвикателствата, стоящи пред Европа, чрез повишаване на обществената осведоменост относно значението на творчеството и възможността за иновации за подобряването на личностното развитие и за повишаването на общото благоденствие. |
| --- | --- |

2.4

Обявяването на Европейска година на творчеството и иновациите е добър начин да се допринесе към дебата относно предизвикателствата, стоящи пред Европа, чрез повишаване на обществената осведоменост относно значението на творчеството и възможността за иновации за подобряването на личностното развитие и за повишаването на общото благоденствие.

3.   Обобщено съдържание на съобщението

| 3.1 | Предложението за решение обявява 2009 г. за Европейска година на творчеството и иновациите и определя като главна цел подпомагането на усилията на държавите-членки за насърчаване на творчеството чрез ученето през целия живот, като двигател за иновации и като ключов фактор за развитието на личностни, професионални, предприемачески и социални умения на всички членове на обществото. Към тази обща цел се добавят тринайсет фактора, които могат да допринесат за насърчаване на творчеството и способността за иновации. |
| --- | --- |

3.1

Предложението за решение обявява 2009 г. за Европейска година на творчеството и иновациите и определя като главна цел подпомагането на усилията на държавите-членки за насърчаване на творчеството чрез ученето през целия живот, като двигател за иновации и като ключов фактор за развитието на личностни, професионални, предприемачески и социални умения на всички членове на обществото. Към тази обща цел се добавят тринайсет фактора, които могат да допринесат за насърчаване на творчеството и способността за иновации.

| 3.2 | Мерките, които се предлагат за постигане на определените цели, включват конференции и инициативи за повишаване на осведомеността относно значението на творчеството и способността за иновации, промоционални кампании за разпространяване на ключови послания, определяне и разпространяване на примери за най-добри практики и изготвяне на проучвания на национално и общностно равнище. |
| --- | --- |

3.2

Мерките, които се предлагат за постигане на определените цели, включват конференции и инициативи за повишаване на осведомеността относно значението на творчеството и способността за иновации, промоционални кампании за разпространяване на ключови послания, определяне и разпространяване на примери за най-добри практики и изготвяне на проучвания на национално и общностно равнище.

| 3.3 | С предложението се създава длъжност национален координатор на Европейската година, който да е отговорен за организацията на това ниво и се установява координиране на европейско равнище чрез събрания на националните координатори, организирани от Европейската комисия. |
| --- | --- |

3.3

С предложението се създава длъжност национален координатор на Европейската година, който да е отговорен за организацията на това ниво и се установява координиране на европейско равнище чрез събрания на националните координатори, организирани от Европейската комисия.

| 3.4 | На последно място, предложението постановява, че финансирането ще се осъществява от Програмата за обучение през целия живот, без това да накърнява подкрепата и съфинансирането, които могат да бъдат оказани от други програми, свързани с бизнеса, сближаването, научноизследователската дейност и информационното общество. |
| --- | --- |

3.4

На последно място, предложението постановява, че финансирането ще се осъществява от Програмата за обучение през целия живот, без това да накърнява подкрепата и съфинансирането, които могат да бъдат оказани от други програми, свързани с бизнеса, сближаването, научноизследователската дейност и информационното общество.

4.   Общи бележки по предложението

| 4.1 | Комитетът изразява пълната си подкрепа за всички действия за насърчаване на творчеството и стимулиране на иновациите, развивани сред гражданите на Европейския съюз. В становището си по собствена инициатива относно „Иновациите: влияние върху индустриалните промени и ролята на ЕИБ“ (4), ЕИСК отбелязва: „иновациите трябва да се основават най-вече на широка база на образование и обучение, съответстваща на критериите за учене през целия живот“. Поради това и в съответствие със своята позиция, ЕИСК изразява пълната си подкрепа за инструментите, които могат да допринесат за насърчаване на творчеството и на способността за иновации, въпреки че счита за необходимо да направи следните бележки по представеното предложение. |
| --- | --- |

4.1

Комитетът изразява пълната си подкрепа за всички действия за насърчаване на творчеството и стимулиране на иновациите, развивани сред гражданите на Европейския съюз. В становището си по собствена инициатива относно „Иновациите: влияние върху индустриалните промени и ролята на ЕИБ“ (4), ЕИСК отбелязва: „иновациите трябва да се основават най-вече на широка база на образование и обучение, съответстваща на критериите за учене през целия живот“. Поради това и в съответствие със своята позиция, ЕИСК изразява пълната си подкрепа за инструментите, които могат да допринесат за насърчаване на творчеството и на способността за иновации, въпреки че счита за необходимо да направи следните бележки по представеното предложение.

| 4.2 | ЕИСК приветства обявяването на Европейска година за подкрепа и насърчаване на творчеството на гражданите на Европа чрез използването на ученето през целия живот като двигател на иновациите. ЕИСК многократно се е произнасял относно важността на насърчаването на иновациите за постигането на целите на Лисабонската стратегия. В този контекст докладът Ахо (5) счита за нужно насърчаването на култура на иновациите за справяне със социалните предизвикателства и с тези, свързани с производителността в Европа.
  Въпреки това и независимо от факта, че е съгласен с рамката в която ще се проведе Европейската година на творчеството и иновациите, Комитетът смята, че предложението за решение, което му се представя за становище, не е най-добрият начин за постигане на предложената цел, както що се отнася до съдържанието на документа, така и по отношение на процедурата, по която се изготвя и одобрява. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК приветства обявяването на Европейска година за подкрепа и насърчаване на творчеството на гражданите на Европа чрез използването на ученето през целия живот като двигател на иновациите. ЕИСК многократно се е произнасял относно важността на насърчаването на иновациите за постигането на целите на Лисабонската стратегия. В този контекст докладът Ахо (5) счита за нужно насърчаването на култура на иновациите за справяне със социалните предизвикателства и с тези, свързани с производителността в Европа.

Въпреки това и независимо от факта, че е съгласен с рамката в която ще се проведе Европейската година на творчеството и иновациите, Комитетът смята, че предложението за решение, което му се представя за становище, не е най-добрият начин за постигане на предложената цел, както що се отнася до съдържанието на документа, така и по отношение на процедурата, по която се изготвя и одобрява.

| 4.3 | ЕИСК смята, че основният подход към тази инициатива не е най-подходящият за този тип дейност. В част 3 от Обяснителния меморандум на предложението за решение относно консултацията със заинтересованите страни се отбелязва, че са били проведени неформални дискусии с членове от Европейския парламент и с държавите-членки. По този начин, подготовката на решението е следвала подход на разработване „отгоре-надолу“, от институциите към гражданите.
  ЕИСК смята, че подходът „отгоре-надолу“, при който обществото, организациите и гражданите, които го съставят не са взели участие в планирането и разработването на подготовката на Годината, би останал по-скоро незабелязан в сравнение с подход, при който се търси активното включване на тези, чието по-нататъшно участие е необходимо за крайния успех.
  В тази връзка, бихме искали да припомним бележката, направена от Комитета в неговото становище относно Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, за осъществяването, резултатите и общата оценка на Европейската година на хората с увреждания (2003) (6). В това становище (7) Комитетът призова европейските институции да насърчават използването на подход „отдолу-нагоре“ в подготовката на такъв тип дейности. Следователно, ЕИСК припомня необходимостта да се работи за подготовката на Европейските години, използвайки тази методология. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК смята, че основният подход към тази инициатива не е най-подходящият за този тип дейност. В част 3 от Обяснителния меморандум на предложението за решение относно консултацията със заинтересованите страни се отбелязва, че са били проведени неформални дискусии с членове от Европейския парламент и с държавите-членки. По този начин, подготовката на решението е следвала подход на разработване „отгоре-надолу“, от институциите към гражданите.

ЕИСК смята, че подходът „отгоре-надолу“, при който обществото, организациите и гражданите, които го съставят не са взели участие в планирането и разработването на подготовката на Годината, би останал по-скоро незабелязан в сравнение с подход, при който се търси активното включване на тези, чието по-нататъшно участие е необходимо за крайния успех.

В тази връзка, бихме искали да припомним бележката, направена от Комитета в неговото становище относно Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, за осъществяването, резултатите и общата оценка на Европейската година на хората с увреждания (2003) (6). В това становище (7) Комитетът призова европейските институции да насърчават използването на подход „отдолу-нагоре“ в подготовката на такъв тип дейности. Следователно, ЕИСК припомня необходимостта да се работи за подготовката на Европейските години, използвайки тази методология.

| 4.4 | Като се има предвид, че е предвидено Европейската година на творчеството и иновациите да започне на 1 януари 2009 г. и краткия срок, който остава за одобрение от Европейския парламент и от Съвета на първо четене, смятаме, че графикът, използван за разработването и одобрението на тази Европейска година, е твърде прибързан. В предходни случаи, Комитетът е приемал своето становище година преди започването на честванията на Европейската година (8), което е знак за предварително планиране от страна на Комисията. Без да се връщаме далеч във времето, добър пример за това предварително планиране е приемането на пленарната сесия през месец май 2008 г. на становище (9) относно „Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.)“ (10).
  Може би е по-разумно тази инициатива да бъде отложена и 2009 г. да не се обявява за Европейска година, отколкото да се изисква прибързано одобрение на решението, което няма да позволи да бъдат постигнати преследваните цели, поради липса на време за планиране на дейностите. |
| --- | --- |

4.4

Като се има предвид, че е предвидено Европейската година на творчеството и иновациите да започне на 1 януари 2009 г. и краткия срок, който остава за одобрение от Европейския парламент и от Съвета на първо четене, смятаме, че графикът, използван за разработването и одобрението на тази Европейска година, е твърде прибързан. В предходни случаи, Комитетът е приемал своето становище година преди започването на честванията на Европейската година (8), което е знак за предварително планиране от страна на Комисията. Без да се връщаме далеч във времето, добър пример за това предварително планиране е приемането на пленарната сесия през месец май 2008 г. на становище (9) относно „Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.)“ (10).

Може би е по-разумно тази инициатива да бъде отложена и 2009 г. да не се обявява за Европейска година, отколкото да се изисква прибързано одобрение на решението, което няма да позволи да бъдат постигнати преследваните цели, поради липса на време за планиране на дейностите.

| 4.5 | В част 3.2. от Обяснителния меморандум на предложението се предвижда, че Европейската година ще има поне толкова голямо въздействие, колкото и предходните инициативи, като Европейската година на ученето през целия живот или Европейската година на образованието чрез спорт. Въпреки това, текстът на предложението не съдържа нито един член, нито пък споменава някъде каквато и да била последваща оценка на резултатите от предприетите действия, от което се подразбира, че анализът на въздействието ще бъде извършен или чрез емпирична оценка или чрез индиректните показатели на Програмата за обучение през целия живот. |
| --- | --- |

4.5

В част 3.2. от Обяснителния меморандум на предложението се предвижда, че Европейската година ще има поне толкова голямо въздействие, колкото и предходните инициативи, като Европейската година на ученето през целия живот или Европейската година на образованието чрез спорт. Въпреки това, текстът на предложението не съдържа нито един член, нито пък споменава някъде каквато и да била последваща оценка на резултатите от предприетите действия, от което се подразбира, че анализът на въздействието ще бъде извършен или чрез емпирична оценка или чрез индиректните показатели на Програмата за обучение през целия живот.

| 4.6 | Комитетът споделя мнението на Комисията, че гъвкавостта за определяне на годишни или многогодишни приоритети в рамките на Програмата за обучение през целия живот дава достатъчен финансов марж, за да не се заделят специфични средства за честването на Европейската година. Наистина насърчаването на иновациите е сред специфичните цели на Програмата за обучение през целия живот, както и на други програми като Програмата за предприемачество и иновации или Програмата за подкрепа на политиката в областта на ИКТ (и двете включени в Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации). Поради това и въпреки че предложението не споменава конкретно Рамковата програма, Комитетът смята, че е възможно, както това е залегнало в част 5 от Обяснителния меморандум на предложението, организацията на инициативата да се осъществи на базата на съществуващите програми и наличните бюджетни средства. |
| --- | --- |

4.6

Комитетът споделя мнението на Комисията, че гъвкавостта за определяне на годишни или многогодишни приоритети в рамките на Програмата за обучение през целия живот дава достатъчен финансов марж, за да не се заделят специфични средства за честването на Европейската година. Наистина насърчаването на иновациите е сред специфичните цели на Програмата за обучение през целия живот, както и на други програми като Програмата за предприемачество и иновации или Програмата за подкрепа на политиката в областта на ИКТ (и двете включени в Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации). Поради това и въпреки че предложението не споменава конкретно Рамковата програма, Комитетът смята, че е възможно, както това е залегнало в част 5 от Обяснителния меморандум на предложението, организацията на инициативата да се осъществи на базата на съществуващите програми и наличните бюджетни средства.

5.   Специфични бележки по предложението

| 5.1 | Член 2 на предложението поставя като специфична цел подчертаването на редица фактори, които могат да допринесат за насърчаването на творчеството и на способността за иновации. Тези фактори са разделени на три големи групи, всяка от които включва различни аспекти, които трябва да бъдат развити.
  ЕИСК смята, че тези цели и/или фактори трябва да бъдат по-конкретни, така че дейностите, които трябва да бъдат развивани, да се съсредоточат върху няколко основни аспекта в областта на творчеството и иновациите, които да служат за централна ос на инициативата, обществото (по-специално младите хора) като реципиенти на предприетите действия и образователните институции и социално-икономическите и бизнес мрежи като канали за тази инициатива. |
| --- | --- |

5.1

Член 2 на предложението поставя като специфична цел подчертаването на редица фактори, които могат да допринесат за насърчаването на творчеството и на способността за иновации. Тези фактори са разделени на три големи групи, всяка от които включва различни аспекти, които трябва да бъдат развити.

ЕИСК смята, че тези цели и/или фактори трябва да бъдат по-конкретни, така че дейностите, които трябва да бъдат развивани, да се съсредоточат върху няколко основни аспекта в областта на творчеството и иновациите, които да служат за централна ос на инициативата, обществото (по-специално младите хора) като реципиенти на предприетите действия и образователните институции и социално-икономическите и бизнес мрежи като канали за тази инициатива.

| 5.2 | Една Европейска година, посветена на творчеството и иновациите, трябва да разчита на иновационни методи за постигане на поставените цели. Въпреки че като цяло са подходящи, мерките, изброени в член 3, са тези, които обикновено се използват за всякакъв вид кампании за повишаване на осведомеността, популяризиране или разпространение на информация. Комитетът смята, че ще бъде изключително дидактично, особено за най-младите, между мерките, изброени в този член да се включат някои иновационни мерки за постигане на целите, съдържащи се в предложението. Би могло, например, да се организира конкурс за идеи с цел да се открие начин, който да осигурява постоянно видимо присъствие на насърчаването на творчеството и способността за иновации в цяла Европа. Друга възможност е да се присъжда всяка година или веднъж на две години европейска награда, която оценява и дава възможност за развитие на наистина иновационни идеи и на творческата способност на най-младите граждани във всички възможни области и дейности. |
| --- | --- |

5.2

Една Европейска година, посветена на творчеството и иновациите, трябва да разчита на иновационни методи за постигане на поставените цели. Въпреки че като цяло са подходящи, мерките, изброени в член 3, са тези, които обикновено се използват за всякакъв вид кампании за повишаване на осведомеността, популяризиране или разпространение на информация. Комитетът смята, че ще бъде изключително дидактично, особено за най-младите, между мерките, изброени в този член да се включат някои иновационни мерки за постигане на целите, съдържащи се в предложението. Би могло, например, да се организира конкурс за идеи с цел да се открие начин, който да осигурява постоянно видимо присъствие на насърчаването на творчеството и способността за иновации в цяла Европа. Друга възможност е да се присъжда всяка година или веднъж на две години европейска награда, която оценява и дава възможност за развитие на наистина иновационни идеи и на творческата способност на най-младите граждани във всички възможни области и дейности.

| 5.3 | Без да се засяга вече изложеното в Общите бележки относно съфинансирането на Европейската година чрез Програмите за обучение през целия живот и чрез Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, Комитетът смята, че член 6 на предложението трябва да конкретизира този толкова важен аспект за развитието и успеха на Европейската година. |
| --- | --- |

5.3

Без да се засяга вече изложеното в Общите бележки относно съфинансирането на Европейската година чрез Програмите за обучение през целия живот и чрез Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, Комитетът смята, че член 6 на предложението трябва да конкретизира този толкова важен аспект за развитието и успеха на Европейската година.

| 5.3.1 | Решението трябва да съдържа поне бюджетна оценка. Това може да се изрази чрез сума, заделена от бюджета за 2009 г. и следващите години на програмите, които ще съфинансират Европейската година или може да бъде определен максимален процент на разходите от бюджета на програмите за определени бюджетни години. Всяко от тези решения би било приемливо, тъй като ЕИСК смята, че не е подходящо да се оставя абсолютно неопределено нивото на предвидените разходи за провеждането на тази дейност. |
| --- | --- |

5.3.1

Решението трябва да съдържа поне бюджетна оценка. Това може да се изрази чрез сума, заделена от бюджета за 2009 г. и следващите години на програмите, които ще съфинансират Европейската година или може да бъде определен максимален процент на разходите от бюджета на програмите за определени бюджетни години. Всяко от тези решения би било приемливо, тъй като ЕИСК смята, че не е подходящо да се оставя абсолютно неопределено нивото на предвидените разходи за провеждането на тази дейност.

| 5.3.2 | Член 6 от предложението започва, както следва: „Без да се накърнява подкрепата, която може да бъде оказана на проекта за Европейска година от програми и политики в други области като бизнеса, сближаването, изследователската дейност и информационното общество...“. ЕИСК смята, че неясната формулировка на това изречение прави формата на участие и съфинансирането от други генерални дирекции и от програми, свързани с образованието и културата и с ученето през целия живот, неопределени. В тази връзка, ЕИСК смята за уместно да се упомене в горепосочения член кои програми ще съфинансират Европейската година, в какъв размер и как ще се координират действията между различните програми, осигуряващи съфинансиране, управлявани от различни Генерални дирекции на Европейската комисия. |
| --- | --- |

5.3.2

Член 6 от предложението започва, както следва: „Без да се накърнява подкрепата, която може да бъде оказана на проекта за Европейска година от програми и политики в други области като бизнеса, сближаването, изследователската дейност и информационното общество...“. ЕИСК смята, че неясната формулировка на това изречение прави формата на участие и съфинансирането от други генерални дирекции и от програми, свързани с образованието и културата и с ученето през целия живот, неопределени. В тази връзка, ЕИСК смята за уместно да се упомене в горепосочения член кои програми ще съфинансират Европейската година, в какъв размер и как ще се координират действията между различните програми, осигуряващи съфинансиране, управлявани от различни Генерални дирекции на Европейската комисия.

| 5.4 | Накрая, но не на последно място, ЕИСК смята, че е нужно текстът на предложението да включва позоваване на оценка на резултатите и обхвата на Европейската година. В края на Европейската година трябва да бъдат оценени извършените дейности и постигнатите резултати, за да се извадят поуки за подготовката на други Европейски години и за запознаване с обхвата и успехите от положените усилия. |
| --- | --- |

5.4

Накрая, но не на последно място, ЕИСК смята, че е нужно текстът на предложението да включва позоваване на оценка на резултатите и обхвата на Европейската година. В края на Европейската година трябва да бъдат оценени извършените дейности и постигнатите резултати, за да се извадят поуки за подготовката на други Европейски години и за запознаване с обхвата и успехите от положените усилия.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Становище на ЕИСК от 13 декември 2006 г. относно „Да освободим и увеличим потенциала на Европа за изследвания, развитие и иновации“, докладчик: г-н Wolf (ОВ C 325, 30.12.2006 г.).

1

Становище на ЕИСК от 14 декември 2005 г. относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за създаване на рамкова програма за иновации и конкурентоспособност“, докладчик: г-н Welschke, съдокладчик: г-жа Fusco (ОВ C 65, 17.3.2006 г.).

Становище на ЕИСК от 12 юли 2007 г. относно „Инвестиции в знания и иновации (Лисабонска стратегия)“, докладчик: г-н Wolf (ОВ C 256, 27.10.2007 г.). Б.пр. Разликата в използваните термини се дължи на различен превод в документа на ЕК.

(2)  ОВ L 394, 30.12.2006 г.

2

(3)  Становище на ЕИСК от 18 май 2006 г. относно „Предложение за препоръка на Европейския парламент и на Съвета относно основните умения за учене през целия живот“, докладчик: г-жа Herczog (ОВ C 195, 18.8.2006 г.).

3

(4)  Становище на ЕИСК от 11 юли 2007 г. относно „Иновациите: влияние върху индустриалните промени и ролята на ЕИБ“, докладчик: г-н Tóth, съдокладчик: г-н Calvet Chambón (ОВ C 256, 27.10.2007 г.).

4

(5)  „Creating an innovative Europe“ (Изграждане на иновационна Европа) EUR 22005 ISBN 92-79-00964-8.

5

(6)  COM(2005) 486 окончателен.

6

(7)  Становище на ЕИСК от 14 февруари 2006 г. относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите за осъществяването, резултатите и общата оценка на Европейската година на хората с увреждания (2003 г.)“, параграф 1.2, докладчик: г-жа Anca (ОВ C 88, 11.4.2006 г.).

7

(8)  Становище на ЕИСК от 8 декември 1999 г. относно „Предложение за Решение на Европейския парламент и на Съвета — Европейска година на езиците (2001 г.)“, главен докладчик: г-н RUPP (ОВ C 51, 23.2.2000 г.).

8

Становище на ЕИСК от 24 май 2002 г. относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за обявяване на Европейска година на обучението чрез спорта (2004 г.)“, докладчик: г-н Koryfídis (ОВ C 149, 21.6.2002 г.).

Становище на ЕИСК от 14 декември 2005 г. относно „Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета за Европейската година на равни възможности за всички — 2007 г. — към едно справедливо общество“, докладчик: г-жа Herczog (ОВ C 65, 17.3.2006 г.).

Становище на ЕИСК от 20 април 2006 г. относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно Европейската година на междукултурния диалог (2008)“, докладчик: г-жа Cser, (ОВ C 185, 8.8.2006 г.).

(9)  Становище на ЕИСК от 29 май 2008 г. относно „Предложение за решение на Европейския парламент и Съвета относно Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване (2010 г.)“, докладчик: г-н Pater, съдокладчик: г-жа Koller.

9

(10)  COM(2007) 797 окончателен.

10

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/123

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „По-добра интеграция във вътрешния пазар като ключов фактор за сближаване и растеж за островите“

(2009/C 27/26)

На 27 септември 2007 г. Европейският икономически и социален комитет, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, реши да изготви становище по собствена инициатива относно

„По-добра интеграция във вътрешния пазар като ключов фактор за сближаване и растеж за островите“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 3 юни 2008 г. (докладчик: г-жа Gauci).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален комитет приe настоящото становище със 118 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК призовава ЕС да възприеме интегриран подход за по-добра интеграция на островите във вътрешния пазар като ключов фактор за подобряване на сближаването и ръста в Европейския съюз, и по този начин да постигне напълно целите на преразгледаната Лисабонска програма. Подобен интегриран подход е оправдан, доколкото островите, въпреки своите различия (по-специално по отношение на размерите), са изправени пред едни и същи основни проблеми. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК призовава ЕС да възприеме интегриран подход за по-добра интеграция на островите във вътрешния пазар като ключов фактор за подобряване на сближаването и ръста в Европейския съюз, и по този начин да постигне напълно целите на преразгледаната Лисабонска програма. Подобен интегриран подход е оправдан, доколкото островите, въпреки своите различия (по-специално по отношение на размерите), са изправени пред едни и същи основни проблеми.

| 1.2 | ЕИСК препоръчва установяването на интегрирана рамка за политиките на Общността, която да обхваща всички важни проблеми на европейските острови по един последователен начин. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК препоръчва установяването на интегрирана рамка за политиките на Общността, която да обхваща всички важни проблеми на европейските острови по един последователен начин.

| 1.3 | ЕИСК подчертава необходимостта от добро управление за решаването на проблеми като: информация и комуникация; количествен и качествен анализ на данни; обща стратегическа визия; свързване в мрежи и обединяване в клъстери или участие на гражданското общество. Следователно, за да бъде постигната тази цел, е важно да се създадат добри условия, които да позволят на местните институции на островите да оценяват разходите, свързани с островния характер. Поради тази причина на островите е необходимо да има както местни статистически служби, така и ценови индекси. В крайна сметка би трябвало да се изготви методология на оценяване, която да е обща за всички местни статистически служби на европейските острови. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК подчертава необходимостта от добро управление за решаването на проблеми като: информация и комуникация; количествен и качествен анализ на данни; обща стратегическа визия; свързване в мрежи и обединяване в клъстери или участие на гражданското общество. Следователно, за да бъде постигната тази цел, е важно да се създадат добри условия, които да позволят на местните институции на островите да оценяват разходите, свързани с островния характер. Поради тази причина на островите е необходимо да има както местни статистически служби, така и ценови индекси. В крайна сметка би трябвало да се изготви методология на оценяване, която да е обща за всички местни статистически служби на европейските острови.

| 1.4 | На ниво прилагане, ЕИСК призовава към извършване на оценка на въздействието върху островите на всички инициативи на ЕС, имащи отношение към вътрешния пазар, включително вземане предвид на островите във всички политики на ЕС и опростяване на административните задачи, по-специално по отношение на МСП. |
| --- | --- |

1.4

На ниво прилагане, ЕИСК призовава към извършване на оценка на въздействието върху островите на всички инициативи на ЕС, имащи отношение към вътрешния пазар, включително вземане предвид на островите във всички политики на ЕС и опростяване на административните задачи, по-специално по отношение на МСП.

| 1.5 | Тъй като достъпността е основен въпрос за островите, ЕИСК би искал да подчертае качеството на териториалната непрекъснатост. В ЕС този инструмент би трябвало да бъде по-добре развит и той трябва да се използва с оглед на придвижванията от островите към континента, а не обратно. |
| --- | --- |

1.5

Тъй като достъпността е основен въпрос за островите, ЕИСК би искал да подчертае качеството на териториалната непрекъснатост. В ЕС този инструмент би трябвало да бъде по-добре развит и той трябва да се използва с оглед на придвижванията от островите към континента, а не обратно.

| 1.6 | ЕИСК отправя искане към Комисията да представя на Европейския парламент, на Съвета, на Комитета на регионите и на ЕИСК годишен доклад относно контрола и оценката на ефективността на съответните мерки, предприети за разрешаване на проблемите на европейските острови. В това отношение в годишния доклад следва да се включват и предложения за действие от страна на Комисията. Следователно може да се каже, че настоящото становище поставя начало на дългосрочен динамичен процес. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК отправя искане към Комисията да представя на Европейския парламент, на Съвета, на Комитета на регионите и на ЕИСК годишен доклад относно контрола и оценката на ефективността на съответните мерки, предприети за разрешаване на проблемите на европейските острови. В това отношение в годишния доклад следва да се включват и предложения за действие от страна на Комисията. Следователно може да се каже, че настоящото становище поставя начало на дългосрочен динамичен процес.

2.   Въведение

| 2.1 | Съгласно определението на Евростат, един остров трябва:






  — | да има площ най-малко един квадратен километър; |
| --- | --- | --- |

2.1

Съгласно определението на Евростат, един остров трябва:

—

да има площ най-малко един квадратен километър;

| — | да бъде разположен на разстояние най-малко един километър от континента; |
| --- | --- |

—

да бъде разположен на разстояние най-малко един километър от континента;

| — | да има постоянно живеещо население от най-малко 50 души; |
| --- | --- |

—

да има постоянно живеещо население от най-малко 50 души;

| — | да няма постоянна връзка с континента и |
| --- | --- |

—

да няма постоянна връзка с континента и

| — | да няма разположена столица на държава-членка на ЕС. |
| --- | --- |

—

да няма разположена столица на държава-членка на ЕС.

| 2.2 | Това определение обаче следва да се преразгледа и актуализира, като се започне от простия факт, че островът е територия, която не може да се достигне пеша. Освен това определението, предложено в параграф 2.1, няма правно основание и е използвано само като отправна точка поради липса на по-добро определение, което да отчита новите реалности в разширения Европейски съюз, включващ островни държави-членки. |
| --- | --- |

2.2

Това определение обаче следва да се преразгледа и актуализира, като се започне от простия факт, че островът е територия, която не може да се достигне пеша. Освен това определението, предложено в параграф 2.1, няма правно основание и е използвано само като отправна точка поради липса на по-добро определение, което да отчита новите реалности в разширения Европейски съюз, включващ островни държави-членки.

| 2.2.1 | Когато се дава определение на понятието „остров“, би трябвало да се има предвид и Декларация 33 от Договора от Лисабон, в която се казва: „(Междуправителствената) Конференция счита, че посоченото в член 174 понятие „островни региони“ може да означава също островни държави в тяхната цялост, стига да са налице всички необходими условия“. |
| --- | --- |

2.2.1

Когато се дава определение на понятието „остров“, би трябвало да се има предвид и Декларация 33 от Договора от Лисабон, в която се казва: „(Междуправителствената) Конференция счита, че посоченото в член 174 понятие „островни региони“ може да означава също островни държави в тяхната цялост, стига да са налице всички необходими условия“.

| 2.3 | Понастоящем островните територии на ЕС принадлежат на четиринадесет държави-членки на Европейския съюз. На островите на ЕС живеят около 21 милиона островни жители. Тези островни територии осигуряват на ЕС икономическо и геополитическо присъствие в почти всички световни океани и образуват активна граница с много континенти. |
| --- | --- |

2.3

Понастоящем островните територии на ЕС принадлежат на четиринадесет държави-членки на Европейския съюз. На островите на ЕС живеят около 21 милиона островни жители. Тези островни територии осигуряват на ЕС икономическо и геополитическо присъствие в почти всички световни океани и образуват активна граница с много континенти.

| 2.4 | Островите, подобно на държавите-членки, се различават помежду си. Поради тази причина ЕИСК би искал да предложи следните типологии. |
| --- | --- |

2.4

Островите, подобно на държавите-членки, се различават помежду си. Поради тази причина ЕИСК би искал да предложи следните типологии.

| 2.4.1 | Те се различават от структурна гледна точка, тъй като някои острови са периферни, докато други са крайно отдалечени и техните специфични особености са определени в Договора за ЕС (член 299, параграф 2), някои от тях са малки (редица острови имат население под 50 души), а други — големи. |
| --- | --- |

2.4.1

Те се различават от структурна гледна точка, тъй като някои острови са периферни, докато други са крайно отдалечени и техните специфични особености са определени в Договора за ЕС (член 299, параграф 2), някои от тях са малки (редица острови имат население под 50 души), а други — големи.

| 2.4.2 | Те се различават и от институционална гледна точка; някои от тях са островни държави, други имат статута на региони, а трети са крайбрежни острови и са обхванати от континенталните регионални власти. |
| --- | --- |

2.4.2

Те се различават и от институционална гледна точка; някои от тях са островни държави, други имат статута на региони, а трети са крайбрежни острови и са обхванати от континенталните регионални власти.

| 2.5 | Независимо от това, въпреки всички тези различия, островите имат характеристики, които ги отличават съществено от континенталните региони, що се отнася например до културата, образованието, транспорта, околната среда и др. Струва си тези аспекти да бъдат обсъдени по-задълбочено, за да се изготви политика за тези територии, която да отчита едновременно общите характеристики и особеностите, които могат да окажат влияние върху възможностите и предизвикателствата на отделните острови. ЕИСК си поставя за цел след време отново да се върне към тази тема. |
| --- | --- |

2.5

Независимо от това, въпреки всички тези различия, островите имат характеристики, които ги отличават съществено от континенталните региони, що се отнася например до културата, образованието, транспорта, околната среда и др. Струва си тези аспекти да бъдат обсъдени по-задълбочено, за да се изготви политика за тези територии, която да отчита едновременно общите характеристики и особеностите, които могат да окажат влияние върху възможностите и предизвикателствата на отделните острови. ЕИСК си поставя за цел след време отново да се върне към тази тема.

| 2.6 | Но те имат общи характеристики, що се отнася например до културата, образованието, транспорта (проблемите, създадени от допълнителните разходи) и околната среда. |
| --- | --- |

2.6

Но те имат общи характеристики, що се отнася например до културата, образованието, транспорта (проблемите, създадени от допълнителните разходи) и околната среда.

| 2.7 | Европейската комисия откри дебата за бъдещия вътрешен пазар с новото си съобщение относно „Единен пазар за Европа през 21-ви век“ (20 ноември 2007 г.) (1); в този анализ е необходимо да се отчете мястото на островите. |
| --- | --- |

2.7

Европейската комисия откри дебата за бъдещия вътрешен пазар с новото си съобщение относно „Единен пазар за Европа през 21-ви век“ (20 ноември 2007 г.) (1); в този анализ е необходимо да се отчете мястото на островите.

3.   Контекст

| 3.1 | Тъй като беше използвана нова методология за управление, характеризираща се с интегриран подход (по-специално чрез Зелената книга и Сините книги за бъдещата морска политика на ЕС), въпросите на вътрешния пазар не трябва да бъдат разглеждани отделно от регионалните въпроси. Вътрешният пазар не е самоцел, той е инструмент, поставен в услуга на териториите и хората. |
| --- | --- |

3.1

Тъй като беше използвана нова методология за управление, характеризираща се с интегриран подход (по-специално чрез Зелената книга и Сините книги за бъдещата морска политика на ЕС), въпросите на вътрешния пазар не трябва да бъдат разглеждани отделно от регионалните въпроси. Вътрешният пазар не е самоцел, той е инструмент, поставен в услуга на териториите и хората.

| 3.2 | Островите винаги са се стремили да се развиват в условията на вътрешния пазар и, като такива, те са длъжни да предвиждат бъдещите промени. |
| --- | --- |

3.2

Островите винаги са се стремили да се развиват в условията на вътрешния пазар и, като такива, те са длъжни да предвиждат бъдещите промени.

| 3.3 | Регионалната политика е полезен инструмент за островите. Независимо от това, тя е инструмент, който трябва да се развива и усъвършенства в интегрирана рамка на ЕС, за да могат островите не само юридически да бъдат част от вътрешния пазар, но и да играят по-пълноценна роля в него както в икономически, така и в социален аспект. С оглед на бъдещата политика на териториално сближаване, която Комисията трябва да разработи след Договора от Лисабон, този аспект също следва да бъде включен в нейните съображения. |
| --- | --- |

3.3

Регионалната политика е полезен инструмент за островите. Независимо от това, тя е инструмент, който трябва да се развива и усъвършенства в интегрирана рамка на ЕС, за да могат островите не само юридически да бъдат част от вътрешния пазар, но и да играят по-пълноценна роля в него както в икономически, така и в социален аспект. С оглед на бъдещата политика на териториално сближаване, която Комисията трябва да разработи след Договора от Лисабон, този аспект също следва да бъде включен в нейните съображения.

| 3.4 | Тази интегрирана рамка на политиките на Общността обхваща не само регионалната политика и политиката на сближаване, но по-специално и следните области на политиката: транспорт; енергетика и водни ресурси; образование и трудова заетост; научни изследвания, технологично развитие и иновации; конкуренция; индустриална политика; околна среда; селско стопанство и рибарство. |
| --- | --- |

3.4

Тази интегрирана рамка на политиките на Общността обхваща не само регионалната политика и политиката на сближаване, но по-специално и следните области на политиката: транспорт; енергетика и водни ресурси; образование и трудова заетост; научни изследвания, технологично развитие и иновации; конкуренция; индустриална политика; околна среда; селско стопанство и рибарство.

| 3.5 | В настоящия контекст островите трябва най-напред да бъдат разгледани в светлината на Четвъртия доклад за сближаването. |
| --- | --- |

3.5

В настоящия контекст островите трябва най-напред да бъдат разгледани в светлината на Четвъртия доклад за сближаването.

| 3.5.1 | Въпреки че европейските институции подкрепят един интегриран подход в политиките си, с изненада отбелязваме, че Комисията изглежда не разполага с интегриран анализ на трудностите, които срещат островите. |
| --- | --- |

3.5.1

Въпреки че европейските институции подкрепят един интегриран подход в политиките си, с изненада отбелязваме, че Комисията изглежда не разполага с интегриран анализ на трудностите, които срещат островите.

| 3.5.2 | Според Комисията достъпността е „частен проблем“, с който островите трябва да се справят. |
| --- | --- |

3.5.2

Според Комисията достъпността е „частен проблем“, с който островите трябва да се справят.

| 3.5.3 | Комисията правилно подчертава малката численост на населението им като допълнителен проблем. Вследствие на това островите разполагат с малки местни пазари, което ограничава капацитета за ръст на островните МСП, поради липсата на икономии от мащаба. Това по-специално ограничава тяхната способност да завоюват европейски пазари. |
| --- | --- |

3.5.3

Комисията правилно подчертава малката численост на населението им като допълнителен проблем. Вследствие на това островите разполагат с малки местни пазари, което ограничава капацитета за ръст на островните МСП, поради липсата на икономии от мащаба. Това по-специално ограничава тяхната способност да завоюват европейски пазари.

| 3.5.4 | Друго следствие от това е фактът, че повечето острови не могат да разчитат на своя вътрешен пазар (2), който в повечето случаи е прекалено малък, за да поддържа „пълномащабна“ и ефективна икономика. Този прост факт задължава местните МСП да изнасят: това е единственото решение за тях. |
| --- | --- |

3.5.4

Друго следствие от това е фактът, че повечето острови не могат да разчитат на своя вътрешен пазар (2), който в повечето случаи е прекалено малък, за да поддържа „пълномащабна“ и ефективна икономика. Този прост факт задължава местните МСП да изнасят: това е единственото решение за тях.

| 3.5.5 | Освен това трябва да се вземе под внимание следващата поредица от трудности, които са свързани с един естествен недостатък на островите, а именно всички трудности, произтичащи от техния островен характер. Значителните допълнителни разходи за транспорт чувствително снижават тяхната конкурентоспособност. Изглежда парадоксално, но ситуацията, при която транспортните разходи биха могли „да защитят“ островните пазари чрез ограничаване на конкуренцията от страна на континенталната част, на практика може да доведе до развитие на монополна ситуация на островите. |
| --- | --- |

3.5.5

Освен това трябва да се вземе под внимание следващата поредица от трудности, които са свързани с един естествен недостатък на островите, а именно всички трудности, произтичащи от техния островен характер. Значителните допълнителни разходи за транспорт чувствително снижават тяхната конкурентоспособност. Изглежда парадоксално, но ситуацията, при която транспортните разходи биха могли „да защитят“ островните пазари чрез ограничаване на конкуренцията от страна на континенталната част, на практика може да доведе до развитие на монополна ситуация на островите.

| 3.5.6 | Островният характер се характеризира и със следните особености (проблеми, които също предопределят дългосрочните перспективи на развитието им):






  — | основните ресурси (например: питейна вода, енергия, суровини, жизнено пространство и обработваема земя) са ограничени, което предизвиква явления като недостиг на ресурси и липса на икономическа диверсификация. На това се дължи и проблемът с упражняването на една единствена дейност. Това беше изведено на преден план в „Анализа на островните региони и крайно отдалечените региони на Европейския съюз“ (3). В него се поставя специално ударение върху липсата на питейна вода, която през лятото създава сериозни проблеми на средиземноморските острови, когато там се намират многобройни туристи. Бяха изградени обезсоляващи съоръжения, но традиционните такива консумират значителни количества електроенергия. Много острови страдат от недостиг на енергия и се налага да внасят изкопаеми горива или електроенергия посредством подводни кабели; |
| --- | --- | --- |

3.5.6

Островният характер се характеризира и със следните особености (проблеми, които също предопределят дългосрочните перспективи на развитието им):

—

основните ресурси (например: питейна вода, енергия, суровини, жизнено пространство и обработваема земя) са ограничени, което предизвиква явления като недостиг на ресурси и липса на икономическа диверсификация. На това се дължи и проблемът с упражняването на една единствена дейност. Това беше изведено на преден план в „Анализа на островните региони и крайно отдалечените региони на Европейския съюз“ (3). В него се поставя специално ударение върху липсата на питейна вода, която през лятото създава сериозни проблеми на средиземноморските острови, когато там се намират многобройни туристи. Бяха изградени обезсоляващи съоръжения, но традиционните такива консумират значителни количества електроенергия. Много острови страдат от недостиг на енергия и се налага да внасят изкопаеми горива или електроенергия посредством подводни кабели;

| — | Природните рискове влошават последствията: островите са екологически уязвими. |
| --- | --- |

—

Природните рискове влошават последствията: островите са екологически уязвими.

| 3.5.7 | По отношение по-специално на въпроса за достъпността:






  — | На първо място, една забележка: Комисията има право, когато казва, че ограниченията по отношение на достъпността могат да се изразяват във факта, че „времето за пътуване с автомобил или влак [е] удължено заради прекосяването на морето“. Вследствие на това, в резултат на своето островно местоположение жителите на островите и техните МСП са изправени пред високи транспортни разходи, трудно осъществима честота на връзките, социални и климатични рискове (4); |
| --- | --- | --- |

3.5.7

По отношение по-специално на въпроса за достъпността:

—

На първо място, една забележка: Комисията има право, когато казва, че ограниченията по отношение на достъпността могат да се изразяват във факта, че „времето за пътуване с автомобил или влак [е] удължено заради прекосяването на морето“. Вследствие на това, в резултат на своето островно местоположение жителите на островите и техните МСП са изправени пред високи транспортни разходи, трудно осъществима честота на връзките, социални и климатични рискове (4);

| — | На второ място, Комисията има право и когато отрежда на „Транспорта“ и „Комуникацията“ централно място в конкурентоспособността на регионите. По този начин, ако развитието на градските центрове минава през тройния (автомобилен/железопътен/въздушен) достъп (5), подобен анализ е още по-верен за островите, много от които имат и проблеми с достъпа до HDSL (6). Той придобива специално измерение с оглед на факта, че „международните връзки и връзките с други крупни икономически центрове“ са главните критерии при определяне на местата за инвестиране (7); |
| --- | --- |

—

На второ място, Комисията има право и когато отрежда на „Транспорта“ и „Комуникацията“ централно място в конкурентоспособността на регионите. По този начин, ако развитието на градските центрове минава през тройния (автомобилен/железопътен/въздушен) достъп (5), подобен анализ е още по-верен за островите, много от които имат и проблеми с достъпа до HDSL (6). Той придобива специално измерение с оглед на факта, че „международните връзки и връзките с други крупни икономически центрове“ са главните критерии при определяне на местата за инвестиране (7);

| — | На последно място, островите много трудно получават достъп до големия европейски пазар. Както вече беше споменато, те са изправени пред високи транспортни разходи и, поради тази причина, островните МСП не са привлекателни. Те страдат също така от невъзможността да прилагат същите производствени методи като континенталните МСП. Поради разходите за доставка те не могат да използват метода за непосредствена доставка без предварително складиране. Следователно производствените разходи са по-високи. |
| --- | --- |

—

На последно място, островите много трудно получават достъп до големия европейски пазар. Както вече беше споменато, те са изправени пред високи транспортни разходи и, поради тази причина, островните МСП не са привлекателни. Те страдат също така от невъзможността да прилагат същите производствени методи като континенталните МСП. Поради разходите за доставка те не могат да използват метода за непосредствена доставка без предварително складиране. Следователно производствените разходи са по-високи.

| 3.6 | Всички тези особености подчертават слабостите, от които страдат островите в процеса на интегрирането си във вътрешния пазар: те не разполагат с всички необходими условия, за да се възползват от всички предимства, които предоставя този пазар от около 500 милиона потребители. |
| --- | --- |

3.6

Всички тези особености подчертават слабостите, от които страдат островите в процеса на интегрирането си във вътрешния пазар: те не разполагат с всички необходими условия, за да се възползват от всички предимства, които предоставя този пазар от около 500 милиона потребители.

| 3.6.1 | ЕС следва да избягва унифицираната политика и да насърчава споменатия по-горе интегриран подход. Проблемът на островите е комплексен, тъй като при тях се наслагват няколко недостатъка. Същевременно, обаче, те трябва да се възползват от своите реално съществуващи предимства, които биха могли да се превърнат в основа за интегрирано социално-икономическо развитие. Например: рибни ресурси, възобновяеми енергийни източници, икономически дейности, свързани с туризма, ярка културна идентичност, природно и културно наследство. |
| --- | --- |

3.6.1

ЕС следва да избягва унифицираната политика и да насърчава споменатия по-горе интегриран подход. Проблемът на островите е комплексен, тъй като при тях се наслагват няколко недостатъка. Същевременно, обаче, те трябва да се възползват от своите реално съществуващи предимства, които биха могли да се превърнат в основа за интегрирано социално-икономическо развитие. Например: рибни ресурси, възобновяеми енергийни източници, икономически дейности, свързани с туризма, ярка културна идентичност, природно и културно наследство.

| 3.6.2 | Освен това трябва да се подчертае, че в документ, придружаващ споменатото по-горе Съобщение относно „Единен пазар за Европа през 21-ви век“, Комисията поощрява идеята за достъп до услугите от общ интерес (УОИ) на цялата територия на Европейския съюз. Както казва Комисията, той „е от съществено значение за насърчаване на териториалното сближаване в ЕС“. Тя добавя: „Териториите с географски или природни недостатъци, като най-отдалечените региони, островите, планините, слабо населените области и външните граници, често са изправени пред предизвикателства, свързани с достъпа до УОИ, дължащи се на тяхната отдалеченост от големите пазари или на повишените разходи за връзка с тях. Тези специфични потребности е необходимо да бъдат взети под внимание“. От това следва, че Комисията изглежда в достатъчна степен си дава сметка за този проблем: следователно може да се мисли за инициативи в тази област. |
| --- | --- |

3.6.2

Освен това трябва да се подчертае, че в документ, придружаващ споменатото по-горе Съобщение относно „Единен пазар за Европа през 21-ви век“, Комисията поощрява идеята за достъп до услугите от общ интерес (УОИ) на цялата територия на Европейския съюз. Както казва Комисията, той „е от съществено значение за насърчаване на териториалното сближаване в ЕС“. Тя добавя: „Териториите с географски или природни недостатъци, като най-отдалечените региони, островите, планините, слабо населените области и външните граници, често са изправени пред предизвикателства, свързани с достъпа до УОИ, дължащи се на тяхната отдалеченост от големите пазари или на повишените разходи за връзка с тях. Тези специфични потребности е необходимо да бъдат взети под внимание“. От това следва, че Комисията изглежда в достатъчна степен си дава сметка за този проблем: следователно може да се мисли за инициативи в тази област.

| 3.7 | Поради тази причина въпросът за интегрирането на островите във вътрешния пазар остава проблематичен от Единния европейски акт насам. Островите продължават да бъдат уязвими територии. Както беше описано по-горе, повечето от тях не могат да разчитат на своя вътрешен пазар; островните МСП имат нужда да продават своите стоки и услуги на европейския континент. Достъпът и трудностите, свързани с извършването само на една дейност, обаче, представляват пречка за тяхната конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.7

Поради тази причина въпросът за интегрирането на островите във вътрешния пазар остава проблематичен от Единния европейски акт насам. Островите продължават да бъдат уязвими територии. Както беше описано по-горе, повечето от тях не могат да разчитат на своя вътрешен пазар; островните МСП имат нужда да продават своите стоки и услуги на европейския континент. Достъпът и трудностите, свързани с извършването само на една дейност, обаче, представляват пречка за тяхната конкурентоспособност.

| 3.8 | Като отчита всичко това, ЕИСК призовава към необходимост от включване в бъдещото законодателство на конкретна оценка на всички подходящи предложения за островите. ЕИСК подчертава необходимостта от интегриран подход към проблемите на островите, за да се вземе под внимание по-специално фундаменталният принцип за пропорционалност и субсидиарност, изискван от островите. |
| --- | --- |

3.8

Като отчита всичко това, ЕИСК призовава към необходимост от включване в бъдещото законодателство на конкретна оценка на всички подходящи предложения за островите. ЕИСК подчертава необходимостта от интегриран подход към проблемите на островите, за да се вземе под внимание по-специално фундаменталният принцип за пропорционалност и субсидиарност, изискван от островите.

4.   Интегриран подход, основаващ се на предимствата на европейските острови

| 4.1 | Както вече бе отбелязано, ЕИСК призовава към интегриран подход към проблемите на европейските острови, съчетан с интегрирана рамка на политиките на Общността, както бе посочено преди това. |
| --- | --- |

4.1

Както вече бе отбелязано, ЕИСК призовава към интегриран подход към проблемите на европейските острови, съчетан с интегрирана рамка на политиките на Общността, както бе посочено преди това.

| 4.2 | Островите трябва да намерят своето място при преразглеждането на вътрешния пазар (8). Съобщението от 20 ноември 2007 г. потвърждава благоприятните за МСП насоки, споменати в междинния доклад от февруари 2007 г. |
| --- | --- |

4.2

Островите трябва да намерят своето място при преразглеждането на вътрешния пазар (8). Съобщението от 20 ноември 2007 г. потвърждава благоприятните за МСП насоки, споменати в междинния доклад от февруари 2007 г.

| 4.3 | МСП трябва да бъдат насърчавани да се включват в трансгранични дейности. Подобна идея предполага съществуването на механизъм за териториална непрекъснатост, който да може да помогне на жителите на европейските острови да излязат на пазарите както през тяхната континентална държава (членка), така и през съседна държава (членка). Съществуват конкретни и ефективни примери в това отношение. Така например, датският остров Bornholm ползва публично субсидираната морска връзка с Ystad, Швеция. Териториална непрекъснатост съществува също и между континентална Франция и Корсика. |
| --- | --- |

4.3

МСП трябва да бъдат насърчавани да се включват в трансгранични дейности. Подобна идея предполага съществуването на механизъм за териториална непрекъснатост, който да може да помогне на жителите на европейските острови да излязат на пазарите както през тяхната континентална държава (членка), така и през съседна държава (членка). Съществуват конкретни и ефективни примери в това отношение. Така например, датският остров Bornholm ползва публично субсидираната морска връзка с Ystad, Швеция. Териториална непрекъснатост съществува също и между континентална Франция и Корсика.

| 4.3.1 | Такъв инструмент като субсидирана морска връзка подобри качеството на транспортните условия между посочените две френски територии и несъмнено заслужава да бъде развит с Италия (след като е известно, че за жителите на Корсика е по-лесно да достигнат европейския континент през Италия, отколкото през Франция). Поради тази причина ЕИСК смята, че ще представлява интерес да се проучи възможността подобна практика да се разпростре и спрямо всички европейски острови и да се „европеизира“ нейното използване. Опитът показва също така, че прилагането на такъв инструмент трябва да се извършва от островите към континента, а не обратно. |
| --- | --- |

4.3.1

Такъв инструмент като субсидирана морска връзка подобри качеството на транспортните условия между посочените две френски територии и несъмнено заслужава да бъде развит с Италия (след като е известно, че за жителите на Корсика е по-лесно да достигнат европейския континент през Италия, отколкото през Франция). Поради тази причина ЕИСК смята, че ще представлява интерес да се проучи възможността подобна практика да се разпростре и спрямо всички европейски острови и да се „европеизира“ нейното използване. Опитът показва също така, че прилагането на такъв инструмент трябва да се извършва от островите към континента, а не обратно.

| 4.3.2 | Подобна „европеизация“ на инструмента за териториална непрекъснатост би дала конкретен израз на трансграничната интеграция, както беше подчертано от Комисията в нейното съобщение „Единен пазар за Европа през 21-ви век“. |
| --- | --- |

4.3.2

Подобна „европеизация“ на инструмента за териториална непрекъснатост би дала конкретен израз на трансграничната интеграция, както беше подчертано от Комисията в нейното съобщение „Единен пазар за Европа през 21-ви век“.

| 4.4 | Наличието на вътрешен пазар, ориентиран най-вече към обществото, основано на знанието, което може да бъде представено и като разпространяване на новите информационни и комуникационни технологии в ЕС. Подобна идея действително би могла да даде възможност за диверсифициране на островните икономики. |
| --- | --- |

4.4

Наличието на вътрешен пазар, ориентиран най-вече към обществото, основано на знанието, което може да бъде представено и като разпространяване на новите информационни и комуникационни технологии в ЕС. Подобна идея действително би могла да даде възможност за диверсифициране на островните икономики.

| 4.5 | Следва да се припомни, че островите разполагат с благоприятна за иновации природна среда (например: възобновяеми енергийни източници, сини биотехнологии и др.). След като е известно, че съгласно споменатия по-горе Четвърти доклад за сближаването икономическите резултати и ефективността на иновационната дейност са свързани, островите имат широко поле за действие. |
| --- | --- |

4.5

Следва да се припомни, че островите разполагат с благоприятна за иновации природна среда (например: възобновяеми енергийни източници, сини биотехнологии и др.). След като е известно, че съгласно споменатия по-горе Четвърти доклад за сближаването икономическите резултати и ефективността на иновационната дейност са свързани, островите имат широко поле за действие.

| 4.6 | Като се има предвид, че повечето острови зависят от риболовни дейности, биоенергията може да представлява интерес за рибовъдите или морските рибари. Публичните политики трябва да предвидят средства за разработването на подобни инициативи. Публичните политики трябва да подпомагат островите при разработването на възобновяемите морски ресурси (като енергията на морските вълни, енергията на морските течения или дори по-специално в най-отдалечените региони топлинна океанска енергия). |
| --- | --- |

4.6

Като се има предвид, че повечето острови зависят от риболовни дейности, биоенергията може да представлява интерес за рибовъдите или морските рибари. Публичните политики трябва да предвидят средства за разработването на подобни инициативи. Публичните политики трябва да подпомагат островите при разработването на възобновяемите морски ресурси (като енергията на морските вълни, енергията на морските течения или дори по-специално в най-отдалечените региони топлинна океанска енергия).

| 4.7 | При селското стопанство трябва да се създаде възможност за гъвкавост при прилагането на двата стълба на ОСП, за да се увеличат ползите за островните земеделски производители. |
| --- | --- |

4.7

При селското стопанство трябва да се създаде възможност за гъвкавост при прилагането на двата стълба на ОСП, за да се увеличат ползите за островните земеделски производители.

| 4.8 | Подобни видове енергия са от съществено значение за островите, които страдат от сериозен натиск върху тяхното земеползване и чиято географска зависимост от изкопаеми горива действа като спирачка за тяхното развитие. Следователно алтернативи на тази зависимост би трябвало да се открият във възобновяемите енергийни източници, които могат да бъдат друг източник за тези територии. В този контекст островите представляват забележителни места за експериментална и развойна дейност и по този начин могат да бъдат в услуга на Европа. Като такъв, остров Reunion наскоро оповести желанието си да се посвети на политика на разработване на „всички видове възобновяеми ресурси“; вече са идентифицирани значителни възобновяеми морски ресурси. Вятърната енергия е друг добър пример в това отношение. До 2009 г. остров El Hierro в Канарския архипелаг ще бъде снабдяван изцяло от комбинация от вятърни турбини и водна електроенергия. |
| --- | --- |

4.8

Подобни видове енергия са от съществено значение за островите, които страдат от сериозен натиск върху тяхното земеползване и чиято географска зависимост от изкопаеми горива действа като спирачка за тяхното развитие. Следователно алтернативи на тази зависимост би трябвало да се открият във възобновяемите енергийни източници, които могат да бъдат друг източник за тези територии. В този контекст островите представляват забележителни места за експериментална и развойна дейност и по този начин могат да бъдат в услуга на Европа. Като такъв, остров Reunion наскоро оповести желанието си да се посвети на политика на разработване на „всички видове възобновяеми ресурси“; вече са идентифицирани значителни възобновяеми морски ресурси. Вятърната енергия е друг добър пример в това отношение. До 2009 г. остров El Hierro в Канарския архипелаг ще бъде снабдяван изцяло от комбинация от вятърни турбини и водна електроенергия.

| 4.9 | За да бъде налице вътрешен пазар, основан на добра европейска правна уредба (9), е необходимо да се проучи как се прилагат действащите европейски закони и да се провери дали те оказват първоначално предвиденото въздействие. По отношение на обсъдените по-горе регулаторни проблеми, подобна инициатива несъмнено би оказала положително въздействие върху островите. В това отношение евентуално може да се реализира следният пилотен проект: съгласно Директивата за услугите, преди 28 декември 2011 г. Комисията трябва да представи на Европейския парламент и на Съвета изчерпателен доклад относно прилагането на тази директива и да го прави веднъж на всеки три години след това. В това отношение може да се възприеме териториален подход и положението на островите да бъде оценявано в сравнение с други региони. |
| --- | --- |

4.9

За да бъде налице вътрешен пазар, основан на добра европейска правна уредба (9), е необходимо да се проучи как се прилагат действащите европейски закони и да се провери дали те оказват първоначално предвиденото въздействие. По отношение на обсъдените по-горе регулаторни проблеми, подобна инициатива несъмнено би оказала положително въздействие върху островите. В това отношение евентуално може да се реализира следният пилотен проект: съгласно Директивата за услугите, преди 28 декември 2011 г. Комисията трябва да представи на Европейския парламент и на Съвета изчерпателен доклад относно прилагането на тази директива и да го прави веднъж на всеки три години след това. В това отношение може да се възприеме териториален подход и положението на островите да бъде оценявано в сравнение с други региони.

| 4.10 | Всички тези предложения способстват за намирането на евентуални решения за по-добро интегриране на островите във вътрешния пазар в бъдеще. А тази интеграция зависи от постигането на две цели: привлекателност и диверсификация. |
| --- | --- |

4.10

Всички тези предложения способстват за намирането на евентуални решения за по-добро интегриране на островите във вътрешния пазар в бъдеще. А тази интеграция зависи от постигането на две цели: привлекателност и диверсификация.

5.   Правилно прилагане на политиките в европейските острови

| 5.1 | С оглед постигане на двете споменати по-горе цели, ЕИСК вярва, че правилното прилагане на политиките зависи от следните инициативи: |
| --- | --- |

5.1

С оглед постигане на двете споменати по-горе цели, ЕИСК вярва, че правилното прилагане на политиките зависи от следните инициативи:

| 5.1.1 | Осигуряване на по-добри връзки между островите и континенталната територия чрез политиките в областта на транспорта и иновациите. |
| --- | --- |

5.1.1

Осигуряване на по-добри връзки между островите и континенталната територия чрез политиките в областта на транспорта и иновациите.

| 5.1.1.1 | Много островни предприемачи се оплакват от допълнителните разходи, когато техните стоки пристигат в континентално пристанище (заради транспорта). Някои проучвания сочат, че допълнителните разходи достигат 20 % от общите разходи. Като се има предвид обаче, че отделните стоки се различават помежду си, следва да се извършат прецизни проучвания (чиято методология би могла да се основава на методологията, използвана за най-отдалечените региони). Следователно, за да се постигне тази цел, е важно да се създадат добри условия, които да дадат възможност на местните институции на островите да оценяват разходите, свързани с островния характер. Поради тази причина на островите е необходимо да има както местни статистически служби, така и ценови индекси. В края на този процес би трябвало да възникне методология на оценяване, която да е обща за всички местни статистически служби на европейските острови. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Много островни предприемачи се оплакват от допълнителните разходи, когато техните стоки пристигат в континентално пристанище (заради транспорта). Някои проучвания сочат, че допълнителните разходи достигат 20 % от общите разходи. Като се има предвид обаче, че отделните стоки се различават помежду си, следва да се извършат прецизни проучвания (чиято методология би могла да се основава на методологията, използвана за най-отдалечените региони). Следователно, за да се постигне тази цел, е важно да се създадат добри условия, които да дадат възможност на местните институции на островите да оценяват разходите, свързани с островния характер. Поради тази причина на островите е необходимо да има както местни статистически служби, така и ценови индекси. В края на този процес би трябвало да възникне методология на оценяване, която да е обща за всички местни статистически служби на европейските острови.

| 5.1.1.2 | В по-общ план островите се нуждаят от ефективни услуги от общ интерес. |
| --- | --- |

5.1.1.2

В по-общ план островите се нуждаят от ефективни услуги от общ интерес.

| 5.1.2 | Следва да се възприеме географски подход спрямо инициативата за по-добро регулиране, който да включва:






  — | оценка на въздействието върху островите на всяка инициатива на ЕС, свързана с вътрешния пазар. Редно е тези оценки да са не само междусекторни, но и географски; необходимо е също така островите да бъдат отчитани във всяка политика на ЕС; |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Следва да се възприеме географски подход спрямо инициативата за по-добро регулиране, който да включва:

—

оценка на въздействието върху островите на всяка инициатива на ЕС, свързана с вътрешния пазар. Редно е тези оценки да са не само междусекторни, но и географски; необходимо е също така островите да бъдат отчитани във всяка политика на ЕС;

| — | гъвкавост при прилагането на регулаторните разпоредби на ЕС; |
| --- | --- |

—

гъвкавост при прилагането на регулаторните разпоредби на ЕС;

| — | опростяване на административните задачи, по-конкретно по отношение на достъпа на МСП до финансиране; |
| --- | --- |

—

опростяване на административните задачи, по-конкретно по отношение на достъпа на МСП до финансиране;

| — | органите на публичната власт на национално, регионално и местно ниво също трябва да възприемат подобно поведение; |
| --- | --- |

—

органите на публичната власт на национално, регионално и местно ниво също трябва да възприемат подобно поведение;

| — | по този начин, освен аспектът, свързан със самото опростяване, трябва да се подчертае и нуждата от стратегии, които да бъдат последователни на всички политически нива. |
| --- | --- |

—

по този начин, освен аспектът, свързан със самото опростяване, трябва да се подчертае и нуждата от стратегии, които да бъдат последователни на всички политически нива.

| 5.1.3 | Европейските длъжностни лица следва да бъдат насърчавани да преминават през обучения на островите, за да разберат реалното положение на тези особени територии. Поради тази причина ЕИСК категорично подкрепя Enterprise Experience Program (Програмата за придобиване на опит в предприятия) и призовава МСП на островите да кандидатстват за прием на европейски длъжностни лица. За тях това е възможност да общуват на място непосредствено с островни жители по европейски въпроси. Това беше засвидетелствано на заседанието на проучвателната група, проведено в гр. Ajaccio на 7 и 8 април 2008 г. При срещи с граждани на държави-членки на ЕС по места, ЕС и неговите политики се разбират и обсъждат много по-добре. |
| --- | --- |

5.1.3

Европейските длъжностни лица следва да бъдат насърчавани да преминават през обучения на островите, за да разберат реалното положение на тези особени територии. Поради тази причина ЕИСК категорично подкрепя Enterprise Experience Program (Програмата за придобиване на опит в предприятия) и призовава МСП на островите да кандидатстват за прием на европейски длъжностни лица. За тях това е възможност да общуват на място непосредствено с островни жители по европейски въпроси. Това беше засвидетелствано на заседанието на проучвателната група, проведено в гр. Ajaccio на 7 и 8 април 2008 г. При срещи с граждани на държави-членки на ЕС по места, ЕС и неговите политики се разбират и обсъждат много по-добре.

| 5.1.4 | Следва да се подчертае значението на регионалните политики в областта на държавните помощи в бъдеще. Конкретно по този въпрос ЕИСК решително подкрепи предложенията в доклада на г-н Musotto, а именно:






  — | „гъвкавост при прилагането на съществуващите и бъдещите политики в областта на държавните помощи, без тази гъвкавост да причинява неприемливи нарушения на пазара в рамките на ЕС“; |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Следва да се подчертае значението на регионалните политики в областта на държавните помощи в бъдеще. Конкретно по този въпрос ЕИСК решително подкрепи предложенията в доклада на г-н Musotto, а именно:

—

„гъвкавост при прилагането на съществуващите и бъдещите политики в областта на държавните помощи, без тази гъвкавост да причинява неприемливи нарушения на пазара в рамките на ЕС“;

| — | проучване на възможността за разширяване на режима, позволяващ оперативни помощи, така че той да обхване всички островни региони, които не са нито островни държави, нито вътрешни острови, в следващите насоки относно регионалните държавни помощи. |
| --- | --- |

—

проучване на възможността за разширяване на режима, позволяващ оперативни помощи, така че той да обхване всички островни региони, които не са нито островни държави, нито вътрешни острови, в следващите насоки относно регионалните държавни помощи.

| 5.1.5 | Следва да се укрепи капацитетът на островните МСП: |
| --- | --- |

5.1.5

Следва да се укрепи капацитетът на островните МСП:

| 5.1.5.1 | За облекчаване на достъпа на МСП до научноизследователска дейност и иновации, например посредством инструменти като JEREMIE. На практика островите страдат от сериозен недостиг на научни работници, лаборатории и патенти. Частната научноизследователска дейност е толкова слаба, че следва да се насърчава обществената. Следва да се проучи също идеята за свободни зони. В сравнение с положението на континента островите са в неизгодно положение, освен в случаите, когато техните обществени власти провеждат проактивна политика или някой от секторите има такова значение от икономическа гледна точка, че позволява да се достигне праг, при който с голяма вероятност може да се започнат или подкрепят изследователски дейности. Нещо повече, този подход преминава през запазването на наследеното от предишните поколения ноу-хау, един аспект на иновациите, който не трябва да се забравя. |
| --- | --- |

5.1.5.1

За облекчаване на достъпа на МСП до научноизследователска дейност и иновации, например посредством инструменти като JEREMIE. На практика островите страдат от сериозен недостиг на научни работници, лаборатории и патенти. Частната научноизследователска дейност е толкова слаба, че следва да се насърчава обществената. Следва да се проучи също идеята за свободни зони. В сравнение с положението на континента островите са в неизгодно положение, освен в случаите, когато техните обществени власти провеждат проактивна политика или някой от секторите има такова значение от икономическа гледна точка, че позволява да се достигне праг, при който с голяма вероятност може да се започнат или подкрепят изследователски дейности. Нещо повече, този подход преминава през запазването на наследеното от предишните поколения ноу-хау, един аспект на иновациите, който не трябва да се забравя.

| 5.1.5.2 | За износ към трети държави. Трябва да се припомни, че в своя междинен доклад относно преразглеждането на вътрешния пазар (м. февруари 2007 г.). Комисията призовава за бъдещ вътрешен пазар, който да е отворен за целия свят. Подобна позиция се потвърждава в съобщението „Единен пазар за Европа през 21-ви век“. В него Комисията призовава за „разширяване на регулаторното пространство на единния пазар“. Тази идея може да намери конкретен израз в програми за сътрудничество между ЕС и неговите държави-членки и съседните страни. |
| --- | --- |

5.1.5.2

За износ към трети държави. Трябва да се припомни, че в своя междинен доклад относно преразглеждането на вътрешния пазар (м. февруари 2007 г.). Комисията призовава за бъдещ вътрешен пазар, който да е отворен за целия свят. Подобна позиция се потвърждава в съобщението „Единен пазар за Европа през 21-ви век“. В него Комисията призовава за „разширяване на регулаторното пространство на единния пазар“. Тази идея може да намери конкретен израз в програми за сътрудничество между ЕС и неговите държави-членки и съседните страни.

| 5.1.5.3 | За използване на високообразована работна сила. Островите страдат от емиграцията на младите хора, които предпочитат да търсят университетско образование и високи доходи в континенталните региони. Дори и БВП да не е идеален показател или критерий, Четвъртият доклад за сближаването подчертава, че неговото повишаване зависи от производителността и заетото население. ЕИСК категорично счита, че на островите трябва да бъдат насърчавани инициативи за развитието на университети и други образователни институции на високо ниво. Те са условие за обучение на островните жители. Например: след повторното му отваряне през 1981 г., Корсиканският университет, поради растящия брой на студентите си, успя да подобри регионалния човешки капитал в качествено и количествено отношение. Подобно подобрение намали някои дисбаланси на трудовия пазар и подкрепи разрастването на икономическите сектори (като например преработката на храни, туризма, ИКТ и др.) и предприятията. |
| --- | --- |

5.1.5.3

За използване на високообразована работна сила. Островите страдат от емиграцията на младите хора, които предпочитат да търсят университетско образование и високи доходи в континенталните региони. Дори и БВП да не е идеален показател или критерий, Четвъртият доклад за сближаването подчертава, че неговото повишаване зависи от производителността и заетото население. ЕИСК категорично счита, че на островите трябва да бъдат насърчавани инициативи за развитието на университети и други образователни институции на високо ниво. Те са условие за обучение на островните жители. Например: след повторното му отваряне през 1981 г., Корсиканският университет, поради растящия брой на студентите си, успя да подобри регионалния човешки капитал в качествено и количествено отношение. Подобно подобрение намали някои дисбаланси на трудовия пазар и подкрепи разрастването на икономическите сектори (като например преработката на храни, туризма, ИКТ и др.) и предприятията.

| 5.1.5.4 | За използване на своите характерни особености с оглед намиране на най-подходящото развитие. В тази връзка Европейската комисия в своята Зелена книга относно морската политика с право подчертава факта, че „диверсификацията на туристическите продукти и услуги може да способства за конкурентоспособността на крайбрежните и островните дестинации“. Тази диверсификация, тъй като е в съответствие с едно (не)технологично измерение на иновация и тъй като се съгласува с необходимостта от глобална диверсификация на островните икономически дейности (много острови страдат от едностранчиво развитие в областта на туризма), се обуславя от следните предпоставки:






  — | извършване на пълен преглед на ситуацията на всеки европейски остров; |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4

За използване на своите характерни особености с оглед намиране на най-подходящото развитие. В тази връзка Европейската комисия в своята Зелена книга относно морската политика с право подчертава факта, че „диверсификацията на туристическите продукти и услуги може да способства за конкурентоспособността на крайбрежните и островните дестинации“. Тази диверсификация, тъй като е в съответствие с едно (не)технологично измерение на иновация и тъй като се съгласува с необходимостта от глобална диверсификация на островните икономически дейности (много острови страдат от едностранчиво развитие в областта на туризма), се обуславя от следните предпоставки:

—

извършване на пълен преглед на ситуацията на всеки европейски остров;

| — | съставяне на пълен списък на островните недостатъци, срещани в сферата на туризма; |
| --- | --- |

—

съставяне на пълен списък на островните недостатъци, срещани в сферата на туризма;

| — | определяне нивото на инфраструктурите на всеки от островите; |
| --- | --- |

—

определяне нивото на инфраструктурите на всеки от островите;

| — | поощряване обмена и способстване за развитието на услугите, свързани с хотелската и транспортна инфраструктура, чрез подписване на специални договори между островните региони и Европейския съюз; |
| --- | --- |

—

поощряване обмена и способстване за развитието на услугите, свързани с хотелската и транспортна инфраструктура, чрез подписване на специални договори между островните региони и Европейския съюз;

| — | проучване възможностите за подкрепа и структуриране, които могат да бъдат предвидени, за да се позволи диверсификация на туризма (културен, селски, археологически, младежки, спортен, риболовен, бизнес туризъм и др.); |
| --- | --- |

—

проучване възможностите за подкрепа и структуриране, които могат да бъдат предвидени, за да се позволи диверсификация на туризма (културен, селски, археологически, младежки, спортен, риболовен, бизнес туризъм и др.);

| — | проучване на предложението за прилагане на регионални планове за перспективите за туристическо развитие на островите, които биха могли да предшестват европейските действия и да бъдат направени задължителни, за да може да се ползва целево европейско финансиране, предназначено за островните региони на ЕС, регистрирани в рамките на програмния период 2007-2013 г. на структурните фондове за целта „Регионална конкурентоспособност и заетост“; |
| --- | --- |

—

проучване на предложението за прилагане на регионални планове за перспективите за туристическо развитие на островите, които биха могли да предшестват европейските действия и да бъдат направени задължителни, за да може да се ползва целево европейско финансиране, предназначено за островните региони на ЕС, регистрирани в рамките на програмния период 2007-2013 г. на структурните фондове за целта „Регионална конкурентоспособност и заетост“;

| — | определяне на методите, които биха позволили на островите да превърнат околната среда в източник на икономически дейности (по-специално чрез разработването на стратегии за посрещането на туристи, основани на екохотели, биоресторанти, дейности на открито, пътувания за биооткрития и др.). Подобни инициативи се отнасят по-специално за занаятчийската индустрия. |
| --- | --- |

—

определяне на методите, които биха позволили на островите да превърнат околната среда в източник на икономически дейности (по-специално чрез разработването на стратегии за посрещането на туристи, основани на екохотели, биоресторанти, дейности на открито, пътувания за биооткрития и др.). Подобни инициативи се отнасят по-специално за занаятчийската индустрия.

6.   Разумно управление с цел подходящо отчитане на ситуацията на европейските острови

| 6.1 | ЕИСК предлага следните предложения да станат част от законодателния процес: |
| --- | --- |

6.1

ЕИСК предлага следните предложения да станат част от законодателния процес:

| 6.1.1 | Предоставяне на най-добрата информация за положението на островите. Не бива да се подценява значението на актуализирането и по-нататъшното съпоставяне на статистическите данни за островите. Те са необходими инструменти за правилните публични политики (на европейско, национално и регионално ниво). Подобен подход на първо място следва да се основава на оценка на всеки случай поотделно, при която наред с другото се взема под внимание специфичното социално-икономическо положение на островите. Той би предоставил също така възможност да се помисли за приложимостта на критерия за БВП при оценяване на регионалните трудности. |
| --- | --- |

6.1.1

Предоставяне на най-добрата информация за положението на островите. Не бива да се подценява значението на актуализирането и по-нататъшното съпоставяне на статистическите данни за островите. Те са необходими инструменти за правилните публични политики (на европейско, национално и регионално ниво). Подобен подход на първо място следва да се основава на оценка на всеки случай поотделно, при която наред с другото се взема под внимание специфичното социално-икономическо положение на островите. Той би предоставил също така възможност да се помисли за приложимостта на критерия за БВП при оценяване на регионалните трудности.

| 6.1.1.1 | Така например, предварително условие за изготвянето и осъществяването на всяка политика на Общността по отношение на островите е наличието на достатъчни и надеждни статистически данни и на подходящи показатели. Общоизвестно е, че като критерии БВП и нивото на безработица са неподходящи, поне взети сами по себе си, за осигуряване на задоволително разбиране за реалностите на островните територии и за сложните механизми, които ги правят различни от останалата част от Общността. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Така например, предварително условие за изготвянето и осъществяването на всяка политика на Общността по отношение на островите е наличието на достатъчни и надеждни статистически данни и на подходящи показатели. Общоизвестно е, че като критерии БВП и нивото на безработица са неподходящи, поне взети сами по себе си, за осигуряване на задоволително разбиране за реалностите на островните територии и за сложните механизми, които ги правят различни от останалата част от Общността.

| 6.1.1.2 | Това положение не е ново, но дълго време беше засенчвано от факта, че поради обстоятелството, че преобладаващото мнозинство от островното население на ЕС така или иначе получаваше помощ в максимален обем (Цел 1), нямаше почти никакъв практически смисъл от решаването на този сложен въпрос. Процесът на разширяване, обаче, и произтичащият от него „статистически ефект“ (т.е.: относителното забогатяване на територии, които в миналото са били облагодетелствани в по-слаба степен) с помощта на по-добри и по-целенасочени статистически показатели извадиха на преден план необходимостта от описание на положението и нуждите на островните територии. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Това положение не е ново, но дълго време беше засенчвано от факта, че поради обстоятелството, че преобладаващото мнозинство от островното население на ЕС така или иначе получаваше помощ в максимален обем (Цел 1), нямаше почти никакъв практически смисъл от решаването на този сложен въпрос. Процесът на разширяване, обаче, и произтичащият от него „статистически ефект“ (т.е.: относителното забогатяване на територии, които в миналото са били облагодетелствани в по-слаба степен) с помощта на по-добри и по-целенасочени статистически показатели извадиха на преден план необходимостта от описание на положението и нуждите на островните територии.

| 6.1.1.3 | Както беше посочено в доклада на г-н Musotto: „по-нататъшната работа следва да бъде насочена към определяне на по-подходящи статистически показатели, които в по-голяма степен са пригодни за предоставяне на отделна статистическа картина за равнището на развитие и задоволително разбиране за регионите, притежаващи географски и природни недостатъци, и по-специално когато е налице наслагване на затруднения, като например планински вериги, островни групи и случаи на двойна изолация [...]. Тези показатели би трябвало също да позволят подобрена оценка на различията между тези региони и останалата част от ЕС, както и оценка на съществуващите диспропорции в рамките на същите тези региони“. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Както беше посочено в доклада на г-н Musotto: „по-нататъшната работа следва да бъде насочена към определяне на по-подходящи статистически показатели, които в по-голяма степен са пригодни за предоставяне на отделна статистическа картина за равнището на развитие и задоволително разбиране за регионите, притежаващи географски и природни недостатъци, и по-специално когато е налице наслагване на затруднения, като например планински вериги, островни групи и случаи на двойна изолация [...]. Тези показатели би трябвало също да позволят подобрена оценка на различията между тези региони и останалата част от ЕС, както и оценка на съществуващите диспропорции в рамките на същите тези региони“.

| 6.1.2 | Наличието на група, с участие на служители от различните служби на Комисията, по въпросите на островите с оглед на прилагането на интегриран подход при преодоляването на техните затруднения. |
| --- | --- |

6.1.2

Наличието на група, с участие на служители от различните служби на Комисията, по въпросите на островите с оглед на прилагането на интегриран подход при преодоляването на техните затруднения.

| 6.1.3 | ЕИСК приканва местните публични власти и гражданското общество да работят съвместно (а тези, които вече го правят, да продължат съвместната работа) с цел изготвяне на общи стратегии за развитие. Необходимо е островните общности да имат подход, основан на проекти, в рамките на позитивното партньорство. |
| --- | --- |

6.1.3

ЕИСК приканва местните публични власти и гражданското общество да работят съвместно (а тези, които вече го правят, да продължат съвместната работа) с цел изготвяне на общи стратегии за развитие. Необходимо е островните общности да имат подход, основан на проекти, в рамките на позитивното партньорство.

| 6.2 | ЕИСК смята, че в интерес на доброто управление трябва да се извършва редовен преглед на положението на островите и отправя искане към Комисията да представя на Европейския парламент, на Съвета, на Комитета на регионите и на ЕИСК годишен доклад относно контрола и оценката на ефективността на съответните мерки, предприети за разрешаване на проблемите на европейските острови. В това отношение в годишния доклад следва да се включват и предложения за действие от страна на Комисията. Следователно може да се каже, че настоящото становище поставя начало на дългосрочен динамичен процес. |
| --- | --- |

6.2

ЕИСК смята, че в интерес на доброто управление трябва да се извършва редовен преглед на положението на островите и отправя искане към Комисията да представя на Европейския парламент, на Съвета, на Комитета на регионите и на ЕИСК годишен доклад относно контрола и оценката на ефективността на съответните мерки, предприети за разрешаване на проблемите на европейските острови. В това отношение в годишния доклад следва да се включват и предложения за действие от страна на Комисията. Следователно може да се каже, че настоящото становище поставя начало на дългосрочен динамичен процес.

7.   Заключителни бележки

| 7.1 | В заключение, въпросът за по-доброто интегриране на островите във вътрешния пазар евентуално може да доведе заинтересованите страни до проучването на други две възможности, които се отличават от горепосочените. |
| --- | --- |

7.1

В заключение, въпросът за по-доброто интегриране на островите във вътрешния пазар евентуално може да доведе заинтересованите страни до проучването на други две възможности, които се отличават от горепосочените.

| 7.2 | Използването на засилено сътрудничество между държавите-членки, притежаващи острови, или островните държави-членки (Португалия, Испания, Франция, Италия, Гърция, Малта, Кипър, Обединеното кралство, Ирландия, Нидерландия, Дания, Естония, Финландия, Швеция). По отношение на условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да се постигне целта за европейска островна политика, това решение може да изглежда невъзможно за реализиране. Поради тази причина, доколкото предложението трябва да бъде направено от държавите, следва да се избере подход „отдолу-нагоре“. Ето защо, както беше посочено по-горе, са необходими стратегии за развитие на местно ниво. В този аспект оперативните програми (в рамките на структурните фондове за периода 2007-2013 г.) могат да се разглеждат като добра основа за бъдещия период 2014-2020 г. |
| --- | --- |

7.2

Използването на засилено сътрудничество между държавите-членки, притежаващи острови, или островните държави-членки (Португалия, Испания, Франция, Италия, Гърция, Малта, Кипър, Обединеното кралство, Ирландия, Нидерландия, Дания, Естония, Финландия, Швеция). По отношение на условията, които трябва да бъдат изпълнени, за да се постигне целта за европейска островна политика, това решение може да изглежда невъзможно за реализиране. Поради тази причина, доколкото предложението трябва да бъде направено от държавите, следва да се избере подход „отдолу-нагоре“. Ето защо, както беше посочено по-горе, са необходими стратегии за развитие на местно ниво. В този аспект оперативните програми (в рамките на структурните фондове за периода 2007-2013 г.) могат да се разглеждат като добра основа за бъдещия период 2014-2020 г.

| 7.3 | Бъдещата европейска правна рамка може да подобри сегашните решения посредством Договора от Лисабон и новата редакция на член 158 от Договора за ЕО. |
| --- | --- |

7.3

Бъдещата европейска правна рамка може да подобри сегашните решения посредством Договора от Лисабон и новата редакция на член 158 от Договора за ЕО.

| 7.3.1 | Бъдещият нов член 158, изменен с Договора от Лисабон, гласи, както следва:






  а) | в първата алинея думите „икономическо и социално сближаване“ се заменят с думите „икономическо, социално и териториално сближаване“; |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Бъдещият нов член 158, изменен с Договора от Лисабон, гласи, както следва:

а)

в първата алинея думите „икономическо и социално сближаване“ се заменят с думите „икономическо, социално и териториално сближаване“;

| б) | във втората алинея думите „или острови“, както и думите „включително селските райони“ се заличават; |
| --- | --- |

б)

във втората алинея думите „или острови“, както и думите „включително селските райони“ се заличават;

| в) | добавя се следната нова алинея: „Измежду тези региони, специално внимание се обръща на селските райони, на районите, засегнати от индустриалния преход, както и на регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, като най-северните региони с много ниска гъстота на населението и островните, трансграничните и планинските региони.“ |
| --- | --- |

в)

добавя се следната нова алинея: „Измежду тези региони, специално внимание се обръща на селските райони, на районите, засегнати от индустриалния преход, както и на регионите, които са засегнати от сериозни и постоянни неблагоприятни природни или демографски условия, като най-северните региони с много ниска гъстота на населението и островните, трансграничните и планинските региони.“

| 7.3.2 | Подобна нова редакция е в съответствие с факта, че благодарение на Договора от Лисабон (който първо трябва да бъде ратифициран) териториалното измерение е новият компонент на европейското сближаване. Това признание подчертава намерението на ЕС да вземе под внимание всички реалности на негова територия. Така бъдещият нов член 158 е конкретно изражение на едно подобно намерение. |
| --- | --- |

7.3.2

Подобна нова редакция е в съответствие с факта, че благодарение на Договора от Лисабон (който първо трябва да бъде ратифициран) териториалното измерение е новият компонент на европейското сближаване. Това признание подчертава намерението на ЕС да вземе под внимание всички реалности на негова територия. Така бъдещият нов член 158 е конкретно изражение на едно подобно намерение.

| 7.3.3 | Дефинирането на териториалното сближаване не е лесна задача. Несъмнено бъдещата Зелена книга ще бъде интересна възможност за осведомяване за различните съществуващи подходи. В тази връзка ЕИСК смята, че да се мисли за териториално сближаване означава да се гледа отвъд обикновените статистически данни за икономиката и да се разглеждат също така видимите географски дадености на територията и възникналите вследствие на тези дадености уязвими места, които могат да се превърнат в сериозна заплаха за социално-икономическото сближаване. Териториалното сближаване може да се използва и като средство за задълбочаване на сътрудничеството както на островната територия, така и между всички територии (несъмнено в следващата програма след 2013 г. следва да се предвиди увеличение на структурните фондове, предназначени за тази цел) и за засилване партньорството между всички заинтересовани страни (органи на публичната власт и гражданско общество) при изготвянето и прилагането на подходящи политики. |
| --- | --- |

7.3.3

Дефинирането на териториалното сближаване не е лесна задача. Несъмнено бъдещата Зелена книга ще бъде интересна възможност за осведомяване за различните съществуващи подходи. В тази връзка ЕИСК смята, че да се мисли за териториално сближаване означава да се гледа отвъд обикновените статистически данни за икономиката и да се разглеждат също така видимите географски дадености на територията и възникналите вследствие на тези дадености уязвими места, които могат да се превърнат в сериозна заплаха за социално-икономическото сближаване. Териториалното сближаване може да се използва и като средство за задълбочаване на сътрудничеството както на островната територия, така и между всички територии (несъмнено в следващата програма след 2013 г. следва да се предвиди увеличение на структурните фондове, предназначени за тази цел) и за засилване партньорството между всички заинтересовани страни (органи на публичната власт и гражданско общество) при изготвянето и прилагането на подходящи политики.

Брюксел, 10 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Обсерваторията на единния пазар (ОЕП) на Европейския икономически и социален комитет понастоящем изготвя становище по този пакет (INT/409, докладчик: г-н Cassidy, съдокладчици: г-н Hencks и г-н Cappellini) и относно „Социално и екологично измерение на вътрешния пазар“ (INT/416, докладчик: г-н Adamczyk), като допълнение към първото.

1

(2)  Следва да се подчертае, че този проблем за щастие намери признание в Четвъртия доклад за сближаването, що се отнася до крайно отдалечените региони (COM(2007) 273 окончателен, стр. 50).

2

(3)  „Анализ на островните региони и крайно отдалечените региони на Европейския съюз“, Planistat, м. март 2003 г.

3

(4)  Единната европейска платежна зона (SEPA), чието начало бе поставено на 28 януари 2008 г., обаче ще направи трансграничните плащания също толкова лесни, колкото и вътрешните плащания.

4

(5)  Четвърти доклад за сближаването (COM(2007) 273 окончателен, стр. 65).

5

(6)  Високоразрядна цифрова абонатна линия.

6

(7)  Четвърти доклад за сближаването (COM(2007) 273 окончателен, стр. 60).

7

(8)  Вж. становището относно „Прегледа на единия пазар“ (ОВ C 93, 27.4.2007 г., стр. 25).

8

(9)  Вж. становищата относно „По-добро законотворчество“ (ОВ C 24, 31.1.2006 г., стр. 39) и относно „По-добро прилагане на законодателството на ЕС“ (ОВ C 24, 31.1.2006 г., стр. 52).

9

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/129

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Причините за разликата между възприеманата и действителната инфлация“

(2009/C 27/27)

На 17 януари 2008 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Причините за разликата между възприеманата и действителната инфлация“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 3 юни 2008 г. (докладчик: г-н O. Derruine).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.) Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 125 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | Както беше вече препоръчано от Комитета, „статистическите данни относно възнагражденията (и дори относно доходите) би трябвало да бъдат изготвяни чрез разбивка поне на квинтили, за да бъде направена по-добра оценка на въздействието на политиката на трудовите възнаграждения върху ценовата стабилност“ (1). Параграф 4.3.3 показва разликите между профилите на потребление в зависимост от равнището на доходите. Към това се добавя фактът, че маргиналната склонност към потребление също варира, така че е важно да може да се определи (в процентно изражение) коя категория доходи от кое увеличение на трудовите възнаграждения печели. В противен случай паричната политика може да реагира по неподходящ начин на увеличението на трудовите възнаграждения и на доходите. |
| --- | --- |

1.1

Както беше вече препоръчано от Комитета, „статистическите данни относно възнагражденията (и дори относно доходите) би трябвало да бъдат изготвяни чрез разбивка поне на квинтили, за да бъде направена по-добра оценка на въздействието на политиката на трудовите възнаграждения върху ценовата стабилност“ (1). Параграф 4.3.3 показва разликите между профилите на потребление в зависимост от равнището на доходите. Към това се добавя фактът, че маргиналната склонност към потребление също варира, така че е важно да може да се определи (в процентно изражение) коя категория доходи от кое увеличение на трудовите възнаграждения печели. В противен случай паричната политика може да реагира по неподходящ начин на увеличението на трудовите възнаграждения и на доходите.

| 1.1.1 | Като допълнение и по примера на проучването, предприето от Белгийската национална банка (2), ще бъде уместно Европейската комисия и/или Европейската централна банка да публикува(т) поне един път годишно данни за въздействието на инфлацията върху покупателната способност на домакинствата в зависимост от равнището на техните доходи. |
| --- | --- |

1.1.1

Като допълнение и по примера на проучването, предприето от Белгийската национална банка (2), ще бъде уместно Европейската комисия и/или Европейската централна банка да публикува(т) поне един път годишно данни за въздействието на инфлацията върху покупателната способност на домакинствата в зависимост от равнището на техните доходи.

| 1.1.2 | Що се отнася до европейските острови, необходимо е всички те да разполагат със статистически служби и индекс на цените на местно ниво, така че да се измерват обективно допълнителните разходи, налагани от островното им положение. За да се постигне това, би трябвало техните статистически служби да създадат обща методология за оценка. |
| --- | --- |

1.1.2

Що се отнася до европейските острови, необходимо е всички те да разполагат със статистически служби и индекс на цените на местно ниво, така че да се измерват обективно допълнителните разходи, налагани от островното им положение. За да се постигне това, би трябвало техните статистически служби да създадат обща методология за оценка.

| 1.2 | Съответно държавите-членки и Евростат следва да бъдат призовани да използват по-добре изготвяните от тях справки за цените, за да съставят подробни индекси, разграничаващи развитието на цените по категории дистрибуторски мрежи и по категории продукти според частта на продуктовия обхват (продукти от долната част, от средната част, от горната част на обхвата). Може всъщност да възникнат опасения, че цените на продуктите — особено на хранителните — „от долната част на обхвата“ ще се увеличат още повече. Освен това едно международно сравнение на данните за цените, събрани от институциите, натоварени с изчислението на инфлацията, може да помогне да се отговори на въпросите, поставени в параграф 1.4. ЕИСК си задава също така въпроса дали не е целесъобразно да се обмисли създаването на индекс на цените за възрастните хора. |
| --- | --- |

1.2

Съответно държавите-членки и Евростат следва да бъдат призовани да използват по-добре изготвяните от тях справки за цените, за да съставят подробни индекси, разграничаващи развитието на цените по категории дистрибуторски мрежи и по категории продукти според частта на продуктовия обхват (продукти от долната част, от средната част, от горната част на обхвата). Може всъщност да възникнат опасения, че цените на продуктите — особено на хранителните — „от долната част на обхвата“ ще се увеличат още повече. Освен това едно международно сравнение на данните за цените, събрани от институциите, натоварени с изчислението на инфлацията, може да помогне да се отговори на въпросите, поставени в параграф 1.4. ЕИСК си задава също така въпроса дали не е целесъобразно да се обмисли създаването на индекс на цените за възрастните хора.

| 1.3 | Комитетът желае започналите понастоящем обсъждания под егидата на Евростат за предлагане на строги методики за включване на развитието на цените на жилищата в измерването на инфлацията да завършат успешно и бързо, и да бъдат съпроводени с оперативни предложения, които да се представят на вниманието на съответните социални и икономически партньори. Комитетът отправя искане по принцип да бъде привлечен за участие в преразглеждането на методологията относно хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ), провеждано от Евростат. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът желае започналите понастоящем обсъждания под егидата на Евростат за предлагане на строги методики за включване на развитието на цените на жилищата в измерването на инфлацията да завършат успешно и бързо, и да бъдат съпроводени с оперативни предложения, които да се представят на вниманието на съответните социални и икономически партньори. Комитетът отправя искане по принцип да бъде привлечен за участие в преразглеждането на методологията относно хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ), провеждано от Евростат.

| 1.4 | Европейската комисия следва да проучи едновременното развитие на индексите на цените на потреблението, производството и вноса, тъй като изненадва фактът, че вносната цена на някои референтни стоки е силно намалена, но това не се усеща от крайния потребител. Недопустимо е той да плаща прекалено висока цена, защото му липсва важна информация. Това не може да не окаже влияние върху единната валута, доверието в която може да се подкопае, без тя да има вина за това. |
| --- | --- |

1.4

Европейската комисия следва да проучи едновременното развитие на индексите на цените на потреблението, производството и вноса, тъй като изненадва фактът, че вносната цена на някои референтни стоки е силно намалена, но това не се усеща от крайния потребител. Недопустимо е той да плаща прекалено висока цена, защото му липсва важна информация. Това не може да не окаже влияние върху единната валута, доверието в която може да се подкопае, без тя да има вина за това.

| 1.5 | Като разбира трудностите, срещани от Евростат при събиране на данните, Комитетът си задава все пак въпроса дали не е възможно да се публикуват по-бързо данните за потребителските разходи на частните домакинства. Сегашният срок е от порядъка на три години (например данните за 2005 г. бяха съобщени чак през 2008 г.!!!). Някои данни (по-специално тези, отнасящи се до разпределението на доходите) не са актуализирани от 2001 г. Можем също така да се запитаме дали предвид протичащите в обществото процеси не се налага да се увеличи честотата на провеждане на проучванията (едно проучване на всеки шест години). |
| --- | --- |

1.5

Като разбира трудностите, срещани от Евростат при събиране на данните, Комитетът си задава все пак въпроса дали не е възможно да се публикуват по-бързо данните за потребителските разходи на частните домакинства. Сегашният срок е от порядъка на три години (например данните за 2005 г. бяха съобщени чак през 2008 г.!!!). Някои данни (по-специално тези, отнасящи се до разпределението на доходите) не са актуализирани от 2001 г. Можем също така да се запитаме дали предвид протичащите в обществото процеси не се налага да се увеличи честотата на провеждане на проучванията (едно проучване на всеки шест години).

| 1.6 | Накрая ЕИСК препоръчва да се окаже подкрепа на публичните институции и неправителствените организации, които допринасят за информирането на потребителите, и да им се помогне при правенето на избор, който става все по-труден за разгадаване поради все по-усложняващите се техники на маркетинга и общи оферти. |
| --- | --- |

1.6

Накрая ЕИСК препоръчва да се окаже подкрепа на публичните институции и неправителствените организации, които допринасят за информирането на потребителите, и да им се помогне при правенето на избор, който става все по-труден за разгадаване поради все по-усложняващите се техники на маркетинга и общи оферти.

2.   Въведение

| 2.1 | От самото начало (фиксиране на обменните курсове през 1999 г., пускане в обръщение на монети и банкноти през 2002 г. за първите членове на Икономическия и паричен съюз, ИПС) единната валута стана обект на всевъзможни критики: ако на първо време девалвацията на еврото спрямо големите международни валути породи някои иронични забележки, рязкото повишаване на курса му през последните три години събуди страхове във връзка с външната конкурентоспособност на европейските предприятия. Впрочем някои правителства подхранваха това чувство, за да прикрият собствените си грешки по отношение на икономическите си политики. Някои хора — наистина доста малобройни — дори посочиха единната монета като фактор, обясняващ поне отчасти отсъствието на истинско сближаване на държавите от еврозоната, което ги подтикна да обмислят оттеглянето на тяхната страна от еврозоната. |
| --- | --- |

2.1

От самото начало (фиксиране на обменните курсове през 1999 г., пускане в обръщение на монети и банкноти през 2002 г. за първите членове на Икономическия и паричен съюз, ИПС) единната валута стана обект на всевъзможни критики: ако на първо време девалвацията на еврото спрямо големите международни валути породи някои иронични забележки, рязкото повишаване на курса му през последните три години събуди страхове във връзка с външната конкурентоспособност на европейските предприятия. Впрочем някои правителства подхранваха това чувство, за да прикрият собствените си грешки по отношение на икономическите си политики. Някои хора — наистина доста малобройни — дори посочиха единната монета като фактор, обясняващ поне отчасти отсъствието на истинско сближаване на държавите от еврозоната, което ги подтикна да обмислят оттеглянето на тяхната страна от еврозоната.

| 2.2 | Статистическите данни за хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) показват, че инфлацията значително намаля през третия етап на подготовката на ИПС и че оттогава остана на исторически ниско равнище, вероятно защото по-лесната сравнимост на цените насърчи конкуренцията и ограничи покачването на цените. Все пак голямо мнозинство от европейците смятат, че еврото е отговорно за трудностите, преживявани от тяхната национална икономика, и че преминаването към единната валута е създало инфлационен натиск, който е намалил покупателната им способност. Някои, впрочем, биха подкрепили връщане към двойното обозначаване на цените, което би означавало катастрофално връщане назад за привържениците на европейската интеграция. В резултат възниква недоверие към еврото и оттам — към Икономическия и паричен съюз. Така например през септември 2002 г. 59 % от европейските граждани смятаха единната валута за „общо взето полезна“ спрямо 29 % скептици (проучване на Евробарометър, 2006 г.). Четири години по-късно ентусиазмът, предизвикан от един от най-големите европейски политически проекти през последните 20 години, направо се изпари и 81,4 % от гражданите смятаха, че еврото е довело до увеличение на цените. |
| --- | --- |

2.2

Статистическите данни за хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ) показват, че инфлацията значително намаля през третия етап на подготовката на ИПС и че оттогава остана на исторически ниско равнище, вероятно защото по-лесната сравнимост на цените насърчи конкуренцията и ограничи покачването на цените. Все пак голямо мнозинство от европейците смятат, че еврото е отговорно за трудностите, преживявани от тяхната национална икономика, и че преминаването към единната валута е създало инфлационен натиск, който е намалил покупателната им способност. Някои, впрочем, биха подкрепили връщане към двойното обозначаване на цените, което би означавало катастрофално връщане назад за привържениците на европейската интеграция. В резултат възниква недоверие към еврото и оттам — към Икономическия и паричен съюз. Така например през септември 2002 г. 59 % от европейските граждани смятаха единната валута за „общо взето полезна“ спрямо 29 % скептици (проучване на Евробарометър, 2006 г.). Четири години по-късно ентусиазмът, предизвикан от един от най-големите европейски политически проекти през последните 20 години, направо се изпари и 81,4 % от гражданите смятаха, че еврото е довело до увеличение на цените.

| 2.3 | До въвеждането на еврото промените във възприемането на инфлацията от потребителите общо взето отговаряха на оценките на Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ). Това се промени след 2002 г. и отклонението беше най-голямо през 2003 г., преди да се заличи частично. От 2006 г. разликата отново се увеличи. След края на 2004 г. възприеманата инфлация се стабилизира на равнище, което е по-високо от регистрираното през 2001 г. |
| --- | --- |

2.3

До въвеждането на еврото промените във възприемането на инфлацията от потребителите общо взето отговаряха на оценките на Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ). Това се промени след 2002 г. и отклонението беше най-голямо през 2003 г., преди да се заличи частично. От 2006 г. разликата отново се увеличи. След края на 2004 г. възприеманата инфлация се стабилизира на равнище, което е по-високо от регистрираното през 2001 г.

Image

| 2.4 | В повечето страни, които се присъединиха към ЕС през 2004 г., действителната инфлация се увеличи в момента на присъединяването — т. е. от 2003 г. — поради повишаване на непрякото данъчно облагане и на административно регулираните цени, по-специално тези на земеделските продукти. Тя впоследствие спадна в известен брой страни. Възприеманата инфлация обаче се увеличи по-бързо. Чешката република е единствената страна, в която, според данните от началото на 2008 г., възприеманата инфлация е по-ниска от действителната. |
| --- | --- |

2.4

В повечето страни, които се присъединиха към ЕС през 2004 г., действителната инфлация се увеличи в момента на присъединяването — т. е. от 2003 г. — поради повишаване на непрякото данъчно облагане и на административно регулираните цени, по-специално тези на земеделските продукти. Тя впоследствие спадна в известен брой страни. Възприеманата инфлация обаче се увеличи по-бързо. Чешката република е единствената страна, в която, според данните от началото на 2008 г., възприеманата инфлация е по-ниска от действителната.

| 2.5 | Ако разгледаме случая със Словения, която първа от тези страни въведе единната валута, можем също да установим, че възприеманата инфлация е отбелязала скок през 2007 г. при преминаването към парична наличност в евро и че този скок е бил „подготвен“ от очакванията за повишение на цените през двете години, предшестващи това събитие. |
| --- | --- |

2.5

Ако разгледаме случая със Словения, която първа от тези страни въведе единната валута, можем също да установим, че възприеманата инфлация е отбелязала скок през 2007 г. при преминаването към парична наличност в евро и че този скок е бил „подготвен“ от очакванията за повишение на цените през двете години, предшестващи това събитие.

Image

| 2.6 | Тези въпросителни относно здравето на еврото са в контраст с оценката, която му дават държавите, в това число и извън Европа: според МВФ делът на еврото в международните резерви е нараснал от около 18 % през 1999 г. до около 25 % през 2004 г. Този успех е още по-голям в нововъзникващите икономики. Освен това фактът, че 37 % от всички валутни транзакции в света и че между 41 % и 63 % от вноса/износа се извършват в евро, свидетелства за неговия успех. |
| --- | --- |

2.6

Тези въпросителни относно здравето на еврото са в контраст с оценката, която му дават държавите, в това число и извън Европа: според МВФ делът на еврото в международните резерви е нараснал от около 18 % през 1999 г. до около 25 % през 2004 г. Този успех е още по-голям в нововъзникващите икономики. Освен това фактът, че 37 % от всички валутни транзакции в света и че между 41 % и 63 % от вноса/износа се извършват в евро, свидетелства за неговия успех.

| 2.7 | Настоящото становище по собствена инициатива има амбицията да обясни по-добре развитието на инфлацията, както и причините за наблюдаваната разлика между инфлацията, възприемана от широката общественост, и действителната инфлация, и да формулира, ако е необходимо, някои препоръки. |
| --- | --- |

2.7

Настоящото становище по собствена инициатива има амбицията да обясни по-добре развитието на инфлацията, както и причините за наблюдаваната разлика между инфлацията, възприемана от широката общественост, и действителната инфлация, и да формулира, ако е необходимо, някои препоръки.

3.   Изменение на цените в еврозоната и в трите държави, които не членуват в нея

| 3.1 | За много европейци еврото е предизвикало повишение на цените. Но ако беше така, инфлацията в еврозоната щеше да има различен облик от тази в другите страни. Изменението на цените в еврозоната обаче беше подобно на това в трите страни (Дания, Обединеното кралство и Швеция), които по онова време не бяха въвели единната валута. |
| --- | --- |

3.1

За много европейци еврото е предизвикало повишение на цените. Но ако беше така, инфлацията в еврозоната щеше да има различен облик от тази в другите страни. Изменението на цените в еврозоната обаче беше подобно на това в трите страни (Дания, Обединеното кралство и Швеция), които по онова време не бяха въвели единната валута.

| 3.1.1 | Корелационната матрица показва до каква степен колебанията на цените са подобни в еврозоната и в посочените три страни, от една страна, както и във всяка от тези страни. Цифрите във всяко квадратче варират между 0 (липса на корелация) и 1 (пълна корелация).









  Корелационна матрица 2000-2002 г. |
| --- | --- |
| | Еврозона | Дания | Швеция | Обединено кралство |
| Еврозона | 1,00 | 0,52 | 0,67 | 0,67 |
| Дания | | 1,00 | 0,35 | 0,47 |
| Швеция | | | 1,00 | 0,47 |
| Обединено кралство | | | | 1,00 |
| Корелационна матрица 2002-2004 г. |
| | Еврозона | Дания | Швеция | Обединено кралство |
| Еврозона | 1,00 | 0,29 | 0,78 | 0,80 |
| Дания | | 1,00 | 0,34 | 0,40 |
| Швеция | | | 1,00 | 0,75 |
| Обединено кралство | | | | 1,00 |
| Източник: Евростат; собствени изчисления. |

3.1.1

Корелационната матрица показва до каква степен колебанията на цените са подобни в еврозоната и в посочените три страни, от една страна, както и във всяка от тези страни. Цифрите във всяко квадратче варират между 0 (липса на корелация) и 1 (пълна корелация).

Корелационна матрица 2000-2002 г.

Еврозона

Дания

Швеция

Обединено кралство

Еврозона

1,00

0,52

0,67

0,67

Дания

1,00

0,35

0,47

Швеция

1,00

0,47

Обединено кралство

1,00

Корелационна матрица 2002-2004 г.

Еврозона

Дания

Швеция

Обединено кралство

Еврозона

1,00

0,29

0,78

0,80

Дания

1,00

0,34

0,40

Швеция

1,00

0,75

Обединено кралство

1,00

Източник: Евростат; собствени изчисления.

| 3.1.2 | Корелацията между инфлациите в еврозоната и в Обединеното кралство и Швеция се е стабилизирала след въвеждането на еврото. Обратното се наблюдава при Дания. Забелязва се, впрочем, че корелацията между датските и английските цени намалява, а тази с шведските цени остава стабилна, но по-ниска. |
| --- | --- |

3.1.2

Корелацията между инфлациите в еврозоната и в Обединеното кралство и Швеция се е стабилизирала след въвеждането на еврото. Обратното се наблюдава при Дания. Забелязва се, впрочем, че корелацията между датските и английските цени намалява, а тази с шведските цени остава стабилна, но по-ниска.

| 3.1.3 | Поразителна също така е констатацията, че с изключение на корелацията между Дания и Обединеното кралство, корелацията на тези три страни извън еврозоната със зоната е по-силна, отколкото между тях самите! |
| --- | --- |

3.1.3

Поразителна също така е констатацията, че с изключение на корелацията между Дания и Обединеното кралство, корелацията на тези три страни извън еврозоната със зоната е по-силна, отколкото между тях самите!

| 3.2 | Това показва, че движенията на цените вътре в еврозоната не могат да бъдат отдадени на еврото, тъй като те са подобни в страните, които не са въвели единната валута. |
| --- | --- |

3.2

Това показва, че движенията на цените вътре в еврозоната не могат да бъдат отдадени на еврото, тъй като те са подобни в страните, които не са въвели единната валута.

| 3.3 | Следващата таблица разглежда 12-те големи категории стоки и услуги (свързани с индивидуалното потребление на домакинствата), които се отчитат при изчислението на ХИПЦ, и показва тяхното тегло и темпа на нарастването на цените през двете години, преди/след въвеждането на еврото. Трябва да се отбележи, че на това равнище само три показват ясно изразено нарастване на цената (алкохолни напитки и тютюневи изделия, за които ръстът може да се обясни с по-големите акцизи, здравеопазването и транспорта). Това не изключва при по-подробна разбивка да е било отчетено рязко повишение (напр. наемите, чиято стойност от + 1,5 % ръст между 2000 г. и 2002 г. отбеляза 2 % ръст между 2002 г. и 2004 г.).









  Еврозона | 2000-2002 г. | 2002-2004 г. | Рязко повишение на цените | Средно претеглен коефициент 2000-2004 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ср00 Общо ХИПЦ | 2,31 | 1,99 | | |
| ср01 Хранителни продукти и безалкохолни напитки | 4,47 | 1,50 | | 157,91 |
| ср02 Алкохолни напитки, тютюневи изделия и наркотични вещества | 3,11 | 5,42 | | 39,71 |
| ср03 Облекло и обувки | 0,64 | -0,09 | | 75,87 |
| ср04 Жилище, вода, електроенергия, газ и други горива | 2,81 | 2,19 | | 154,96 |
| ср05 Мебели, домакински уреди и текущо поддържане на дома | 1,68 | 1,12 | | 79,84 |
| ср06 Здравеопазване | 1,59 | 4,93 | | 36,04 |
| ср07 Транспорт | 1,49 | 2,51 | | 153,67 |
| ср08 Комуникации | -5,07 | -0,73 | | 28,23 |
| ср06 Развлечения и култура | 1,22 | 0,10 | | 98,10 |
| ср10 Образование | 3,46 | 3,49 | | 9,21 |
| ср11 Хотели, кафенета и ресторанти | 3,69 | 3,23 | | 91,25 |
| ср12 Други стоки и услуги | 2,86 | 2,53 | | 75,25 |
| Източник: Евростат; собствени изчисления |

3.3

Следващата таблица разглежда 12-те големи категории стоки и услуги (свързани с индивидуалното потребление на домакинствата), които се отчитат при изчислението на ХИПЦ, и показва тяхното тегло и темпа на нарастването на цените през двете години, преди/след въвеждането на еврото. Трябва да се отбележи, че на това равнище само три показват ясно изразено нарастване на цената (алкохолни напитки и тютюневи изделия, за които ръстът може да се обясни с по-големите акцизи, здравеопазването и транспорта). Това не изключва при по-подробна разбивка да е било отчетено рязко повишение (напр. наемите, чиято стойност от + 1,5 % ръст между 2000 г. и 2002 г. отбеляза 2 % ръст между 2002 г. и 2004 г.).

Еврозона

2000-2002 г.

2002-2004 г.

Рязко повишение на цените

Средно претеглен коефициент 2000-2004 г.

ср00 Общо ХИПЦ

2,31

1,99

ср01 Хранителни продукти и безалкохолни напитки

4,47

1,50

Image

157,91

ср02 Алкохолни напитки, тютюневи изделия и наркотични вещества

3,11

5,42

Image

39,71

ср03 Облекло и обувки

0,64

-0,09

Image

75,87

ср04 Жилище, вода, електроенергия, газ и други горива

2,81

2,19

Image

154,96

ср05 Мебели, домакински уреди и текущо поддържане на дома

1,68

1,12

Image

79,84

ср06 Здравеопазване

1,59

4,93

Image

36,04

ср07 Транспорт

1,49

2,51

Image

153,67

ср08 Комуникации

-5,07

-0,73

Image

28,23

ср06 Развлечения и култура

1,22

0,10

Image

98,10

ср10 Образование

3,46

3,49

Image

9,21

ср11 Хотели, кафенета и ресторанти

3,69

3,23

Image

91,25

ср12 Други стоки и услуги

2,86

2,53

Image

75,25

Източник: Евростат; собствени изчисления

4.   Причини за разликата между възприеманата и действителната инфлация

4.1   Социално-икономически обяснения

| 4.1.1 | Въвеждането на еврото съвпадна с месеците след 11 септември, характеризиращи се с климат на глобална несигурност, в това число и икономическа. Това бе подсилено от упадъка на конюнктурата — период, който беше в подчертан контраст с 1999 г. и 2000 г., години на изключително голям растеж. |
| --- | --- |

4.1.1

Въвеждането на еврото съвпадна с месеците след 11 септември, характеризиращи се с климат на глобална несигурност, в това число и икономическа. Това бе подсилено от упадъка на конюнктурата — период, който беше в подчертан контраст с 1999 г. и 2000 г., години на изключително голям растеж.

| 4.1.2 | Една от главните причини, обясняващи това постоянно несъответствие между възприемана и наблюдавана инфлация, се състои в съчетанието на няколко фактора: честотата на покупките на различните стоки и услуги, влизащи в изчислението на ХИПЦ; изменението на съответната им цена; значението, което им отдават потребителите. |
| --- | --- |

4.1.2

Една от главните причини, обясняващи това постоянно несъответствие между възприемана и наблюдавана инфлация, се състои в съчетанието на няколко фактора: честотата на покупките на различните стоки и услуги, влизащи в изчислението на ХИПЦ; изменението на съответната им цена; значението, което им отдават потребителите.

| 4.1.2.1 | В следващата таблица е направен опит за обективизиране на тези фактори, като съвкупността от всички референтни стоки и услуги на ХИПЦ е разделена на пет „семейства“: стоки и услуги, които се купуват редовно (поне един път в месеца), тези, които се купуват не толкова често, и тези, за които честотата на купуване може да варира в зависимост от отделните лица и обстоятелствата. За първите две категории се прави също разлика в зависимост от това дали въпросната стока или услуга е обект на силна национална/международна конкуренция. |
| --- | --- |

4.1.2.1

В следващата таблица е направен опит за обективизиране на тези фактори, като съвкупността от всички референтни стоки и услуги на ХИПЦ е разделена на пет „семейства“: стоки и услуги, които се купуват редовно (поне един път в месеца), тези, които се купуват не толкова често, и тези, за които честотата на купуване може да варира в зависимост от отделните лица и обстоятелствата. За първите две категории се прави също разлика в зависимост от това дали въпросната стока или услуга е обект на силна национална/международна конкуренция.

| 4.1.2.2 | Става ясно, че, общо взето, цените на референтните стоки и услуги, които са предмет на слаба конкуренция, са се увеличили много по-бързо от средната инфлация за периода 2000–2007 г. (+ 2,12 %). Таблицата дава също потвърждение на факта, че цените на по-рядко купуваните и подложени на силна конкуренция стоки са допринесли значително за по-умерения темп на инфлация (+ 0,37 %), обяснявайки при това голяма част от инфлацията (тяхната тежест е 27 %, което ги поставя непосредствено след семейството „редовни покупки/слаба конкуренция“, с тежест 34 %).









  Категории на референтните стоки и услуги | Интензивност на конкуренцията | % годишен ръст 2000-2007 г. | Дял от ХИПЦ | Тегло в ХИПЦ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Редовни покупки | слаба | 2,34 | 0,92 | 339,4 |
| силна | 2,00 | 0,06 | 28,8 |
| Нередовни покупки | слаба | 2,91 | 0,51 | 204,7 |
| силна | 0,37 | 0,26 | 269,1 |
| Променлива честота | - | 2,38 | 0,37 | 157,88 |
| ХИПЦ | | 2,12 | 2,12 | 1000,00 |
| Източник: Евростат; собствени изчисления. |

4.1.2.2

Става ясно, че, общо взето, цените на референтните стоки и услуги, които са предмет на слаба конкуренция, са се увеличили много по-бързо от средната инфлация за периода 2000–2007 г. (+ 2,12 %). Таблицата дава също потвърждение на факта, че цените на по-рядко купуваните и подложени на силна конкуренция стоки са допринесли значително за по-умерения темп на инфлация (+ 0,37 %), обяснявайки при това голяма част от инфлацията (тяхната тежест е 27 %, което ги поставя непосредствено след семейството „редовни покупки/слаба конкуренция“, с тежест 34 %).

Категории на референтните стоки и услуги

Интензивност на конкуренцията

% годишен ръст 2000-2007 г.

Дял от ХИПЦ

Тегло в ХИПЦ

Редовни покупки

слаба

2,34

0,92

339,4

силна

2,00

0,06

28,8

Нередовни покупки

слаба

2,91

0,51

204,7

силна

0,37

0,26

269,1

Променлива честота

-

2,38

0,37

157,88

ХИПЦ

2,12

2,12

1000,00

Източник: Евростат; собствени изчисления.

| 4.1.2.3 | Ролята на нередовните покупки при силна конкуренция отразява тенденциите на международната търговия и на нейните структурни промени. През 1995 г. две трети от вноса на стоки на преработвателната промишленост от страни извън еврозоната идваха от държави с високи разходи. През 2005 г. техният дял спадна на 50 %. Спадът се дължи на Обединеното кралство, Япония и САЩ, докато делът на нововъзникващите икономики и в по-малка степен на новите държави-членки нарасна. Промените на обменните курсове може също да са насърчили/възпрепятствали търговските отношения с търговските партньори от еврозоната.
  Дял на държавите (групите от държави) от вноса в еврозоната | Високи разходи | от които: | Ниски разходи | от които: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| САЩ | Япония | Обединено кралство | Китай | Нови държави-членки |
| 1995 г. | 65,7 | 16,1 | 10,7 | 20,3 | 34,3 | 5 | 8 |
| 1997 г. | 65,2 | 17,7 | 9,6 | 21,2 | 34,8 | 5,8 | 8,4 |
| 1999 г. | 64,1 | 18,4 | 9,8 | 19,6 | 35,9 | 6,3 | 9,8 |
| 2001 г. | 60,2 | 18,1 | 8,5 | 18,6 | 39,8 | 7,9 | 11,6 |
| 2003 г. | 55,1 | 15,1 | 7,8 | 16,6 | 44,9 | 11 | 14 |
| 2005 г. | 50,7 | 13,9 | 6,7 | 15 | 49,3 | 14,8 | 13,1 |
| Изменение 1995-2005 г. | -15,0 | -2,2 | -4,0 | -5,3 | 15,0 | 9,8 | 5,1 |
| Източник: Европейска централна банка, Ежемесечен бюлетин, август 2006 г. |

4.1.2.3

Ролята на нередовните покупки при силна конкуренция отразява тенденциите на международната търговия и на нейните структурни промени. През 1995 г. две трети от вноса на стоки на преработвателната промишленост от страни извън еврозоната идваха от държави с високи разходи. През 2005 г. техният дял спадна на 50 %. Спадът се дължи на Обединеното кралство, Япония и САЩ, докато делът на нововъзникващите икономики и в по-малка степен на новите държави-членки нарасна. Промените на обменните курсове може също да са насърчили/възпрепятствали търговските отношения с търговските партньори от еврозоната.

Дял на държавите (групите от държави) от вноса в еврозоната

Високи разходи

от които:

Ниски разходи

от които:

САЩ

Япония

Обединено кралство

Китай

Нови държави-членки

1995 г.

65,7

16,1

10,7

20,3

34,3

5

8

1997 г.

65,2

17,7

9,6

21,2

34,8

5,8

8,4

1999 г.

64,1

18,4

9,8

19,6

35,9

6,3

9,8

2001 г.

60,2

18,1

8,5

18,6

39,8

7,9

11,6

2003 г.

55,1

15,1

7,8

16,6

44,9

11

14

2005 г.

50,7

13,9

6,7

15

49,3

14,8

13,1

Изменение 1995-2005 г.

-15,0

-2,2

-4,0

-5,3

15,0

9,8

5,1

Източник: Европейска централна банка, Ежемесечен бюлетин, август 2006 г.

| 4.1.3 | След 2002 г. се отбелязва голяма нестабилност на цените, далеч надхвърляща тази от годините, предшествали преминаването към парична наличност в евро. |
| --- | --- |

4.1.3

След 2002 г. се отбелязва голяма нестабилност на цените, далеч надхвърляща тази от годините, предшествали преминаването към парична наличност в евро.

Image

| 4.1.4 | Равнището на доходите на домакинствата обяснява също техните мнения за повишенията на цените. Като допълнение, различните възприятия сред населението може да бъдат засилени поради нарасналия брой на лицата, които живеят сами и които трябва да се задоволят с една заплата/един доход за покриване на всичките си разходи. Положението е особено трудно, когато има деца, при лицата с ниски доходи, хората с ниска квалификация, жените, които продължават да са обект на дискриминация по отношение на заплатата и заетостта, лицата с гъвкав трудов договор. |
| --- | --- |

4.1.4

Равнището на доходите на домакинствата обяснява също техните мнения за повишенията на цените. Като допълнение, различните възприятия сред населението може да бъдат засилени поради нарасналия брой на лицата, които живеят сами и които трябва да се задоволят с една заплата/един доход за покриване на всичките си разходи. Положението е особено трудно, когато има деца, при лицата с ниски доходи, хората с ниска квалификация, жените, които продължават да са обект на дискриминация по отношение на заплатата и заетостта, лицата с гъвкав трудов договор.

Image

Image

| 4.1.5 | Трябва да се отбележи, че характеристиките на стоките и услугите, влизащи в ХИПЦ, може да се променят през отделните години и да отразяват повишаване на качеството, без цената им да е променена. Но тъй като индексът не отчита тези изменения, това ще се отрази като спад на цената в индекса (което обаче не изключва стоката/услугата да не е вече достъпна в предишния си вид на пазара за потребителите. По този начин спадът ще бъде спад само „на книга“, който не съответства на действителността). Според ЕЦБ „теглото в разходите за стоки, чието качество показва тенденция към значително и често повишение, се оценява на около 8-9 % от общия ХИПЦ“ (автомобили, компютри, мобилни телефони...). |
| --- | --- |

4.1.5

Трябва да се отбележи, че характеристиките на стоките и услугите, влизащи в ХИПЦ, може да се променят през отделните години и да отразяват повишаване на качеството, без цената им да е променена. Но тъй като индексът не отчита тези изменения, това ще се отрази като спад на цената в индекса (което обаче не изключва стоката/услугата да не е вече достъпна в предишния си вид на пазара за потребителите. По този начин спадът ще бъде спад само „на книга“, който не съответства на действителността). Според ЕЦБ „теглото в разходите за стоки, чието качество показва тенденция към значително и често повишение, се оценява на около 8-9 % от общия ХИПЦ“ (автомобили, компютри, мобилни телефони...).

| 4.1.6 | Трябва също да се отбележат практиките на някои търговци на дребно и на предприятията, които при преминаването към парична наличност в евро закръглиха, злоупотребявайки, цените нагоре (наеми), но някои допълнителни разходи могат все пак да бъдат оправдани с операциите за преетикетиране и др. или с факта, че повишенията на цените не бяха отразени веднага, тъй като търговците предпочетоха да хванат „с един удар два заека“, като ги включиха в момента на преминаване към еврото. Евростат е на мнение, че приносът на преминаването към парична наличност в евро в увеличението на общия ХИПЦ на еврозоната възлиза на от 0,12 до 0,29 процентни точки през 2002 г. |
| --- | --- |

4.1.6

Трябва също да се отбележат практиките на някои търговци на дребно и на предприятията, които при преминаването към парична наличност в евро закръглиха, злоупотребявайки, цените нагоре (наеми), но някои допълнителни разходи могат все пак да бъдат оправдани с операциите за преетикетиране и др. или с факта, че повишенията на цените не бяха отразени веднага, тъй като търговците предпочетоха да хванат „с един удар два заека“, като ги включиха в момента на преминаване към еврото. Евростат е на мнение, че приносът на преминаването към парична наличност в евро в увеличението на общия ХИПЦ на еврозоната възлиза на от 0,12 до 0,29 процентни точки през 2002 г.

| 4.1.7 | Накрая, възможно е някои отделни събития без връзка с единната валута, съвпаднали с преминаването към парична наличност в евро, да са допринесли за увеличаване на възприеманата инфлация. Такъв е случаят със значителното поскъпване на нефта (+ 35 % между декември 2001 г. и април 2002 г.) и със слабите реколти, свързани с обхваналите Европа големи зимни студове, които оказаха също въздействие и върху икономиките извън еврозоната. |
| --- | --- |

4.1.7

Накрая, възможно е някои отделни събития без връзка с единната валута, съвпаднали с преминаването към парична наличност в евро, да са допринесли за увеличаване на възприеманата инфлация. Такъв е случаят със значителното поскъпване на нефта (+ 35 % между декември 2001 г. и април 2002 г.) и със слабите реколти, свързани с обхваналите Европа големи зимни студове, които оказаха също въздействие и върху икономиките извън еврозоната.

4.2   Обяснения от психологическо естество

| 4.2.1 | Потребителите може да са по-чувствителни към повишението на цените отколкото към тяхното намаление, независимо за какъв продукт става въпрос, като тази чувствителност се е изострила от скока в неизвестното, какъвто беше новата единна валута, от недоверието, породено от по-големия брой обявени цени за един и същи продукт поради преминаването към еврото и от значителните разходи, свързани със стоките и услугите, чиито цени бяха повишени (наеми, хранителни продукти, бензин). |
| --- | --- |

4.2.1

Потребителите може да са по-чувствителни към повишението на цените отколкото към тяхното намаление, независимо за какъв продукт става въпрос, като тази чувствителност се е изострила от скока в неизвестното, какъвто беше новата единна валута, от недоверието, породено от по-големия брой обявени цени за един и същи продукт поради преминаването към еврото и от значителните разходи, свързани със стоките и услугите, чиито цени бяха повишени (наеми, хранителни продукти, бензин).

| 4.2.2 | Тъй като разходите за жилище на живеещите в него собственици понастоящем са изключени от кошницата на ХИПЦ, големите повишения на цените на недвижимите имоти в някои страни могат да се обяснят с разликата между възприеманата и действителната инфлация. |
| --- | --- |

4.2.2

Тъй като разходите за жилище на живеещите в него собственици понастоящем са изключени от кошницата на ХИПЦ, големите повишения на цените на недвижимите имоти в някои страни могат да се обяснят с разликата между възприеманата и действителната инфлация.

| 4.2.3 | Освен това потребителите, които превръщат в старата национална валута цената в евро на продукт, който възнамеряват да закупят, изхождат от цената преди въвеждането на еврото. Това води до отклонение, тъй като старата цена също вече не е актуална поради инфлацията (3). |
| --- | --- |

4.2.3

Освен това потребителите, които превръщат в старата национална валута цената в евро на продукт, който възнамеряват да закупят, изхождат от цената преди въвеждането на еврото. Това води до отклонение, тъй като старата цена също вече не е актуална поради инфлацията (3).

| 4.2.4 | Трябва също така да се отбележи честото смесване, допускано от много потребители и дори от наблюдателите, на промяната на покупателната способност и нарастващите очаквания по отношение на жизнения стандарт. Много показатели обаче сочат, че напоследък очакванията по отношение на жизнения стандарт на потребителите са още повече насърчавани от честите технологични нововъведения, появата на нови продукти или услуги (които имат тенденция да се „добавят“ към обичайната потребителска кошница), все по-изтънчения маркетинг и много бързото разпространение на стандартите на потребление, диктувани от социалния натиск. Но покупката например на GPS, която се добавя към други потребления, или заместването на зеленчуците с предварително измити и обработени такива, създават впечатлението, че натежават върху покупателната способност, докато те са всъщност резултат от натиск върху бюджета на домакинствата от едно нарастване на очакванията, което е по-бързо от това на доходите. |
| --- | --- |

4.2.4

Трябва също така да се отбележи честото смесване, допускано от много потребители и дори от наблюдателите, на промяната на покупателната способност и нарастващите очаквания по отношение на жизнения стандарт. Много показатели обаче сочат, че напоследък очакванията по отношение на жизнения стандарт на потребителите са още повече насърчавани от честите технологични нововъведения, появата на нови продукти или услуги (които имат тенденция да се „добавят“ към обичайната потребителска кошница), все по-изтънчения маркетинг и много бързото разпространение на стандартите на потребление, диктувани от социалния натиск. Но покупката например на GPS, която се добавя към други потребления, или заместването на зеленчуците с предварително измити и обработени такива, създават впечатлението, че натежават върху покупателната способност, докато те са всъщност резултат от натиск върху бюджета на домакинствата от едно нарастване на очакванията, което е по-бързо от това на доходите.

4.3   Обяснения, свързани с методиката

| 4.3.1 | Не става въпрос да се внушават съмнения относно валидността на ХИПЦ, който се основава на наблюдения и на ежемесечни данни на националните статистически институти за повече от 700 представителни стоки и услуги, което отговаря на почти 1,7 милиона наблюдения в 180 000 търговски обекта всеки месец. |
| --- | --- |

4.3.1

Не става въпрос да се внушават съмнения относно валидността на ХИПЦ, който се основава на наблюдения и на ежемесечни данни на националните статистически институти за повече от 700 представителни стоки и услуги, което отговаря на почти 1,7 милиона наблюдения в 180 000 търговски обекта всеки месец.

| 4.3.2 | Уместно е, обаче, да се напомни, че хармонизираният индекс на потребителските цени е резултат от определени конвенции, главно във връзка с: (1) избора на референтните стоки и услуги, които ще влязат в състава на индекса, и (2) теглото на всяка една от тях. |
| --- | --- |

4.3.2

Уместно е, обаче, да се напомни, че хармонизираният индекс на потребителските цени е резултат от определени конвенции, главно във връзка с: (1) избора на референтните стоки и услуги, които ще влязат в състава на индекса, и (2) теглото на всяка една от тях.

| 4.3.3 | Все пак, както показва таблицата, структурата на разходите на домакинствата варира в зависимост от техните доходи. Най-големите вариации се наблюдават за реалните наеми на жилища, които представляват разход, пет-шест пъти по-тежък за 20-те процента на домакинствата с най-ниски доходи, отколкото за 20-те процента на най-богатите. Тази разлика се обяснява с факта, че последните са едновременно собственици и наематели. Поради това те възприемат различно измененията на цените на недвижимите имоти. Най-бедните домакинства отделят освен това с 81 % повече от своите доходи за закупуване на хранителни продукти и безалкохолни напитки, което ги прави по-чувствителни към повишенията на цените на тези хранителни стоки на международните пазари. По-богатите домакинства харчат 67 % повече за нови леки автомобили от домакинствата в първата квинтила. Тъй като през периода от 2000 г. до 2008 г. цените на новите леки автомобили нарастваха много по-бавно от ХИПЦ, те усещат силно това положително изменение.












  Еврозона — ХИПЦ = 1000
  (година: 2005) | % среден годишен ръст
  (2000-2008; ХИПЦ = 2,3) | Първа квинтила | Последна квинтила | Разлика първа-последна квинтила | Средни потребителски разходи (SPA) | Тегло в ХИПЦ | Разлика |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ср01 Хранителни продукти и безалкохолни напитки | 2,5 | 195 | 108 | 80,6 | 143,3 | 154,91 | 11,6 |
| ср02 Алкохолни напитки, тютюневи изделия и наркотични вещества | 4,1 | 29 | 17 | 70,6 | 21,4 | 40,71 | 19,3 |
| ср03 Облекло и обувки | 1,4 | 54 | 62 | -12,9 | 60,3 | 74,20 | 13,9 |
| ср04 Жилище, вода, електроенергия, газ и други горива | 3,1 | 325 | 251 | 29,5 | 278,9 | 150,50 | -128,4 |
| от които: ср041 Реални жилищни наеми | 1,9 | 134 | 24 | 458,3 | 53,8 | 63,50 | 9,7 |
| ср042 Приспаднат от жилището наем | - | 106 | 151 | -29,8 | 143,9 | | - |
| ср05 Мебели, домакински уреди и текущо поддържане на дома | 1,3 | 41 | 69 | -40,6 | 56,8 | 76,5 | 19,7 |
| ср06 Здравеопазване | 2,5 | 31 | 42 | -26,2 | 35,7 | 41,67 | 5,9 |
| ср07 Транспорт | 2,8 | 92 | 146 | -37,0 | 125,6 | 153,31 | 27,7 |
| от които: ср071 покупка на превозни средства | 1,2 | 23 | 70 | -67,1 | 48,1 | 47,93 | -0,1 |
| ср08 Комуникации | -2,7 | 37 | 24 | 54,2 | 28,6 | 29,19 | 0,6 |
| ср06 Развлечения и култура | 0,6 | 64 | 90 | -28,9 | 83,0 | 94,66 | 11,7 |
| ср10 Образование | 4,0 | 7 | 10 | -30,0 | 8,7 | 9,49 | 0,8 |
| ср11 Хотели, кафенета и ресторанти | 3,2 | 42 | 67 | -37,3 | 55,2 | 93,19 | 38,0 |
| ср12 Други стоки и услуги | 2,3 | 85 | 113 | -24,8 | 102,5 | 81,67 | -20,8 |
| от които: ср121 Лични грижи | 1,9 | 27 | 25 | 8,0 | 26,1 | 26,36 | 0,2 |
| ср125 Осигуряване | 2,5 | 44 | 63 | -30,2 | 55,2 | 18,60 | -36,6 |
| Източник: Евростат; собствени изчисления. |

4.3.3

Все пак, както показва таблицата, структурата на разходите на домакинствата варира в зависимост от техните доходи. Най-големите вариации се наблюдават за реалните наеми на жилища, които представляват разход, пет-шест пъти по-тежък за 20-те процента на домакинствата с най-ниски доходи, отколкото за 20-те процента на най-богатите. Тази разлика се обяснява с факта, че последните са едновременно собственици и наематели. Поради това те възприемат различно измененията на цените на недвижимите имоти. Най-бедните домакинства отделят освен това с 81 % повече от своите доходи за закупуване на хранителни продукти и безалкохолни напитки, което ги прави по-чувствителни към повишенията на цените на тези хранителни стоки на международните пазари. По-богатите домакинства харчат 67 % повече за нови леки автомобили от домакинствата в първата квинтила. Тъй като през периода от 2000 г. до 2008 г. цените на новите леки автомобили нарастваха много по-бавно от ХИПЦ, те усещат силно това положително изменение.

Еврозона — ХИПЦ = 1000

(година: 2005)

% среден годишен ръст

(2000-2008; ХИПЦ = 2,3)

Първа квинтила

Последна квинтила

Разлика първа-последна квинтила

Средни потребителски разходи (SPA)

Тегло в ХИПЦ

Разлика

ср01 Хранителни продукти и безалкохолни напитки

2,5

195

108

80,6

143,3

154,91

11,6

ср02 Алкохолни напитки, тютюневи изделия и наркотични вещества

4,1

29

17

70,6

21,4

40,71

19,3

ср03 Облекло и обувки

1,4

54

62

-12,9

60,3

74,20

13,9

ср04 Жилище, вода, електроенергия, газ и други горива

3,1

325

251

29,5

278,9

150,50

-128,4

от които: ср041 Реални жилищни наеми

1,9

134

24

458,3

53,8

63,50

9,7

ср042 Приспаднат от жилището наем

-

106

151

-29,8

143,9

-

ср05 Мебели, домакински уреди и текущо поддържане на дома

1,3

41

69

-40,6

56,8

76,5

19,7

ср06 Здравеопазване

2,5

31

42

-26,2

35,7

41,67

5,9

ср07 Транспорт

2,8

92

146

-37,0

125,6

153,31

27,7

от които: ср071 покупка на превозни средства

1,2

23

70

-67,1

48,1

47,93

-0,1

ср08 Комуникации

-2,7

37

24

54,2

28,6

29,19

0,6

ср06 Развлечения и култура

0,6

64

90

-28,9

83,0

94,66

11,7

ср10 Образование

4,0

7

10

-30,0

8,7

9,49

0,8

ср11 Хотели, кафенета и ресторанти

3,2

42

67

-37,3

55,2

93,19

38,0

ср12 Други стоки и услуги

2,3

85

113

-24,8

102,5

81,67

-20,8

от които: ср121 Лични грижи

1,9

27

25

8,0

26,1

26,36

0,2

ср125 Осигуряване

2,5

44

63

-30,2

55,2

18,60

-36,6

Източник: Евростат; собствени изчисления.

| 4.3.3.1 | Следната таблица илюстрира разликата в понесената инфлация от групите на противоположните граници на диапазона на доходите според потребителския им профил и представя отклоненията, проявяващи се от 1996 г. Шест пъти през последните 12 години инфлацията, засягаща най-бедните, е надвишавала тази, понесена от най-богатите, а обратното е било наблюдавано 3 пъти. В продължение на 3 години не са били наблюдавани съществени разлики. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Следната таблица илюстрира разликата в понесената инфлация от групите на противоположните граници на диапазона на доходите според потребителския им профил и представя отклоненията, проявяващи се от 1996 г. Шест пъти през последните 12 години инфлацията, засягаща най-бедните, е надвишавала тази, понесена от най-богатите, а обратното е било наблюдавано 3 пъти. В продължение на 3 години не са били наблюдавани съществени разлики.

Image

| 4.3.3.2 | Освен този структурен ефект, изглежда, че през периодите на неконтролиран ръст на цените на хранителните суровини най-бедните домакинства, които избират евтини марки или купуват в супермаркетите с големи намаления на цените („хард дискаунтъри“), са още по-засегнати, защото делът на хранителните суровини в потребителската цена на храните е по-голям (тъй като, от друга страна, делът на разходите за опаковка, маркетинг и пр. е по-малък). |
| --- | --- |

4.3.3.2

Освен този структурен ефект, изглежда, че през периодите на неконтролиран ръст на цените на хранителните суровини най-бедните домакинства, които избират евтини марки или купуват в супермаркетите с големи намаления на цените („хард дискаунтъри“), са още по-засегнати, защото делът на хранителните суровини в потребителската цена на храните е по-голям (тъй като, от друга страна, делът на разходите за опаковка, маркетинг и пр. е по-малък).

| 4.3.3.3 | Освен това най-бедните домакинства не могат да смекчат отраженията от покачването на цените върху бюджета, тъй като делът на техните спестявания е структурно слаб и те срещат по-големи трудности при получаването на кредити, а от друга страна, рискуват да попаднат в капана на свръхзадлъжнялостта. |
| --- | --- |

4.3.3.3

Освен това най-бедните домакинства не могат да смекчат отраженията от покачването на цените върху бюджета, тъй като делът на техните спестявания е структурно слаб и те срещат по-големи трудности при получаването на кредити, а от друга страна, рискуват да попаднат в капана на свръхзадлъжнялостта.

| 4.3.3.4 | Тази констатация важи и на ниво държави-членки, тъй като, както показва таблицата по-долу, домакинствата заделят различна част от доходите си за различните категории стоки и услуги в зависимост от географските характеристики (островното положение предполага високи разходи за транспорт), от нивото на социално-икономическо развитие (румънските и българските семейства заделят за храна 3 пъти повече от семействата в останалите страни в ЕС) и др. Двете последни колони показват степента на хомогенност на относителните разходи по групи и по страни (колкото по-нисък е коефициентът на вариация, толкова по-висока е степента на хомогенност). Въпреки че при страните от еврозоната съществува значително сходство, при други групи страни не е така. Това показва ограниченията на ХИПЦ, който, тъй като се основава на средни претеглени стойности, по дефиниция не може да отразява специфичните ситуации в отделните страни. Това заключение не би трябвало да се подценява от страните, присъединяващи се към еврозоната, като се имат предвид последиците за паричната политика и инфлацията. | Еврозона
  (без Люкс.) | 3 стари държави-членки извън еврозоната | Нови държави-членки извън еврозоната
  (освен Кипър, Малта и Словения) | Кипър, Малта | Румъния, България | Коефициент на вариация между групите | Коефициент на вариация в рамките на еврозоната |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Жилище, вода, електроенергия, газ и други горива | 26,11 | 30,57 | 22,86 | 15,33 | 25,15 | 0,23 | 0,10 |
| Хранителни продукти и безалкохолни напитки | 14,24 | 11,06 | 25,85 | 18,17 | 37,88 | 0,50 | 0,18 |
| Транспорт | 12,94 | 13,82 | 10,22 | 15,60 | 5,73 | 0,33 | 0,16 |
| Други стоки и услуги | 10,14 | 7,65 | 6,25 | 6,89 | 3,07 | 0,38 | 0,29 |
| Развлечения и култура | 8,65 | 12,33 | 6,98 | 8,02 | 3,54 | 0,40 | 0,32 |
| Хотели, кафенета, ресторанти | 6,21 | 5,27 | 3,97 | 7,68 | 2,34 | 0,40 | 0,35 |
| Алкохолни напитки, тютюневи изделия и наркотични вещества | 2,61 | 2,56 | 3,05 | 2,32 | 4,78 | 0,32 | 0,40 |
| Мебели, домакински уреди и текущо поддържане на дома | 5,77 | 6,34 | 5,00 | 8,30 | 3,39 | 0,31 | 0,13 |
| Облекло и обувки | 5,70 | 4,92 | 6,02 | 8,04 | 4,66 | 0,23 | 0,21 |
| Здраве | 3,53 | 2,12 | 3,54 | 3,89 | 4,07 | 0,22 | 0,44 |
| Комуникации | 3,06 | 2,73 | 5,21 | 3,16 | 4,72 | 0,29 | 0,17 |
| Образование | 1,05 | 0,63 | 1,05 | 2,59 | 0,66 | 0,68 | 0,61 |
| Забележка: липсват статистически данни за Люксембург. |

4.3.3.4

Тази констатация важи и на ниво държави-членки, тъй като, както показва таблицата по-долу, домакинствата заделят различна част от доходите си за различните категории стоки и услуги в зависимост от географските характеристики (островното положение предполага високи разходи за транспорт), от нивото на социално-икономическо развитие (румънските и българските семейства заделят за храна 3 пъти повече от семействата в останалите страни в ЕС) и др. Двете последни колони показват степента на хомогенност на относителните разходи по групи и по страни (колкото по-нисък е коефициентът на вариация, толкова по-висока е степента на хомогенност). Въпреки че при страните от еврозоната съществува значително сходство, при други групи страни не е така. Това показва ограниченията на ХИПЦ, който, тъй като се основава на средни претеглени стойности, по дефиниция не може да отразява специфичните ситуации в отделните страни. Това заключение не би трябвало да се подценява от страните, присъединяващи се към еврозоната, като се имат предвид последиците за паричната политика и инфлацията.

Еврозона

(без Люкс.)

3 стари държави-членки извън еврозоната

Нови държави-членки извън еврозоната

(освен Кипър, Малта и Словения)

Кипър, Малта

Румъния, България

Коефициент на вариация между групите

Коефициент на вариация в рамките на еврозоната

Жилище, вода, електроенергия, газ и други горива

26,11

30,57

22,86

15,33

25,15

0,23

0,10

Хранителни продукти и безалкохолни напитки

14,24

11,06

25,85

18,17

37,88

0,50

0,18

Транспорт

12,94

13,82

10,22

15,60

5,73

0,33

0,16

Други стоки и услуги

10,14

7,65

6,25

6,89

3,07

0,38

0,29

Развлечения и култура

8,65

12,33

6,98

8,02

3,54

0,40

0,32

Хотели, кафенета, ресторанти

6,21

5,27

3,97

7,68

2,34

0,40

0,35

Алкохолни напитки, тютюневи изделия и наркотични вещества

2,61

2,56

3,05

2,32

4,78

0,32

0,40

Мебели, домакински уреди и текущо поддържане на дома

5,77

6,34

5,00

8,30

3,39

0,31

0,13

Облекло и обувки

5,70

4,92

6,02

8,04

4,66

0,23

0,21

Здраве

3,53

2,12

3,54

3,89

4,07

0,22

0,44

Комуникации

3,06

2,73

5,21

3,16

4,72

0,29

0,17

Образование

1,05

0,63

1,05

2,59

0,66

0,68

0,61

Забележка: липсват статистически данни за Люксембург.

| 4.3.4 | По същия начин често пъти съществува значителна разлика между средната структура на потребителските разходи и начина, по който тези референтни стоки получават съответното тегло в ХИПЦ. Така домакинствата от еврозоната изразходват средно 27,5 % от своите доходи за жилище, вода и енергия, въпреки че тази категория участва само с 16,3 % в ХИПЦ. Подценени като тегловен дял са също здравеопазването и осигуряването. Надценени в ХИПЦ са, напротив, хранителните продукти и позицията „хотели, ресторанти и кафенета“. |
| --- | --- |

4.3.4

По същия начин често пъти съществува значителна разлика между средната структура на потребителските разходи и начина, по който тези референтни стоки получават съответното тегло в ХИПЦ. Така домакинствата от еврозоната изразходват средно 27,5 % от своите доходи за жилище, вода и енергия, въпреки че тази категория участва само с 16,3 % в ХИПЦ. Подценени като тегловен дял са също здравеопазването и осигуряването. Надценени в ХИПЦ са, напротив, хранителните продукти и позицията „хотели, ресторанти и кафенета“.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Вж. становището на ЕИСК „Икономически и социални последствия от развитието на финансовите пазари“, ОВ C 10, 15.1.2008 г., стр. 96, § 1.14.

1

(2)  Белгийска национална банка, „L'évolution de l'inflation en Belgique: une analyse de la Banque nationale de Belgique réalisée à la demande du gouvernement fédéral“ („Развитие на инфлацията в Белгия: анализ на Белгийската национална банка, изготвен по искане на федералното правителство“), Revue économique, 2008, стр. 17.

2

(3)  Пример: предвиждам да закупя лек автомобил в края на 2002 г. и си спомням, че една година по-рано той щеше да ми струва 100. Днес тази цифра 100 ми служи за мярка, но оттогава измерената чрез ХИПЦ инфлация е възлизала на 2,2, така че цената, която трябва да имам предвид не е 100, а 102,2. Ако изпълня този проект през 2007 г., отклонението ще е още по-голямо, тъй като цената ще бъде 114!

3

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/140

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на гражданското общество в програмите на ЕС за предприсъединителна помощ за Република Албания“.

(2009/C 27/28)

На 16 февруари 2007 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Ролята на гражданското общество в програмите на ЕС за предприсъединителна помощ за Република Албания“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 юни 2008 г. (докладчик: г-жа FLORIO).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли 2008 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 122 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Въведение

| 1.1 | Стабилността, мирът, развитието и интеграцията на целия регион на Западните Балкани имат основно значение за настоящето и бъдещето на Европа. Ето защо с течение на времето стана все по-очевидна необходимостта от засилване на политиките на Европейския съюз относно държавите от района. |
| --- | --- |

1.1

Стабилността, мирът, развитието и интеграцията на целия регион на Западните Балкани имат основно значение за настоящето и бъдещето на Европа. Ето защо с течение на времето стана все по-очевидна необходимостта от засилване на политиките на Европейския съюз относно държавите от района.

| 1.2 | Заради географското си положение, с излаз на Средиземно море, и поради значението си като балансьор в понякога нестабилния регион, Албания заслужава особено внимание от страна на европейските институции. Вече повече от 10 години Евро-средиземноморското партньорство представлява основната рамка на взаимоотношенията между Европейския съюз и неговите партньори от Южното Средиземноморие с цел постигането на дългосрочна стабилност в този регион. Албания участва в Евро-средиземноморското партньорство от началото на ноември 2007 г. |
| --- | --- |

1.2

Заради географското си положение, с излаз на Средиземно море, и поради значението си като балансьор в понякога нестабилния регион, Албания заслужава особено внимание от страна на европейските институции. Вече повече от 10 години Евро-средиземноморското партньорство представлява основната рамка на взаимоотношенията между Европейския съюз и неговите партньори от Южното Средиземноморие с цел постигането на дългосрочна стабилност в този регион. Албания участва в Евро-средиземноморското партньорство от началото на ноември 2007 г.

| 1.3 | Дейността на Европейския съюз предвижда поредица от мерки за насърчаване на икономическото, демократичното и социалното развитие на албанските институции. Местните власти и гражданското общество също са в центъра на програми за насърчаване на участието и включването на гражданите в процеса на европейска интеграция. |
| --- | --- |

1.3

Дейността на Европейския съюз предвижда поредица от мерки за насърчаване на икономическото, демократичното и социалното развитие на албанските институции. Местните власти и гражданското общество също са в центъра на програми за насърчаване на участието и включването на гражданите в процеса на европейска интеграция.

| 1.4 | С настоящото становище по собствена инициатива ЕИСК цели да покаже ролята на гражданското общество и необходимостта от наблюдение на постигнатия прогрес и на пречките, които все още съществуват в Албания, за укрепването на демократичните институции и тяхното по-добро интегриране в европейските политики. |
| --- | --- |

1.4

С настоящото становище по собствена инициатива ЕИСК цели да покаже ролята на гражданското общество и необходимостта от наблюдение на постигнатия прогрес и на пречките, които все още съществуват в Албания, за укрепването на демократичните институции и тяхното по-добро интегриране в европейските политики.

| 1.5 | Делегация на ЕИСК, съставена от членове, представляващи трите групи на Комитета, беше на посещение в Тирана, Албания, на 31 март и 1 април 2008 г. При това посещение се отдаде възможност за срещи с многобройни представители на сдружения и организации на гражданското общество в Албания. Диалогът с тях беше изключително конструктивен и беше взет предвид при изготвянето на настоящото становище. |
| --- | --- |

1.5

Делегация на ЕИСК, съставена от членове, представляващи трите групи на Комитета, беше на посещение в Тирана, Албания, на 31 март и 1 април 2008 г. При това посещение се отдаде възможност за срещи с многобройни представители на сдружения и организации на гражданското общество в Албания. Диалогът с тях беше изключително конструктивен и беше взет предвид при изготвянето на настоящото становище.

2.   Заключения и препоръки

| 2.1 | Ролята на гражданското общество, във всичките му форми, е от жизнено значение за демократичното и гражданско развитие на която и да е държава (1). Това важи в още по-голяма степен за държава като Албания, която, поради важното си геополитическо положение, в последните години постигна значителен напредък в консолидирането на демократичните институции и в интеграцията с европейските институции и западните организации (НАТО). |
| --- | --- |

2.1

Ролята на гражданското общество, във всичките му форми, е от жизнено значение за демократичното и гражданско развитие на която и да е държава (1). Това важи в още по-голяма степен за държава като Албания, която, поради важното си геополитическо положение, в последните години постигна значителен напредък в консолидирането на демократичните институции и в интеграцията с европейските институции и западните организации (НАТО).

| 2.2 | Мониторинг на политиките, възприети от правителствата, и реален принос от страна на гражданите в тези политики са необходими елементи за напредък в социалното включване и демократичното развитие. |
| --- | --- |

2.2

Мониторинг на политиките, възприети от правителствата, и реален принос от страна на гражданите в тези политики са необходими елементи за напредък в социалното включване и демократичното развитие.

| 2.3 | Ето защо ЕИСК отбелязва, че се изисква по-голямо внимание и повече ресурси от страна на делегацията на Европейската комисия в Албания по отношение на гражданското общество като цяло, което трябва да бъде един от приоритетите на нейната дейност. Тази дейност трябва да бъде засилена в селските и по-слабо развитите райони на страната. |
| --- | --- |

2.3

Ето защо ЕИСК отбелязва, че се изисква по-голямо внимание и повече ресурси от страна на делегацията на Европейската комисия в Албания по отношение на гражданското общество като цяло, което трябва да бъде един от приоритетите на нейната дейност. Тази дейност трябва да бъде засилена в селските и по-слабо развитите райони на страната.

| 2.4 | Имайки предвид присъствието на различни международни действащи лица, които чрез различни проекти подкрепят дейността на гражданското общество в Албания, и с оглед на обективните трудности и особености, които характеризират социалната структура в страната, голямо значение придобиват начините, по които ЕС трябва да се изправи срещу тази реалност. Особено що се отнася до достъпа до финансиране, трябва да се включат изисквания, привилегироващи организациите, които с течение на времето демонстрират, че имат ясно определени цели, и сдруженията, които показват, че действително представляват и са представителни за гражданите. |
| --- | --- |

2.4

Имайки предвид присъствието на различни международни действащи лица, които чрез различни проекти подкрепят дейността на гражданското общество в Албания, и с оглед на обективните трудности и особености, които характеризират социалната структура в страната, голямо значение придобиват начините, по които ЕС трябва да се изправи срещу тази реалност. Особено що се отнася до достъпа до финансиране, трябва да се включат изисквания, привилегироващи организациите, които с течение на времето демонстрират, че имат ясно определени цели, и сдруженията, които показват, че действително представляват и са представителни за гражданите.

| 2.5 | В контекста на едно общество в преход, тристранният социален диалог изпълнява основна функция. Като положителен се оценява напредъкът, който беше постигнат от 1996 г. насам със създаването на Националния съвет по труда. Въпреки това и до днес се открояват трудности в работата на този орган. Необходима е прозрачност, участие и ангажираност на всички страни, които участват в нея и които би трябвало да бъдат едновременно представителни и отговорни. Срещите на съвета би трябвало да бъдат редовни, а дневният ред — да включва всички най-важни теми от политиките за икономическо развитие на страната, предвиждайки дискусии, които да имат реално отражение върху дейността на правителството. |
| --- | --- |

2.5

В контекста на едно общество в преход, тристранният социален диалог изпълнява основна функция. Като положителен се оценява напредъкът, който беше постигнат от 1996 г. насам със създаването на Националния съвет по труда. Въпреки това и до днес се открояват трудности в работата на този орган. Необходима е прозрачност, участие и ангажираност на всички страни, които участват в нея и които би трябвало да бъдат едновременно представителни и отговорни. Срещите на съвета би трябвало да бъдат редовни, а дневният ред — да включва всички най-важни теми от политиките за икономическо развитие на страната, предвиждайки дискусии, които да имат реално отражение върху дейността на правителството.

| 2.6 | В същото време, в процеса на засилване на демократичното участие на албанските граждани, е необходимо да се даде нов тласък на ролята на гражданския диалог. За тази цел Европейският съюз може да изиграе важна роля в професионалното обучение на действащите лица от гражданското общество като цяло, предпочитайки организации с конкретна дейност в албанската социална система. |
| --- | --- |

2.6

В същото време, в процеса на засилване на демократичното участие на албанските граждани, е необходимо да се даде нов тласък на ролята на гражданския диалог. За тази цел Европейският съюз може да изиграе важна роля в професионалното обучение на действащите лица от гражданското общество като цяло, предпочитайки организации с конкретна дейност в албанската социална система.

| 2.7 | Като има предвид, че процесът на развитие е бърз, и като подчертава значението на страната за стабилността в целия регион, ЕИСК се ангажира да продължи да извършва мониторинг и да оказва подкрепа на организациите на гражданското общество в Албания. |
| --- | --- |

2.7

Като има предвид, че процесът на развитие е бърз, и като подчертава значението на страната за стабилността в целия регион, ЕИСК се ангажира да продължи да извършва мониторинг и да оказва подкрепа на организациите на гражданското общество в Албания.

| 2.8 | Както е отбелязано в заключенията на Втория форум на гражданското общество в Западните Балкани (Любляна, 4 и 5 юни 2008 г.), включително и относно Албания, създаването на Съвместен консултативен комитет би могло да даде израз на нуждите на гражданското общество, като допринесе за създаването на здрави връзки между тези организации и европейските институции. Освен това ЕИСК, чрез своята дейност в региона на Балканите, може да допринесе за засилването на сътрудничеството между организациите на гражданското общество на държавите от този регион, като сред тях напълно включи и Албания. |
| --- | --- |

2.8

Както е отбелязано в заключенията на Втория форум на гражданското общество в Западните Балкани (Любляна, 4 и 5 юни 2008 г.), включително и относно Албания, създаването на Съвместен консултативен комитет би могло да даде израз на нуждите на гражданското общество, като допринесе за създаването на здрави връзки между тези организации и европейските институции. Освен това ЕИСК, чрез своята дейност в региона на Балканите, може да допринесе за засилването на сътрудничеството между организациите на гражданското общество на държавите от този регион, като сред тях напълно включи и Албания.

| 2.9 | Европейските организации на гражданското общество играят основна роля за включването и за предоставянето на информация на албанските организации относно политиките и програмите на Общността. |
| --- | --- |

2.9

Европейските организации на гражданското общество играят основна роля за включването и за предоставянето на информация на албанските организации относно политиките и програмите на Общността.

3.   Инструменти за дейността на Европейския съюз в Албания

| 3.1 | Общата рамка на политиките на ЕС по отношение на страните от Западните Балкани се изразява в процес на стабилизация и асоцииране, в който участва и Албания. |
| --- | --- |

3.1

Общата рамка на политиките на ЕС по отношение на страните от Западните Балкани се изразява в процес на стабилизация и асоцииране, в който участва и Албания.

| 3.2 | През януари 2006 г. Европейският съвет одобри европейско партньорство за Албания, което предвижда редица приоритети в краткосрочен и средносрочен план, които би трябвало да бъдат следвани. Впоследствие, през юли 2006 г. албанските институции приеха национален план за действие, с цел изпълнението на препоръките, отправени в рамките на европейското партньорство. Понастоящем албанското правителство преразглежда плана за действие за 2006 г. с цел да се осъществи европейското партньорство за 2008 г. На 12 юни 2006 г. Албания подписа Споразумение за стабилизиране и асоцииране (ССА), като по този начин си осигури рамка от взаимни задължения относно икономически, търговски и политически аспекти, насърчавайки в същото време регионалното сътрудничество. |
| --- | --- |

3.2

През януари 2006 г. Европейският съвет одобри европейско партньорство за Албания, което предвижда редица приоритети в краткосрочен и средносрочен план, които би трябвало да бъдат следвани. Впоследствие, през юли 2006 г. албанските институции приеха национален план за действие, с цел изпълнението на препоръките, отправени в рамките на европейското партньорство. Понастоящем албанското правителство преразглежда плана за действие за 2006 г. с цел да се осъществи европейското партньорство за 2008 г. На 12 юни 2006 г. Албания подписа Споразумение за стабилизиране и асоцииране (ССА), като по този начин си осигури рамка от взаимни задължения относно икономически, търговски и политически аспекти, насърчавайки в същото време регионалното сътрудничество.

| 3.3 | В периода 2001-2007 г. основният финансов инструмент на Европейската комисия за сътрудничеството с Албания беше програмата CARDS („Помощ от Общността за възстановяване, развитие и стабилизация“), която предвиждаше 5 основни сфери на действие:






  — | демократична стабилизация: чрез микропроекти се подкрепя развитието на гражданското общество и на НПО, които се занимават със защита на правата на човека, както и на социални и политически права, и с инициативи за укрепване на избирателната система; |
| --- | --- | --- |

3.3

В периода 2001-2007 г. основният финансов инструмент на Европейската комисия за сътрудничеството с Албания беше програмата CARDS („Помощ от Общността за възстановяване, развитие и стабилизация“), която предвиждаше 5 основни сфери на действие:

—

демократична стабилизация: чрез микропроекти се подкрепя развитието на гражданското общество и на НПО, които се занимават със защита на правата на човека, както и на социални и политически права, и с инициативи за укрепване на избирателната система;

| — | правосъдие и вътрешни работи: подкрепа за процеса на реформа на правораздавателната система, на прокуратурата и на полицията. Работи се върху съвместното управление на морските и сухоземните граници, като се подкрепя дейността на граничната полиция; |
| --- | --- |

—

правосъдие и вътрешни работи: подкрепа за процеса на реформа на правораздавателната система, на прокуратурата и на полицията. Работи се върху съвместното управление на морските и сухоземните граници, като се подкрепя дейността на граничната полиция;

| — | изграждане на капацитет в администрацията: програми за реформа на системата от данъци и такси, за отдаване на обществени поръчки и за събиране и управление на статистически данни; |
| --- | --- |

—

изграждане на капацитет в администрацията: програми за реформа на системата от данъци и такси, за отдаване на обществени поръчки и за събиране и управление на статистически данни;

| — | икономическо и социално развитие: улесняване на търговията и развитие на местните общности. Подкрепят се също така програмата Темпус и програмите за насърчаване на обучението и висшето образование; |
| --- | --- |

—

икономическо и социално развитие: улесняване на търговията и развитие на местните общности. Подкрепят се също така програмата Темпус и програмите за насърчаване на обучението и висшето образование;

| — | околна среда и природни ресурси: действия за подпомагане на законодателството за градско и регионално планиране в областта на околната среда. Друг аспект се отнася за подкрепата на програми за качеството на водите и въздуха и за депонирането на отпадъците. |
| --- | --- |

—

околна среда и природни ресурси: действия за подпомагане на законодателството за градско и регионално планиране в областта на околната среда. Друг аспект се отнася за подкрепата на програми за качеството на водите и въздуха и за депонирането на отпадъците.

Програмата CARDS премина първа фаза, през която акцентът беше поставен главно върху физическата реконструкция, след което се концентрира върху подобряване на функционирането на държавната администрация, с цел да се изпълнят приоритетите на европейското партньорство и изискванията за прилагане на ССА. В периода 2001-2006 г. по проекта CARDS за Албания са отпуснати общо 282,1 милиона евро (2).

| 3.4 | От януари 2007 г., вследствие на реформата на отпускането на помощи от ЕС и на извършените промени, програмата CARDS беше заменена от новия Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП), който на първо място обединява в една обща програма инструментите за подпомагане както на страните кандидатки за присъединяване, така и на потенциалните страни кандидатки. В рамките на ИПП през май 2007 г. беше приет Многогодишен индикативен план (MIPD — Multiannual Indicative Planning Document) 2007-2009 г. за Албания, въз основа на който тя ще получи общо 212,9 милиона евро. |
| --- | --- |

3.4

От януари 2007 г., вследствие на реформата на отпускането на помощи от ЕС и на извършените промени, програмата CARDS беше заменена от новия Инструмент за предприсъединителна помощ (ИПП), който на първо място обединява в една обща програма инструментите за подпомагане както на страните кандидатки за присъединяване, така и на потенциалните страни кандидатки. В рамките на ИПП през май 2007 г. беше приет Многогодишен индикативен план (MIPD — Multiannual Indicative Planning Document) 2007-2009 г. за Албания, въз основа на който тя ще получи общо 212,9 милиона евро.

| 3.5 | През септември 2007 г. между ЕС и Албания беше подписано споразумение относно улесняването на визовия режим, което би трябвало да влезе в сила през първата половина на 2008 г., когато всички предвидени условия бъдат изпълнени: това ще улесни пътуването на албанските граждани в Съюза. |
| --- | --- |

3.5

През септември 2007 г. между ЕС и Албания беше подписано споразумение относно улесняването на визовия режим, което би трябвало да влезе в сила през първата половина на 2008 г., когато всички предвидени условия бъдат изпълнени: това ще улесни пътуването на албанските граждани в Съюза.

| 3.6 | Участието на Албания в Централноевропейското споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА) и в Пакта за стабилност за Югоизточна Европа, а така също и ангажимента на Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) допринасят за създаването на мрежа от мерки от различен ранг за приближаването на Албания до европейските стандарти. |
| --- | --- |

3.6

Участието на Албания в Централноевропейското споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА) и в Пакта за стабилност за Югоизточна Европа, а така също и ангажимента на Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) допринасят за създаването на мрежа от мерки от различен ранг за приближаването на Албания до европейските стандарти.

4.   Бележки относно политическата и икономическата ситуация в Албания

| 4.1 | Икономическият растеж в Албания наскоро претърпя лек спад вследствие на енергийната криза, която засегна страната. Основният фактор за поддържането на албанската икономика продължават да са приходите от емигрантите в чужбина, предимно в Италия и Гърция. Селското стопанство допринася за 1/3 от БВП, а официалното равнище на безработица е 13,46 %, но остава висок делът на неформалната икономика. |
| --- | --- |

4.1

Икономическият растеж в Албания наскоро претърпя лек спад вследствие на енергийната криза, която засегна страната. Основният фактор за поддържането на албанската икономика продължават да са приходите от емигрантите в чужбина, предимно в Италия и Гърция. Селското стопанство допринася за 1/3 от БВП, а официалното равнище на безработица е 13,46 %, но остава висок делът на неформалната икономика.

| 4.2 | Разликите между селските райони на север, които са по-бедни и изостанали, и градските зони на юг се запазват и играят първостепенна роля в определянето на положението в страната. Тези различия се дължат на актуални събития, свързани главно с конфликтите, които избухнаха на Балканите, и отрицателните икономически, социални и политически последици (включително ембаргото), които пряко или косвено засегнаха държавите. |
| --- | --- |

4.2

Разликите между селските райони на север, които са по-бедни и изостанали, и градските зони на юг се запазват и играят първостепенна роля в определянето на положението в страната. Тези различия се дължат на актуални събития, свързани главно с конфликтите, които избухнаха на Балканите, и отрицателните икономически, социални и политически последици (включително ембаргото), които пряко или косвено засегнаха държавите.

| 4.3 | Необходими са решителни действия в борбата с корупцията, която остава сериозен проблем, широко разпространен в редица сектори на икономиката и администрацията. |
| --- | --- |

4.3

Необходими са решителни действия в борбата с корупцията, която остава сериозен проблем, широко разпространен в редица сектори на икономиката и администрацията.

| 4.4 | Всички представени политически сили са единодушни, че е необходимо да се положат усилия за ускоряване на процеса на европейска интеграция, но в действителност не съществува ефективно сътрудничество между мнозинството и опозицията в осъществяването на нужните реформи. |
| --- | --- |

4.4

Всички представени политически сили са единодушни, че е необходимо да се положат усилия за ускоряване на процеса на европейска интеграция, но в действителност не съществува ефективно сътрудничество между мнозинството и опозицията в осъществяването на нужните реформи.

| 4.5 | В рамките на временното споразумение ССА напоследък беше постигнат напредък в областта на съдебната система (отбелязан и в неотдавнашното съобщение на Европейската комисия относно Западните Балкани) (3), но са необходими законодателни мерки относно медиите, борбата с недекларирания труд, корупцията, организираната престъпност и бедността. Необходимо е да се наблюдава пропастта, която често разделя законодателните реформи от изпълнението им. |
| --- | --- |

4.5

В рамките на временното споразумение ССА напоследък беше постигнат напредък в областта на съдебната система (отбелязан и в неотдавнашното съобщение на Европейската комисия относно Западните Балкани) (3), но са необходими законодателни мерки относно медиите, борбата с недекларирания труд, корупцията, организираната престъпност и бедността. Необходимо е да се наблюдава пропастта, която често разделя законодателните реформи от изпълнението им.

| 4.6 | През 2009 г. ще се проведат парламентарни избори. Във връзка с тях се желае извършването на консолидация на избирателната система и на инфраструктурите за провеждането на демократични избори, като например регистъра на гражданите, които имат право да гласуват. |
| --- | --- |

4.6

През 2009 г. ще се проведат парламентарни избори. Във връзка с тях се желае извършването на консолидация на избирателната система и на инфраструктурите за провеждането на демократични избори, като например регистъра на гражданите, които имат право да гласуват.

| 4.7 | Официалната покана към Албания за членство в НАТО, отправена на срещата на върха в Букурещ от 2 до 4 април тази година, е елемент, който трябва да бъде отчетен, за да бъде завършена геополитическата картина и процесът на интеграция на страната в институциите на Запада. |
| --- | --- |

4.7

Официалната покана към Албания за членство в НАТО, отправена на срещата на върха в Букурещ от 2 до 4 април тази година, е елемент, който трябва да бъде отчетен, за да бъде завършена геополитическата картина и процесът на интеграция на страната в институциите на Запада.

5.   Ролята на гражданското общество по пътя към европейска интеграция

| 5.1 | ЕС предприе стратегия, която в рамките на процес на пряко участие, обединява гражданското общество, местните власти и донорите. За тази цел беше изготвен план за действие във връзка с участието, който предвижда включването на гражданското общество в разработването на средносрочна програма за разходите, чрез която се определя разпределението на ресурсите в различните сектори. |
| --- | --- |

5.1

ЕС предприе стратегия, която в рамките на процес на пряко участие, обединява гражданското общество, местните власти и донорите. За тази цел беше изготвен план за действие във връзка с участието, който предвижда включването на гражданското общество в разработването на средносрочна програма за разходите, чрез която се определя разпределението на ресурсите в различните сектори.

| 5.2 | Освен това бяха сформирани групи за консултация с гражданското общество в четири ключови сектора: селско стопанство, образование, здравеопазване и социални въпроси и труд, както и национална консултативна група и технически секретариат към министерство на финансите. Подчертава се значението на проектите за институционално укрепване на местните власти за насърчаване на тяхното участие в процеса. |
| --- | --- |

5.2

Освен това бяха сформирани групи за консултация с гражданското общество в четири ключови сектора: селско стопанство, образование, здравеопазване и социални въпроси и труд, както и национална консултативна група и технически секретариат към министерство на финансите. Подчертава се значението на проектите за институционално укрепване на местните власти за насърчаване на тяхното участие в процеса.

| 5.3 | Включването на местните власти и на формированията, които под различна форма осъществяват дейност на местно равнище, е от основно значение за консолидирането на демокрацията и за контрола от страна на гражданите върху публичната администрация. Това важи в още по-голяма степен за страна като Албания, която полага усилия за адаптиране към европейските параметри в перспективата на бъдещо пълноправно членство. |
| --- | --- |

5.3

Включването на местните власти и на формированията, които под различна форма осъществяват дейност на местно равнище, е от основно значение за консолидирането на демокрацията и за контрола от страна на гражданите върху публичната администрация. Това важи в още по-голяма степен за страна като Албания, която полага усилия за адаптиране към европейските параметри в перспективата на бъдещо пълноправно членство.

| 5.4 | Дейността на гражданското общество в Албания изпитва затруднения, присъщи на една ограничена демокрация на участието. Ролята на международните организации и на съответните програми за подпомагане на развитието има ключово значение за финансирането на дейностите на организациите и сдруженията на гражданското общество: това е първият елемент, който трябва да се има предвид при подхода към едно общество, което е в процес на изграждане и консолидация на демократичните институции стъпка по стъпка. Важно е да се подчертае, че САЩ, предимно чрез агенцията USAID, също имат силно присъствие в албанското общество чрез програми за подпомагане на развитието. |
| --- | --- |

5.4

Дейността на гражданското общество в Албания изпитва затруднения, присъщи на една ограничена демокрация на участието. Ролята на международните организации и на съответните програми за подпомагане на развитието има ключово значение за финансирането на дейностите на организациите и сдруженията на гражданското общество: това е първият елемент, който трябва да се има предвид при подхода към едно общество, което е в процес на изграждане и консолидация на демократичните институции стъпка по стъпка. Важно е да се подчертае, че САЩ, предимно чрез агенцията USAID, също имат силно присъствие в албанското общество чрез програми за подпомагане на развитието.

| 5.5 | От политическа гледна точка подкрепата на Европейския съюз и на останалите международни организации, целяща достигането на стандартите за цялостна интеграция, трябва да придружава ясната и независима политическа воля на албанския народ и на неговите представители за реформи, насочени към подобряване на икономическите и социалните условия в страната. В тази връзка положителна оценка заслужава решението на албанското правителство да отпусне, в последния закон за бюджета, сумата от 1 милион евро в полза на гражданското общество. Изразява се надежда, че начините (които понастоящем все още не са определени) на прилагане и разпределение на тези средства ще се характеризират с действителна прозрачност и ефективен мониторинг. |
| --- | --- |

5.5

От политическа гледна точка подкрепата на Европейския съюз и на останалите международни организации, целяща достигането на стандартите за цялостна интеграция, трябва да придружава ясната и независима политическа воля на албанския народ и на неговите представители за реформи, насочени към подобряване на икономическите и социалните условия в страната. В тази връзка положителна оценка заслужава решението на албанското правителство да отпусне, в последния закон за бюджета, сумата от 1 милион евро в полза на гражданското общество. Изразява се надежда, че начините (които понастоящем все още не са определени) на прилагане и разпределение на тези средства ще се характеризират с действителна прозрачност и ефективен мониторинг.

| 5.6 | За да може ролята на гражданското общество да еволюира, необходимо е да се засили диалогът между него и правителството, който все още изглежда твърде слаб и безплоден. Включването на организациите на гражданското общество в законодателния процес както във фазата на разработването, така и във фазата на мониторинг, е необходимо за ефективността на реформите и за постигането на консенсус по тях. |
| --- | --- |

5.6

За да може ролята на гражданското общество да еволюира, необходимо е да се засили диалогът между него и правителството, който все още изглежда твърде слаб и безплоден. Включването на организациите на гражданското общество в законодателния процес както във фазата на разработването, така и във фазата на мониторинг, е необходимо за ефективността на реформите и за постигането на консенсус по тях.

| 5.7 | Съществуват многобройни неправителствени организации, които извършват дейност в различни сектори в Албания, включително правата на жените, защитата на демокрацията, прозрачността и ефективността на институциите, изследователските центрове, асоциациите за защита на потребителите и т.н. Слабостите, които като цяло се открояват, са концентрацията на повечето организации в Тирана, без разпространено представителство в национален мащаб, сферата на дейност, която често е прекалено обширна, за да бъдат мерките наистина ефективни, и представата за тази дейност като твърде „професионална“. |
| --- | --- |

5.7

Съществуват многобройни неправителствени организации, които извършват дейност в различни сектори в Албания, включително правата на жените, защитата на демокрацията, прозрачността и ефективността на институциите, изследователските центрове, асоциациите за защита на потребителите и т.н. Слабостите, които като цяло се открояват, са концентрацията на повечето организации в Тирана, без разпространено представителство в национален мащаб, сферата на дейност, която често е прекалено обширна, за да бъдат мерките наистина ефективни, и представата за тази дейност като твърде „професионална“.

| 5.8 | По време на посещението в Албания членовете на ЕИСК забелязаха, че албанското гражданско общество за съжаление се характеризира с явления, типични за много други подобни на Албания държави, като създаването на организации, които често са с малка членска маса, и прекаленото „професионализиране“ на представителите на гражданското общество до такава степен, че тези организации започват да се ръководят от пазарните принципи. |
| --- | --- |

5.8

По време на посещението в Албания членовете на ЕИСК забелязаха, че албанското гражданско общество за съжаление се характеризира с явления, типични за много други подобни на Албания държави, като създаването на организации, които често са с малка членска маса, и прекаленото „професионализиране“ на представителите на гражданското общество до такава степен, че тези организации започват да се ръководят от пазарните принципи.

| 5.9 | Селското стопанство, което все още формира голяма част от БВП на страната и в което все още са заети много трудещи се, продължава да плаща цената на приватизацията от 90-те години (осъществена според програмата, предложена от Световната банка), в резултат на което бяха създадени голям брой селскостопански микропредприятия, които трудно се организират, за да отстояват общите си интереси. Ето защо сдруженията на земеделските стопани потвърдиха пред нас своя ангажимент за извършването на реформа за модернизация на икономическата и производствената система на албанското селско стопанство. |
| --- | --- |

5.9

Селското стопанство, което все още формира голяма част от БВП на страната и в което все още са заети много трудещи се, продължава да плаща цената на приватизацията от 90-те години (осъществена според програмата, предложена от Световната банка), в резултат на което бяха създадени голям брой селскостопански микропредприятия, които трудно се организират, за да отстояват общите си интереси. Ето защо сдруженията на земеделските стопани потвърдиха пред нас своя ангажимент за извършването на реформа за модернизация на икономическата и производствената система на албанското селско стопанство.

6.   Състоянието на социалния диалог

| 6.1 | В Албания социалният диалог и представителната функция на социалните партньори не се развиха така, както в държавите на Европейския съюз. Икономическото, социалното и политическото положение през последните години не позволи утвърждаването на консолидиран социален диалог. |
| --- | --- |

6.1

В Албания социалният диалог и представителната функция на социалните партньори не се развиха така, както в държавите на Европейския съюз. Икономическото, социалното и политическото положение през последните години не позволи утвърждаването на консолидиран социален диалог.

| 6.2 | Пречките пред нормализирането на взаимоотношенията между правителството и социалните партньори (особено синдикатите) са все още налице и достигнаха своята кулминация през август 2007 г., когато съдебни служители, придружени от полицията, наложиха заповед на двете конфедерации на синдикатите да напуснат наетите по това време помещения. Синдикатите обвиняват правителството за това решение. Във връзка с този проблем, ЕИСК смята, че е необходимо да се намери съвместно решение с намерението да се подобрят възможно най-скоро взаимоотношенията между синдикатите и правителството и да се направи така, че всеки да се отдаде по-ефективно на собствената си функция. |
| --- | --- |

6.2

Пречките пред нормализирането на взаимоотношенията между правителството и социалните партньори (особено синдикатите) са все още налице и достигнаха своята кулминация през август 2007 г., когато съдебни служители, придружени от полицията, наложиха заповед на двете конфедерации на синдикатите да напуснат наетите по това време помещения. Синдикатите обвиняват правителството за това решение. Във връзка с този проблем, ЕИСК смята, че е необходимо да се намери съвместно решение с намерението да се подобрят възможно най-скоро взаимоотношенията между синдикатите и правителството и да се направи така, че всеки да се отдаде по-ефективно на собствената си функция.

| 6.3 | Албанските синдикати (4) изискват по-голяма ангажираност, особено по деликатни теми като мерките във връзка с увеличението на цените, борбата с корупцията и неформалната икономика, реформите в енергийния и петролния сектор и последиците от тях върху заетостта. |
| --- | --- |

6.3

Албанските синдикати (4) изискват по-голяма ангажираност, особено по деликатни теми като мерките във връзка с увеличението на цените, борбата с корупцията и неформалната икономика, реформите в енергийния и петролния сектор и последиците от тях върху заетостта.

| 6.4 | Организациите на работодателите, въпреки че са твърде фрагментирани и все още не проявяват достатъчно желание за сътрудничество, изразяват съжаление относно липсата на прозрачност, участие и ангажимент в законодателния процес, особено във връзка с мерките, които засягат в най-голяма степен икономическата дейност. От всички участници в тристранния диалог се изисква спазване на правилата и истинска представителност. |
| --- | --- |

6.4

Организациите на работодателите, въпреки че са твърде фрагментирани и все още не проявяват достатъчно желание за сътрудничество, изразяват съжаление относно липсата на прозрачност, участие и ангажимент в законодателния процес, особено във връзка с мерките, които засягат в най-голяма степен икономическата дейност. От всички участници в тристранния диалог се изисква спазване на правилата и истинска представителност.

| 6.5 | Висшият орган на тристранния диалог в Албания е Националният съвет по труда, създаден през 1996 г. Става въпрос за институция, която работи за хармонизиране на интересите на различните икономически участници, за да се намалят конфликтите и за да се запази социалният мир (5). |
| --- | --- |

6.5

Висшият орган на тристранния диалог в Албания е Националният съвет по труда, създаден през 1996 г. Става въпрос за институция, която работи за хармонизиране на интересите на различните икономически участници, за да се намалят конфликтите и за да се запази социалният мир (5).

| 6.6 | През тези години, в рамките на дейността си, съветът призна легитимността на социалните партньори и оказа известно влияние при някои важни решения, особено във връзка с политиката за възнаграждение на труда. В оценката на дейността на Националния съвет по труда трябва да се отчита и съображението за политическата нестабилност на Албания, особено в края на 90-те години, която доведе до честа смяна на министъра на труда. |
| --- | --- |

6.6

През тези години, в рамките на дейността си, съветът призна легитимността на социалните партньори и оказа известно влияние при някои важни решения, особено във връзка с политиката за възнаграждение на труда. В оценката на дейността на Националния съвет по труда трябва да се отчита и съображението за политическата нестабилност на Албания, особено в края на 90-те години, която доведе до честа смяна на министъра на труда.

| 6.7 | Както представителите на работниците, така и представителите на работодателите изразяват неудовлетвореност от функционирането на Националния съвет по труда, тъй като същият се характеризира с непостоянна дейност и няма правото да се произнася по политически въпроси от основно значение като закони за приватизацията и финансови закони. |
| --- | --- |

6.7

Както представителите на работниците, така и представителите на работодателите изразяват неудовлетвореност от функционирането на Националния съвет по труда, тъй като същият се характеризира с непостоянна дейност и няма правото да се произнася по политически въпроси от основно значение като закони за приватизацията и финансови закони.

| 6.8 | ЕИСК разглежда Националния съвет по труда като изключително важен за развитието на социалния диалог в Албания. Той би трябвало да бъде място за истинска дискусия и посредничество, където се разглеждат теми от национално значение. Представителността на участниците в него, времето и ритъмът на провеждане на срещите са фактори от основно значение за доброто функциониране на институцията. |
| --- | --- |

6.8

ЕИСК разглежда Националния съвет по труда като изключително важен за развитието на социалния диалог в Албания. Той би трябвало да бъде място за истинска дискусия и посредничество, където се разглеждат теми от национално значение. Представителността на участниците в него, времето и ритъмът на провеждане на срещите са фактори от основно значение за доброто функциониране на институцията.

| 6.9 | В Албания беше приет закон, с който се създава инспекторат по труда. Въпреки това, капацитетът и дейността на този орган на място са все още ограничени и остават проблемите, свързани със слабо законодателство и прилагане на правилата относно здравето и безопасността на работното място. |
| --- | --- |

6.9

В Албания беше приет закон, с който се създава инспекторат по труда. Въпреки това, капацитетът и дейността на този орган на място са все още ограничени и остават проблемите, свързани със слабо законодателство и прилагане на правилата относно здравето и безопасността на работното място.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Значението и трудностите за гражданското общество в държавите от Западните Балкани се подчертават и от Европейската комисия в нейното съобщение „Стратегия в областта на разширяването и основни предизвикателства 2007-2008 г.“, COM(2007) 663 окончателен.

1

(2)  Европейска комисия,

2

http://ec.europa.eu/enlargement/albania/eu_albania_relations_en.htm

(3)  Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — „Западни Балкани: укрепване на европейската перспектива“, COM(2008) 127 окончателен.

3

(4)  Основните синдикални организации в Албания са две: Асоциация на независимите синдикати в Албания (BSPSH) и Конфедерация на синдикатите в Албания (KSSH). И двете са създадени през 1992 г.

4

(5)  Статутът на Националния съвет по труда се урежда от член 200 от албанския кодекс на труда (закон 7961 от 12.7.1995 г. и последващи изменения).

5

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/144 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/144

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Създаване на мрежи от организации на гражданското общество в Черноморския регион“

(2009/C 27/29)

С писмо от 15 юли 2007 г. г-жа Benita Ferrero-Waldner, член на Европейската комисия, отговаряща за външните отношения и европейската политика на съседство, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, поиска от Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно

„Създаване на мрежа от организации на гражданското общество в Черноморския регион“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 юни 2008 г. (докладчик: г-н Manoliu, съдокладчик: г-н Митов).

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 9 юли), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 143 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Черноморското взаимодействие има за цел да съсредоточи политическото внимание върху региона и да се възползва от новите възможности, създадени от присъединяването на Румъния и България към ЕС. Черноморското взаимодействие поставя акцент върху пет области: добро управление, транспорт, енергетика, околна среда и борба с трансграничната престъпност. |
| --- | --- |

1.1

Черноморското взаимодействие има за цел да съсредоточи политическото внимание върху региона и да се възползва от новите възможности, създадени от присъединяването на Румъния и България към ЕС. Черноморското взаимодействие поставя акцент върху пет области: добро управление, транспорт, енергетика, околна среда и борба с трансграничната престъпност.

| 1.2 | Черноморското взаимодействие следва също така да допринесе за насърчаването на европейския социален модел и принципа на социалния и граждански диалог. То следва да се насочи и към намаляване на бедността в Черноморския регион, в сътрудничество със съответните международни организации. |
| --- | --- |

1.2

Черноморското взаимодействие следва също така да допринесе за насърчаването на европейския социален модел и принципа на социалния и граждански диалог. То следва да се насочи и към намаляване на бедността в Черноморския регион, в сътрудничество със съответните международни организации.

| 1.3 | ЕИСК призовава правителствата от черноморския регион, регионалните и международните организации да включат гражданското общество в регионалния диалог и сътрудничество и да предоставят нова гледна точка по основни въпроси, като запазването на политическата стабилност, демокрацията, правовата държава, правата на човека и основните свободи; насърчаването на икономическите реформи, развитието и търговията; сътрудничеството в областта на транспорта, енергетиката и околната среда; и контактите между хората. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК призовава правителствата от черноморския регион, регионалните и международните организации да включат гражданското общество в регионалния диалог и сътрудничество и да предоставят нова гледна точка по основни въпроси, като запазването на политическата стабилност, демокрацията, правовата държава, правата на човека и основните свободи; насърчаването на икономическите реформи, развитието и търговията; сътрудничеството в областта на транспорта, енергетиката и околната среда; и контактите между хората.

| 1.4 | Според ЕИСК в Черноморския регион има огромни възможности и предизвикателства, които изискват координирани действия на регионално ниво с участието награжданското общество, по-специално в ключови сектори като енергетика, транспорт, околна среда, движение и сигурност. |
| --- | --- |

1.4

Според ЕИСК в Черноморския регион има огромни възможности и предизвикателства, които изискват координирани действия на регионално ниво с участието награжданското общество, по-специално в ключови сектори като енергетика, транспорт, околна среда, движение и сигурност.

| 1.5 | ЕИСК приветства различните частни и публични инициативи, създадени в подкрепа на активното участие на гражданското общество и социалните организации в определянето на бъдещето на региона. В частност, ЕИСК подкрепя включването на съществуващите мрежи за сътрудничество на гражданското общество и на социалните организации в Черноморския форум за партньорство и диалог (ЧМ форум) и в Организацията за черноморско икономическо сътрудничество (ЧИС). |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК приветства различните частни и публични инициативи, създадени в подкрепа на активното участие на гражданското общество и социалните организации в определянето на бъдещето на региона. В частност, ЕИСК подкрепя включването на съществуващите мрежи за сътрудничество на гражданското общество и на социалните организации в Черноморския форум за партньорство и диалог (ЧМ форум) и в Организацията за черноморско икономическо сътрудничество (ЧИС).

| 1.6 | ЕИСК насърчава създаването и укрепването на ролята на национални ИСС и тристранни комисии във всички черноморски държави, както и развитието на регионално сътрудничество между тристранни структури в региона. В държавите без национален ИСС, социалните партньори следва да бъдат насърчавани да участват в процеса на консултации и в създаването на национални ИСС. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК насърчава създаването и укрепването на ролята на национални ИСС и тристранни комисии във всички черноморски държави, както и развитието на регионално сътрудничество между тристранни структури в региона. В държавите без национален ИСС, социалните партньори следва да бъдат насърчавани да участват в процеса на консултации и в създаването на национални ИСС.

| 1.7 | ЕИСК поощрява извършването на задълбочено проучване на положението на гражданското общество и социалните партньори в държавите от черноморския регион. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК поощрява извършването на задълбочено проучване на положението на гражданското общество и социалните партньори в държавите от черноморския регион.

| 1.8 | ЕИСК и МОТ ще организират през ноември 2008 г. съвместна конференция на тема „Ролята на организациите на гражданското общество в държавите от черноморския регион — създаване на регионални мрежи и насърчаване на социалния диалог“. Конференцията ще бъде последващо действие по проучвателното становище и в нея ще участват заинтересовани страни от региона. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК и МОТ ще организират през ноември 2008 г. съвместна конференция на тема „Ролята на организациите на гражданското общество в държавите от черноморския регион — създаване на регионални мрежи и насърчаване на социалния диалог“. Конференцията ще бъде последващо действие по проучвателното становище и в нея ще участват заинтересовани страни от региона.

2.   Въведение

| 2.1 | Комитетът има удоволствието да отговори на молбата на европейския комисар, отговарящ за външните отношения и европейската политика за съседство, г-жа Benita Ferrero-Waldner, да изготви проучвателно становище относно черноморското взаимодействие. Комисията изразява особено силен интерес към оценка на начина, по който може да се осигури по-добро участие на организациите на гражданското общество (ОГО) в изпълнението на съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно „Черноморско взаимодействие — Нова инициатива за регионално сътрудничество“ COM(2007) 160, окончателен. |
| --- | --- |

2.1

Комитетът има удоволствието да отговори на молбата на европейския комисар, отговарящ за външните отношения и европейската политика за съседство, г-жа Benita Ferrero-Waldner, да изготви проучвателно становище относно черноморското взаимодействие. Комисията изразява особено силен интерес към оценка на начина, по който може да се осигури по-добро участие на организациите на гражданското общество (ОГО) в изпълнението на съобщението на Комисията до Съвета и Европейския парламент относно „Черноморско взаимодействие — Нова инициатива за регионално сътрудничество“ COM(2007) 160, окончателен.

| 2.2 | ЕИСК приветства първото съвместно заседание на външните министри на 27-те държави-членки на Европейския съюз с колегите им от държавите от черноморския регион, проведено на 14 февруари 2008 г. в Киев. Участието на ЕИСК като наблюдател на тази среща е важна стъпка за изпълнението на стратегията за сътрудничество в Черноморския регион. |
| --- | --- |

2.2

ЕИСК приветства първото съвместно заседание на външните министри на 27-те държави-членки на Европейския съюз с колегите им от държавите от черноморския регион, проведено на 14 февруари 2008 г. в Киев. Участието на ЕИСК като наблюдател на тази среща е важна стъпка за изпълнението на стратегията за сътрудничество в Черноморския регион.

2.3   Интегрирано развитие в Черноморския регион

| 2.3.1 | Черноморският регион (1) е географска област, богата на природни ресурси и разположена стратегически на кръстопътя между Европа, Централна Азия и Близкия изток. Повече от всякога просперитетът, стабилността и сигурността на съседите на Европейския съюз около Черно море (2) са предмет на непосредствена загриженост и имат стратегическо значение за ЕС. Черноморският регион представлява пазар с голям потенциал за развитие с близо 200 милиона жители, център на енергийни и транспортни потоци, пресечна точка на различни култури, както и на неразрешени конфликти. |
| --- | --- |

2.3.1

Черноморският регион (1) е географска област, богата на природни ресурси и разположена стратегически на кръстопътя между Европа, Централна Азия и Близкия изток. Повече от всякога просперитетът, стабилността и сигурността на съседите на Европейския съюз около Черно море (2) са предмет на непосредствена загриженост и имат стратегическо значение за ЕС. Черноморският регион представлява пазар с голям потенциал за развитие с близо 200 милиона жители, център на енергийни и транспортни потоци, пресечна точка на различни култури, както и на неразрешени конфликти.

| 2.3.2 | Три от политиките на ЕС са особено важни в този контекст: процесът на подготовка за членство в ЕС в случая с Турция, европейската политика на съседство с пет източни партньори от ЕПС (Украйна, Република Молдова, Грузия, Армения, Азербайджан), които са активни и в черноморското сътрудничество, и стратегическото партньорство с Руската федерация въз основа на четирите общи пространства. |
| --- | --- |

2.3.2

Три от политиките на ЕС са особено важни в този контекст: процесът на подготовка за членство в ЕС в случая с Турция, европейската политика на съседство с пет източни партньори от ЕПС (Украйна, Република Молдова, Грузия, Армения, Азербайджан), които са активни и в черноморското сътрудничество, и стратегическото партньорство с Руската федерация въз основа на четирите общи пространства.

| 2.3.3 | ЕИСК подкрепя приноса на Комисията към редица секторни инициативи от регионално значение: права на човека и индивидуални свободи; правова държава, сътрудничество в областта на правосъдието, свободата и сигурността; търговия и икономическа интеграция и сближаване на нормативните уредби; транспорт, морска политика, енергетика; околна среда; информационно общество; заетост, социална политика и равни възможности; човешки капитал, образование и обществено здраве. |
| --- | --- |

2.3.3

ЕИСК подкрепя приноса на Комисията към редица секторни инициативи от регионално значение: права на човека и индивидуални свободи; правова държава, сътрудничество в областта на правосъдието, свободата и сигурността; търговия и икономическа интеграция и сближаване на нормативните уредби; транспорт, морска политика, енергетика; околна среда; информационно общество; заетост, социална политика и равни възможности; човешки капитал, образование и обществено здраве.

| 2.3.4 | Според ЕИСК в Черноморския регион има огромни възможности и предизвикателства, които изискват координирани действия на регионално ниво, особено в ключови сектори като енергетика, транспорт, околна среда, движение и сигурност. |
| --- | --- |

2.3.4

Според ЕИСК в Черноморския регион има огромни възможности и предизвикателства, които изискват координирани действия на регионално ниво, особено в ключови сектори като енергетика, транспорт, околна среда, движение и сигурност.

| 2.3.5 | ЕИСК счита, че съществуването на различни формати, подходи и политики на организациите и инициативите за сътрудничество в Черноморския регион подчертава степента, до която може да се определи сътрудничеството в развитието и управлението на взаимодействия в зоната на Черно море. Приложенията съдържат общ преглед на съществуващите регионални организации, инициативи за сътрудничество, програми и центрове за политически анализи. |
| --- | --- |

2.3.5

ЕИСК счита, че съществуването на различни формати, подходи и политики на организациите и инициативите за сътрудничество в Черноморския регион подчертава степента, до която може да се определи сътрудничеството в развитието и управлението на взаимодействия в зоната на Черно море. Приложенията съдържат общ преглед на съществуващите регионални организации, инициативи за сътрудничество, програми и центрове за политически анализи.

2.4   Цели на ЕС в Черноморския регион

| 2.4.1 | През последните 15 години Европейският съюз положи огромни усилия, посветени на Черноморския регион, за стимулиране на демократичните усилия, подкрепа на икономическите реформи и социалното развитие, защита на стабилността и запазване на регионалното сътрудничество. |
| --- | --- |

2.4.1

През последните 15 години Европейският съюз положи огромни усилия, посветени на Черноморския регион, за стимулиране на демократичните усилия, подкрепа на икономическите реформи и социалното развитие, защита на стабилността и запазване на регионалното сътрудничество.

| 2.4.2 | ЕИСК смята, че по-засиленото участие на ЕС следва да допълва двустранните усилия, да укрепва регионалното сътрудничество, да гарантира по-голяма последователност и политически насоки и да насочи политическото внимание към регионалното ниво, а това ще допринесе за постигане на желаната зона на стабилност, просперитет и сътрудничество, споделени с всички негови бъдещи нови съседи. |
| --- | --- |

2.4.2

ЕИСК смята, че по-засиленото участие на ЕС следва да допълва двустранните усилия, да укрепва регионалното сътрудничество, да гарантира по-голяма последователност и политически насоки и да насочи политическото внимание към регионалното ниво, а това ще допринесе за постигане на желаната зона на стабилност, просперитет и сътрудничество, споделени с всички негови бъдещи нови съседи.

| 2.4.3 | ЕИСК счита, че регионалният подход към Черноморския регион не трябва да бъде насочен и да се използва за предоставяне на алтернатива на членството в ЕС, нито за определяне на окончателните граници на ЕС. |
| --- | --- |

2.4.3

ЕИСК счита, че регионалният подход към Черноморския регион не трябва да бъде насочен и да се използва за предоставяне на алтернатива на членството в ЕС, нито за определяне на окончателните граници на ЕС.

3.   Характеристики на организациите на гражданското общество в Черноморския регион

| 3.1 | Историческите, политически и социално-икономически предпоставки в десетте страни от Черноморския регион, а съответно и условията за гражданските общества, се различават значително. По време на съветския период „социалните участници“ или „професионалното сътрудничество“ бяха сведени от режима на управляващата партия до обикновени „конвейери“. Това се наблюдава като обща регионална характеристика за Черноморската зона, с изключение на Турция и Гърция. От началото на 90-те години насам всички държави от Централна и Източна Европа бързо започнаха политически и икономически преход с важни последствия и за гражданското общество. |
| --- | --- |

3.1

Историческите, политически и социално-икономически предпоставки в десетте страни от Черноморския регион, а съответно и условията за гражданските общества, се различават значително. По време на съветския период „социалните участници“ или „професионалното сътрудничество“ бяха сведени от режима на управляващата партия до обикновени „конвейери“. Това се наблюдава като обща регионална характеристика за Черноморската зона, с изключение на Турция и Гърция. От началото на 90-те години насам всички държави от Централна и Източна Европа бързо започнаха политически и икономически преход с важни последствия и за гражданското общество.

| 3.2 | ЕИСК препоръчва подкрепа за засилено сътрудничеството между ЕС и държавите от Черноморския регион на основата на споделено разбиране на общите ценности, основните свободи, ангажимент в подкрепа на отворено общество и диалог, основаващ се на независимостта на партньорите от гражданското общество. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК препоръчва подкрепа за засилено сътрудничеството между ЕС и държавите от Черноморския регион на основата на споделено разбиране на общите ценности, основните свободи, ангажимент в подкрепа на отворено общество и диалог, основаващ се на независимостта на партньорите от гражданското общество.

| 3.3 | ЕИСК разглежда следните основни причини за бавното развитие на ОГО в Черноморския регион: слабости на съдебната система и зависимостта й от правителствата, в повечето случаи съдебната система защитава интересите на властите в ущърб на гражданите; липса на балансирано разпределение на правомощията и отговорностите между централните и местните власти; затягане на наказателните и данъчни функции на правителствата; манипулация на държавни служители чрез корупция и подкупи; превръщане на гражданските права и свободи във фиктивни понятия; ограничаване на обществения достъп до информация; правителства, които поддържат фиктивен диалог с отбрани представители на така нареченото гражданско общество; липса на законови и икономически условия, които да подкрепят истински свободни организации на гражданското общество; ОГО се базират на международно или корпоративно финансово спонсорство; слабо развитие на демократична култура. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК разглежда следните основни причини за бавното развитие на ОГО в Черноморския регион: слабости на съдебната система и зависимостта й от правителствата, в повечето случаи съдебната система защитава интересите на властите в ущърб на гражданите; липса на балансирано разпределение на правомощията и отговорностите между централните и местните власти; затягане на наказателните и данъчни функции на правителствата; манипулация на държавни служители чрез корупция и подкупи; превръщане на гражданските права и свободи във фиктивни понятия; ограничаване на обществения достъп до информация; правителства, които поддържат фиктивен диалог с отбрани представители на така нареченото гражданско общество; липса на законови и икономически условия, които да подкрепят истински свободни организации на гражданското общество; ОГО се базират на международно или корпоративно финансово спонсорство; слабо развитие на демократична култура.

| 3.4 | Съществува необходимост от извършване на задълбочено сравнително проучване на положението на организациите на гражданското общество в Черноморския регион. Това проучване трябва да обхване предизвикателствата, произтичащи от настоящата ситуация в региона, да се концентрира върху съществуващите възможности за организациите на гражданското общество — включително ролята на една регионална мрежа — и да анализира новопоявяващите се инициативи за организираното гражданско общество на регионално и европейско равнище. Проучването трябва също така да анализира свободата на сдруженията, правилата и процедурите за съдебна и данъчна регистрация, свободата на изразяване, функционирането на тристранните консултации. |
| --- | --- |

3.4

Съществува необходимост от извършване на задълбочено сравнително проучване на положението на организациите на гражданското общество в Черноморския регион. Това проучване трябва да обхване предизвикателствата, произтичащи от настоящата ситуация в региона, да се концентрира върху съществуващите възможности за организациите на гражданското общество — включително ролята на една регионална мрежа — и да анализира новопоявяващите се инициативи за организираното гражданско общество на регионално и европейско равнище. Проучването трябва също така да анализира свободата на сдруженията, правилата и процедурите за съдебна и данъчна регистрация, свободата на изразяване, функционирането на тристранните консултации.

4.   Мрежи на организации на гражданското общество в Черноморския регион

| 4.1 | ЕИСК посочва, че организациите на гражданското общество сами решават по какъв начин да се организират на национално, регионално и международно ниво. |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК посочва, че организациите на гражданското общество сами решават по какъв начин да се организират на национално, регионално и международно ниво.

| 4.2 | ЕИСК подкрепя подхода на Комисията да не създава нова регионална структура от организации на гражданското общество и насърчава развитието на измерение на гражданското общество в съществуващите мрежи, както и участието на организациите на гражданското общество в регионални и транснационални мрежи. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК подкрепя подхода на Комисията да не създава нова регионална структура от организации на гражданското общество и насърчава развитието на измерение на гражданското общество в съществуващите мрежи, както и участието на организациите на гражданското общество в регионални и транснационални мрежи.

| 4.3 | ЕИСК препоръчва създадените на регионално ниво мрежи на организациите на гражданското общество и социалните организации да създадат по-тесни връзки с Организацията за черноморско икономическо сътрудничество (ЧИС), която е платформата за икономическо сътрудничество в региона и най-развитата междуправителствена организация в Черноморския регион. ЕИСК счита, че би било полезно ефективното партньорство с организациите на гражданското общество да се включи като основно измерение на политическите насоки и дейности на ЧИС. |
| --- | --- |

4.3

ЕИСК препоръчва създадените на регионално ниво мрежи на организациите на гражданското общество и социалните организации да създадат по-тесни връзки с Организацията за черноморско икономическо сътрудничество (ЧИС), която е платформата за икономическо сътрудничество в региона и най-развитата междуправителствена организация в Черноморския регион. ЕИСК счита, че би било полезно ефективното партньорство с организациите на гражданското общество да се включи като основно измерение на политическите насоки и дейности на ЧИС.

| 4.4 | ЕИСК счита, че Черноморският форум може да се превърне в платформа за открит диалог между правителствата и организираното гражданско общество, въз основа на натрупания от него опит в обединяването на неправителствени организации от региона и улесняването на взаимодействието между държавни и неправителствени организации. Форумът е създаден през 2006 г. от няколко държавни глави на различни черноморски държави. Той няма за цел създаването на постоянна структура и не дублира дейностите на съществуващите механизми за сътрудничество в региона. |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК счита, че Черноморският форум може да се превърне в платформа за открит диалог между правителствата и организираното гражданско общество, въз основа на натрупания от него опит в обединяването на неправителствени организации от региона и улесняването на взаимодействието между държавни и неправителствени организации. Форумът е създаден през 2006 г. от няколко държавни глави на различни черноморски държави. Той няма за цел създаването на постоянна структура и не дублира дейностите на съществуващите механизми за сътрудничество в региона.

| 4.5 | Според ЕИСК, мрежите на гражданското общество следва да бъдат насочени към следните приоритетни области за сътрудничество: определяне на общи интереси; формулиране на средносрочни и дългосрочни стратегии за изграждане на капацитета на гражданското общество; насърчаване на по-големи синергии между организациите на гражданското общество, с цел създаване на предпоставки за успеха на проекти за регионално сътрудничество; извършване на оценка на съществуващите инструменти; извършване на оценка на националния и регионалния капацитет; определяне на жизненоважни изисквания; проактивна подготовка за бъдещето. |
| --- | --- |

4.5

Според ЕИСК, мрежите на гражданското общество следва да бъдат насочени към следните приоритетни области за сътрудничество: определяне на общи интереси; формулиране на средносрочни и дългосрочни стратегии за изграждане на капацитета на гражданското общество; насърчаване на по-големи синергии между организациите на гражданското общество, с цел създаване на предпоставки за успеха на проекти за регионално сътрудничество; извършване на оценка на съществуващите инструменти; извършване на оценка на националния и регионалния капацитет; определяне на жизненоважни изисквания; проактивна подготовка за бъдещето.

| 4.6 | Създадените мрежи на организации на организираното гражданско общество и социални организации следва да бъдат отворени за участие за всяка заинтересована организация на гражданското общество в Черноморския регион. |
| --- | --- |

4.6

Създадените мрежи на организации на организираното гражданско общество и социални организации следва да бъдат отворени за участие за всяка заинтересована организация на гражданското общество в Черноморския регион.

5.   Икономически и социални съвети в Черноморския регион

| 5.1 | ЕИСК си сътрудничи с три национални икономически и социални съвета (ИСС) и с две сродни институции от Черноморския регион (за по-подробно описание, вж. Приложение II), които участват активно и в рамките на Международната асоциация на икономическите и социални съвети и сродни институции (AICESIS):






  — | България — Икономически и социален съвет; |
| --- | --- | --- |

5.1

ЕИСК си сътрудничи с три национални икономически и социални съвета (ИСС) и с две сродни институции от Черноморския регион (за по-подробно описание, вж. Приложение II), които участват активно и в рамките на Международната асоциация на икономическите и социални съвети и сродни институции (AICESIS):

—

България — Икономически и социален съвет;

| — | Гърция — Икономически и социален комитет; |
| --- | --- |

—

Гърция — Икономически и социален комитет;

| — | Румъния — Икономически и социален съвет — ИСС; |
| --- | --- |

—

Румъния — Икономически и социален съвет — ИСС;

| — | Русия — Обществена палата; |
| --- | --- |

—

Русия — Обществена палата;

| — | Украйна — Национален тристранен икономически и социален съвет. |
| --- | --- |

—

Украйна — Национален тристранен икономически и социален съвет.

| 5.2 | ЕИСК има подписан меморандум за разбирателство с Обществената палата на Руската федерация. Освен това Комитетът планира да засили сътрудничеството си с Националния тристранен икономически и социален съвет на Украйна. В Русия съществува и тристранна комисия, с която ЕИСК би трябвало да установи диалог. |
| --- | --- |

5.2

ЕИСК има подписан меморандум за разбирателство с Обществената палата на Руската федерация. Освен това Комитетът планира да засили сътрудничеството си с Националния тристранен икономически и социален съвет на Украйна. В Русия съществува и тристранна комисия, с която ЕИСК би трябвало да установи диалог.

| 5.3 | ЕИСК си сътрудничи с Турция чрез Съвместния консултативен комитет. ЕИСК подкрепя реформата на съществуващия Икономически и социален съвет в Турция с цел страната да има добре уреден институционален орган, който да участва в международни мрежи на ИСС. |
| --- | --- |

5.3

ЕИСК си сътрудничи с Турция чрез Съвместния консултативен комитет. ЕИСК подкрепя реформата на съществуващия Икономически и социален съвет в Турция с цел страната да има добре уреден институционален орган, който да участва в международни мрежи на ИСС.

| 5.4 | В Република Молдова съществува Национална комисия за консултации и колективно договаряне — тристранен орган, създаден въз основа на закона за колективното договаряне. Председател на комисията е първият заместник-министър председател, а подкрепа за секретариата се предоставя от Министерството на икономиката и търговията, което разглежда и въпроси, свързани със заетостта. В Грузия също има новосъздаден Икономически и социален съвет, но понастоящем ЕИСК не си сътрудничи с тези органи. |
| --- | --- |

5.4

В Република Молдова съществува Национална комисия за консултации и колективно договаряне — тристранен орган, създаден въз основа на закона за колективното договаряне. Председател на комисията е първият заместник-министър председател, а подкрепа за секретариата се предоставя от Министерството на икономиката и търговията, което разглежда и въпроси, свързани със заетостта. В Грузия също има новосъздаден Икономически и социален съвет, но понастоящем ЕИСК не си сътрудничи с тези органи.

| 5.5 | В държави без национални ИСС трябва да се насърчава участието на социалните партньори в процеса на консултации и създаването на национални ИСС. |
| --- | --- |

5.5

В държави без национални ИСС трябва да се насърчава участието на социалните партньори в процеса на консултации и създаването на национални ИСС.

| 5.6 | Следва да се поощрява засилването на сътрудничеството на регионално ниво и международното сътрудничество между ЕИСК и ИСС в Черноморския регион. В дългосрочна перспектива ЕИСК би могъл да допринесе за създаването на мрежа на съществуващите и новосъздадените икономически и социални съвети, както и на други тристранни структури в региона. |
| --- | --- |

5.6

Следва да се поощрява засилването на сътрудничеството на регионално ниво и международното сътрудничество между ЕИСК и ИСС в Черноморския регион. В дългосрочна перспектива ЕИСК би могъл да допринесе за създаването на мрежа на съществуващите и новосъздадените икономически и социални съвети, както и на други тристранни структури в региона.

6.   Участие на гражданското общество в разработването на национални, регионални и международни политики

| 6.1 | Развитието на гражданското общество предлага нов поглед към основни теми. Поради това ЕИСК призовава черноморските правителства да привлекат гражданското общество да участва по-ефективно в регионалния диалог. Според ЕИСК следните четири области трябва да са обект на първостепенно внимание по време на диалога и сътрудничеството:






  — | гарантиране на политическата стабилност, демокрацията, правовата държава, правата на човека и основните свободи; |
| --- | --- | --- |

6.1

Развитието на гражданското общество предлага нов поглед към основни теми. Поради това ЕИСК призовава черноморските правителства да привлекат гражданското общество да участва по-ефективно в регионалния диалог. Според ЕИСК следните четири области трябва да са обект на първостепенно внимание по време на диалога и сътрудничеството:

—

гарантиране на политическата стабилност, демокрацията, правовата държава, правата на човека и основните свободи;

| — | насърчаване на икономическите реформи, развитието и търговията; |
| --- | --- |

—

насърчаване на икономическите реформи, развитието и търговията;

| — | сътрудничество в областта на транспорта, енергетиката и околната среда; |
| --- | --- |

—

сътрудничество в областта на транспорта, енергетиката и околната среда;

| — | контакти между народите. |
| --- | --- |

—

контакти между народите.

6.2   Гарантиране на политическата стабилност, демокрацията, правовата държава, правата на човека и основните свободи

| 6.2.1 | Подходът на ЕИСК насърчава Комисията да се възползва пълноценно от черноморското взаимодействие и от Европейския инструмент за демокрация и човешки права, за да се поощрява трансграничното и регионално сътрудничество сред организациите на гражданското общество. ЕИСК подчертава значението на междукултурния диалог, целящ разрешаването на конфликти и създаването на област на устойчива демокрация, върховенство на закона и добро управление на местно и регионално равнище. |
| --- | --- |

6.2.1

Подходът на ЕИСК насърчава Комисията да се възползва пълноценно от черноморското взаимодействие и от Европейския инструмент за демокрация и човешки права, за да се поощрява трансграничното и регионално сътрудничество сред организациите на гражданското общество. ЕИСК подчертава значението на междукултурния диалог, целящ разрешаването на конфликти и създаването на област на устойчива демокрация, върховенство на закона и добро управление на местно и регионално равнище.

| 6.2.2 | Спазването на правата на човека и основните свободи — включително зачитането на независимостта на социалните партньори и на организациите на гражданското общество, както и свободата на изразяване — следва да залегне в основата на външната политика на ЕС, в двустранните отношения и в регионалния подход. |
| --- | --- |

6.2.2

Спазването на правата на човека и основните свободи — включително зачитането на независимостта на социалните партньори и на организациите на гражданското общество, както и свободата на изразяване — следва да залегне в основата на външната политика на ЕС, в двустранните отношения и в регионалния подход.

| 6.2.3 | Черноморското взаимодействие следва да допринесе и за популяризирането на европейския социален модел и принципа на социалния и граждански диалог. То трябва да разгледа и намаляването на бедността в Черноморския регион в сътрудничество със съответните международни организации, в частност Световната банка и МОТ. |
| --- | --- |

6.2.3

Черноморското взаимодействие следва да допринесе и за популяризирането на европейския социален модел и принципа на социалния и граждански диалог. То трябва да разгледа и намаляването на бедността в Черноморския регион в сътрудничество със съответните международни организации, в частност Световната банка и МОТ.

6.3   Насърчаване на икономическите реформи, развитието и търговията

| 6.3.1 | През последното десетилетие в Черноморския регион бяха извършени значими политически, институционални, макроикономически и регулаторни реформи. Съществуват големи разлики между икономиките на държавите в региона по отношение на наличието на производствени фактори, природни ресурси, производствени мощности и размер на пазара. Държавите от Черноморския регион се намират на различни етапи на развитие, изпълнение на реформите, постигане на икономически и социален баланс, и разполагат с различен капацитет за задоволяване на основните нужди на населението. Държавите от региона са изправени пред проблеми, свързани с неформалната икономика, корупцията, миграцията и бедността. |
| --- | --- |

6.3.1

През последното десетилетие в Черноморския регион бяха извършени значими политически, институционални, макроикономически и регулаторни реформи. Съществуват големи разлики между икономиките на държавите в региона по отношение на наличието на производствени фактори, природни ресурси, производствени мощности и размер на пазара. Държавите от Черноморския регион се намират на различни етапи на развитие, изпълнение на реформите, постигане на икономически и социален баланс, и разполагат с различен капацитет за задоволяване на основните нужди на населението. Държавите от региона са изправени пред проблеми, свързани с неформалната икономика, корупцията, миграцията и бедността.

| 6.3.2 | В частния сектор на страните от Черноморския регион се наблюдава голяма динамика. Това е основен определящ фактор за конкурентоспособността на икономиката и дългосрочния й потенциал за растеж. Подкрепата за малките и средни предприятия следва да се насърчава, за да се допринесе за постигането на икономически и социален баланс. |
| --- | --- |

6.3.2

В частния сектор на страните от Черноморския регион се наблюдава голяма динамика. Това е основен определящ фактор за конкурентоспособността на икономиката и дългосрочния й потенциал за растеж. Подкрепата за малките и средни предприятия следва да се насърчава, за да се допринесе за постигането на икономически и социален баланс.

| 6.3.3 | Според ЕИСК дългосрочната икономическа устойчивост на Черноморския регион е пряко свързана със състоянието на околната среда, нарастващите отрицателни външни фактори, въпросът за социалната отговорност, зачитането на общите социални стандарти и нарастващото чувство за отговорност към околната среда. ЕИСК подчертава значението на укрепването на достъпните за всички граждани социални, образователни и културни услуги за борбата с бедността и неравенството. |
| --- | --- |

6.3.3

Според ЕИСК дългосрочната икономическа устойчивост на Черноморския регион е пряко свързана със състоянието на околната среда, нарастващите отрицателни външни фактори, въпросът за социалната отговорност, зачитането на общите социални стандарти и нарастващото чувство за отговорност към околната среда. ЕИСК подчертава значението на укрепването на достъпните за всички граждани социални, образователни и културни услуги за борбата с бедността и неравенството.

| 6.3.4 | ЕИСК подчертава необходимостта от подобряване на инвестиционния климат, насърчаване на икономическите реформи, насърчаване на мерките и подкрепата за либерализацията в съответствие с принципите на СТО, създаването на зона за свободна търговия в Черноморския регион. Въздействието на технологичните иновации би могло да отвори нови области за международно сътрудничество, външни инвестиции и за разработване на услуги. |
| --- | --- |

6.3.4

ЕИСК подчертава необходимостта от подобряване на инвестиционния климат, насърчаване на икономическите реформи, насърчаване на мерките и подкрепата за либерализацията в съответствие с принципите на СТО, създаването на зона за свободна търговия в Черноморския регион. Въздействието на технологичните иновации би могло да отвори нови области за международно сътрудничество, външни инвестиции и за разработване на услуги.

6.4   Сътрудничество в областта на транспорта, енергетиката и околната среда.

| 6.4.1 | ЕИСК счита, че Черноморският регион е област от геополитическо и стратегическо значение като регион на производство и пренос за диверсификация на енергийните доставки за ЕС. ЕИСК подкрепя насърчаването на разнообразието от доставки — по-нататъшното засилване на подкрепата за определянето и създаването на нова, жизнеспособна и сигурна инфраструктура и транспортни коридори, доставчици и трасета. |
| --- | --- |

6.4.1

ЕИСК счита, че Черноморският регион е област от геополитическо и стратегическо значение като регион на производство и пренос за диверсификация на енергийните доставки за ЕС. ЕИСК подкрепя насърчаването на разнообразието от доставки — по-нататъшното засилване на подкрепата за определянето и създаването на нова, жизнеспособна и сигурна инфраструктура и транспортни коридори, доставчици и трасета.

| 6.4.2 | Нарастващите цени на нефта и природния газ, все по-голямата зависимост на ЕС от малко на брой външни доставчици и глобалното затопляне са въпроси, които стоят и пред държавите от Черноморския регион. ЕС даде начало на дебат за нуждата от европейска енергийна политика, за да се гарантират устойчивото развитие, конкурентоспособността и сигурността на доставките (3). ЕИСК осъзнава, че нарастващите цени на енергията могат да окажат силно влияние върху икономическия и социален баланс в страните от региона. |
| --- | --- |

6.4.2

Нарастващите цени на нефта и природния газ, все по-голямата зависимост на ЕС от малко на брой външни доставчици и глобалното затопляне са въпроси, които стоят и пред държавите от Черноморския регион. ЕС даде начало на дебат за нуждата от европейска енергийна политика, за да се гарантират устойчивото развитие, конкурентоспособността и сигурността на доставките (3). ЕИСК осъзнава, че нарастващите цени на енергията могат да окажат силно влияние върху икономическия и социален баланс в страните от региона.

| 6.4.3 | Нови пътища за доставка, като Транскаспийския/Трансчерноморския енергиен коридор (4) и газопровода Набуко (5) (проект за тръбопровод с дължина 3400 километра и капацитет за пренос на 31 милиарда кубически тона природен газ годишно), както и проектите INOGATE и TRACECA, би трябвало да оформят подходяща рамка за създаване на конкурентоспособен енергиен пазар. Русия е започнала изграждането на „Южен поток“ — тръбопровод, тръгващ от Русия, преминаващ под Черно море, през Балканите и Централна Европа, и „Северен поток“, тръбопровод в Балтийско море. |
| --- | --- |

6.4.3

Нови пътища за доставка, като Транскаспийския/Трансчерноморския енергиен коридор (4) и газопровода Набуко (5) (проект за тръбопровод с дължина 3400 километра и капацитет за пренос на 31 милиарда кубически тона природен газ годишно), както и проектите INOGATE и TRACECA, би трябвало да оформят подходяща рамка за създаване на конкурентоспособен енергиен пазар. Русия е започнала изграждането на „Южен поток“ — тръбопровод, тръгващ от Русия, преминаващ под Черно море, през Балканите и Централна Европа, и „Северен поток“, тръбопровод в Балтийско море.

| 6.4.4 | ЕИСК подчертава, че ефективното изпълнение на международната политика по отношение на новите потенциални енергийни коридори за доставка на нефт и природен газ от басейна на Черно море и Каспийско море трябва да се базира на подкрепа за Азербайджан за постигането на реална независимост като доставчик на енергия, като се подпомогне развитието на националната петролна и газова промишленост на страната, както и на съдействие за Грузия, Република Молдова, Румъния и Украйна като ключови фактори за осигуряване на нови енергийни транзитни коридори към европейското пространство. Следва да се има предвид, че Русия е също заинтересована страна в този процес. ЕИСК предлага да се окаже пълно съдействие на европейските компании, ангажирани в Източна Европа и Централна Азия в разработката на находища на нефт и газ и в изграждането на тръбопроводи. ЕС също така трябва да се стреми да засили ролята на Турция като фактор на стабилност в региона. |
| --- | --- |

6.4.4

ЕИСК подчертава, че ефективното изпълнение на международната политика по отношение на новите потенциални енергийни коридори за доставка на нефт и природен газ от басейна на Черно море и Каспийско море трябва да се базира на подкрепа за Азербайджан за постигането на реална независимост като доставчик на енергия, като се подпомогне развитието на националната петролна и газова промишленост на страната, както и на съдействие за Грузия, Република Молдова, Румъния и Украйна като ключови фактори за осигуряване на нови енергийни транзитни коридори към европейското пространство. Следва да се има предвид, че Русия е също заинтересована страна в този процес. ЕИСК предлага да се окаже пълно съдействие на европейските компании, ангажирани в Източна Европа и Централна Азия в разработката на находища на нефт и газ и в изграждането на тръбопроводи. ЕС също така трябва да се стреми да засили ролята на Турция като фактор на стабилност в региона.

| 6.4.5 | ЕИСК смята, че разработването на политики за икономия на енергия в Черноморския регион следва да бъде включено като основен приоритет в програмите на ЕС за сътрудничество и техническа помощ. Свързаните с енергетиката програми следва да допринасят за икономия на енергия, намаляване на разходите и на замърсяването. |
| --- | --- |

6.4.5

ЕИСК смята, че разработването на политики за икономия на енергия в Черноморския регион следва да бъде включено като основен приоритет в програмите на ЕС за сътрудничество и техническа помощ. Свързаните с енергетиката програми следва да допринасят за икономия на енергия, намаляване на разходите и на замърсяването.

6.5   Контакти между народите

| 6.5.1 | ЕИСК приветства предстоящата програма за Трансгранично сътрудничество (ТС) за Черноморския басейн в рамките на финансовия инструмент на европейската политика на съседство (ENPI 2007-2013 г.) и подчертава колко е важно да се поощряват контактите между народите, по-специално сред младите поколения в Черноморските държави. |
| --- | --- |

6.5.1

ЕИСК приветства предстоящата програма за Трансгранично сътрудничество (ТС) за Черноморския басейн в рамките на финансовия инструмент на европейската политика на съседство (ENPI 2007-2013 г.) и подчертава колко е важно да се поощряват контактите между народите, по-специално сред младите поколения в Черноморските държави.

| 6.5.2 | ЕИСК одобрява по-нататъшното засилване на сътрудничеството в изграждането на взаимно разбиране и насърчаване на икономическите, социални и културни контакти, и разпространяване на общуването между народите като начин за утвърждаване на трайния растеж, просперитета, стабилността и сигурността в Черноморския регион. |
| --- | --- |

6.5.2

ЕИСК одобрява по-нататъшното засилване на сътрудничеството в изграждането на взаимно разбиране и насърчаване на икономическите, социални и културни контакти, и разпространяване на общуването между народите като начин за утвърждаване на трайния растеж, просперитета, стабилността и сигурността в Черноморския регион.

| 6.5.3 | ЕИСК подчертава необходимостта от ефективно прилагане на визови облекчения и споразумения за реадмисия, което ще улесни образователния и младежки обмен, контактите между предприятията, мобилността на научните работници като част от засиленото сътрудничество в научноизследователската дейност, контактите между регионалните и местните власти, неправителствените организации и културните групи. |
| --- | --- |

6.5.3

ЕИСК подчертава необходимостта от ефективно прилагане на визови облекчения и споразумения за реадмисия, което ще улесни образователния и младежки обмен, контактите между предприятията, мобилността на научните работници като част от засиленото сътрудничество в научноизследователската дейност, контактите между регионалните и местните власти, неправителствените организации и културните групи.

| 6.5.4 | Междуличностните контакти може да способстват за насърчаване на сътрудничеството в областта на образованието, обучението и научните изследвания, като се наблегне на значението на засилването на междукултурния диалог чрез наличните програми (6) на ЕС. Контактите между предприятията и сътрудничеството между организациите от работодатели трябва активно да се насърчават, за да се установят по-тесни връзки и да се предава опитът и стандартите за дейностите. |
| --- | --- |

6.5.4

Междуличностните контакти може да способстват за насърчаване на сътрудничеството в областта на образованието, обучението и научните изследвания, като се наблегне на значението на засилването на междукултурния диалог чрез наличните програми (6) на ЕС. Контактите между предприятията и сътрудничеството между организациите от работодатели трябва активно да се насърчават, за да се установят по-тесни връзки и да се предава опитът и стандартите за дейностите.

Брюксел, 9 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Черноморският регион включва Гърция, България, Румъния и Република Молдова на запад, Украйна и Русия на север, Грузия, Армения и Азербайджан на изток, и Турция на юг. Въпреки че Армения, Азербайджан, Република Молдова и Гърция не са крайбрежни държави, тяхната история, близост и тесни връзки ги превръщат в естествен регионален участник.

1

(2)  С присъединяването на България и Румъния към ЕС Черно море се превърна в европейско море.

2

(3)  Европейският съвет от 8-9 март 2007 г. прие Енергийна политика за Европа. Впоследствие бе разработен двугодишен План за действие (2007-2009 г.).

3

(4)  Коридорът включва проекти, които вече са изпълнени, като нефтопровода Баку — Тбилиси — Джейхан, както и енергийни инфраструктури, които в момента се обсъждат или подготвят, като тръбопровода Броди — Одеса и разширението до Плоцк, нефтопроводите Констанца — Омишали — Триест, нефтпроводите Бургас — Вльора и Бургас — Александруполис.

4

(5)  Проектът бе възпрепятстван от забавяния, свързани с логистиката, спорове относно финансирането и липса на политическа воля.

5

(6)  Темпус, Еразмус Мундус, Седма рамкова програма за научни изследвания, Програма за трансгранично сътрудничество за басейна на Черно море.

6

---

ПРИЛОЖЕНИЕ I

Общ преглед на регионалното сътрудничество в Черноморския регион

| 1. | Организациите са разделени на четири категории, в които са посочени държавите участнички и целите на регионалното сътрудничество: |
| --- | --- |

1.

Организациите са разделени на четири категории, в които са посочени държавите участнички и целите на регионалното сътрудничество:

1.1   Първата категория — институционализирани организации с добре очертана структура.

| — | Организация за черноморско икономическо сътрудничество — ЧИС (Албания, Армения, Азербайджан, България, Грузия, Гърция, Република Молдова, Румъния, Русия, Сърбия, Турция, Украйна; 13 наблюдатели, включително ЕС и САЩ) изпълнява многостранни политически и икономически инициативи, целящи да насърчат взаимодействието между държавите-членки. |
| --- | --- |

—

Организация за черноморско икономическо сътрудничество — ЧИС (Албания, Армения, Азербайджан, България, Грузия, Гърция, Република Молдова, Румъния, Русия, Сърбия, Турция, Украйна; 13 наблюдатели, включително ЕС и САЩ) изпълнява многостранни политически и икономически инициативи, целящи да насърчат взаимодействието между държавите-членки.

| — | Организация на Черноморската комисия — ЧМ комисия (България, Грузия, Румъния, Русия, Турция и Украйна) цели опазване на Черно море от замърсяване и изпълнение на Конвенцията от Букурещ и Черноморския стратегически план за действие. |
| --- | --- |

—

Организация на Черноморската комисия — ЧМ комисия (България, Грузия, Румъния, Русия, Турция и Украйна) цели опазване на Черно море от замърсяване и изпълнение на Конвенцията от Букурещ и Черноморския стратегически план за действие.

| — | Организация за демокрация и икономическо развитие — GUAM (Азербайджан, Грузия, Република Молдова и Украйна) цели създаването на Евро-азиатски транскавказки транспортен коридор и общо пространство на интеграция и сигурност в района на GUAM. |
| --- | --- |

—

Организация за демокрация и икономическо развитие — GUAM (Азербайджан, Грузия, Република Молдова и Украйна) цели създаването на Евро-азиатски транскавказки транспортен коридор и общо пространство на интеграция и сигурност в района на GUAM.

| — | Оперативна група за военноморско сътрудничество в Черно море — BLACKSEAFOR (България, Грузия, Румъния, Русия, Турция и Украйна) допринася за укрепване на взаимното доверие и стабилност в региона чрез засилено сътрудничество и оперативно взаимодействие между военноморските сили. |
| --- | --- |

—

Оперативна група за военноморско сътрудничество в Черно море — BLACKSEAFOR (България, Грузия, Румъния, Русия, Турция и Украйна) допринася за укрепване на взаимното доверие и стабилност в региона чрез засилено сътрудничество и оперативно взаимодействие между военноморските сили.

| — | Общност на независимите държави — ОНД (Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Казахстан, Киргизстан, Република Молдова, Русия, Таджикистан, Украйна и Узбекистан). Туркменистан е асоцииран член. ОНД се стреми към създаване на общо икономическо пространство, основано на принципите на свободното движение на стоки, услуги, работници и капитал. |
| --- | --- |

—

Общност на независимите държави — ОНД (Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Казахстан, Киргизстан, Република Молдова, Русия, Таджикистан, Украйна и Узбекистан). Туркменистан е асоцииран член. ОНД се стреми към създаване на общо икономическо пространство, основано на принципите на свободното движение на стоки, услуги, работници и капитал.

| — | Съюз на конфедерациите на предприятията от Черноморския и Каспийския региони — UBCCE (представители на частния сектор секторни организации и организации на работодатели от Албания, Австрия, Азербайджан, Босна и Херцеговина, България, Грузия, Гърция, Иран, Казахстан, Бившата югославска република Македония, Румъния, Сърбия и Турция) цели да подкрепи приемането на политики, допринасящи за по-доброто функциониране на пазарната икономика и подпомагащи развитието на конкурентна среда, която насърчава устойчивия растеж в регионите на Черно и Каспийско море. |
| --- | --- |

—

Съюз на конфедерациите на предприятията от Черноморския и Каспийския региони — UBCCE (представители на частния сектор секторни организации и организации на работодатели от Албания, Австрия, Азербайджан, Босна и Херцеговина, България, Грузия, Гърция, Иран, Казахстан, Бившата югославска република Македония, Румъния, Сърбия и Турция) цели да подкрепи приемането на политики, допринасящи за по-доброто функциониране на пазарната икономика и подпомагащи развитието на конкурентна среда, която насърчава устойчивия растеж в регионите на Черно и Каспийско море.

1.2   Втората категория — форуми без формална структура за вземане на решения.

| — | Черноморски форум за партньорство и диалог (1) — ЧМ форум (Армения, Азербайджан, България, Грузия, Гърция, Република Молдова, Румъния, Турция и Украйна) представлява платформа за сътрудничество и ангажираност към разработването на нова регионална стратегия и обща визия. |
| --- | --- |

—

Черноморски форум за партньорство и диалог (1) — ЧМ форум (Армения, Азербайджан, България, Грузия, Гърция, Република Молдова, Румъния, Турция и Украйна) представлява платформа за сътрудничество и ангажираност към разработването на нова регионална стратегия и обща визия.

| — | Парламентарна асамблея на ЕПС — Изток (EURO-NEST). През ноември 2007 г. Европейският парламент взе решение да създаде съвместен многостранен форум на ЕП с парламентите на Украйна, Република Молдова, Армения, Грузия и Азербайджан, както и наблюдатели с демократична ориентация от Беларус. |
| --- | --- |

—

Парламентарна асамблея на ЕПС — Изток (EURO-NEST). През ноември 2007 г. Европейският парламент взе решение да създаде съвместен многостранен форум на ЕП с парламентите на Украйна, Република Молдова, Армения, Грузия и Азербайджан, както и наблюдатели с демократична ориентация от Беларус.

| — | Общност за демократичен избор — CDC (Членове: Естония, Латвия, Литва, Грузия, Бившата югославска република Македония, Република Молдова, Румъния, Русия, Словения и Украйна; участници: Азербайджан, България, Република Чехия, Унгария и Полша; наблюдатели: САЩ, ЕС, Съвета на Европа и ОССЕ) цели да постигне по-високи стандарти на устойчиво развитие, като укрепва регионалното сътрудничество, популяризира демокрацията и защитава правата на човека. |
| --- | --- |

—

Общност за демократичен избор — CDC (Членове: Естония, Латвия, Литва, Грузия, Бившата югославска република Македония, Република Молдова, Румъния, Русия, Словения и Украйна; участници: Азербайджан, България, Република Чехия, Унгария и Полша; наблюдатели: САЩ, ЕС, Съвета на Европа и ОССЕ) цели да постигне по-високи стандарти на устойчиво развитие, като укрепва регионалното сътрудничество, популяризира демокрацията и защитава правата на човека.

| — | Черноморска мрежа на неправителствените организации — ЧМНО (асоциация от 60 НПО от България, Грузия, Румъния, Русия, Турция и Украйна) е ОГО, целяща опазване на околната среда, разпространение на демократичните ценности и устойчиво развитие в региона. |
| --- | --- |

—

Черноморска мрежа на неправителствените организации — ЧМНО (асоциация от 60 НПО от България, Грузия, Румъния, Русия, Турция и Украйна) е ОГО, целяща опазване на околната среда, разпространение на демократичните ценности и устойчиво развитие в региона.

| — | Инициатива от Баку
   (2) — (партньори: Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Иран, Казахстан, Киргизстан, Република Молдова, Украйна, Узбекистан, Таджикистан, Турция, Туркменистан; наблюдател: Русия; представители на ЕС: ГД „Енергетика и транспорт“, ГД „Външни отношения“, Служба за сътрудничество EuropeAid) цели постепенното интегриране на енергийните пазари в региона на Черно и Каспийско море с пазарите на ЕС. |
| --- | --- |

—

Инициатива от Баку
   (2) — (партньори: Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Иран, Казахстан, Киргизстан, Република Молдова, Украйна, Узбекистан, Таджикистан, Турция, Туркменистан; наблюдател: Русия; представители на ЕС: ГД „Енергетика и транспорт“, ГД „Външни отношения“, Служба за сътрудничество EuropeAid) цели постепенното интегриране на енергийните пазари в региона на Черно и Каспийско море с пазарите на ЕС.

1.3   Третата категория — програми, разработени предимно от ЕС

| — | Междудържавен пренос на нефт и газ за Европа — (INOGATE) (България, Грузия, Република Молдова, Румъния, Турция, Украйна, и други 15 други страни) е международна програма за сътрудничество, насърчаваща регионалната интеграция на тръбопроводните системи и улесняваща преноса на нефт и газ. |
| --- | --- |

—

Междудържавен пренос на нефт и газ за Европа — (INOGATE) (България, Грузия, Република Молдова, Румъния, Турция, Украйна, и други 15 други страни) е международна програма за сътрудничество, насърчаваща регионалната интеграция на тръбопроводните системи и улесняваща преноса на нефт и газ.

| — | Транспортен коридор Европа — Кавказ — Азия (TRACECA) (Армения, Азербайджан, България, Грузия, Република Молдова, Казахстан, Киргизстан, Румъния, Таджикистан, Турция, Украйна, Узбекистан, Туркменистан) цели подобряването на търговията и транспорта по коридора Европа — Кавказ — Азия. |
| --- | --- |

—

Транспортен коридор Европа — Кавказ — Азия (TRACECA) (Армения, Азербайджан, България, Грузия, Република Молдова, Казахстан, Киргизстан, Румъния, Таджикистан, Турция, Украйна, Узбекистан, Туркменистан) цели подобряването на търговията и транспорта по коридора Европа — Кавказ — Азия.

| — | Специална работна група за река Дунав и Черно море — ДАБЛАС (България, Грузия, Република Молдова, Румъния, Русия, Турция, Украйна и девет други страни, секретариата на Международната комисия за опазване на река Дунав (МКОРД), Черноморската комисия, международните финансови институции и Европейската комисия) цели координиране на действията между всички финансови инструменти, действащи в региона. Гражданското общество участва в различните задачи, изпълнявани от специалната работна група ДАБЛАС. |
| --- | --- |

—

Специална работна група за река Дунав и Черно море — ДАБЛАС (България, Грузия, Република Молдова, Румъния, Русия, Турция, Украйна и девет други страни, секретариата на Международната комисия за опазване на река Дунав (МКОРД), Черноморската комисия, международните финансови институции и Европейската комисия) цели координиране на действията между всички финансови инструменти, действащи в региона. Гражданското общество участва в различните задачи, изпълнявани от специалната работна група ДАБЛАС.

1.4   Четвъртата категория — анализ и финансиране на инициативите, свързани с политиките

| — | Германски фонд „Маршал“ — Черноморски тръст за регионално сътрудничество (BST) (осъществява дейност в България, Грузия, Молдова, Румъния, Русия, Турция и Украйна) е публично-частно партньорство, целящо възстановяване на доверието и укрепване на обществените институции, утвърждаване на ценността на гражданското участие в демократичния процес и поощряване на регионалните и трансграничните връзки в публичния и частния сектор и в организациите с нестопанска цел. |
| --- | --- |

—

Германски фонд „Маршал“ — Черноморски тръст за регионално сътрудничество (BST) (осъществява дейност в България, Грузия, Молдова, Румъния, Русия, Турция и Украйна) е публично-частно партньорство, целящо възстановяване на доверието и укрепване на обществените институции, утвърждаване на ценността на гражданското участие в демократичния процес и поощряване на регионалните и трансграничните връзки в публичния и частния сектор и в организациите с нестопанска цел.

| — | Международен център за черноморски изследвания — ICBSS (Албания, Армения, Азербайджан, България, Грузия, Гърция, Република Молдова, Румъния, Русия, Сърбия, Турция и Украйна). ICBSS е независим център за изследвания и обучение, предназначен за приложни изследвания, насочени към политиките, за изграждане на капацитет и насърчаване на познанията за Черноморския регион. Това е орган, свързан с ЧИС. |
| --- | --- |

—

Международен център за черноморски изследвания — ICBSS (Албания, Армения, Азербайджан, България, Грузия, Гърция, Република Молдова, Румъния, Русия, Сърбия, Турция и Украйна). ICBSS е независим център за изследвания и обучение, предназначен за приложни изследвания, насочени към политиките, за изграждане на капацитет и насърчаване на познанията за Черноморския регион. Това е орган, свързан с ЧИС.

| — | Инициатива за управление на кризи (CMI) е нестопанска организация, която осъществява инициативата „Участие на гражданското общество в европейската политика на съседство — регионален подход към решаването на конфликти“. Тази инициатива е насочена към създаването на регионална партньорска мрежа от четири водещи НПО/мозъчни тръстове от САЩ, Азербайджан, Грузия и Република Молдова, с цел насърчаване на диалога на гражданското общество със съответните правителства. |
| --- | --- |

—

Инициатива за управление на кризи (CMI) е нестопанска организация, която осъществява инициативата „Участие на гражданското общество в европейската политика на съседство — регионален подход към решаването на конфликти“. Тази инициатива е насочена към създаването на регионална партньорска мрежа от четири водещи НПО/мозъчни тръстове от САЩ, Азербайджан, Грузия и Република Молдова, с цел насърчаване на диалога на гражданското общество със съответните правителства.

---

(1)  Форумът е инициатива на Румъния.

(2)  Свързана с нея програма за сътрудничество INOGATE.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ II

Сътрудничество между ЕИСК и Икономическите и социални съвети в Черноморския регион

Българският Икономически и социален съвет е създаден през 2001 г. със Закона за Икономически и социален съвет. Съветът е консултативен орган, който се състои от председател и 36 членове, определени от управителните органи на представителните организации на национално ниво: 12 членове, определени от ръководните органи на представителните организации на работодателите; 12 членове, определени от ръководните органи на представителните организации на работниците и служителите на национално равнище; и 12 членове, определени от други организирани групи, сред които и двама независими учени, определени от Министерския съвет. Съветът приема становища по проекти на закони, национални програми и планове и актове на Народното събрание. Съветът издава годишни меморандуми за икономическото и социалното развитие на страната, както и анализи по проблемите на икономическата и социалната политика.

Гръцкият Икономически и социален съвет (ОКЕ) е създаден със Закон 2232/1994. Той е тристранна организация, която представлява интересите на работодателите, работниците и групата на другите заинтересовани страни, състояща се от земеделски производители, представители на свободни професии, местни власти и потребители. OKE се състои от председател и 48 членове, разпределени в три групи с равен брой членове. Целта на ОКЕ е да насърчава социалния диалог чрез изработване на общи позиции по въпроси, засягащи обществото като цяло или отделни групи от него.

Румънският Икономически и социален съвет (CES) се определя от румънската Конституция (преработена през 2003 г.) като консултативен орган на парламента и правителството в областите, посочени в Закона за организацията и дейността на CES. CES се състои от 45 членове, определяни както следва: 15 членове — представители на конфедерациите на работодателите на национално ниво; 15 членове — представители на конфедерациите на синдикатите на национално ниво; и 15 членове, определяни от правителството. CES има консултативни функции при разработването на стратегии и икономически и социални политики и играе ролята на посредник при спорове между социалните партньори.

Обществената палата на Руската федерация е създадена въз основа на Федерален закон No 32 от 4.4.2005 г. Палатата има 126 членове: 42, определяни от президента на Руската федерация, които на свой ред определят 42 други членове от активните на национално равнище организации на гражданското общество; след това тези 84 членове избират останалите 42 членове от списъка на активните на регионално равнище организации на гражданското общество. Членовете работят в 18 комисии, както и в работни групи с участието на външни експерти. Палатата издава становища по нови законодателни предложения, прегледи на съществуващи закони, както и публикува собствени доклади.

Украинският Национален тристранен икономически и социален съвет (NTSEC) е създаден с президентски указ през 2005 г. и функционира като консултативен орган към президента на републиката. NTSEC се състои от 66 членове: 22 членове, определяни от представителите на различните професии и професионални сдружения; 22 представители на работодателите; и 22 представители на Кабинета на министрите на ниво заместник-министър. С подкрепата на МОТ, NTSEC работи за развитието на гражданския и социален диалог на национално ниво.

Съвместният консултативен комитет ЕС-Турция се състои от 18 членове на ЕИСК и 18 членове, представляващи организираното гражданско общество в Турция. Той заседава два пъти годишно (веднъж в Брюксел и веднъж в Турция), като разглежда различни въпроси от взаимен интерес, имащи отношение към гражданското общество. Основната му цел е да осигури участието на организираното гражданско общество в процеса на преговорите за присъединяването на страната към ЕС: последващи действия по отворени преговорни глави, анализ на икономическите и социалните последствия от прилагането на достиженията на правото на Общността, осъществяване на срещи с властите в ЕС и Турция и формулиране на препоръки.

---

| 3.2.2009 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 27/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 27/152

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет oтносно „Как да се съчетае националното и европейското измерение в комуникацията на тема Европа“

(2009/C 27/30)

С писмо от 25 октомври 2007 г. бъдещото френско председателство на Европейския съюз реши да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Как да се съчетаят националното и европейското измерение на комуникацията на тема Европа?“.

Съгласно член 20 от Правилника за дейността си Европейският икономически и социален комитет определи г-жа Béatrice OUIN за главен докладчик.

В становището са взети предвид идеите, изразени в съобщението на Комисията „Дебат Европа — използване на натрупания опит от План Д за Демокрация, Диалог и Дебати“, прието на 2 април 2008 г. (1)

На 446-та си пленарна сесия, проведена на 9 и 10 юли 2008 г. (заседание от 10 юли), Европейският икономически и социален съвет прие настоящото становище с 115 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

ЕИСК препоръчва:

| 1.1 | Да се изразят с прости, разбираеми и за децата думи оригиналността на европейското изграждане, неговите ценности, неговият проект. |
| --- | --- |

1.1

Да се изразят с прости, разбираеми и за децата думи оригиналността на европейското изграждане, неговите ценности, неговият проект.

| 1.2 | За целите на европейското гражданско обучение, да се предостави на европейско равнище обща база от знания (създадена въз основата на вече направеното в държавите-членки), предназначена за учениците и преведена на 22-та официални езика на Съюза. Тя може да бъде утвърдена от Европейския парламент. Тя ще се въведе в училищните програми и ще даде възможност и за приоритетно обучение на лицата, които участват във формирането на общественото мнение: учители, лица на изборни длъжности и журналисти. Организирането на тези обучения трябва да се извършва на национално равнище. |
| --- | --- |

1.2

За целите на европейското гражданско обучение, да се предостави на европейско равнище обща база от знания (създадена въз основата на вече направеното в държавите-членки), предназначена за учениците и преведена на 22-та официални езика на Съюза. Тя може да бъде утвърдена от Европейския парламент. Тя ще се въведе в училищните програми и ще даде възможност и за приоритетно обучение на лицата, които участват във формирането на общественото мнение: учители, лица на изборни длъжности и журналисти. Организирането на тези обучения трябва да се извършва на национално равнище.

| 1.3 | Необходимо е всички институции да създадат и разпространят една обща комуникационна политика. Предложенията в тази насока, изложени в съобщението „Дебат Европа“ са окуражителни, но трябва да стигнат по-далече. Тази комуникационна дейност трябва да избягва „eurospeak“ — европейския жаргон на Брюксел и да позволява провеждането на дебат сред европейските граждани относно предизвикателствата пред обществото. |
| --- | --- |

1.3

Необходимо е всички институции да създадат и разпространят една обща комуникационна политика. Предложенията в тази насока, изложени в съобщението „Дебат Европа“ са окуражителни, но трябва да стигнат по-далече. Тази комуникационна дейност трябва да избягва „eurospeak“ — европейския жаргон на Брюксел и да позволява провеждането на дебат сред европейските граждани относно предизвикателствата пред обществото.

| 1.4 | Тази обща комуникационна политика трябва да бъде представена от политическите личности, начело на европейските институции, от политическите личности в европейските правителства, които вземат решение в Съветите на министрите и които са известни в своите страни. За да може от Брюксел да се достигне до 495-те милиона европейци, е необходимо комуникацията да се насочи към лицата, формиращи общественото мнение (представители на гражданското общество, местни избрани представители, журналисти, учители...) и след края на заседанията на Европейския съвет, да им се предостави, например, едно кратко и разбираемо обобщение. |
| --- | --- |

1.4

Тази обща комуникационна политика трябва да бъде представена от политическите личности, начело на европейските институции, от политическите личности в европейските правителства, които вземат решение в Съветите на министрите и които са известни в своите страни. За да може от Брюксел да се достигне до 495-те милиона европейци, е необходимо комуникацията да се насочи към лицата, формиращи общественото мнение (представители на гражданското общество, местни избрани представители, журналисти, учители...) и след края на заседанията на Европейския съвет, да им се предостави, например, едно кратко и разбираемо обобщение.

| 1.5 | На национално равнище членовете на гражданското общество и местните избрани представители трябва да бъдат радетелите на европейската демокрация на участието: заедно, те трябва да събират становищата и мненията на гражданите за европейските проекти. Местните избрани представители са в най-изгодна позиция да намерят място за изява в местната преса, която е най-четената. Ако те говорят за Европа, местната преса ще предава изказванията им. Всички, които имат европейски мандат, трябва веднъж годишно да отчитат своята дейност пред тези, които са им предоставили мандата. На местно равнище, да се създаде указател с лицата, представляващи ресурс — лицата с европейски опит, които биха могли да бъдат канени от училищата, сдруженията, асамблеите ... |
| --- | --- |

1.5

На национално равнище членовете на гражданското общество и местните избрани представители трябва да бъдат радетелите на европейската демокрация на участието: заедно, те трябва да събират становищата и мненията на гражданите за европейските проекти. Местните избрани представители са в най-изгодна позиция да намерят място за изява в местната преса, която е най-четената. Ако те говорят за Европа, местната преса ще предава изказванията им. Всички, които имат европейски мандат, трябва веднъж годишно да отчитат своята дейност пред тези, които са им предоставили мандата. На местно равнище, да се създаде указател с лицата, представляващи ресурс — лицата с европейски опит, които биха могли да бъдат канени от училищата, сдруженията, асамблеите ...

| 1.6 | На европейско равнище трябва да им се предоставят (на местните избрани представители, журналисти, учители, членове на националните ИИС и други представители на гражданското общество) актуализирани бази данни и сравнения между различните държави в Съюза по всички теми. Тези информационни данни могат да захранят, по-специално, твърде многобройните медии на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.6

На европейско равнище трябва да им се предоставят (на местните избрани представители, журналисти, учители, членове на националните ИИС и други представители на гражданското общество) актуализирани бази данни и сравнения между различните държави в Съюза по всички теми. Тези информационни данни могат да захранят, по-специално, твърде многобройните медии на гражданското общество.

| 1.7 | На национално равнище да се насърчат преките срещи и обменът между гражданите: побратимяване, спортни срещи, присъствие на представители на друга държава-членка в образователни стажове с европейско измерение, като се предостави прост и децентрализиран достъп до финансиране на пътните разходи (европейски фонд за комуникация), който би допълнил съществуващите програми за мобилност. |
| --- | --- |

1.7

На национално равнище да се насърчат преките срещи и обменът между гражданите: побратимяване, спортни срещи, присъствие на представители на друга държава-членка в образователни стажове с европейско измерение, като се предостави прост и децентрализиран достъп до финансиране на пътните разходи (европейски фонд за комуникация), който би допълнил съществуващите програми за мобилност.

| 1.8 | По-добре да се използват съществуващите ресурси, по-специално преведените документи, които днес остават твърде често само работни документи за членовете на институциите, и да се насърчи многоезичието — предварително условие, необходимо за общуването между европейците (2). |
| --- | --- |

1.8

По-добре да се използват съществуващите ресурси, по-специално преведените документи, които днес остават твърде често само работни документи за членовете на институциите, и да се насърчи многоезичието — предварително условие, необходимо за общуването между европейците (2).

| 1.9 | Да се предложи на държавите-членки да създадат напълно функциониращи министерства на европейските работи. Чужбина започва от границите на Съюза, европейските въпроси са обект на вътрешната политика, а не на външната. Това важи и по отношение на организациите и медиите. |
| --- | --- |

1.9

Да се предложи на държавите-членки да създадат напълно функциониращи министерства на европейските работи. Чужбина започва от границите на Съюза, европейските въпроси са обект на вътрешната политика, а не на външната. Това важи и по отношение на организациите и медиите.

| 1.10 | На национално равнище да се използват провежданите прояви (европейски и международни спортни състезания, избори за Европейския парламент, Ден на Европа, годишнини, между които годишнината от падането на Берлинската стена) и да се организират други, на които да се говори за Европа, като се използват символите, химнът и знамето на Европа. |
| --- | --- |

1.10

На национално равнище да се използват провежданите прояви (европейски и международни спортни състезания, избори за Европейския парламент, Ден на Европа, годишнини, между които годишнината от падането на Берлинската стена) и да се организират други, на които да се говори за Европа, като се използват символите, химнът и знамето на Европа.

2.   Изложение на мотивите

2.1   Как да се съчетаят националното и европейското измерение в комуникацията на тема Европа

| 2.1.1 | Откакто французите и холандците казаха „не“ на проекта за Договор за създаване на Конституция, съществува консенсус за по-добра комуникация на тема Европа, а и резултатът от референдума в Ирландия показва, че тази воля все още не намира израз в ефикасни действия както на национално, така и на европейско равнище. |
| --- | --- |

2.1.1

Откакто французите и холандците казаха „не“ на проекта за Договор за създаване на Конституция, съществува консенсус за по-добра комуникация на тема Европа, а и резултатът от референдума в Ирландия показва, че тази воля все още не намира израз в ефикасни действия както на национално, така и на европейско равнище.

| 2.1.2 | Комисията състави редица текстове, които бяха вече обсъдени, и ЕИСК изготви много добри становища по този въпрос, които няма смисъл да бъдат преразказвани тук. В Бялата книга за европейската комуникационна политика (CESE 972/2006 (3)) се препоръчва „националните публични власти, гражданското общество и институциите на Съюза да работят съвместно за укрепването на европейската публична сфера“. Целта на настоящото становище не е да се правят нови предложения, а да се организират вече направените, предлагайки да се определят отговорностите на националните публични власти, гражданското общество и институциите на Съюза, и да се определят приоритетните действия. |
| --- | --- |

2.1.2

Комисията състави редица текстове, които бяха вече обсъдени, и ЕИСК изготви много добри становища по този въпрос, които няма смисъл да бъдат преразказвани тук. В Бялата книга за европейската комуникационна политика (CESE 972/2006 (3)) се препоръчва „националните публични власти, гражданското общество и институциите на Съюза да работят съвместно за укрепването на европейската публична сфера“. Целта на настоящото становище не е да се правят нови предложения, а да се организират вече направените, предлагайки да се определят отговорностите на националните публични власти, гражданското общество и институциите на Съюза, и да се определят приоритетните действия.

2.2   Да общуваме на тема Европа: една сложна задача

| 2.2.1 | Комуникацията на тема Европа е по необходимост сложна, проектът за европейското изграждане винаги е имал критици — някои от тях искат по-малко Европа, други искат повече, а трети искат по-бърз напредък. Ето защо уравновесеното и разбираемо общуване на тема Европа е постоянно усилие. Не става въпрос „да се продава Европа“, а да се позволи на гражданите да живеят в европейското пространство и, с познание, да участват в избора на насоките за бъдещето на Европа. |
| --- | --- |

2.2.1

Комуникацията на тема Европа е по необходимост сложна, проектът за европейското изграждане винаги е имал критици — някои от тях искат по-малко Европа, други искат повече, а трети искат по-бърз напредък. Ето защо уравновесеното и разбираемо общуване на тема Европа е постоянно усилие. Не става въпрос „да се продава Европа“, а да се позволи на гражданите да живеят в европейското пространство и, с познание, да участват в избора на насоките за бъдещето на Европа.

| 2.2.2 | Общуването на тема Европа означава да се разбере една уникална в историята на човечеството политическа реалност и да се предложи проект. Трябва да се намери равновесие между комуникацията, свързана с проекта, което зависи от отговорните политици и необходимата информация за резултатите от работата на институциите, която зависи от всички тях и е насочена към заинтересованата публика. |
| --- | --- |

2.2.2

Общуването на тема Европа означава да се разбере една уникална в историята на човечеството политическа реалност и да се предложи проект. Трябва да се намери равновесие между комуникацията, свързана с проекта, което зависи от отговорните политици и необходимата информация за резултатите от работата на институциите, която зависи от всички тях и е насочена към заинтересованата публика.

| 2.2.3 | Първоначалният проект трябва да се обновява. Да се обяснява, че „Европа значи мир“ на поколения, които не познават последиците от Втората световна война и които са започнали да се интересуват от света, когато бомбите падаха върху Сараево, не внушава доверие. Поколенията, родени след 70-те години, имат чувството, че Европа им е била наложена и че тя не можа да предотврати една евентуална война, нито да ги защити от това, което някои определят като крайностите на глобализацията. Те не разбират, че правата и свободите, които ползват, са плод на европейската динамика. |
| --- | --- |

2.2.3

Първоначалният проект трябва да се обновява. Да се обяснява, че „Европа значи мир“ на поколения, които не познават последиците от Втората световна война и които са започнали да се интересуват от света, когато бомбите падаха върху Сараево, не внушава доверие. Поколенията, родени след 70-те години, имат чувството, че Европа им е била наложена и че тя не можа да предотврати една евентуална война, нито да ги защити от това, което някои определят като крайностите на глобализацията. Те не разбират, че правата и свободите, които ползват, са плод на европейската динамика.

| 2.2.4 | Да се обяснява, че „Европа значи разширяване на хоризонта“ чрез премахване на границите, да се покаже конкретно как, стъпка по стъпка, се премахва това, което пречи да се разбираме, да водим диалог, да се придвижваме, да търгуваме, да работим, да се установим на друго място и т.н., да се покаже, че Европа разширява обхвата на възможностите, като предоставя на европейците по-голяма жизнена територия, открита към различните култури — ето кое може да бъде по-мобилизиращо. Да се обясни също, че Европа позволява, чрез сравнение на различните системи, да се запази това, което всеки прави по най-добрия начин — ето кое може да докаже конкретно ползата от Европа. |
| --- | --- |

2.2.4

Да се обяснява, че „Европа значи разширяване на хоризонта“ чрез премахване на границите, да се покаже конкретно как, стъпка по стъпка, се премахва това, което пречи да се разбираме, да водим диалог, да се придвижваме, да търгуваме, да работим, да се установим на друго място и т.н., да се покаже, че Европа разширява обхвата на възможностите, като предоставя на европейците по-голяма жизнена територия, открита към различните култури — ето кое може да бъде по-мобилизиращо. Да се обясни също, че Европа позволява, чрез сравнение на различните системи, да се запази това, което всеки прави по най-добрия начин — ето кое може да докаже конкретно ползата от Европа.

| 2.2.5 | Да се каже най-после, че заедно можем да се борим с изменението на климата, да опазваме околната среда, безопасността на продуктите, правата на потребителите и др., защото Европа има нужда от прости идеи, каквито имат държавите. Лесно е да се обясни на едно дете, че трябват пътища и железопътни линии, за да се придвижваме, че всеки трябва да се научи да чете, за да разбира света, че трябва да се наказват тези, които вредят на другите, на групата, и че тези услуги — териториално устройство, образование, правосъдие, от които всички се нуждаят, се предоставят от държавата, че държавата опазва здравето, безопасността и солидарността. Тъй като става въпрос за една нова структура, която някои граждани не разбират добре, не е толкова лесно да се обясни Европа, необходимостта и ползата от нея. Това, че градим една по-голяма жизнена територия и че сме по-силни и с по-голяма способност за творчество, защото сме по-многобройни, може да се обясни лесно на децата и на техните родители. |
| --- | --- |

2.2.5

Да се каже най-после, че заедно можем да се борим с изменението на климата, да опазваме околната среда, безопасността на продуктите, правата на потребителите и др., защото Европа има нужда от прости идеи, каквито имат държавите. Лесно е да се обясни на едно дете, че трябват пътища и железопътни линии, за да се придвижваме, че всеки трябва да се научи да чете, за да разбира света, че трябва да се наказват тези, които вредят на другите, на групата, и че тези услуги — териториално устройство, образование, правосъдие, от които всички се нуждаят, се предоставят от държавата, че държавата опазва здравето, безопасността и солидарността. Тъй като става въпрос за една нова структура, която някои граждани не разбират добре, не е толкова лесно да се обясни Европа, необходимостта и ползата от нея. Това, че градим една по-голяма жизнена територия и че сме по-силни и с по-голяма способност за творчество, защото сме по-многобройни, може да се обясни лесно на децата и на техните родители.

| 2.2.6 | Въпреки че това не се отнася до всички държави в Съюза, еврото се очертава като един успех, който може да бъде изтъкван в по-голяма степен, едновременно като символ на падането на границите, като носител на чувството за принадлежност към Европа и като средство да бъдем по-стабилни заедно. |
| --- | --- |

2.2.6

Въпреки че това не се отнася до всички държави в Съюза, еврото се очертава като един успех, който може да бъде изтъкван в по-голяма степен, едновременно като символ на падането на границите, като носител на чувството за принадлежност към Европа и като средство да бъдем по-стабилни заедно.

| 2.2.7 | Идентификацията с Европа минава и през емблематични фигури и ярки символи, познати на всички, и по-специално европейското знаме. |
| --- | --- |

2.2.7

Идентификацията с Европа минава и през емблематични фигури и ярки символи, познати на всички, и по-специално европейското знаме.

3.   Общи бележки

3.1   Политическа комуникация и институционална комуникация

| 3.1.1 | Трябва да се отбележи, че всяка европейска институция, и това е основателно, отделя средства за комуникационни служби с голям брой квалифицирани служители, уебсайтове, публикации, видеоматериали и пр., за да обясни това, което прави. Всеки гражданин, който посещава институциите, си тръгва натоварен с красиви документи, което не е гаранция, че е разбрал как функционира всичко това и още по-малко — как то засяга всекидневния му живот. Тази купчина от документи създава по-скоро усещането за сложност, ако не и за какофония. Трябва да се повишава не количеството, а качеството на комуникацията. Средства не липсват, трябва просто да се преустрои тяхното използване. Комуникационните инструменти не са лошокачествени, но им липсва последователност и трайност. Те са лошо насочени, както като съдържание, така и спрямо лицата или институциите, на които се изпращат комуникационни материали. Брошурите са прекалено много. |
| --- | --- |

3.1.1

Трябва да се отбележи, че всяка европейска институция, и това е основателно, отделя средства за комуникационни служби с голям брой квалифицирани служители, уебсайтове, публикации, видеоматериали и пр., за да обясни това, което прави. Всеки гражданин, който посещава институциите, си тръгва натоварен с красиви документи, което не е гаранция, че е разбрал как функционира всичко това и още по-малко — как то засяга всекидневния му живот. Тази купчина от документи създава по-скоро усещането за сложност, ако не и за какофония. Трябва да се повишава не количеството, а качеството на комуникацията. Средства не липсват, трябва просто да се преустрои тяхното използване. Комуникационните инструменти не са лошокачествени, но им липсва последователност и трайност. Те са лошо насочени, както като съдържание, така и спрямо лицата или институциите, на които се изпращат комуникационни материали. Брошурите са прекалено много.

| 3.1.2 | Кризата на доверие по отношение на способността на Европейския съюз за ефикасна комуникация, насочена към гражданите, изисква радикална промяна в комуникацията. До настоящия момент европейските усилия са, в най-добрия случай, неподходящи за достигането до онези, които са неосведомени за ЕС (а те са най-голямата част от европейските граждани) и в най-лошия — могат да доведат до обратен резултат. Причината трябва да се търси в липсата на общо обсъждане на информационните стратегии между европейските институции и държавите-членки. |
| --- | --- |

3.1.2

Кризата на доверие по отношение на способността на Европейския съюз за ефикасна комуникация, насочена към гражданите, изисква радикална промяна в комуникацията. До настоящия момент европейските усилия са, в най-добрия случай, неподходящи за достигането до онези, които са неосведомени за ЕС (а те са най-голямата част от европейските граждани) и в най-лошия — могат да доведат до обратен резултат. Причината трябва да се търси в липсата на общо обсъждане на информационните стратегии между европейските институции и държавите-членки.

| 3.1.3 | Общият размер на сумите, посветени на институционалната комуникация, е значителен и би могъл да бъде по-добре използван за комуникация относно политиките. Интересно би било да се пресметне бюджетът за комуникация на всяка институция и държава-членка и да се знае кой отговаря за него. |
| --- | --- |

3.1.3

Общият размер на сумите, посветени на институционалната комуникация, е значителен и би могъл да бъде по-добре използван за комуникация относно политиките. Интересно би било да се пресметне бюджетът за комуникация на всяка институция и държава-членка и да се знае кой отговаря за него.

| 3.1.4 | Съществува консенсус относно това, че комуникацията на тема Европа е само средство в услуга на проект и че не може да има добра комуникация, ако проектът не е добър. Но проблемът не е само в доброто или лошото качество на проекта, а също, че не съществуват инструменти за популяризирането на проекта: средства има само във всяка отделна институция. Европейският проект трябва на първо място да бъде поднасян от най-отговорните политици: настоящия председател на Съюза (и бъдещия председател, предвиден в Договора от Лисабон), държавните и правителствените ръководители, председателя на Европейската комисия. Министрите, участващи в Съветите, са в най-добра позиция да обяснят в своята страна решенията, които са взели заедно. |
| --- | --- |

3.1.4

Съществува консенсус относно това, че комуникацията на тема Европа е само средство в услуга на проект и че не може да има добра комуникация, ако проектът не е добър. Но проблемът не е само в доброто или лошото качество на проекта, а също, че не съществуват инструменти за популяризирането на проекта: средства има само във всяка отделна институция. Европейският проект трябва на първо място да бъде поднасян от най-отговорните политици: настоящия председател на Съюза (и бъдещия председател, предвиден в Договора от Лисабон), държавните и правителствените ръководители, председателя на Европейската комисия. Министрите, участващи в Съветите, са в най-добра позиция да обяснят в своята страна решенията, които са взели заедно.

| 3.1.5 | Комуникационната дейност на институциите е ясна, тъй като в повечето случаи чрез нея трябва да се осведомява за това, което правят институциите. Комуникацията относно проекта, поради естеството си, е обект на нападки. Липсата на собствени средства, различните критики, политическите ръководители, които често за загрижени повече за имиджа си на национално равнище (откъдето черпят своята легитимност) и чиято известност не надхвърля обикновено границите на собствената им страна — всичко това прави европейската политическа комуникация твърде слаба и недоловима. |
| --- | --- |

3.1.5

Комуникационната дейност на институциите е ясна, тъй като в повечето случаи чрез нея трябва да се осведомява за това, което правят институциите. Комуникацията относно проекта, поради естеството си, е обект на нападки. Липсата на собствени средства, различните критики, политическите ръководители, които често за загрижени повече за имиджа си на национално равнище (откъдето черпят своята легитимност) и чиято известност не надхвърля обикновено границите на собствената им страна — всичко това прави европейската политическа комуникация твърде слаба и недоловима.

| 3.1.6 | Заедно, политическата комуникация и институционалната комуникация, институциите на Съюза и националните институции, могат да доведат до добър край новата обща комуникационна политика, предизвикателство пред Европейския съюз на 21-ви век, многообразен в единството си, изправен пред по-еднородни формирования от други части на света. Думите на Хенри Кисинджър, че Европа няма телефонен номер са актуални и днес. |
| --- | --- |

3.1.6

Заедно, политическата комуникация и институционалната комуникация, институциите на Съюза и националните институции, могат да доведат до добър край новата обща комуникационна политика, предизвикателство пред Европейския съюз на 21-ви век, многообразен в единството си, изправен пред по-еднородни формирования от други части на света. Думите на Хенри Кисинджър, че Европа няма телефонен номер са актуални и днес.

| 3.1.7 | Необходимо е да се създаде обща комуникационна политика, която би свързала европейските институции и държавите-членки в едно общо множество от основни принципи, управляващи комуникационната и информационна стратегия на Европейския съюз. Тя би подкрепила различните усилия на правителствата и на неправителствените организации, насочени към повишаване на осведомеността за Европа на местно равнище във всяка страна. |
| --- | --- |

3.1.7

Необходимо е да се създаде обща комуникационна политика, която би свързала европейските институции и държавите-членки в едно общо множество от основни принципи, управляващи комуникационната и информационна стратегия на Европейския съюз. Тя би подкрепила различните усилия на правителствата и на неправителствените организации, насочени към повишаване на осведомеността за Европа на местно равнище във всяка страна.

| 3.1.8 | Подобна политика би представлявала също важна крачка към гарантирането на това, че всички европейски институции работят за една цел. Ситуация, при която съществува конкуренция между различните институции, е напълно абсурдна. Разбира се, всяка институция има различни нужди в областта на информацията и трябва да отговаря на различни изисквания, но по същество всички работят за една и съща цел, която изглежда се е изгубила в надпреварата за самоооправдание или при справянето с егото си. |
| --- | --- |

3.1.8

Подобна политика би представлявала също важна крачка към гарантирането на това, че всички европейски институции работят за една цел. Ситуация, при която съществува конкуренция между различните институции, е напълно абсурдна. Разбира се, всяка институция има различни нужди в областта на информацията и трябва да отговаря на различни изисквания, но по същество всички работят за една и съща цел, която изглежда се е изгубила в надпреварата за самоооправдание или при справянето с егото си.

| 3.1.9 | Време е Европейският съюз да инвестира в това, което безспорно трябва да бъде едно от важните предизвикателства, които ще трябва да посрещне през следващото десетилетие: да даде на гражданите си истинско усещане за разбиране и принадлежност към едно начинание, което си струва да се опита да се създаде и е уникално. |
| --- | --- |

3.1.9

Време е Европейският съюз да инвестира в това, което безспорно трябва да бъде едно от важните предизвикателства, които ще трябва да посрещне през следващото десетилетие: да даде на гражданите си истинско усещане за разбиране и принадлежност към едно начинание, което си струва да се опита да се създаде и е уникално.

3.2   Целенасоченост

| 3.2.1 | Невъзможно е от Брюксел, дори по Интернет, да се провежда комуникационна дейност за Европа, предназначена за 495 милиона граждани. |
| --- | --- |

3.2.1

Невъзможно е от Брюксел, дори по Интернет, да се провежда комуникационна дейност за Европа, предназначена за 495 милиона граждани.

| 3.2.2 | Институционалната комуникация трябва да е целенасочена, а не да се опитва да стигне до широката общественост, и да се отнася за тези, които притежават умения да се намесят в проектите в самото начало, защото става въпрос за тяхната сфера на компетентност, и които могат да използват приетите накрая текстове, за да ги приложат и/или да запознаят с тях заинтересованите лица. Именно те могат най-добре да обяснят резултатите от европейското изграждане — както миналите така и бъдещите. От тази гледна точка, ЕИСК безспорно е подходящ посредник, тъй като обединява представители на всички елементи на обществото. |
| --- | --- |

3.2.2

Институционалната комуникация трябва да е целенасочена, а не да се опитва да стигне до широката общественост, и да се отнася за тези, които притежават умения да се намесят в проектите в самото начало, защото става въпрос за тяхната сфера на компетентност, и които могат да използват приетите накрая текстове, за да ги приложат и/или да запознаят с тях заинтересованите лица. Именно те могат най-добре да обяснят резултатите от европейското изграждане — както миналите така и бъдещите. От тази гледна точка, ЕИСК безспорно е подходящ посредник, тъй като обединява представители на всички елементи на обществото.

| 3.2.3 | Преди да се състави един документ, на хартиен или на електронен носител, трябва да се отговори на въпроса за кого е предназначен, тъй като езикът и образите се използват в зависимост от адресата. Много от изготвените документи, изглежда, не намират своя аудитория, защото са насочени към широката общественост — по форма и към тясно специализирана публика — по съдържание. |
| --- | --- |

3.2.3

Преди да се състави един документ, на хартиен или на електронен носител, трябва да се отговори на въпроса за кого е предназначен, тъй като езикът и образите се използват в зависимост от адресата. Много от изготвените документи, изглежда, не намират своя аудитория, защото са насочени към широката общественост — по форма и към тясно специализирана публика — по съдържание.

| 3.2.4 | Те трябва да са насочени към посреднически групи, специализирани по области на компетентност. От тази гледна точка инициативата на ЕИСК с неговото информационно електронно писмо „e-bridge“, съобразено със специалността на всеки съветник и адресирано към неговия екип, изглежда образец за добра практика. По примера на проекта на Европейския парламент да свърже в мрежа европейските парламентаристи и парламентаристите от държавите-членки, заедно тези представители могат да достигнат до голям брой хора, които имат влияние в своята страна. |
| --- | --- |

3.2.4

Те трябва да са насочени към посреднически групи, специализирани по области на компетентност. От тази гледна точка инициативата на ЕИСК с неговото информационно електронно писмо „e-bridge“, съобразено със специалността на всеки съветник и адресирано към неговия екип, изглежда образец за добра практика. По примера на проекта на Европейския парламент да свърже в мрежа европейските парламентаристи и парламентаристите от държавите-членки, заедно тези представители могат да достигнат до голям брой хора, които имат влияние в своята страна.

| 3.2.5 | Трябва да се информират по-специално лицата на изборни длъжности, членовете на националните ИСС, журналистите и учителите, като се запитаме от каква информация се нуждаят те, за да разпространяват европейската идея и постиженията на Съюза. Трябва да се изхожда по-скоро от техните потребности, отколкото от потребността на институциите да популяризират своята работа. |
| --- | --- |

3.2.5

Трябва да се информират по-специално лицата на изборни длъжности, членовете на националните ИСС, журналистите и учителите, като се запитаме от каква информация се нуждаят те, за да разпространяват европейската идея и постиженията на Съюза. Трябва да се изхожда по-скоро от техните потребности, отколкото от потребността на институциите да популяризират своята работа.

| 3.2.6 | Важно е също и да се извършват срещи на място с посредниците в общественото мнение. Значението на „социалните“ средства за масово осведомяване нараства и комуникацията трябва да избере подходящото средство. |
| --- | --- |

3.2.6

Важно е също и да се извършват срещи на място с посредниците в общественото мнение. Значението на „социалните“ средства за масово осведомяване нараства и комуникацията трябва да избере подходящото средство.

3.3   Ролята на лицата на изборни длъжности в демокрацията на участието

| 3.3.1 | Политическата комуникация трябва да достигне до 495-те милиона европейци. Тя се отнася за европейския проект и разяснява какво е направила, какво прави и какво ще направи Европа, както и защо това е добро, за какво помага Европа и как помага. Тази комуникация зависи от държавите, и по-специално от министрите, които участват в Съвета и са по-добре информирани за решенията, от политическите лидери и членовете на гражданското общество на държавите-членки, които могат да говорят на гражданите на техния език и които са достатъчно близки и познати за тях, за да бъдат изслушвани. Ако общата равносметка за постиженията на Европа може да е една и съща за всички европейци, то обяснението защо това е добро за гражданина и неговата страна не може да бъде едно и също за един българин, един естонец или един швед. |
| --- | --- |

3.3.1

Политическата комуникация трябва да достигне до 495-те милиона европейци. Тя се отнася за европейския проект и разяснява какво е направила, какво прави и какво ще направи Европа, както и защо това е добро, за какво помага Европа и как помага. Тази комуникация зависи от държавите, и по-специално от министрите, които участват в Съвета и са по-добре информирани за решенията, от политическите лидери и членовете на гражданското общество на държавите-членки, които могат да говорят на гражданите на техния език и които са достатъчно близки и познати за тях, за да бъдат изслушвани. Ако общата равносметка за постиженията на Европа може да е една и съща за всички европейци, то обяснението защо това е добро за гражданина и неговата страна не може да бъде едно и също за един българин, един естонец или един швед.

| 3.3.2 | Тази комуникация за европейския проект трябва да се основава на по-голямо участие, да отчита потребностите, стремежите и мненията на гражданите. Това изисква от отговорните лица способност за изслушване. Това не може да бъде осъществено от Брюксел или от Страсбург. Гражданските форуми са способни да повлияят на мнението, но не са достатъчни, за да създадат у всички граждани чувството, че в тях се вслушват. |
| --- | --- |

3.3.2

Тази комуникация за европейския проект трябва да се основава на по-голямо участие, да отчита потребностите, стремежите и мненията на гражданите. Това изисква от отговорните лица способност за изслушване. Това не може да бъде осъществено от Брюксел или от Страсбург. Гражданските форуми са способни да повлияят на мнението, но не са достатъчни, за да създадат у всички граждани чувството, че в тях се вслушват.

| 3.3.3 | Политиците, избрани на местно равнище, чиято легитимност идва от представителната демокрация и близки до своя електорат, са в по-изгодна позиция отколкото социологическите агенции, да питат гражданите за мнението им по европейските проекти. По същия начин лидерите на гражданското общество трябва да искат мнението на представляваните от тях, по разглежданите на европейско равнище въпроси, които попадат в кръга на тяхната компетентност. Ако лицата на изборни длъжности говорят за Европа, и пресата ще говори. По този начин Европа трябва да получи широко място в медиите (местна преса, местни телевизии и радиа) и в политическите блогове на лицата на изборни длъжности. |
| --- | --- |

3.3.3

Политиците, избрани на местно равнище, чиято легитимност идва от представителната демокрация и близки до своя електорат, са в по-изгодна позиция отколкото социологическите агенции, да питат гражданите за мнението им по европейските проекти. По същия начин лидерите на гражданското общество трябва да искат мнението на представляваните от тях, по разглежданите на европейско равнище въпроси, които попадат в кръга на тяхната компетентност. Ако лицата на изборни длъжности говорят за Европа, и пресата ще говори. По този начин Европа трябва да получи широко място в медиите (местна преса, местни телевизии и радиа) и в политическите блогове на лицата на изборни длъжности.

| 3.3.4 | Представителите на държавите-членки, министрите, европейските парламентаристи, членовете на ЕИСК и Комитета на регионите, социалните партньори, делегатите на НПО или националните държавни служители от програмните комитети, всеки трябва ежегодно да споделя опита си, придобит в Брюксел със своите избиратели или с тези, които са го назначили (годишен доклад и заседание на място). За изграждането на Европа не е достатъчно да се действа в Брюксел, за всеки участник в европейското изграждане е определена роля в разясняването, там откъдето идва, на това, което се решава в Брюксел. Инициативата „Връщане в училище“ трябва да се продължи. |
| --- | --- |

3.3.4

Представителите на държавите-членки, министрите, европейските парламентаристи, членовете на ЕИСК и Комитета на регионите, социалните партньори, делегатите на НПО или националните държавни служители от програмните комитети, всеки трябва ежегодно да споделя опита си, придобит в Брюксел със своите избиратели или с тези, които са го назначили (годишен доклад и заседание на място). За изграждането на Европа не е достатъчно да се действа в Брюксел, за всеки участник в европейското изграждане е определена роля в разясняването, там откъдето идва, на това, което се решава в Брюксел. Инициативата „Връщане в училище“ трябва да се продължи.

3.4   Общо европейско гражданско обучение

| 3.4.1 | На европейско равнище трябва да се предостави на достъпен за всички език предназначена за учениците обща база от знания за историята на европейското изграждане, неговото функциониране, неговите ценности и неговия проект. Важно е тя да е една и съща за всички млади европейци, и да бъде утвърдена от Европейския парламент. За да се преподава на децата, тя трябва да се преподава и на местните избрани представители, които са представители на най-близката до гражданите публична власт. Общата база от знания трябва да бъде събрана в един прост документ. В нея се включват европейското знаме, една карта на Европа и една „харта на европейския гражданин“, в която се съдържа част, посветена на смисъла на проекта: историята и ценностите, както и част относно европейските политики и тяхното отражение върху всекидневието на гражданите (премахване на границите, създаване на еврото, структурни фондове, програми за мобилност, харта на основните права ...). Този документ изразява единството, което прави разбираемо многообразието и ще бъде изготвен на 22-та езика на Съюза. Той трябва да се връчва на всеки европейски гражданин заедно с неговия паспорт. |
| --- | --- |

3.4.1

На европейско равнище трябва да се предостави на достъпен за всички език предназначена за учениците обща база от знания за историята на европейското изграждане, неговото функциониране, неговите ценности и неговия проект. Важно е тя да е една и съща за всички млади европейци, и да бъде утвърдена от Европейския парламент. За да се преподава на децата, тя трябва да се преподава и на местните избрани представители, които са представители на най-близката до гражданите публична власт. Общата база от знания трябва да бъде събрана в един прост документ. В нея се включват европейското знаме, една карта на Европа и една „харта на европейския гражданин“, в която се съдържа част, посветена на смисъла на проекта: историята и ценностите, както и част относно европейските политики и тяхното отражение върху всекидневието на гражданите (премахване на границите, създаване на еврото, структурни фондове, програми за мобилност, харта на основните права ...). Този документ изразява единството, което прави разбираемо многообразието и ще бъде изготвен на 22-та езика на Съюза. Той трябва да се връчва на всеки европейски гражданин заедно с неговия паспорт.

| 3.4.2 | Възпитанието относно Европа е първото предизвикателство, което трябва да се посрещне: всяка държава трябва да се заеме с въвеждането на тази обща база от знания на всички възможни равнища: в учебните програми, в учебниците по гражданско образование, а също и чрез обучение по европейските въпроси на учителите, държавните служители, журналистите, лидерите на гражданското общество, лицата на изборни длъжности и всички, които участват в многобройните органи, занимаващи се с консултация, координация и вземане на решение в Брюксел. Работниците също биха могли да бъдат обучавани, в рамките на продължаващото професионално обучение. |
| --- | --- |

3.4.2

Възпитанието относно Европа е първото предизвикателство, което трябва да се посрещне: всяка държава трябва да се заеме с въвеждането на тази обща база от знания на всички възможни равнища: в учебните програми, в учебниците по гражданско образование, а също и чрез обучение по европейските въпроси на учителите, държавните служители, журналистите, лидерите на гражданското общество, лицата на изборни длъжности и всички, които участват в многобройните органи, занимаващи се с консултация, координация и вземане на решение в Брюксел. Работниците също биха могли да бъдат обучавани, в рамките на продължаващото професионално обучение.

| 3.4.3 | За да провери дали тези знания са усвоени, трябва да се задават въпроси за Европа по време на изпитите при завършване на обучението, конкурсите за назначение на учители и държавни служители, в учебните заведения по журналистика. Трябва да се създаде мрежа от преподаватели, които разпространяват знанията за Европа. |
| --- | --- |

3.4.3

За да провери дали тези знания са усвоени, трябва да се задават въпроси за Европа по време на изпитите при завършване на обучението, конкурсите за назначение на учители и държавни служители, в учебните заведения по журналистика. Трябва да се създаде мрежа от преподаватели, които разпространяват знанията за Европа.

| 3.4.4 | Общата база от знания включва ценностите, възприети от Европейския съюз, които, взети в своята цялост, го отличават от другите световни зони:






  — | зачитане на достойнството на човешката личност, изразяващо се в премахването на смъртното наказание и изпълнението на решенията на Европейския съд по правата на човека в Страсбург, зачитане на личния живот, солидарност между поколенията; |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Общата база от знания включва ценностите, възприети от Европейския съюз, които, взети в своята цялост, го отличават от другите световни зони:

—

зачитане на достойнството на човешката личност, изразяващо се в премахването на смъртното наказание и изпълнението на решенията на Европейския съд по правата на човека в Страсбург, зачитане на личния живот, солидарност между поколенията;

| — | зачитане на културното многообразие, не като разделение на общности, а като индивидуално право. Расизмът, антисемитизмът, хомофобията подлежат на наказателни санкции; |
| --- | --- |

—

зачитане на културното многообразие, не като разделение на общности, а като индивидуално право. Расизмът, антисемитизмът, хомофобията подлежат на наказателни санкции;

| — | Хартата за основните права включва социалните права, социалния диалог и равните възможности; |
| --- | --- |

—

Хартата за основните права включва социалните права, социалния диалог и равните възможности;

| — | „транснационална правова държава“: в Европейския съюз върховенството на закона замени „закона на най-силния“. Това важи и за държавите-нации, но също и за Съюза в неговата цялост. Всеки европейски гражданин може да отстоява своите права отвъд границите на своята държава на произход и този принцип се прилага както за националното право, така и за правото на Общността. |
| --- | --- |

—

„транснационална правова държава“: в Европейския съюз върховенството на закона замени „закона на най-силния“. Това важи и за държавите-нации, но също и за Съюза в неговата цялост. Всеки европейски гражданин може да отстоява своите права отвъд границите на своята държава на произход и този принцип се прилага както за националното право, така и за правото на Общността.

| — | Пространство на транснационална, регионална, междупоколенческа, социална солидарност, която се изразява чрез различните европейски фондове. |
| --- | --- |

—

Пространство на транснационална, регионална, междупоколенческа, социална солидарност, която се изразява чрез различните европейски фондове.

3.5   Предоставяне на европейска информация

| 3.5.1 | Междинните органи играят вече основна роля за информиране и привличане на вниманието на различните елементи на обществото. Те трябва да бъдат снабдени с необходимите инструменти, за да могат да изпълняват още по-добре тази роля. |
| --- | --- |

3.5.1

Междинните органи играят вече основна роля за информиране и привличане на вниманието на различните елементи на обществото. Те трябва да бъдат снабдени с необходимите инструменти, за да могат да изпълняват още по-добре тази роля.

| 3.5.2 | Пресата на организациите на гражданското общество — синдикални организации на работници и работодатели, взаимоспомагателни дружества, сдружения на земеделски производители, неправителствени организации... — е особено ефикасно средство за разпространение. Освен информацията за европейските проекти в съответната сфера на компетентност, тези медии могат да обобщят сравненията, като опишат какво се прави в другите европейски страни по всяка от засегнатите теми. Тези сравнения предоставят изходен материал за националните обсъждания на необходимите реформи. |
| --- | --- |

3.5.2

Пресата на организациите на гражданското общество — синдикални организации на работници и работодатели, взаимоспомагателни дружества, сдружения на земеделски производители, неправителствени организации... — е особено ефикасно средство за разпространение. Освен информацията за европейските проекти в съответната сфера на компетентност, тези медии могат да обобщят сравненията, като опишат какво се прави в другите европейски страни по всяка от засегнатите теми. Тези сравнения предоставят изходен материал за националните обсъждания на необходимите реформи.

| 3.5.3 | Съюзът може да предостави бази данни на всички езици, за да могат те да бъдат използвани от тази преса, която е много близка до хората, но страда от липса на средства. |
| --- | --- |

3.5.3

Съюзът може да предостави бази данни на всички езици, за да могат те да бъдат използвани от тази преса, която е много близка до хората, но страда от липса на средства.

3.6   Насърчаване на срещите и обмена

| 3.6.1 | Както показаха програмите за обмен, включително Erasmus, нищо не може да се сравни с непосредствените контакти между европейци, когато става въпрос да се изгради чувството за принадлежност към Европа. Училищните екскурзии и екскурзиите, организирани от предприятията, побратимяванията на общини, на учебни заведения, старчески домове, социални и хуманитарни сдружения и пр. са чудесни начини за взаимно разбирателство. Може обаче да се предприемат и други мерки: да се реши да се кани гражданин от друга държава-членка в образователните стажове на синдикати, работодатели или сдружения. По същия начин всеки общински съвет може да приема поне веднъж годишно по един общински съветник от друга европейска страна. Една европейска гражданска служба би могла да даде възможност на младите доброволци да придобият професионален опит в някоя друга европейска страна. |
| --- | --- |

3.6.1

Както показаха програмите за обмен, включително Erasmus, нищо не може да се сравни с непосредствените контакти между европейци, когато става въпрос да се изгради чувството за принадлежност към Европа. Училищните екскурзии и екскурзиите, организирани от предприятията, побратимяванията на общини, на учебни заведения, старчески домове, социални и хуманитарни сдружения и пр. са чудесни начини за взаимно разбирателство. Може обаче да се предприемат и други мерки: да се реши да се кани гражданин от друга държава-членка в образователните стажове на синдикати, работодатели или сдружения. По същия начин всеки общински съвет може да приема поне веднъж годишно по един общински съветник от друга европейска страна. Една европейска гражданска служба би могла да даде възможност на младите доброволци да придобият професионален опит в някоя друга европейска страна.

| 3.6.2 | Побратимяване на детски общински съвети, на университети за третата възраст, хорове, спортни състезания — има толкова много начини за среща и опознаване. Ако се премахне препятствието на пътните разноски, тези срещи бързо ще се проведат по естествен начин. |
| --- | --- |

3.6.2

Побратимяване на детски общински съвети, на университети за третата възраст, хорове, спортни състезания — има толкова много начини за среща и опознаване. Ако се премахне препятствието на пътните разноски, тези срещи бързо ще се проведат по естествен начин.

| 3.6.3 | Увеличаването на броя на срещите на различни теми между гражданите на държавите-членки се нуждае от средства за финансиране на пътните разходи на гостите от другите европейски страни. Инициативата на ГД „Образование и култура“„Golden star“, която насърчава срещите между комитети по побратимяване и местни инициативи е крачка в правилната посока. Необходима е проста и децентрализирана система — разходите за всяко пътуване биха се оказали сравнително скромни в сравнение с изключително полезните резултати. Парите, спестени чрез намаляване на броя на брошурите, биха могли да се внесат в децентрализиран фонд за улесняване на участието на колеги от различни европейски страни в дейността на синдикатите, на сдруженията на общини, на индустриалните федерации, комитетите по побратимяване и др. За насърчаването на участието по места, тези средства биха покрили само пътните разноски и биха били разпределяни по много прост и бърз начин от местните структури, например структурите на „Europe direct“ или на „Домовете на Европа“. При предоставянето на тези средства местните действащи лица на Европа ще бъдат консултирани посредством указател, в който са събрани имената на всички действащи лица на местно равнище, които са упълномощени да участват в инстанции за координация и решение в Брюксел или другаде (европейски работнически съвети, университетски обмен...). |
| --- | --- |

3.6.3

Увеличаването на броя на срещите на различни теми между гражданите на държавите-членки се нуждае от средства за финансиране на пътните разходи на гостите от другите европейски страни. Инициативата на ГД „Образование и култура“„Golden star“, която насърчава срещите между комитети по побратимяване и местни инициативи е крачка в правилната посока. Необходима е проста и децентрализирана система — разходите за всяко пътуване биха се оказали сравнително скромни в сравнение с изключително полезните резултати. Парите, спестени чрез намаляване на броя на брошурите, биха могли да се внесат в децентрализиран фонд за улесняване на участието на колеги от различни европейски страни в дейността на синдикатите, на сдруженията на общини, на индустриалните федерации, комитетите по побратимяване и др. За насърчаването на участието по места, тези средства биха покрили само пътните разноски и биха били разпределяни по много прост и бърз начин от местните структури, например структурите на „Europe direct“ или на „Домовете на Европа“. При предоставянето на тези средства местните действащи лица на Европа ще бъдат консултирани посредством указател, в който са събрани имената на всички действащи лица на местно равнище, които са упълномощени да участват в инстанции за координация и решение в Брюксел или другаде (европейски работнически съвети, университетски обмен...).

| 3.6.4 | Може да се поощри идеята, че всеки европеец трябва да има желанието да отиде веднъж в живота си в Брюксел, Страсбург и Люксембург, за да посети институциите и по-добре да разбере как функционира Европа. |
| --- | --- |

3.6.4

Може да се поощри идеята, че всеки европеец трябва да има желанието да отиде веднъж в живота си в Брюксел, Страсбург и Люксембург, за да посети институциите и по-добре да разбере как функционира Европа.

| 3.6.5 | Полезно ще е комуникационните проекти, финансирани съвместно от институциите, както това е предвидено в съобщението на Комисията относно План Д „Дебат Европа“, да включват елемент с трансгранични инициативи. |
| --- | --- |

3.6.5

Полезно ще е комуникационните проекти, финансирани съвместно от институциите, както това е предвидено в съобщението на Комисията относно План Д „Дебат Европа“, да включват елемент с трансгранични инициативи.

3.7   По-добро използване на съществуващите ресурси

| 3.7.1 | Становищата на ЕИСК, обобщенията, достъпни за всички, проектите за законодателни текстове (сезирания) или изразът на безпокойството на гражданите (инициативи) са интересни не само заради своето съдържание, но и затова, че всеки документ се превежда на всички езици на Съюза, което може да създаде обща база за размисъл. |
| --- | --- |

3.7.1

Становищата на ЕИСК, обобщенията, достъпни за всички, проектите за законодателни текстове (сезирания) или изразът на безпокойството на гражданите (инициативи) са интересни не само заради своето съдържание, но и затова, че всеки документ се превежда на всички езици на Съюза, което може да създаде обща база за размисъл.

| 3.7.2 | Нужна е европейска медия, за да се знае какво става при другите. Падането на границите означава и следното: да узнаем как естонците унищожават отпадъците, как се отопляват жителите на Барселона, колко дни трае отпускът по майчинство в Ирландия, как се определят заплатите в Румъния. Да разберем, че местните проблеми са същите на километри от нас, да знаем какво правят другите, за да намерят решения, ще помогне на всеки от нас да се почувства член на една и съща Европа. |
| --- | --- |

3.7.2

Нужна е европейска медия, за да се знае какво става при другите. Падането на границите означава и следното: да узнаем как естонците унищожават отпадъците, как се отопляват жителите на Барселона, колко дни трае отпускът по майчинство в Ирландия, как се определят заплатите в Румъния. Да разберем, че местните проблеми са същите на километри от нас, да знаем какво правят другите, за да намерят решения, ще помогне на всеки от нас да се почувства член на една и съща Европа.

| 3.7.3 | На едно транснационално аудиовизуално средство за масово осведомяване, каквото е Euronews, се пада да играе главна роля за предоставяне на снимки и репортажи. Трябва да се предвиди работата по европейските въпроси да бъде изрично включена към задълженията на аудиовизуалните обществени услуги на национално равнище и да се създаде европейска публична аудиовизуална служба. |
| --- | --- |

3.7.3

На едно транснационално аудиовизуално средство за масово осведомяване, каквото е Euronews, се пада да играе главна роля за предоставяне на снимки и репортажи. Трябва да се предвиди работата по европейските въпроси да бъде изрично включена към задълженията на аудиовизуалните обществени услуги на национално равнище и да се създаде европейска публична аудиовизуална служба.

| 3.7.4 | Евровизия би могла да се използва повече, за да се отразяват честванията на някои събития и да се формира съзнание за Европа: предаване на поздравленията на председателя на Комисията на всички езици, европейски спортни състезания и др. |
| --- | --- |

3.7.4

Евровизия би могла да се използва повече, за да се отразяват честванията на някои събития и да се формира съзнание за Европа: предаване на поздравленията на председателя на Комисията на всички езици, европейски спортни състезания и др.

3.8   Европа не е чужбина

| 3.8.1 | В много правителства на държавите-членки на Съюза европейските въпроси зависят от министерството на външните работи, във все още много медии информация за Европа се представят в рубриката „в чужбина“, в много организации европейските въпроси са от компетенцията на международния отдел. От друга страна, европейските директиви захранват работата на националните парламенти и засягат всички области на обществения живот, следователно не става въпрос за „външни“, а за „вътрешни“ работи. Европейските въпроси вече изпълват всички вътрешни политики на държавите-членки. Би трябвало да се създадат напълно функциониращи министерства на европейските работи, които да разполагат със собствени служби за анализ и прогноза, за комуникация и подкрепа на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.8.1

В много правителства на държавите-членки на Съюза европейските въпроси зависят от министерството на външните работи, във все още много медии информация за Европа се представят в рубриката „в чужбина“, в много организации европейските въпроси са от компетенцията на международния отдел. От друга страна, европейските директиви захранват работата на националните парламенти и засягат всички области на обществения живот, следователно не става въпрос за „външни“, а за „вътрешни“ работи. Европейските въпроси вече изпълват всички вътрешни политики на държавите-членки. Би трябвало да се създадат напълно функциониращи министерства на европейските работи, които да разполагат със собствени служби за анализ и прогноза, за комуникация и подкрепа на гражданското общество.

| 3.8.2 | Освен това всеки път, когато се обсъжда даден въпрос, трябва да се спомене неговото европейско измерение и да се види как се подхожда към него в другите държави-членки. |
| --- | --- |

3.8.2

Освен това всеки път, когато се обсъжда даден въпрос, трябва да се спомене неговото европейско измерение и да се види как се подхожда към него в другите държави-членки.

| 3.8.3 | Чужбина започва от границите на Съюза, а не от границите на държавите-членки. Привлекателността на „европейския модел“ за външните за Съюза държави позволява да разберем ползата от изграждането на Европа, независимо дали става въпрос за изграждането на общ пазар или за транснационален демократичен модел за управление на многообразието. |
| --- | --- |

3.8.3

Чужбина започва от границите на Съюза, а не от границите на държавите-членки. Привлекателността на „европейския модел“ за външните за Съюза държави позволява да разберем ползата от изграждането на Европа, независимо дали става въпрос за изграждането на общ пазар или за транснационален демократичен модел за управление на многообразието.

| 3.8.4 | Организирането на информационни семинари за ръководители от другите континенти, за да се обясни как е изграден и как функционира Европейският съюз, може да подобри имиджа както извън Европа, така и в нея и да разпространи европейските ценности в останалата част на света. |
| --- | --- |

3.8.4

Организирането на информационни семинари за ръководители от другите континенти, за да се обясни как е изграден и как функционира Европейският съюз, може да подобри имиджа както извън Европа, така и в нея и да разпространи европейските ценности в останалата част на света.

3.9   Организиране на прояви

| 3.9.1 | Всички специалисти по комуникация знаят, че за да накараме да се говори за нас, трябва да се организират нови прояви, а всички планирани такива да се използват за комуникация. Например по време на международни спортни събития не трябва ли да се издигат заедно европейското и националното знаме при връчването на медалите? Европейското знаме да се поставя над националното върху екипите на състезателите? Да се преброяват медалите от Олимпийските игри, спечелени от европейци? |
| --- | --- |

3.9.1

Всички специалисти по комуникация знаят, че за да накараме да се говори за нас, трябва да се организират нови прояви, а всички планирани такива да се използват за комуникация. Например по време на международни спортни събития не трябва ли да се издигат заедно европейското и националното знаме при връчването на медалите? Европейското знаме да се поставя над националното върху екипите на състезателите? Да се преброяват медалите от Олимпийските игри, спечелени от европейци?

| 3.9.2 | Други събития, което не бива да се пропускат, са изборите за Европейски парламент, годишнината от падането на Берлинската стена. Освен това, Денят на Европа — 9 май, би трябвало да стане почивен ден, като евентуално замени някой вече съществуващ. По същия начин европейските прояви на Брюксел трябва да се „отворят“ и да се използват националните празници, за да им се придаде европейско измерение. |
| --- | --- |

3.9.2

Други събития, което не бива да се пропускат, са изборите за Европейски парламент, годишнината от падането на Берлинската стена. Освен това, Денят на Европа — 9 май, би трябвало да стане почивен ден, като евентуално замени някой вече съществуващ. По същия начин европейските прояви на Брюксел трябва да се „отворят“ и да се използват националните празници, за да им се придаде европейско измерение.

4.   Напомняне за предишните препоръки на Комитета

| 4.1 | Комитетът напомня за предишните препоръки, които е отправил до Комисията във връзка с комуникацията на тема Европа, а именно включените в приложението към неговото становище от октомври 2005 г. относно „Време за размисъл: структури, теми и рамка за оценка на дискусията за Европейския съюз“ (CESE 1249/2005) (4), в становището му от декември 2005 г. относно „Принос на Комисията за периода на размисъл и след него: Планът D като демокрация, диалог и дебат“ (CESE 1499/2005 (5)), в становището му от юли 2006 г. относно „Бялата книга за комуникационната политиката на Европа“ (CESE 972/2006 (6)) и в становището му, прието през април 2008 г., относно „Да общуваме на тема Европа в партньорство“ (CESE 774/2008 г.). |
| --- | --- |

4.1

Комитетът напомня за предишните препоръки, които е отправил до Комисията във връзка с комуникацията на тема Европа, а именно включените в приложението към неговото становище от октомври 2005 г. относно „Време за размисъл: структури, теми и рамка за оценка на дискусията за Европейския съюз“ (CESE 1249/2005) (4), в становището му от декември 2005 г. относно „Принос на Комисията за периода на размисъл и след него: Планът D като демокрация, диалог и дебат“ (CESE 1499/2005 (5)), в становището му от юли 2006 г. относно „Бялата книга за комуникационната политиката на Европа“ (CESE 972/2006 (6)) и в становището му, прието през април 2008 г., относно „Да общуваме на тема Европа в партньорство“ (CESE 774/2008 г.).

Брюксел, 10 юли 2008 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Брюксел 2.4.2008 г., COM(2008) 158 окончателен.

1

(2)  Становище на ЕИСК от 26.10.2006 г. относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Нова стратегическа рамка за езиковото многообразие“, докладчик: г-жа LE NOUAIL MARLIERE (ОВ C 324, 30.12.2006 г.) и проучвателно становище SOC 306 „Многоезичие“, което ще се разгледа през м. юли 2008 г., докладчик: г-жа LE NOUAIL MARLIERE, и предложения на групата на г-н Amin Maalouf.

2

(3)  ОВ C 309, 16.12.2006 г., стр. 115-119.

3

(4)  ОВ C 28, 3.2.2006 г., стр. 42-46

4

(5)  ОВ C 65, 17.3.2006 г., стр. 92-93.

5

(6)  ОВ C 309, 16.12.2006 г., стр. 115-119.

6

---