# Jurnalul Oficial C 70/2009

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 70 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5224 martie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 70

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5224 martie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2009/C 070/01 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2008-2011 | 1 |
| 2009/C 070/02 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2008-2011 | 8 |
| 2009/C 070/03 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2008-2010 | 13 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2009/C 070/01

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2008-2011

1

2009/C 070/02

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2008-2011

8

2009/C 070/03

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2008-2010

13

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 070/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  ) | 19 |
| 2009/C 070/05 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 20 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 070/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  )

1

19

2009/C 070/05

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

20

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2009/C 070/06 | Evidența numirilor efectuate de Consiliu — Ianuarie și februarie 2009 (domeniul social) | 22 |
| | Comisie |
| 2009/C 070/07 | Rata de schimb a monedei euro | 24 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2009/C 070/08 | Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  ) | 25 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2009/C 070/06

Evidența numirilor efectuate de Consiliu — Ianuarie și februarie 2009 (domeniul social)

22

Comisie

2009/C 070/07

Rata de schimb a monedei euro

24

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2009/C 070/08

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții (
  1
  )

1

25

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2009/C 070/09 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 27 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisie

2009/C 070/09

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

27

| | Rectificare |
| --- | --- |
| 2009/C 070/10 | Rectificare la lista apelor minerale naturale recunoscute de statele membre (JO C 54, 7.3.2009) | 32 |

Rectificare

2009/C 070/10

Rectificare la lista apelor minerale naturale recunoscute de statele membre (JO C 54, 7.3.2009)

(JO C 54, 7.3.2009)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 70/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Italiei, care acoperă perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Italiei, care acoperă perioada 2008-2011.

| (2) | Contribuind la deficiențele structurale de durată care au împiedicat o creștere satisfăcătoare a productivității vreme de mai mulți ani, încetinirea globală are un impact puternic asupra economiei Italiei, cu toate că nivelul scăzut al îndatorării sectorului privat, precum și un sistem financiar relativ solid au servit într-o oarecare măsură la atenuarea impactului direct al crizei financiare. Creșterea PIB-ului real era deja pe cale să cunoască o încetinire puternică în Italia, la mijlocul anului 2007, cu mult înainte de accentuarea crizei pieței financiare. Aceasta s-a transformat în recesiune în cea de-a doua jumătate a anului 2008, provocată de scăderea cererii interne și a exporturilor. Restabilirea încrederii consumatorilor și a mediului de afaceri, garantarea accesului la credit, în principal pentru IMM-uri, facilitarea ajustării pe piața muncii în scopul rezolvării problemei șomajului în creștere și ameliorarea condițiilor necesare pentru creșterea productivității și o mai bună competitivitate din punct de vedere al costurilor reprezintă principalele provocări imediate. În lumina datoriei guvernamentale ridicate și a cheltuielilor asociate cu dobânzile, răspunsul guvernului italian la aceste provocări trebuie atent coordonat cu necesitatea evitării unei deteriorări grave a finanțelor publice. Orientarea fiscală prevăzută pentru 2009 este în general neutră. În acest context, guvernul a adoptat un plan de redresare în noiembrie 2008, în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE), vizând sprijinirea gospodăriilor și a întreprinderilor cu venituri mici, odată cu accelerarea investițiilor publice. În februarie 2009 au fost adoptate măsuri suplimentare pentru sprijinirea cererii de bunuri de folosință îndelungată eficiente din punct de vedere energetic. Cu toate acestea, încetinirea economică pune o presiune ridicată asupra finanțelor publice italiene. |
| --- | --- |

(2)

Contribuind la deficiențele structurale de durată care au împiedicat o creștere satisfăcătoare a productivității vreme de mai mulți ani, încetinirea globală are un impact puternic asupra economiei Italiei, cu toate că nivelul scăzut al îndatorării sectorului privat, precum și un sistem financiar relativ solid au servit într-o oarecare măsură la atenuarea impactului direct al crizei financiare. Creșterea PIB-ului real era deja pe cale să cunoască o încetinire puternică în Italia, la mijlocul anului 2007, cu mult înainte de accentuarea crizei pieței financiare. Aceasta s-a transformat în recesiune în cea de-a doua jumătate a anului 2008, provocată de scăderea cererii interne și a exporturilor. Restabilirea încrederii consumatorilor și a mediului de afaceri, garantarea accesului la credit, în principal pentru IMM-uri, facilitarea ajustării pe piața muncii în scopul rezolvării problemei șomajului în creștere și ameliorarea condițiilor necesare pentru creșterea productivității și o mai bună competitivitate din punct de vedere al costurilor reprezintă principalele provocări imediate. În lumina datoriei guvernamentale ridicate și a cheltuielilor asociate cu dobânzile, răspunsul guvernului italian la aceste provocări trebuie atent coordonat cu necesitatea evitării unei deteriorări grave a finanțelor publice. Orientarea fiscală prevăzută pentru 2009 este în general neutră. În acest context, guvernul a adoptat un plan de redresare în noiembrie 2008, în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE), vizând sprijinirea gospodăriilor și a întreprinderilor cu venituri mici, odată cu accelerarea investițiilor publice. În februarie 2009 au fost adoptate măsuri suplimentare pentru sprijinirea cererii de bunuri de folosință îndelungată eficiente din punct de vedere energetic. Cu toate acestea, încetinirea economică pune o presiune ridicată asupra finanțelor publice italiene.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului ia în calcul o scădere cu 0,6 % a PIB-ului real în 2008, urmată, în 2009, de încă o reducere cu 2 %. Se estimează o ușoară revenire a creșterii PIB-ul real, cu 0,3 % în 2010, urmată de o creștere mai accentuată, cu 1 %, în 2011. Aceste proiecții macroeconomice iau în calcul măsurile de redresare adoptate la 28 noiembrie, al căror impact economic așteptat nu este însă cuantificat. Analizată în lumina informațiilor disponibile în prezent, (2) comunicate după data limită a previziunilor programului, creșterea economică ar putea fi însă mai redusă decât se estimează în program. Tot în acest context, proiecțiile pentru 2009 cu privire la ocuparea forței de muncă par să fie relativ optimiste, în special în ceea ce privește numărul de ore lucrate. Previziunile programului în materie de inflație par însă a fi realiste. Previziunile din program cu privire la inflație, precum și creșterea moderată corespunzătoare a costului unitar al forței de muncă sugerează pe termen mediu o relativă limitare a pierderilor de competitivitate suferite de economia italiană începând cu sfârșitul anilor 1990. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului ia în calcul o scădere cu 0,6 % a PIB-ului real în 2008, urmată, în 2009, de încă o reducere cu 2 %. Se estimează o ușoară revenire a creșterii PIB-ul real, cu 0,3 % în 2010, urmată de o creștere mai accentuată, cu 1 %, în 2011. Aceste proiecții macroeconomice iau în calcul măsurile de redresare adoptate la 28 noiembrie, al căror impact economic așteptat nu este însă cuantificat. Analizată în lumina informațiilor disponibile în prezent, (2) comunicate după data limită a previziunilor programului, creșterea economică ar putea fi însă mai redusă decât se estimează în program. Tot în acest context, proiecțiile pentru 2009 cu privire la ocuparea forței de muncă par să fie relativ optimiste, în special în ceea ce privește numărul de ore lucrate. Previziunile programului în materie de inflație par însă a fi realiste. Previziunile din program cu privire la inflație, precum și creșterea moderată corespunzătoare a costului unitar al forței de muncă sugerează pe termen mediu o relativă limitare a pierderilor de competitivitate suferite de economia italiană începând cu sfârșitul anilor 1990.

| (4) | Previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 estimează o creștere a deficitului bugetului general la 2,8 % din PIB în 2008, comparativ cu obiectivul de 2,2 % din actualizarea din noiembrie 2007 a programului. Rezultatul mai bun decât cel estimat s-a produs în ciuda unui efect de bază pozitiv, deficitul pe 2007 fiind de 1,6 % din PIB, față de 2,4 % cât se estimase în programul anterior. Poziția inițială mai bună din 2007 a fost anihilată de evoluțiile din 2008, datorate în parte condițiilor economice adverse. În plus, ratele ridicate ale dobânzilor au atras după ele costuri crescute ale serviciului datoriei. Scăderea creșterii veniturilor mai mare decât ar fi fost provocată de încetinirea economică reflectă punerea în aplicare a anumitor măsuri discreționare, și anume: intrarea în vigoare în 2008 a reducerii sarcinii fiscale cu impozitele pe salarii pentru angajatori (în cazul angajaților cu contracte permanente), prevăzută pentru 2007, anularea taxei pe reședința principală și amânarea pentru 2009 a plăților unor impozite, măsuri adoptate în cadrul pachetului de redresare economică de la sfârșitul lui 2008, Deficitul structural — reprezentând deficitul ajustat ciclic și exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare — este estimat în creștere cu 0,5 de punct procentual din PIB față de 2007. Această creștere este comparabilă cu ameliorarea de

  de punct procentual prevăzută în actualizarea din noiembrie 2007 a programului. |
| --- | --- |

(4)

Formula

| (5) | În conformitate cu programul, deficitul va crește la 3,7 % din PIB în 2009, peste valoarea de referință de 3 % din PIB, de la valoarea de 2,6 % în 2008, Această cifră este comparabilă cu proiecția unui deficit de 3,8 % din previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Majorarea deficitului reflectă intervenția stabilizatorilor automați, în timp ce orientarea fiscală prevăzută este în general neutră. În special, cheltuielile primare, deși limitate în raport cu nivelurile istorice (3,1 % în termeni nominali comparativ cu o medie de 4,5 % în perioada 1999-2007) sunt estimate la un nivel mult superior creșterii PIB-ului nominal. Se estimează o încetinire considerabilă a creșterii veniturilor, deși mai redusă decât a bazei de impozitare, ceea ce reflectă o combinație de măsuri discreționare unice și permanente adoptate în contextul pachetului de redresare și al pachetul fiscal trienal, precum și evoluții pozitive ale contribuțiilor. Ratele mai mici ale dobânzilor vor limita marginal cheltuielile cu dobânzile, în ciuda unui grad mai ridicat de îndatorare, conducând astfel la o ușoară diminuare a presiunii asupra finanțelor publice. Ca rezultat al acestor evoluții, soldul structural recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program indică o ameliorare cu

  de punct procentual din PIB față de 2008. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | În ceea ce privește strategia bugetară pe termen mediu, programul confirmă angajamentul în direcția atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM), de a avea o poziție bugetară echilibrată din punct de vedere structural, nu însă și data țintă, 2011. Încetinirea economică implică o amânare a planului de consolidare bugetară consfințit în pachetul fiscal trienal adoptat în vara anului 2008. Angajamentul în favoarea unei ajustări bazate pe cheltuieli detaliat în acest pachet este reafirmat, în special prin confirmarea globală a proiecțiilor pe termen mediu cu privire la diferitele categorii de cheltuieli și a măsurilor în vederea realizării acestuia. Totuși, cu toate că planul de redresare a fost conceput neutru din punct de vedere bugetar, implementarea sa implică o oarecare reportare a ajustării bazate pe cheltuieli, datorită accelerării investițiilor și plăților unice efectuate în beneficiul gospodăriilor în 2009, După o creștere puternică prevăzută în 2009, se estimează că raportul cheltuieli primare-PIB va reveni progresiv la un nivel comparabil cu cel estimat pentru 2008, datorită unei îmbunătățiri a situației economice și caracterului foarte modest al majorărilor planificate în perioada 2010-2011 (0,8 % în medie în termeni nominali). Raportul venituri-PIB este proiectat să crească ușor între 2008 și 2011. După ce în 2009 va atinge o valoare maximă, se estimează o scădere a deficitului global la 3,3 % din PIB în 2010 și la 2,9 % din PIB în 2011. Datorită unei creșteri previzionate a cheltuielilor cu dobânzile începând cu 2010, soldul primar este proiectat să se amelioreze într-un ritm mai rapid. Soldul structural recalculat va continua să se amelioreze în 2010 și 2011, în total cu 1 punct procentual din PIB. Consolidarea fiscală planificată în 2010-2011 este supusă constrângerilor care rezultă din datoria publică foarte ridicată. După o majorare la aproape 106 % din PIB în 2008, ceea ce reflectă totodată o acumulare precaută a activelor lichide deținute de Banca Italiei, se estimează că rata datoriei publice brute va continua să crească în 2009 și 2010 până la un vârf de 112 % din PIB, pentru ca apoi să scadă ușor la 111,6 % în 2011. Principalele cauze ale acestei evoluții sunt excedentele primare scăzute planificate și creșterea limitată a PIB-ului nominal. Ajustarea stoc-flux proiectată în program este relativ redusă însă nu cuprinde posibila implementare a schemei de recapitalizare a băncilor adoptată în cadrul pachetului de redresare, aceasta nefiind încă utilizată. |
| --- | --- |

(6)

În ceea ce privește strategia bugetară pe termen mediu, programul confirmă angajamentul în direcția atingerii obiectivului pe termen mediu (OTM), de a avea o poziție bugetară echilibrată din punct de vedere structural, nu însă și data țintă, 2011. Încetinirea economică implică o amânare a planului de consolidare bugetară consfințit în pachetul fiscal trienal adoptat în vara anului 2008. Angajamentul în favoarea unei ajustări bazate pe cheltuieli detaliat în acest pachet este reafirmat, în special prin confirmarea globală a proiecțiilor pe termen mediu cu privire la diferitele categorii de cheltuieli și a măsurilor în vederea realizării acestuia. Totuși, cu toate că planul de redresare a fost conceput neutru din punct de vedere bugetar, implementarea sa implică o oarecare reportare a ajustării bazate pe cheltuieli, datorită accelerării investițiilor și plăților unice efectuate în beneficiul gospodăriilor în 2009, După o creștere puternică prevăzută în 2009, se estimează că raportul cheltuieli primare-PIB va reveni progresiv la un nivel comparabil cu cel estimat pentru 2008, datorită unei îmbunătățiri a situației economice și caracterului foarte modest al majorărilor planificate în perioada 2010-2011 (0,8 % în medie în termeni nominali). Raportul venituri-PIB este proiectat să crească ușor între 2008 și 2011. După ce în 2009 va atinge o valoare maximă, se estimează o scădere a deficitului global la 3,3 % din PIB în 2010 și la 2,9 % din PIB în 2011. Datorită unei creșteri previzionate a cheltuielilor cu dobânzile începând cu 2010, soldul primar este proiectat să se amelioreze într-un ritm mai rapid. Soldul structural recalculat va continua să se amelioreze în 2010 și 2011, în total cu 1 punct procentual din PIB. Consolidarea fiscală planificată în 2010-2011 este supusă constrângerilor care rezultă din datoria publică foarte ridicată. După o majorare la aproape 106 % din PIB în 2008, ceea ce reflectă totodată o acumulare precaută a activelor lichide deținute de Banca Italiei, se estimează că rata datoriei publice brute va continua să crească în 2009 și 2010 până la un vârf de 112 % din PIB, pentru ca apoi să scadă ușor la 111,6 % în 2011. Principalele cauze ale acestei evoluții sunt excedentele primare scăzute planificate și creșterea limitată a PIB-ului nominal. Ajustarea stoc-flux proiectată în program este relativ redusă însă nu cuprinde posibila implementare a schemei de recapitalizare a băncilor adoptată în cadrul pachetului de redresare, aceasta nefiind încă utilizată.

| (7) | Rezultatele cu privire la deficit ar putea fi mai mari decât cele proiectate în program pe toată perioada acoperită. În primul rând, creșterea economică ar putea fi mai redusă. În al doilea rând, creșterea modestă a cheltuielilor primare prevăzute pentru perioada 2010-2011 necesită o implementare strictă, la toate nivelurile guvernamentale, a ajustării bazate pe cheltuieli prevăzute de pachetul trienal adoptat în vara lui 2008, În al treilea rând, este posibil ca proiecțiile din program cu privire la contribuțiile sociale, în special pentru 2009, să nu se materializeze, date fiind, printre altele, previziunile favorabile pentru creșterea ocupării forței de muncă. În cele din urmă, cu toate că se prevede finanțarea integrală, pachetul de redresare adoptat în noiembrie 2008 și noile stimulente fiscale pentru achiziționarea de bunuri de folosință îndelungată adoptate în februarie 2009 (care nu sunt incluse în program) ar putea afecta rezultatele bugetare pentru 2009, Din aceleași motive, evoluția ratei îndatorării începând cu 2009 ar putea fi mai puțin favorabilă decât este proiectată în program. Rata brută a îndatorării ar putea fi de asemenea afectată de posibile injecții de capital în sectorul bancar. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele cu privire la deficit ar putea fi mai mari decât cele proiectate în program pe toată perioada acoperită. În primul rând, creșterea economică ar putea fi mai redusă. În al doilea rând, creșterea modestă a cheltuielilor primare prevăzute pentru perioada 2010-2011 necesită o implementare strictă, la toate nivelurile guvernamentale, a ajustării bazate pe cheltuieli prevăzute de pachetul trienal adoptat în vara lui 2008, În al treilea rând, este posibil ca proiecțiile din program cu privire la contribuțiile sociale, în special pentru 2009, să nu se materializeze, date fiind, printre altele, previziunile favorabile pentru creșterea ocupării forței de muncă. În cele din urmă, cu toate că se prevede finanțarea integrală, pachetul de redresare adoptat în noiembrie 2008 și noile stimulente fiscale pentru achiziționarea de bunuri de folosință îndelungată adoptate în februarie 2009 (care nu sunt incluse în program) ar putea afecta rezultatele bugetare pentru 2009, Din aceleași motive, evoluția ratei îndatorării începând cu 2009 ar putea fi mai puțin favorabilă decât este proiectată în program. Rata brută a îndatorării ar putea fi de asemenea afectată de posibile injecții de capital în sectorul bancar.

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Italia este inferior mediei UE. Grație reformelor adoptate în domeniul pensiilor, cheltuielile aferente au crescut mai puțin decât media UE. Totuși, cheltuielile aferente pensiilor, ca procent din PIB, rămân printre cele mai ridicate din UE, iar proiecțiile se bazează pe ipoteza că reformele adoptate vor fi implementate integral, în special în ceea ce privește aplicarea începând cu 2010 a coeficienților actuariali revizuiți pe deplin compatibili cu principiul contributiv care stă la baza sistemului de pensii reformat. Ar putea fi luate în considerare măsuri suplimentare, în principal o creștere suplimentară a vârstei de pensionare, în special pentru femei. Aceste măsuri ar permite realocarea cheltuielilor sociale în scopul instituirii unui sistem de ajutoare de șomaj mai cuprinzător și mai uniform care să garanteze stimulente corespunzătoare pentru încurajarea muncii și politici de activare eficace. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care este mai nesatisfăcătoare decât poziția inițială din programul anterior, se estimează ca fiind suficientă pentru stabilizarea ratei actuale a datoriei, însă nu va contribui la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Mai mult, nivelul actual al datoriei publice brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat. Realizarea și menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației în Italia este inferior mediei UE. Grație reformelor adoptate în domeniul pensiilor, cheltuielile aferente au crescut mai puțin decât media UE. Totuși, cheltuielile aferente pensiilor, ca procent din PIB, rămân printre cele mai ridicate din UE, iar proiecțiile se bazează pe ipoteza că reformele adoptate vor fi implementate integral, în special în ceea ce privește aplicarea începând cu 2010 a coeficienților actuariali revizuiți pe deplin compatibili cu principiul contributiv care stă la baza sistemului de pensii reformat. Ar putea fi luate în considerare măsuri suplimentare, în principal o creștere suplimentară a vârstei de pensionare, în special pentru femei. Aceste măsuri ar permite realocarea cheltuielilor sociale în scopul instituirii unui sistem de ajutoare de șomaj mai cuprinzător și mai uniform care să garanteze stimulente corespunzătoare pentru încurajarea muncii și politici de activare eficace. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care este mai nesatisfăcătoare decât poziția inițială din programul anterior, se estimează ca fiind suficientă pentru stabilizarea ratei actuale a datoriei, însă nu va contribui la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Mai mult, nivelul actual al datoriei publice brute depășește cu mult valoarea de referință din tratat. Realizarea și menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor în ceea ce privește sustenabilitatea finanțelor publice.

| (9) | În ultimii ani au fost realizate progrese considerabile în sensul ameliorării cadrului bugetar, o condiție prealabilă importantă pentru o strategie credibilă pe termen mediu de ajustare bazată pe cheltuieli susținută de o eficacitate și o eficiență sporite ale cheltuielilor publice. Pachetul fiscal trienal adoptat în vara anului 2008 consolidează cadrul bugetar pe termen mediu prin fixarea de plafoane anuale detaliate pentru posturi individuale de cheltuieli și sprijinirea acestora prin măsuri generale. Au fost introduse o serie de alte inițiative pentru ameliorarea instituțiilor bugetare. Structura bugetului de stat a fost raționalizată prin introducerea unei clasificări pe programe care permite o mai bună alocare a resurselor, în conformitate cu obiectivele de politică ale guvernului. Ministerele de resort beneficiază de o flexibilitate crescută în alocarea resurselor între programele de cheltuieli, în funcție de priorități. În cinci ministere s-a desfășurat un exercițiu pilot de analiză a cheltuielilor cu scopul de a evalua eficacitatea în materie de cost a cheltuielilor publice, exercițiu care este prevăzut să devină parte din procesul bugetar. Au fost consolidate mecanismele de punere în aplicare a Pactului național de stabilitate, care guvernează relațiile bugetare dintre diferitele eșaloane ale administrației publice. În sfârșit, se fac pași importanți în vederea creșterii eficienței și a eficacității în materie de costuri în administrația publică, inter alia prin promovarea unei utilizări mai raționale a resurselor disponibile și prin mai buna recompensare a performanțelor. În viitor, o provocare majoră pentru guvernanța fiscală este conceperea unui nou cadru pentru federalismul bugetar care să garanteze responsabilizarea administrațiilor locale și să stimuleze eficacitatea. |
| --- | --- |

(9)

În ultimii ani au fost realizate progrese considerabile în sensul ameliorării cadrului bugetar, o condiție prealabilă importantă pentru o strategie credibilă pe termen mediu de ajustare bazată pe cheltuieli susținută de o eficacitate și o eficiență sporite ale cheltuielilor publice. Pachetul fiscal trienal adoptat în vara anului 2008 consolidează cadrul bugetar pe termen mediu prin fixarea de plafoane anuale detaliate pentru posturi individuale de cheltuieli și sprijinirea acestora prin măsuri generale. Au fost introduse o serie de alte inițiative pentru ameliorarea instituțiilor bugetare. Structura bugetului de stat a fost raționalizată prin introducerea unei clasificări pe programe care permite o mai bună alocare a resurselor, în conformitate cu obiectivele de politică ale guvernului. Ministerele de resort beneficiază de o flexibilitate crescută în alocarea resurselor între programele de cheltuieli, în funcție de priorități. În cinci ministere s-a desfășurat un exercițiu pilot de analiză a cheltuielilor cu scopul de a evalua eficacitatea în materie de cost a cheltuielilor publice, exercițiu care este prevăzut să devină parte din procesul bugetar. Au fost consolidate mecanismele de punere în aplicare a Pactului național de stabilitate, care guvernează relațiile bugetare dintre diferitele eșaloane ale administrației publice. În sfârșit, se fac pași importanți în vederea creșterii eficienței și a eficacității în materie de costuri în administrația publică, inter alia prin promovarea unei utilizări mai raționale a resurselor disponibile și prin mai buna recompensare a performanțelor. În viitor, o provocare majoră pentru guvernanța fiscală este conceperea unui nou cadru pentru federalismul bugetar care să garanteze responsabilizarea administrațiilor locale și să stimuleze eficacitatea.

| (10) | La sfârșitul anului 2008, ca răspuns la criza financiară globală, autoritățile italiene au adoptat o serie de măsuri care vizează protejarea titularilor de conturi de economii și menținerea unui nivel corespunzător de lichiditate și capitalizare ale băncilor. Aceste măsuri permit guvernului, până la sfârșitul lui 2009, să realizeze injecții de capital în cazuri de inadecvare a capitalului și să garanteze noile creanțe ale băncilor pentru o perioadă de până la cinci ani. Mai mult, s-a luat decizia acordării unei garanții suplimentare din partea statului cu privire la depozitele băncilor de retail, măsură care a condus la întărirea gradului de protecție oferit de schema de garantare a depozitelor interbancare (care asigură o acoperire puțin peste 100 000 EUR), oricum relativ ridicat în Italia. În cele din urmă, în scopul de a îmbunătăți capacitatea globală a sistemului de a finanța activitatea economică, Ministerul Economiei și Finanțelor a primit permisiunea să subscrie instrumente financiare emise de bănci cu o cotație solidă la bursă și care pot fi considerate ca intrând în calcului fondurilor proprii obligatorii.
  Intervenția publică, estimată în program la 10 miliarde EUR (aproximativ 0,7 % din PIB), se vrea temporară, iar băncile care beneficiază de aceasta au obligația de a acorda credite către populație și către IMM-uri în condiții corespunzătoare. |
| --- | --- |

(10)

La sfârșitul anului 2008, ca răspuns la criza financiară globală, autoritățile italiene au adoptat o serie de măsuri care vizează protejarea titularilor de conturi de economii și menținerea unui nivel corespunzător de lichiditate și capitalizare ale băncilor. Aceste măsuri permit guvernului, până la sfârșitul lui 2009, să realizeze injecții de capital în cazuri de inadecvare a capitalului și să garanteze noile creanțe ale băncilor pentru o perioadă de până la cinci ani. Mai mult, s-a luat decizia acordării unei garanții suplimentare din partea statului cu privire la depozitele băncilor de retail, măsură care a condus la întărirea gradului de protecție oferit de schema de garantare a depozitelor interbancare (care asigură o acoperire puțin peste 100 000 EUR), oricum relativ ridicat în Italia. În cele din urmă, în scopul de a îmbunătăți capacitatea globală a sistemului de a finanța activitatea economică, Ministerul Economiei și Finanțelor a primit permisiunea să subscrie instrumente financiare emise de bănci cu o cotație solidă la bursă și care pot fi considerate ca intrând în calcului fondurilor proprii obligatorii.

Intervenția publică, estimată în program la 10 miliarde EUR (aproximativ 0,7 % din PIB), se vrea temporară, iar băncile care beneficiază de aceasta au obligația de a acorda credite către populație și către IMM-uri în condiții corespunzătoare.

| (11) | În contextul unei poziții fiscale în general neutre, guvernul a luat măsuri pentru sprijinirea economiei, în conformitate cu PERE, care se ridică la aproximativ 0,4 % din PIB în 2009 și la 0,2 % în 2010. Conform estimărilor oficiale, impactul bugetar al măsurilor este contrabalansat integral de venituri unice și de majorări permanente ale unor impozite, cele mai multe provenind din măsuri de combatere a evaziunii și fraudei fiscale. Măsurile în sprijinul capacității de consum a gospodăriilor și al restabilirii încrederii consumatorilor cuprind un sprijin bănesc unic în beneficiul gospodăriilor cu venituri reduse, extinderea ajutorului de șomaj la lucrătorii atipici și înghețarea tarifelor pentru anumite utilități. Sprijinul către întreprinderi se acordă în principal sub forma amânării termenelor de plată a impozitelor și a reducerii sarcinii fiscale. Scutirea de taxe pentru plata salariilor în funcție de performanță are menirea de a încuraja productivitatea, concomitent cu reducerea costurilor cu mâna de lucru. În sfârșit, guvernul italian vizează realocarea fondurilor UE sau naționale disponibile în direcția accelerării implementării proiectelor de infrastructură prioritare. Măsurile sunt orientate și oportune, cu condiția realizării accelerării planificate a investițiilor publice, majoritatea fiind temporare. Astfel, reversibilitatea acestora este garantată, într-o oarecare măsură. Pachetul constituie un răspuns adecvat la încetinirea economică, ținând seama de gradul de îndatorare extrem de ridicat. În acest context, ținând seama de nevoia de a aborda problema productivității și de a ameliora poziția competitivă pe plan extern, reformele structurale, inclusiv consolidarea cadrului referitor la concurență, prezintă o relevanță specială pentru Italia. O serie de măsuri structurale anunțate ar putea ajuta la sprijinirea în continuare a redresării economice și la ameliorarea rezistenței economiei, cu condiția să fie operaționale încă din 2009. Acestea includ inițiative pentru stimularea inovării în sectorul industrial, pentru promovarea utilizării de surse regenerabile de energie și a economiilor de energie, precum și pentru reducerea sarcinii administrative. Inițiativele recente ale partenerilor sociali în direcția modificării cadrului pentru negocierile colective asupra salariilor, susținute de stimulentele fiscale menționate mai sus pentru salarizarea în funcție de performanțe ar putea conduce la o mai bună corelare a salariilor la evoluția productivității. Aceste măsuri sunt legate de planul de reforme de termen mediu și de recomandările de țară propuse de Comisie la 28 ianuarie 2009 în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

În contextul unei poziții fiscale în general neutre, guvernul a luat măsuri pentru sprijinirea economiei, în conformitate cu PERE, care se ridică la aproximativ 0,4 % din PIB în 2009 și la 0,2 % în 2010. Conform estimărilor oficiale, impactul bugetar al măsurilor este contrabalansat integral de venituri unice și de majorări permanente ale unor impozite, cele mai multe provenind din măsuri de combatere a evaziunii și fraudei fiscale. Măsurile în sprijinul capacității de consum a gospodăriilor și al restabilirii încrederii consumatorilor cuprind un sprijin bănesc unic în beneficiul gospodăriilor cu venituri reduse, extinderea ajutorului de șomaj la lucrătorii atipici și înghețarea tarifelor pentru anumite utilități. Sprijinul către întreprinderi se acordă în principal sub forma amânării termenelor de plată a impozitelor și a reducerii sarcinii fiscale. Scutirea de taxe pentru plata salariilor în funcție de performanță are menirea de a încuraja productivitatea, concomitent cu reducerea costurilor cu mâna de lucru. În sfârșit, guvernul italian vizează realocarea fondurilor UE sau naționale disponibile în direcția accelerării implementării proiectelor de infrastructură prioritare. Măsurile sunt orientate și oportune, cu condiția realizării accelerării planificate a investițiilor publice, majoritatea fiind temporare. Astfel, reversibilitatea acestora este garantată, într-o oarecare măsură. Pachetul constituie un răspuns adecvat la încetinirea economică, ținând seama de gradul de îndatorare extrem de ridicat. În acest context, ținând seama de nevoia de a aborda problema productivității și de a ameliora poziția competitivă pe plan extern, reformele structurale, inclusiv consolidarea cadrului referitor la concurență, prezintă o relevanță specială pentru Italia. O serie de măsuri structurale anunțate ar putea ajuta la sprijinirea în continuare a redresării economice și la ameliorarea rezistenței economiei, cu condiția să fie operaționale încă din 2009. Acestea includ inițiative pentru stimularea inovării în sectorul industrial, pentru promovarea utilizării de surse regenerabile de energie și a economiilor de energie, precum și pentru reducerea sarcinii administrative. Inițiativele recente ale partenerilor sociali în direcția modificării cadrului pentru negocierile colective asupra salariilor, susținute de stimulentele fiscale menționate mai sus pentru salarizarea în funcție de performanțe ar putea conduce la o mai bună corelare a salariilor la evoluția productivității. Aceste măsuri sunt legate de planul de reforme de termen mediu și de recomandările de țară propuse de Comisie la 28 ianuarie 2009 în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere și ocuparea forței de muncă.

| (12) | Estimările legate de nivelul deficitului indică o continuare a majorării acestuia în 2009, urmată de o scădere progresivă în perioada următoare acoperită de program. Cu toate acestea, reducerea deficitului global sub 3 % din PIB până în 2011, astfel cum se prevede în program, va necesita un puternic angajament în direcția disciplinei fiscale și pregătire în vederea adoptării de măsuri suplimentare, dacă acest lucru se dovedește necesar. Rata datoriei va crește probabil în perioada acoperită de program, distanțându-se și mai mult de valoarea de referință. |
| --- | --- |

(12)

Estimările legate de nivelul deficitului indică o continuare a majorării acestuia în 2009, urmată de o scădere progresivă în perioada următoare acoperită de program. Cu toate acestea, reducerea deficitului global sub 3 % din PIB până în 2011, astfel cum se prevede în program, va necesita un puternic angajament în direcția disciplinei fiscale și pregătire în vederea adoptării de măsuri suplimentare, dacă acest lucru se dovedește necesar. Rata datoriei va crește probabil în perioada acoperită de program, distanțându-se și mai mult de valoarea de referință.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită pentru prezentarea de date privind programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, precum și cea mai mare parte din datele opționale (3). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită pentru prezentarea de date privind programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, precum și cea mai mare parte din datele opționale (3).

Concluzia generală este că politica fiscală și pachetul de redresare economică pentru 2009 sunt în acord cu Planul european de redresare economică (PERE) și pot fi considerate adecvate în condițiile datoriei publice foarte ridicate. Reflectând încetinirea economică puternică asociată cu criza financiară, este de așteptat ca deficitul global să continue să crească simțitor în 2009, până la o valoare superioară valorii de referință de 3 % din PIB. În 2010 și 2011, programul prevede o ajustare bazată pe cheltuieli, care ar aduce deficitul la o valoare ușor inferioară valorii de 3 % din PIB în 2011. Cu toate acestea, atingerea țintelor de deficit pe toată perioada acoperită de program ar putea fi dificilă, întrucât creșterea economică ar putea fi mai redusă decât se estimează. În plus, există posibilitatea unor derapaje în implementarea restricțiilor planificate cu privire la cheltuielile primare, deși îmbunătățirea cadrului bugetar creează condițiile pentru disciplină fiscală și pentru eficacitatea cheltuielilor. Rata îndatorării este prevăzută să crească de la 104,1 % din PIB în 2007 la peste 111 % din PIB până la finalul perioadei acoperite de program. Rata datoriei brute ar putea continua să crească, printre altele ca rezultat al posibilelor injecții de capital în sectorul bancar. În cele din urmă, o serie de deficiențe structurale majore împiedică creșterea susținută a productivității și pun presiune asupra poziției competitive externe a Italiei, iar compoziția actuală a cheltuielilor sociale nu sprijină ajustarea în piața muncii.

Ținând seama de evaluarea de mai sus, Italia este invitată:

| (i) | să pună în aplicare politica fiscală planificată pentru 2009 și să continue cu hotărâre strategia de ajustare prevăzută pe toată perioada acoperită de program, în scopul impunerii unei tendințe constant descrescătoare asupra ratei ridicate a datoriei și al garantării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice; |
| --- | --- |

(i)

să pună în aplicare politica fiscală planificată pentru 2009 și să continue cu hotărâre strategia de ajustare prevăzută pe toată perioada acoperită de program, în scopul impunerii unei tendințe constant descrescătoare asupra ratei ridicate a datoriei și al garantării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice;

| (ii) | să continue progresele realizate în ameliorarea guvernanței fiscale și desfășoare lucrări cu privire la un nou cadru pentru federalismul fiscal care să asigure responsabilizarea administrațiilor locale și să sprijine disciplina fiscală; |
| --- | --- |

(ii)

să continue progresele realizate în ameliorarea guvernanței fiscale și desfășoare lucrări cu privire la un nou cadru pentru federalismul fiscal care să asigure responsabilizarea administrațiilor locale și să sprijine disciplina fiscală;

| (iii) | să continue eforturile de ameliorare a calității finanțelor publice prin concentrarea asupra eficacității și compoziției cheltuielilor, printre altele prin realocarea cheltuielilor sociale pentru a deschide calea către un sistem de ajutoare de șomaj mai cuprinzător și mai uniform care să garanteze stimularea adecvată a muncii și politici de activare eficace, fără a compromite procesul de consolidare fiscală. |
| --- | --- |

(iii)

să continue eforturile de ameliorare a calității finanțelor publice prin concentrarea asupra eficacității și compoziției cheltuielilor, printre altele prin realocarea cheltuielilor sociale pentru a deschide calea către un sistem de ajutoare de șomaj mai cuprinzător și mai uniform care să garanteze stimularea adecvată a muncii și politici de activare eficace, fără a compromite procesul de consolidare fiscală.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS feb. 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | 1,0 |
| COM ian. 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | n.a. |
| PS nov. 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| Inflație IAPC
  (%) | PS feb. 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 |
| COM ian. 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 2,2 | n.a. |
| PS nov. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| Deviație PIB (output gap) (4)

  (% din PIB potențial) | PS feb. 2009 | 1,7 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 |
| COM ian. 2009 (5) | 1,8 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS feb. 2009 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,9 |
| COM ian. 2009 | – 1,6 | – 2,2 | – 1,3 | – 1,5 | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS feb. 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,6 |
| COM ian. 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,5 | 46,5 | n.a. |
| PS nov. 2007 | 46,2 | 46,3 | 45,9 | 45,8 | 45,7 |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS feb. 2009 | 48,2 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 |
| COM ian. 2009 | 48,2 | 49,2 | 50,3 | 50,2 | n.a. |
| PS nov. 2007 | 48,6 | 48,5 | 47,9 | 47,3 | 47,0 |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS feb. 2009 | – 1,6 | – 2,6 | – 3,7 | – 3,3 | – 2,9 |
| COM ian. 2009 | – 1,6 | – 2,8 | – 3,8 | – 3,7 | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| Soldul primar
  (% din PIB) | PS feb. 2009 | 3,4 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 |
| COM ian. 2009 | 3,4 | 2,3 | 1,0 | 1,2 | n.a. |
| PS nov. 2007 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| Sold ajustat ciclic (4)

  (% din PIB) | PS feb. 2009 | – 2,4 | – 2,7 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,6 |
| COM ian. 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,4 | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Sold structural (6)

  (% din PIB) | PS feb. 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,7 |
| COM ian. 2009 | – 2,6 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,5 | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PS feb. 2009 | 104,1 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 |
| COM ian. 2009 | 104,1 | 105,7 | 109,3 | 110,3 | n.a. |
| PS nov. 2007 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PS feb. 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

1,0

COM ian. 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

n.a.

PS nov. 2007

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

Inflație IAPC

(%)

PS feb. 2009

2,0

3,5

1,2

1,7

2,0

COM ian. 2009

2,0

3,5

1,2

2,2

n.a.

PS nov. 2007

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

Deviație PIB (output gap) (4)

(% din PIB potențial)

PS feb. 2009

1,7

0,3

– 2,3

– 2,7

– 2,5

COM ian. 2009 (5)

1,8

0,3

– 2,3

– 2,7

n.a.

PS nov. 2007

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS feb. 2009

– 1,6

– 1,6

– 1,3

– 1,1

– 0,9

COM ian. 2009

– 1,6

– 2,2

– 1,3

– 1,5

n.a.

PS nov. 2007

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS feb. 2009

46,6

46,4

46,8

46,8

46,6

COM ian. 2009

46,6

46,4

46,5

46,5

n.a.

PS nov. 2007

46,2

46,3

45,9

45,8

45,7

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS feb. 2009

48,2

49,0

50,5

50,0

49,5

COM ian. 2009

48,2

49,2

50,3

50,2

n.a.

PS nov. 2007

48,6

48,5

47,9

47,3

47,0

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS feb. 2009

– 1,6

– 2,6

– 3,7

– 3,3

– 2,9

COM ian. 2009

– 1,6

– 2,8

– 3,8

– 3,7

n.a.

PS nov. 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

Soldul primar

(% din PIB)

PS feb. 2009

3,4

2,5

1,3

1,9

2,6

COM ian. 2009

3,4

2,3

1,0

1,2

n.a.

PS nov. 2007

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

Sold ajustat ciclic (4)

(% din PIB)

PS feb. 2009

– 2,4

– 2,7

– 2,6

– 1,9

– 1,6

COM ian. 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,4

n.a.

PS nov. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

Sold structural (6)

(% din PIB)

PS feb. 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,7

COM ian. 2009

– 2,6

– 3,1

– 2,8

– 2,5

n.a.

PS nov. 2007

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

Datoria publică brută

(% din PIB)

PS feb. 2009

104,1

105,9

110,5

112,0

111,6

COM ian. 2009

104,1

105,7

109,3

110,3

n.a.

PS nov. 2007

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în special în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații disponibile ulterior.

(3)  Datele opționale care lipsesc includ cheltuielile pe funcții și unele detalii privind defalcarea evoluțiilor datoriei publice.

(4)  Deviațiile PIB (output gaps) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(5)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,1 %, 0,9 %, 0,6 % și respectiv 0,7 % în perioada 2007-2010,

(6)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,1 % din PIB în 2007, 0,2 % în 2008 și 0,1 % în 2009-2011; toate conducând la reducerea deficitului, conform celui mai recent program și previziunilor intermediare din ianuarie ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/8

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 70/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Lituaniei pentru perioada 2008-2011.

| (2) | Economia Lituaniei a cunoscut o încetinire rapidă în 2008 după o expansiune susținută, bazată pe creșterea cererii interne, care a debutat în 2003. În contextul regimului de consiliu monetar, condițiile monetare și de credit s-au înăsprit în 2008, pe fondul riscului de țară perceput ca fiind mai ridicat și al aprecierii permanente a cursului de schimb real efectiv. Perioada recentă de creștere ridicată a generat presiuni în sensul supraîncălzirii: dezechilibrele macroeconomice au crescut, atât inflația, cât și deficitul extern atingând niveluri maxime în prima jumătate a anului 2008. Creșterea salariilor a depășit cu mult creșterea productivității, diminuând astfel competitivitatea țării. Politica fiscală a fost expansionistă pe toată perioada de creștere și nu s-au acumulat rezerve în vederea unei schimbări ciclice de conjunctură. Dezechilibrele externe însemnate ale Lituaniei au sporit vulnerabilitatea acesteia în contextul înăspririi condițiilor mondiale de creditare și al creșterii atenuate a piețelor de export. Criza financiară mondială și cererea externă deteriorată sunt așteptate să accentueze scăderea continuă a cererii interne și să contribuie la contracția economiei. Provocarea imediată pentru politica economică a Lituaniei este gestionarea încetinirii economice în așa fel încât stabilitatea macroeconomică să fie menținută. Dată fiind necesitatea de a ajusta dezechilibrele ridicate ale țării, autoritățile au adoptat în decembrie 2008 un pachet de austeritate fiscală pentru a facilita procesul de ajustare și a contribui la menținerea încrederii pieței. Acesta ar trebui, de asemenea, să limiteze agravarea deficitului public în perioada de declin economic. |
| --- | --- |

(2)

Economia Lituaniei a cunoscut o încetinire rapidă în 2008 după o expansiune susținută, bazată pe creșterea cererii interne, care a debutat în 2003. În contextul regimului de consiliu monetar, condițiile monetare și de credit s-au înăsprit în 2008, pe fondul riscului de țară perceput ca fiind mai ridicat și al aprecierii permanente a cursului de schimb real efectiv. Perioada recentă de creștere ridicată a generat presiuni în sensul supraîncălzirii: dezechilibrele macroeconomice au crescut, atât inflația, cât și deficitul extern atingând niveluri maxime în prima jumătate a anului 2008. Creșterea salariilor a depășit cu mult creșterea productivității, diminuând astfel competitivitatea țării. Politica fiscală a fost expansionistă pe toată perioada de creștere și nu s-au acumulat rezerve în vederea unei schimbări ciclice de conjunctură. Dezechilibrele externe însemnate ale Lituaniei au sporit vulnerabilitatea acesteia în contextul înăspririi condițiilor mondiale de creditare și al creșterii atenuate a piețelor de export. Criza financiară mondială și cererea externă deteriorată sunt așteptate să accentueze scăderea continuă a cererii interne și să contribuie la contracția economiei. Provocarea imediată pentru politica economică a Lituaniei este gestionarea încetinirii economice în așa fel încât stabilitatea macroeconomică să fie menținută. Dată fiind necesitatea de a ajusta dezechilibrele ridicate ale țării, autoritățile au adoptat în decembrie 2008 un pachet de austeritate fiscală pentru a facilita procesul de ajustare și a contribui la menținerea încrederii pieței. Acesta ar trebui, de asemenea, să limiteze agravarea deficitului public în perioada de declin economic.

| (3) | Scenariul macroeconomic aflat la baza programului estimează o creștere a PIB real cu 3,5 % în 2008. Este prevăzută apoi o contracție considerabilă cu 4,8 % în 2009, urmată de o reducere suplimentară, mai mică, de 0,2 % în 2010 și de revenirea la o creștere de 4,5 % în 2011. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2009, dar deosebit de optimiste pentru perioada ulterioară. Ipotezele privind creșterea par optimiste începând cu 2010, având în vedere că deteriorarea previziunilor de creștere pentru partenerii comerciali și pentru cererea internă a Lituaniei datorată restricțiilor de creditare va fi, probabil, mai intensă și de durată mai lungă decât se prevede în program. Creșterea potențială estimată pentru 2011 este mai degrabă optimistă. Previziunile programului privind inflația sunt realiste pentru 2009, în timp ce pentru 2010 par exagerate, în special din cauza impactului închiderii centralei nucleare de la Ignalina, prevăzută pentru sfârșitul lui 2009, asupra prețurilor energiei. În comparație cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, programul estimează o resorbție mult mai rapidă a dezechilibrelor externe în 2009, datorită unei contracții mai puternice a cererii interne și a unei evoluții mai favorabile a piețelor de export prevăzute în programul de convergență. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic aflat la baza programului estimează o creștere a PIB real cu 3,5 % în 2008. Este prevăzută apoi o contracție considerabilă cu 4,8 % în 2009, urmată de o reducere suplimentară, mai mică, de 0,2 % în 2010 și de revenirea la o creștere de 4,5 % în 2011. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile până în 2009, dar deosebit de optimiste pentru perioada ulterioară. Ipotezele privind creșterea par optimiste începând cu 2010, având în vedere că deteriorarea previziunilor de creștere pentru partenerii comerciali și pentru cererea internă a Lituaniei datorată restricțiilor de creditare va fi, probabil, mai intensă și de durată mai lungă decât se prevede în program. Creșterea potențială estimată pentru 2011 este mai degrabă optimistă. Previziunile programului privind inflația sunt realiste pentru 2009, în timp ce pentru 2010 par exagerate, în special din cauza impactului închiderii centralei nucleare de la Ignalina, prevăzută pentru sfârșitul lui 2009, asupra prețurilor energiei. În comparație cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, programul estimează o resorbție mult mai rapidă a dezechilibrelor externe în 2009, datorită unei contracții mai puternice a cererii interne și a unei evoluții mai favorabile a piețelor de export prevăzute în programul de convergență.

| (4) | Pentru 2008, deficitul bugetului general este estimat la 2,9 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, în comparație cu obiectivul de deficit de 0,5 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență. Acest rezultat, mult mai scăzut decât cel așteptat, reflectă în principal depășirea considerabilă a cheltuielilor cu salariile din sectorul public și cu transferurile sociale în favoarea familiilor și pensionarilor ca urmare a deciziilor adoptate în cursul anului și care nu au fost, în consecință, incluse în bugetul pentru 2008; rezultatul reflectă într-o mai mică măsură veniturile fiscale mai reduse decât previziunea inițială a autorităților, cauzată în special de încetinirea semnificativă a activității economice spre sfârșitul anului. Cheltuielile de investiții și absorbția fondurilor UE au fost mai scăzute decât se planificase. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, deficitul bugetului general este estimat la 2,9 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, în comparație cu obiectivul de deficit de 0,5 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență. Acest rezultat, mult mai scăzut decât cel așteptat, reflectă în principal depășirea considerabilă a cheltuielilor cu salariile din sectorul public și cu transferurile sociale în favoarea familiilor și pensionarilor ca urmare a deciziilor adoptate în cursul anului și care nu au fost, în consecință, incluse în bugetul pentru 2008; rezultatul reflectă într-o mai mică măsură veniturile fiscale mai reduse decât previziunea inițială a autorităților, cauzată în special de încetinirea semnificativă a activității economice spre sfârșitul anului. Cheltuielile de investiții și absorbția fondurilor UE au fost mai scăzute decât se planificase.

| (5) | Noul guvern, care a preluat mandatul la 9 decembrie 2008, a adoptat un program de austeritate bugetară importantă. Conform acestuia, bugetul pentru 2009 adoptat de parlament la 22 decembrie 2008 include un pachet de consolidare fiscală care vizează restabilirea încrederii pieței și limitarea nevoilor de finanțare ale guvernului. Consolidarea fiscală se bazează pe o reformă fiscală globală și pe reduceri substanțiale ale cheltuielilor bugetare, ambele fiind așteptate să aibă o contribuție egală. Bugetul prevede un deficit al bugetului general de 2,1 % din PIB, care ar fi fost mult mai ridicat în absența măsurilor de consolidare. Schimbările fiscale vizează transferarea sarcinii fiscale a impozitelor directe spre cele indirecte, iar a sarcinii fiscale asupra muncii spre capital, precum și lărgirea bazei de impozitare prin eliminarea scutirilor. Principalele măsuri privind veniturile includ o creștere de 1 punct procentual a TVA și a accizelor, o reducere de 3 puncte procentuale a ratei impozitului pe veniturile persoanelor fizice acompaniată de o reducere a dreptului de a beneficia de exonerarea primei tranșe și o creștere cu 5 puncte procentuale a ratei impozitului pe veniturile întreprinderilor, precum și eliminarea majorității scutirilor de la plata TVA și a impozitului pe veniturile persoanelor fizice și lărgirea bazei de impozitare, în special prin includerea mai multor persoane în sistemul de asigurări sociale. Efectul net estimat al acestor schimbări fiscale este de aproximativ 1,8 % din PIB, conform programului. Bugetul planifică și reduceri considerabile ale cheltuielilor, estimate la aproximativ 2 % din PIB, inclusiv ale salariilor din sectorul public, ale altor cheltuieli curente și ale investițiilor planificate.
  Totuși, unele măsuri de sprijinire a bugetului nu au fost aprobate, în totalitate sau parțial, de parlament, ele trebuind înlocuite cu alte măsuri. Se estimează că orientarea bugetară globală pe 2009, măsurată pe baza reducerii cu 3 % din PIB a soldului structural (ajustat ciclic, exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare), va fi foarte restrictivă (3). |
| --- | --- |

(5)

Noul guvern, care a preluat mandatul la 9 decembrie 2008, a adoptat un program de austeritate bugetară importantă. Conform acestuia, bugetul pentru 2009 adoptat de parlament la 22 decembrie 2008 include un pachet de consolidare fiscală care vizează restabilirea încrederii pieței și limitarea nevoilor de finanțare ale guvernului. Consolidarea fiscală se bazează pe o reformă fiscală globală și pe reduceri substanțiale ale cheltuielilor bugetare, ambele fiind așteptate să aibă o contribuție egală. Bugetul prevede un deficit al bugetului general de 2,1 % din PIB, care ar fi fost mult mai ridicat în absența măsurilor de consolidare. Schimbările fiscale vizează transferarea sarcinii fiscale a impozitelor directe spre cele indirecte, iar a sarcinii fiscale asupra muncii spre capital, precum și lărgirea bazei de impozitare prin eliminarea scutirilor. Principalele măsuri privind veniturile includ o creștere de 1 punct procentual a TVA și a accizelor, o reducere de 3 puncte procentuale a ratei impozitului pe veniturile persoanelor fizice acompaniată de o reducere a dreptului de a beneficia de exonerarea primei tranșe și o creștere cu 5 puncte procentuale a ratei impozitului pe veniturile întreprinderilor, precum și eliminarea majorității scutirilor de la plata TVA și a impozitului pe veniturile persoanelor fizice și lărgirea bazei de impozitare, în special prin includerea mai multor persoane în sistemul de asigurări sociale. Efectul net estimat al acestor schimbări fiscale este de aproximativ 1,8 % din PIB, conform programului. Bugetul planifică și reduceri considerabile ale cheltuielilor, estimate la aproximativ 2 % din PIB, inclusiv ale salariilor din sectorul public, ale altor cheltuieli curente și ale investițiilor planificate.

Totuși, unele măsuri de sprijinire a bugetului nu au fost aprobate, în totalitate sau parțial, de parlament, ele trebuind înlocuite cu alte măsuri. Se estimează că orientarea bugetară globală pe 2009, măsurată pe baza reducerii cu 3 % din PIB a soldului structural (ajustat ciclic, exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare), va fi foarte restrictivă (3).

| (6) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu a programului este atingerea OTM, adică a unui deficit structural al bugetului general de 1 % din PIB până în 2010 și a unui buget global în echilibru pentru anii următori. Deficitul global al bugetului general este așteptat să se reducă, ajungând la 1,0 % din PIB în 2010, bugetul atingând echilibrul în 2011. Ajustarea este prevăzută a fi obținută printr-o creștere substanțială a ponderii veniturilor în PIB și a unei reduceri modeste a ponderii cheltuielilor. Guvernul a demarat o revizuire mai detaliată a cheltuielilor curente, inclusiv a ocupării forței de muncă în sectorul public, care ar putea conduce la noi reduceri ale cheltuielilor în cursul anilor următori. Creșterea veniturilor mai ridicată poate fi explicată în principal prin reformele fiscale introduse în bugetul pentru 2009. Totuși, programul recunoaște în mod explicit că realizarea obiectivelor bugetare prezentate în program necesită măsuri suplimentare de aproximativ 0,5 % din PIB în 2010 și de aproximativ 1,5 % din PIB în 2011. |
| --- | --- |

(6)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu a programului este atingerea OTM, adică a unui deficit structural al bugetului general de 1 % din PIB până în 2010 și a unui buget global în echilibru pentru anii următori. Deficitul global al bugetului general este așteptat să se reducă, ajungând la 1,0 % din PIB în 2010, bugetul atingând echilibrul în 2011. Ajustarea este prevăzută a fi obținută printr-o creștere substanțială a ponderii veniturilor în PIB și a unei reduceri modeste a ponderii cheltuielilor. Guvernul a demarat o revizuire mai detaliată a cheltuielilor curente, inclusiv a ocupării forței de muncă în sectorul public, care ar putea conduce la noi reduceri ale cheltuielilor în cursul anilor următori. Creșterea veniturilor mai ridicată poate fi explicată în principal prin reformele fiscale introduse în bugetul pentru 2009. Totuși, programul recunoaște în mod explicit că realizarea obiectivelor bugetare prezentate în program necesită măsuri suplimentare de aproximativ 0,5 % din PIB în 2010 și de aproximativ 1,5 % din PIB în 2011.

| (7) | Rezultatele bugetare sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare. Acest fapt este valabil pentru întreaga perioadă care face obiectul programului: în 2009, riscul principal este ca veniturile să fie cu mult mai scăzute decât fusese prevăzut în program, în principal în eventualitatea că măsurile discreționare de creștere a veniturilor, în special creșterea impozitelor indirecte, nu vor conduce la creșterea veniturilor fiscale în măsura planificată de program și că nu toate reducerile prevăzute ale cheltuielilor, în special cele cu subvențiile și cu salariile angajaților din sectorul public, vor putea fi implementate; în 2010 și 2011, riscurile sunt generate de consolidarea fiscală prevăzută pe baza unor ipoteze de creștere deosebit de optimiste și necesitând măsuri suplimentare pentru sprijinirea obiectivelor bugetare. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare. Acest fapt este valabil pentru întreaga perioadă care face obiectul programului: în 2009, riscul principal este ca veniturile să fie cu mult mai scăzute decât fusese prevăzut în program, în principal în eventualitatea că măsurile discreționare de creștere a veniturilor, în special creșterea impozitelor indirecte, nu vor conduce la creșterea veniturilor fiscale în măsura planificată de program și că nu toate reducerile prevăzute ale cheltuielilor, în special cele cu subvențiile și cu salariile angajaților din sectorul public, vor putea fi implementate; în 2010 și 2011, riscurile sunt generate de consolidarea fiscală prevăzută pe baza unor ipoteze de creștere deosebit de optimiste și necesitând măsuri suplimentare pentru sprijinirea obiectivelor bugetare.

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mic decât media din UE datorită reformei deja aplicate a sistemului de pensii. Cu toate acestea, poziția bugetară pe 2008, conform estimărilor din program, s-a înrăutățit în mod considerabil comparativ cu poziția de plecare din programul precedent și sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deviației sustenabilității. Realizarea pe termen mediu a unor excedente primare, astfel cum se prevede în program, ar contribui la limitarea riscurilor de nivel mediu pentru sustenabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mic decât media din UE datorită reformei deja aplicate a sistemului de pensii. Cu toate acestea, poziția bugetară pe 2008, conform estimărilor din program, s-a înrăutățit în mod considerabil comparativ cu poziția de plecare din programul precedent și sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deviației sustenabilității. Realizarea pe termen mediu a unor excedente primare, astfel cum se prevede în program, ar contribui la limitarea riscurilor de nivel mediu pentru sustenabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Cadrul bugetar pe termen mediu al Lituaniei nu a reușit să prevină depășirea plafoanelor de cheltuieli în ultimii ani. Creșterea viguroasă a veniturilor a facilitat revizuirile în creștere repetate ale obiectivelor privind cheltuielile, în timp ce ciclul electoral a exercitat o presiune suplimentară asupra cadrului, după cum o demonstrează recenta deteriorare a deficitului global. În vederea consolidării cadrului, o lege privind disciplina fiscală, incluzând, în particular, o normă privind cheltuielile, a fost adoptată în noiembrie 2007. Totuși, legea a abordat în principal elaborarea și execuția bugetului anual și nu a introdus, ca atare, mai multe elemente prospective pe termen mediu. Prin urmare, cadrul bugetar actual este încă destul de slab în ceea ce privește planificarea pe termen mediu și controlul finanțelor publice. Este posibilă ameliorarea planificării și consolidarea caracterului obligatoriu al plafoanelor pe termen mediu pentru cheltuieli, care ar contribui la frânarea creșterii cheltuielilor. De asemenea, cadrul trebuie să asigure o consolidare fiscală în timpul conjuncturii economice favorabile, evitând creșterea cheltuielilor generată de venituri suplimentare. Transparența întregului proces bugetar, inclusiv raportarea adecvată a execuției bugetare, rămâne, de asemenea, scăzută, inclusiv în ceea ce privește comparabilitatea indicatorilor bugetari pe baza lichidităților și angajamentelor. |
| --- | --- |

(9)

Cadrul bugetar pe termen mediu al Lituaniei nu a reușit să prevină depășirea plafoanelor de cheltuieli în ultimii ani. Creșterea viguroasă a veniturilor a facilitat revizuirile în creștere repetate ale obiectivelor privind cheltuielile, în timp ce ciclul electoral a exercitat o presiune suplimentară asupra cadrului, după cum o demonstrează recenta deteriorare a deficitului global. În vederea consolidării cadrului, o lege privind disciplina fiscală, incluzând, în particular, o normă privind cheltuielile, a fost adoptată în noiembrie 2007. Totuși, legea a abordat în principal elaborarea și execuția bugetului anual și nu a introdus, ca atare, mai multe elemente prospective pe termen mediu. Prin urmare, cadrul bugetar actual este încă destul de slab în ceea ce privește planificarea pe termen mediu și controlul finanțelor publice. Este posibilă ameliorarea planificării și consolidarea caracterului obligatoriu al plafoanelor pe termen mediu pentru cheltuieli, care ar contribui la frânarea creșterii cheltuielilor. De asemenea, cadrul trebuie să asigure o consolidare fiscală în timpul conjuncturii economice favorabile, evitând creșterea cheltuielilor generată de venituri suplimentare. Transparența întregului proces bugetar, inclusiv raportarea adecvată a execuției bugetare, rămâne, de asemenea, scăzută, inclusiv în ceea ce privește comparabilitatea indicatorilor bugetari pe baza lichidităților și angajamentelor.

| (10) | În vederea stabilizării sectorului financiar, autoritățile lituaniene au ridicat nivelul de garantare a depozitelor de la echivalentul sumei de 22 000 EUR la echivalentul sumei de 100 000 EUR în octombrie 2008 și au extins rata de garantare a depozitelor la 100 %. Programul confirmă eventualitatea unui risc legat de garanțiile depozitelor, suma totală garantată la sfârșitul anului 2008 atingând aproximativ 30 % din PIB. |
| --- | --- |

(10)

În vederea stabilizării sectorului financiar, autoritățile lituaniene au ridicat nivelul de garantare a depozitelor de la echivalentul sumei de 22 000 EUR la echivalentul sumei de 100 000 EUR în octombrie 2008 și au extins rata de garantare a depozitelor la 100 %. Programul confirmă eventualitatea unui risc legat de garanțiile depozitelor, suma totală garantată la sfârșitul anului 2008 atingând aproximativ 30 % din PIB.

| (11) | În conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE), aprobat de Consiliul European în decembrie, Lituania, care se confruntă cu dezechilibre interne și externe semnificative, a adoptat o politică bugetară vizând corectarea acestora. Ținând cont de necesitatea corectării dezechilibrelor economice și de dificultatea de a asigura noi surse de finanțare în condiții acceptabile din cauza aversiunii pieței față de risc, orientarea bugetară restrictivă pentru perioada 2009-2011 constituie un răspuns adecvat pentru situația macroeconomică și bugetară. Au fost adoptate o reformă fiscală globală și o gamă largă de măsuri privind limitarea cheltuielilor, inclusiv reduceri ale salariilor din sectorul public în 2009. De asemenea, autoritățile lituaniene prevăd adoptarea unui pachet complet de măsuri de sprijinire a întreprinderilor prin reducerea sarcinilor administrative, îmbunătățirea accesului la finanțare și facilitarea exporturilor și investițiilor. Una dintre priorități include modernizarea clădirilor de tip sovietic, pentru ameliorarea eficienței energetice. În acest context, Lituania vizează accelerarea (și simplificarea) absorbției de fonduri structurale comunitare, în cazul creșterii considerabile a posibilităților de finanțare a acestui tip de investiții în temeiul propunerilor formulate de Comisie în PERE. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE), aprobat de Consiliul European în decembrie, Lituania, care se confruntă cu dezechilibre interne și externe semnificative, a adoptat o politică bugetară vizând corectarea acestora. Ținând cont de necesitatea corectării dezechilibrelor economice și de dificultatea de a asigura noi surse de finanțare în condiții acceptabile din cauza aversiunii pieței față de risc, orientarea bugetară restrictivă pentru perioada 2009-2011 constituie un răspuns adecvat pentru situația macroeconomică și bugetară. Au fost adoptate o reformă fiscală globală și o gamă largă de măsuri privind limitarea cheltuielilor, inclusiv reduceri ale salariilor din sectorul public în 2009. De asemenea, autoritățile lituaniene prevăd adoptarea unui pachet complet de măsuri de sprijinire a întreprinderilor prin reducerea sarcinilor administrative, îmbunătățirea accesului la finanțare și facilitarea exporturilor și investițiilor. Una dintre priorități include modernizarea clădirilor de tip sovietic, pentru ameliorarea eficienței energetice. În acest context, Lituania vizează accelerarea (și simplificarea) absorbției de fonduri structurale comunitare, în cazul creșterii considerabile a posibilităților de finanțare a acestui tip de investiții în temeiul propunerilor formulate de Comisie în PERE. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

| (12) | Lituania a adoptat un program de consolidare, care constituie un răspuns adecvat la necesitatea de a corecta dezechilibrele macroeconomice. Totuși, asupra rezultatelor bugetare planează riscuri semnificative de deteriorare. Mai mult, ajustarea ar trebui să fie susținută prin măsuri suplimentare, în special în ultimii ani ai perioadei analizate. Deși în program marja de siguranță aferentă unor fluctuații ciclice normale pare respectată pentru perioada de după 2009, aceasta s-ar putea dovedi insuficientă pentru prevenirea încălcării pragului de 3 % în 2009 și 2010, având în vedere declinul economic sever și celelalte riscuri. Se așteaptă ca orientarea bugetară să fie restrictivă între 2009 și 2011, astfel cum este măsurată de variația soldului (primar) structural. În contextul aderării Lituaniei la MCS II și al nevoii de îmbunătățire a competitivității economice a costurilor, corectarea creșterii salariale ridicate anterioare este justificată. |
| --- | --- |

(12)

Lituania a adoptat un program de consolidare, care constituie un răspuns adecvat la necesitatea de a corecta dezechilibrele macroeconomice. Totuși, asupra rezultatelor bugetare planează riscuri semnificative de deteriorare. Mai mult, ajustarea ar trebui să fie susținută prin măsuri suplimentare, în special în ultimii ani ai perioadei analizate. Deși în program marja de siguranță aferentă unor fluctuații ciclice normale pare respectată pentru perioada de după 2009, aceasta s-ar putea dovedi insuficientă pentru prevenirea încălcării pragului de 3 % în 2009 și 2010, având în vedere declinul economic sever și celelalte riscuri. Se așteaptă ca orientarea bugetară să fie restrictivă între 2009 și 2011, astfel cum este măsurată de variația soldului (primar) structural. În contextul aderării Lituaniei la MCS II și al nevoii de îmbunătățire a competitivității economice a costurilor, corectarea creșterii salariale ridicate anterioare este justificată.

| (13) | În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele referitoare la date specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor opționale (4).

Concluzia generală este că, după ani de creștere economică superioară potențialului, Lituania se confruntă în momentul de față cu o contracție severă a cererii interne. Agravarea crizei financiare mondiale și deteriorarea cererii externe contribuie la agravarea contracției economiei. Pentru o perioadă lungă de timp creșterea salariilor a depășit cu mult creșterea productivității, diminuând astfel competitivitatea țării și afectând posibilitățile de redresare bazată pe exporturi. Soldul bugetului general consolidat s-a deteriorat considerabil în 2008, în principal ca urmare a politicii fiscale expansioniste. Programul vizează un deficit de 2,1 % din PIB în 2009, urmat de o reducere graduală a deficitului global până la atingerea echilibrului în 2011. Având în vedere riscurile legate de scenariul macroeconomic și lipsa informațiilor cu privire la măsurile necesare pentru sprijinirea consolidării fiscale după 2009, rezultatele bugetare prevăzute de program sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare, deficitul global putând să depășească limita de 3 % din PIB în 2009 și 2010, în timp ce ponderea datoriei va rămâne fără probleme cu mult sub nivelul de referință de 60 % din PIB. Orientarea bugetară restrictivă planificată între 2009 și 2011 constituie un răspuns adecvat având în vedere dezechilibrele existente. Cadrul bugetar actual este destul de slab în ceea ce privește planificarea pe termen mediu și controlul finanțelor publice, în special în termeni de cheltuieli.

Având în vedere evaluarea de mai sus și nevoia de a asigura o convergență sustenabilă și o participare armonioasă la MCS II, Lituania este invitată:

| (i) | să implementeze măsurile necesare pentru atingerea obiectivului bugetar în 2009, prin definirea priorităților privind cheltuielile și prin continuarea consolidării fiscale vizate pe termen mediu; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze măsurile necesare pentru atingerea obiectivului bugetar în 2009, prin definirea priorităților privind cheltuielile și prin continuarea consolidării fiscale vizate pe termen mediu;

| (ii) | să implementeze reducerea salariilor din sectorul public pentru a facilita alinierea la productivitate a salariilor din întreaga economie și pentru a îmbunătăți competitivitatea costurilor; |
| --- | --- |

(ii)

să implementeze reducerea salariilor din sectorul public pentru a facilita alinierea la productivitate a salariilor din întreaga economie și pentru a îmbunătăți competitivitatea costurilor;

| (iii) | să consolideze guvernanța și transparența fiscală, prin ameliorarea cadrului bugetar pe termen mediu și sporirea disciplinei în materie de cheltuieli. |
| --- | --- |

(iii)

să consolideze guvernanța și transparența fiscală, prin ameliorarea cadrului bugetar pe termen mediu și sporirea disciplinei în materie de cheltuieli.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC ian. 2009 | 8,9 | 3,5 | – 4,8 | – 0,2 | 4,5 |
| COM ian. 2009 | 8,9 | 3,4 | – 4,0 | – 2,6 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ian. 2009 | 5,8 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | – 0,1 |
| COM ian. 2009 | 5,8 | 11,1 | 5,6 | 4,8 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 | n.a. |
| Deviația PIB (output gap) (5)

  (% din PIB potențial) | PC ian. 2009 | 7,1 | 5,4 | – 2,8 | – 5,7 | – 4,0 |
| COM ian. 2009 (6) | 7,7 | 6,6 | – 0,5 | – 4,8 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | – 12,7 | – 10,2 | – 1,8 | – 4,7 | – 5,7 |
| COM ian. 2009 | – 13,2 | – 10,7 | – 4,8 | – 4,7 | n.a. |
| PC dec. 2007 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | 33,9 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 |
| COM ian. 2009 | 33,9 | 33,9 | 34,8 | 36,0 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 35,5 | 37,4 | 38,6 | 39,4 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | 35,2 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 |
| COM ian. 2009 | 35,2 | 36,8 | 37,8 | 39,4 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 36,4 | 37,9 | 38,5 | 38,6 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 2,1 | – 1,0 | 0,0 |
| COM ian. 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 3,0 | – 3,4 | n.a. |
| PC dec. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | – 0,5 | – 2,3 | – 1,2 | 0,0 | 1,1 |
| COM ian. 2009 | – 0,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,3 | n.a. |
| PC dec. 2007 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PC ian. 2009 | – 3,1 | – 4,4 | – 1,3 | 0,5 | 1,1 |
| COM ian. 2009 | – 3,3 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | n.a. |
| PC dec. 2007 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PC ian. 2009 | – 2,6 | – 4,9 | – 1,8 | 0,1 | 1,1 |
| COM ian. 2009 | – 2,7 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | n.a. |
| PC dec. 2007 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | 17,0 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 |
| COM ian. 2009 | 17,0 | 17,1 | 20,0 | 23,3 | n.a. |
| PC dec. 2007 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PC ian. 2009

8,9

3,5

– 4,8

– 0,2

4,5

COM ian. 2009

8,9

3,4

– 4,0

– 2,6

n.a.

PC dec. 2007

9,8

5,3

4,5

5,2

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ian. 2009

5,8

11,2

5,4

3,6

– 0,1

COM ian. 2009

5,8

11,1

5,6

4,8

n.a.

PC dec. 2007

5,8

6,5

5,1

3,6

n.a.

Deviația PIB (output gap) (5)

(% din PIB potențial)

PC ian. 2009

7,1

5,4

– 2,8

– 5,7

– 4,0

COM ian. 2009 (6)

7,7

6,6

– 0,5

– 4,8

n.a.

PC dec. 2007

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PC ian. 2009

– 12,7

– 10,2

– 1,8

– 4,7

– 5,7

COM ian. 2009

– 13,2

– 10,7

– 4,8

– 4,7

n.a.

PC dec. 2007

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2009

33,9

33,8

35,8

37,3

36,4

COM ian. 2009

33,9

33,9

34,8

36,0

n.a.

PC dec. 2007

35,5

37,4

38,6

39,4

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2009

35,2

36,7

37,8

38,3

36,4

COM ian. 2009

35,2

36,8

37,8

39,4

n.a.

PC dec. 2007

36,4

37,9

38,5

38,6

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2009

– 1,2

– 2,9

– 2,1

– 1,0

0,0

COM ian. 2009

– 1,2

– 2,9

– 3,0

– 3,4

n.a.

PC dec. 2007

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ian. 2009

– 0,5

– 2,3

– 1,2

0,0

1,1

COM ian. 2009

– 0,5

– 2,2

– 2,0

– 2,3

n.a.

PC dec. 2007

– 0,1

0,3

0,9

1,4

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PC ian. 2009

– 3,1

– 4,4

– 1,3

0,5

1,1

COM ian. 2009

– 3,3

– 4,6

– 2,9

– 2,1

n.a.

PC dec. 2007

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PC ian. 2009

– 2,6

– 4,9

– 1,8

0,1

1,1

COM ian. 2009

– 2,7

– 4,6

– 2,9

– 2,1

n.a.

PC dec. 2007

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ian. 2009

17,0

15,3

16,9

18,1

17,1

COM ian. 2009

17,0

17,1

20,0

23,3

n.a.

PC dec. 2007

17,6

17,2

15,0

14,0

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în calcul îndeosebi previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Consolidarea structurală, prevăzută în program, de aproximativ 4 puncte procentuale din PIB este egală cu valoarea nominală a pachetului de consolidare. Cu toate acestea, diferă de soldul structural recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, în principal din cauza estimărilor diferite ale creșterii potențiale și ale deviației PIB.

(4)  În special, datele privind subcomponentele ajustării stoc-flux, estimările contribuțiilor la creșterea potențială și anumite date privind sustenabilitatea pe termen lung nu sunt furnizate.

(5)  Deviațiile PIB (output gaps) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 6,1 %, 4,5 %, 2,8 % și, respectiv, 1,8 % în perioada 2007-2010.

(7)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,6 % din PIB în 2007 conducând la o creștere a deficitului, și 0,5 % din PIB în 2008, 0,5 % din PIB în 2009, respectiv 0,5 % din PIB în 2010, toate contribuind la reducerea deficitului, în conformitate cu cel mai recent program; 0,6 % din PIB în 2007, conducând la creșterea deficitului, conform previziunilor intermediare din ianuarie ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/13

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2008-2010

(2009/C 70/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2008-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Luxemburgului pentru perioada 2008-2010 (2).

| (2) | Activitatea economică a încetinit în mod considerabil ca urmare a încetinirii economice la nivel mondial și a crizei financiare, cu creșterea PIB-ului real în scădere de la 5,2 % în 2007 la aproximativ 1 % în 2008. Conform previziunilor intermediare, din ianuarie 2009, ale serviciilor Comisiei, în 2009 se așteaptă o contractare a activității economice cu 0,9 %; economia luxemburgheză, foarte deschisă și, în același timp, foarte dependentă de performanțele sectorului său financiar, va fi lovită în mod serios de căderea previzionată a comerțului mondial și de criza financiară, în timp ce cheltuielile guvernamentale și, într-o anumită măsură, consumul privat vor reprezenta singurele elemente de sprijin al creșterii. Principalele provocări de politică din perioada de încetinire economică sunt legate de sectorul financiar a cărui activitate este foarte internaționalizată și de sprijinirea cererii interne. Încetinirea economică va avea un impact semnificativ asupra finanțelor publice, având în vedere că excedentul mare preconizat pentru 2008 este prevăzut să se transforme în 2009 în deficit, care va continua să crească în 2010. Această deteriorare a soldului public ia în considerare și efectele măsurilor de sprijin decise în cursul ultimelor luni, care cuprind în principal scăderi importante ale impozitelor, în special a impozitului pe venituri, precum și o accelerare semnificativă a implementării proiectelor de investiții guvernamentale. Ținând seama de poziția bugetară de plecare favorabilă și de nivelul foarte scăzut al datoriei publice, aceste măsuri sunt oportune și binevenite. |
| --- | --- |

(2)

Activitatea economică a încetinit în mod considerabil ca urmare a încetinirii economice la nivel mondial și a crizei financiare, cu creșterea PIB-ului real în scădere de la 5,2 % în 2007 la aproximativ 1 % în 2008. Conform previziunilor intermediare, din ianuarie 2009, ale serviciilor Comisiei, în 2009 se așteaptă o contractare a activității economice cu 0,9 %; economia luxemburgheză, foarte deschisă și, în același timp, foarte dependentă de performanțele sectorului său financiar, va fi lovită în mod serios de căderea previzionată a comerțului mondial și de criza financiară, în timp ce cheltuielile guvernamentale și, într-o anumită măsură, consumul privat vor reprezenta singurele elemente de sprijin al creșterii. Principalele provocări de politică din perioada de încetinire economică sunt legate de sectorul financiar a cărui activitate este foarte internaționalizată și de sprijinirea cererii interne. Încetinirea economică va avea un impact semnificativ asupra finanțelor publice, având în vedere că excedentul mare preconizat pentru 2008 este prevăzut să se transforme în 2009 în deficit, care va continua să crească în 2010. Această deteriorare a soldului public ia în considerare și efectele măsurilor de sprijin decise în cursul ultimelor luni, care cuprind în principal scăderi importante ale impozitelor, în special a impozitului pe venituri, precum și o accelerare semnificativă a implementării proiectelor de investiții guvernamentale. Ținând seama de poziția bugetară de plecare favorabilă și de nivelul foarte scăzut al datoriei publice, aceste măsuri sunt oportune și binevenite.

| (3) | Scenariul macroeconomic de la baza programului, astfel cum a fost modificat prin addendum, după o încetinire de la 5,2 % în 2007 la 1,0 % în 2008, previzionează o scădere a PIB-ului real cu 0,9 % în 2009, înainte de a reveni ușor și a crește cu 1,4 % în 2010. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile pentru anii 2008-2010. Acest fapt este în deplin acord cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009. Previziunile programului în ceea ce privește inflația și evoluția salariilor par, de asemenea, realiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic de la baza programului, astfel cum a fost modificat prin addendum, după o încetinire de la 5,2 % în 2007 la 1,0 % în 2008, previzionează o scădere a PIB-ului real cu 0,9 % în 2009, înainte de a reveni ușor și a crește cu 1,4 % în 2010. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile pentru anii 2008-2010. Acest fapt este în deplin acord cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009. Previziunile programului în ceea ce privește inflația și evoluția salariilor par, de asemenea, realiste.

| (4) | Pentru 2008, în addendumul la program se estimează un excedent public de 2,0 % din PIB, în comparație cu obiectivul de 0,8 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate. Rezultatul superior așteptărilor comparativ cu actualizarea precedentă se datorează în mare parte efectelor de bază asociate unei revizuiri a excedentului bugetar în 2007, de la o estimare anterioară de 1 % din PIB la 3,2 % din PIB, în principal datorită unor surprize privitoare la venituri.
  Pentru anul 2008, această poziție de plecare superioară așteptărilor a fost în parte anihilată de creșterea mai mare decât anticipată a cheltuielilor, în special a consumului și a investițiilor guvernamentale, precum și a transferurilor sociale. Creșterea superioară așteptărilor a cheltuielilor guvernamentale se explică în parte prin angajarea de personal suplimentar necesar dezvoltării Universității din Luxemburg și a altor centre publice de cercetare. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, în addendumul la program se estimează un excedent public de 2,0 % din PIB, în comparație cu obiectivul de 0,8 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă a programului de stabilitate. Rezultatul superior așteptărilor comparativ cu actualizarea precedentă se datorează în mare parte efectelor de bază asociate unei revizuiri a excedentului bugetar în 2007, de la o estimare anterioară de 1 % din PIB la 3,2 % din PIB, în principal datorită unor surprize privitoare la venituri.

Pentru anul 2008, această poziție de plecare superioară așteptărilor a fost în parte anihilată de creșterea mai mare decât anticipată a cheltuielilor, în special a consumului și a investițiilor guvernamentale, precum și a transferurilor sociale. Creșterea superioară așteptărilor a cheltuielilor guvernamentale se explică în parte prin angajarea de personal suplimentar necesar dezvoltării Universității din Luxemburg și a altor centre publice de cercetare.

| (5) | Programul prevede o deteriorare a soldului bugetului general de la un excedent de 2 % din PIB în 2008 la un deficit de 0,6 % din PIB în 2009. Acest fapt poate fi explicat parțial prin impactul încetinirii economice și al acțiunii normale a stabilizatorilor economici automați, în special în ceea ce privește veniturile din impozite provenind din sectorul financiar. Deficitul pe 2009 va fi și rezultatul măsurilor discreționare adoptate în bugetul pe 2009, inclusiv cele luate ca răspuns la declinul economic și conforme Planului european de redresare economică, care se ridică la 1,75 % din PIB. Bugetul pe 2009 prevede reduceri importante ale impozitelor, în special a impozitului pe venituri, ridicându-se ex ante la aproximativ 1,25 % din PIB și devansarea anumitor investiții guvernamentale planificate pentru anul 2010. Se prevede o scădere a veniturilor cu aproximativ 0,5 de punct procentual în 2009. Aceasta cuprinde o scădere cu 1 punct procentual din PIB a impozitelor directe ca rezultat al reducerii impozitelor și al impactului crizei, în timp ce contribuțiile sociale și veniturile din proprietate vor crește fiecare cu aproximativ 0,25 de punct procentual din PIB, datorită reportului rezultat din creșterea ocupării forței de muncă, rămasă ridicată până la sfârșitul anului 2008, precum și dobânzii primite pentru împrumuturile acordate pentru sprijinirea sectorului financiar. În același timp, se preconizează creșterea cheltuielilor guvernamentale cu 2,25 puncte procentuale din PIB în 2009, în principal datorită creșterii semnificative a consumului și investițiilor guvernamentale, precum și a transferurilor sociale, creșterea acestora din urmă fiind parțial rezultatul înlocuirii reducerii impozitelor pentru copii cu un sistem de deducere fiscală, precum și al creșterii previzionate a șomajului pe anul acesta. |
| --- | --- |

(5)

Programul prevede o deteriorare a soldului bugetului general de la un excedent de 2 % din PIB în 2008 la un deficit de 0,6 % din PIB în 2009. Acest fapt poate fi explicat parțial prin impactul încetinirii economice și al acțiunii normale a stabilizatorilor economici automați, în special în ceea ce privește veniturile din impozite provenind din sectorul financiar. Deficitul pe 2009 va fi și rezultatul măsurilor discreționare adoptate în bugetul pe 2009, inclusiv cele luate ca răspuns la declinul economic și conforme Planului european de redresare economică, care se ridică la 1,75 % din PIB. Bugetul pe 2009 prevede reduceri importante ale impozitelor, în special a impozitului pe venituri, ridicându-se ex ante la aproximativ 1,25 % din PIB și devansarea anumitor investiții guvernamentale planificate pentru anul 2010. Se prevede o scădere a veniturilor cu aproximativ 0,5 de punct procentual în 2009. Aceasta cuprinde o scădere cu 1 punct procentual din PIB a impozitelor directe ca rezultat al reducerii impozitelor și al impactului crizei, în timp ce contribuțiile sociale și veniturile din proprietate vor crește fiecare cu aproximativ 0,25 de punct procentual din PIB, datorită reportului rezultat din creșterea ocupării forței de muncă, rămasă ridicată până la sfârșitul anului 2008, precum și dobânzii primite pentru împrumuturile acordate pentru sprijinirea sectorului financiar. În același timp, se preconizează creșterea cheltuielilor guvernamentale cu 2,25 puncte procentuale din PIB în 2009, în principal datorită creșterii semnificative a consumului și investițiilor guvernamentale, precum și a transferurilor sociale, creșterea acestora din urmă fiind parțial rezultatul înlocuirii reducerii impozitelor pentru copii cu un sistem de deducere fiscală, precum și al creșterii previzionate a șomajului pe anul acesta.

| (6) | Programul prevede continuarea deteriorării deficitului public global de la 0,6 % din PIB în 2009 la 1,5 % din PIB în 2010 și creșterea deficitului primar de la 0,3 % din PIB la 1,2 %. Obiectivul bugetar pe termen mediu al Luxemburgului este un deficit structural (ajustat ciclic și excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare) de 0,75 % din PIB. Pe baza scenariului macroeconomic al programului și a proiecțiilor bugetare, programul indică respectarea deplină a acestui obiectiv pe tot parcursul perioadei acoperite: se estimează că soldul structural recalculat conform metodologie convenite de comun acord pe baza informațiilor din program va rămâne pozitiv, în descreștere ușoară de la un excedent de 0,6 % din PIB în 2009 la un excedent de 0,4 % din PIB în 2010. Datoria publică brută, care s-a dublat de la 7 % din PIB în 2007 la 14,4 % din PIB în 2008 ca rezultat al finanțării împrumuturilor acordate în scopul sprijinirii filialelor luxemburgheze ale unor bănci străine importante pentru sistem, va crește probabil la 15 % din PIB în 2009 și la 17 % în 2010. Cu toate acestea, în ciuda dublării înregistrate în 2008, acest deficit va continua să rămână cel mai scăzut din zona euro. |
| --- | --- |

(6)

Programul prevede continuarea deteriorării deficitului public global de la 0,6 % din PIB în 2009 la 1,5 % din PIB în 2010 și creșterea deficitului primar de la 0,3 % din PIB la 1,2 %. Obiectivul bugetar pe termen mediu al Luxemburgului este un deficit structural (ajustat ciclic și excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare) de 0,75 % din PIB. Pe baza scenariului macroeconomic al programului și a proiecțiilor bugetare, programul indică respectarea deplină a acestui obiectiv pe tot parcursul perioadei acoperite: se estimează că soldul structural recalculat conform metodologie convenite de comun acord pe baza informațiilor din program va rămâne pozitiv, în descreștere ușoară de la un excedent de 0,6 % din PIB în 2009 la un excedent de 0,4 % din PIB în 2010. Datoria publică brută, care s-a dublat de la 7 % din PIB în 2007 la 14,4 % din PIB în 2008 ca rezultat al finanțării împrumuturilor acordate în scopul sprijinirii filialelor luxemburgheze ale unor bănci străine importante pentru sistem, va crește probabil la 15 % din PIB în 2009 și la 17 % în 2010. Cu toate acestea, în ciuda dublării înregistrate în 2008, acest deficit va continua să rămână cel mai scăzut din zona euro.

| (7) | Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. Pe de o parte, există posibilitatea materializării unor riscuri cu privire la scenariul macroeconomic. În speță, consumul privat s-ar putea dovedi mai puțin rezistent decât se estimase. În plus, impactul crizei asupra veniturilor fiscale, în special a celor din sectorul financiar, ar putea fi chiar mai puternic decât se estimează în prezent. Pe de altă parte, rezultatul din 2008 ar putea fi mai bun decât o indică proiecțiile din program (astfel cum s-a întâmplat și în 2007) deoarece proiecțiile bugetare ale Luxemburgului sunt cunoscute ca fiind foarte precaute. |
| --- | --- |

(7)

Riscurile aferente previziunilor bugetare din program par, în general, echilibrate. Pe de o parte, există posibilitatea materializării unor riscuri cu privire la scenariul macroeconomic. În speță, consumul privat s-ar putea dovedi mai puțin rezistent decât se estimase. În plus, impactul crizei asupra veniturilor fiscale, în special a celor din sectorul financiar, ar putea fi chiar mai puternic decât se estimează în prezent. Pe de altă parte, rezultatul din 2008 ar putea fi mai bun decât o indică proiecțiile din program (astfel cum s-a întâmplat și în 2007) deoarece proiecțiile bugetare ale Luxemburgului sunt cunoscute ca fiind foarte precaute.

| (8) | Principala preocupare pentru finanțele publice luxemburgheze rămâne sustenabilitatea pe termen lung, ținând seama de proiecțiile foarte ridicate în ceea ce privește majorarea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației și de faptul că până în prezent nu au fost luate măsuri legate de acest aspect: impactul bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației se numără printre cele mai importante din UE, fiind influențat în special de o creștere considerabilă previzionată a cheltuielilor cu pensiile. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială din programul anterior, rata scăzută de îndatorare, activele substanțiale acumulate de sistemul de securitate socială, precum și excedentul structural primar contribuie la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Aceste aspecte nu sunt însă suficiente pentru a acoperi creșterea masivă a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației. Realizarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și, astfel cum recunosc autoritățile, punerea în aplicare a unor măsuri de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, inclusiv prin creșterea vârstei efective de pensionare, ar contribui la reducerea riscurilor medii care amenință sustenabilitatea finanțelor publice. Riscurile cu privire la sustenabilitate care rezultă din activitățile de sprijinire a sectorului financiar realizate în ultimele luni nu par considerabile în acest moment, în ciuda unei creșteri substanțiale a datoriei publice ca urmare a acestor operațiuni, cu toate că datoriile potențiale ar putea fi relativ importante, având în vedere talia considerabilă a sectorului financiar. De altfel, o mare parte a costurilor (dacă nu chiar toate) generate de acest operațiuni de sprijin ar putea fi recuperate în viitor. |
| --- | --- |

(8)

Principala preocupare pentru finanțele publice luxemburgheze rămâne sustenabilitatea pe termen lung, ținând seama de proiecțiile foarte ridicate în ceea ce privește majorarea cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației și de faptul că până în prezent nu au fost luate măsuri legate de acest aspect: impactul bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației se numără printre cele mai importante din UE, fiind influențat în special de o creștere considerabilă previzionată a cheltuielilor cu pensiile. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care este mai bună decât poziția inițială din programul anterior, rata scăzută de îndatorare, activele substanțiale acumulate de sistemul de securitate socială, precum și excedentul structural primar contribuie la atenuarea impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. Aceste aspecte nu sunt însă suficiente pentru a acoperi creșterea masivă a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației. Realizarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și, astfel cum recunosc autoritățile, punerea în aplicare a unor măsuri de compensare a creșterii semnificative a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, inclusiv prin creșterea vârstei efective de pensionare, ar contribui la reducerea riscurilor medii care amenință sustenabilitatea finanțelor publice. Riscurile cu privire la sustenabilitate care rezultă din activitățile de sprijinire a sectorului financiar realizate în ultimele luni nu par considerabile în acest moment, în ciuda unei creșteri substanțiale a datoriei publice ca urmare a acestor operațiuni, cu toate că datoriile potențiale ar putea fi relativ importante, având în vedere talia considerabilă a sectorului financiar. De altfel, o mare parte a costurilor (dacă nu chiar toate) generate de acest operațiuni de sprijin ar putea fi recuperate în viitor.

| (9) | Structura finanțelor publice luxemburgheze pare relativ favorabilă: cheltuielile publice și sarcina fiscală sunt relativ scăzute, iar cheltuielile, precum și sistemele de venituri par relativ eficace, prin comparație cu cele ale altor state membre. Mai exact, cheltuielile de consum ale administrației și impozitele pe salarii sunt comparativ reduse, iar nivelul investițiilor publice este unul dintre cele mai ridicate din UE. |
| --- | --- |

(9)

Structura finanțelor publice luxemburgheze pare relativ favorabilă: cheltuielile publice și sarcina fiscală sunt relativ scăzute, iar cheltuielile, precum și sistemele de venituri par relativ eficace, prin comparație cu cele ale altor state membre. Mai exact, cheltuielile de consum ale administrației și impozitele pe salarii sunt comparativ reduse, iar nivelul investițiilor publice este unul dintre cele mai ridicate din UE.

| (10) | În scopul stabilizării sectorului financiar, guvernul luxemburghez a decis în septembrie și octombrie 2008 să acorde un împrumut convertibil filialelor locale ale două mari bănci străine în valoare totală de 2,776 miliarde de euro (7,6 % din PIB). Pentru a îmbunătăți accesul la finanțare, s-a luat decizia garantării noilor angajamente contractate de una dintre aceste bănci în fața investitorilor instituționali și cu o maturitate maximă de trei ani. În cele din urmă, pentru a restabili încrederea titularilor de depozite, suma acoperită de schema de garantare a depozitelor a fost ridicată de la 20 000 EUR la 100 000 EUR pe depozit. Trebuie remarcat faptul că statul deține active financiare importante, acumulate din excedentele recurente înregistrate în ultimele decenii și majorate prin împrumuturi acordate filialelor acestor două bănci străine la sfârșitul anului 2008. Aceste active se ridicau la aproximativ 32 % din PIB în 2008, dintre care cam o treime erau deținute de administrația centrală, iar două treimi de sistemul de securitate socială. În consecință, poziția financiară netă a statului este în general pozitivă. |
| --- | --- |

(10)

În scopul stabilizării sectorului financiar, guvernul luxemburghez a decis în septembrie și octombrie 2008 să acorde un împrumut convertibil filialelor locale ale două mari bănci străine în valoare totală de 2,776 miliarde de euro (7,6 % din PIB). Pentru a îmbunătăți accesul la finanțare, s-a luat decizia garantării noilor angajamente contractate de una dintre aceste bănci în fața investitorilor instituționali și cu o maturitate maximă de trei ani. În cele din urmă, pentru a restabili încrederea titularilor de depozite, suma acoperită de schema de garantare a depozitelor a fost ridicată de la 20 000 EUR la 100 000 EUR pe depozit. Trebuie remarcat faptul că statul deține active financiare importante, acumulate din excedentele recurente înregistrate în ultimele decenii și majorate prin împrumuturi acordate filialelor acestor două bănci străine la sfârșitul anului 2008. Aceste active se ridicau la aproximativ 32 % din PIB în 2008, dintre care cam o treime erau deținute de administrația centrală, iar două treimi de sistemul de securitate socială. În consecință, poziția financiară netă a statului este în general pozitivă.

| (11) | În bugetul pentru 2009, întocmit înainte de agravarea crizei financiare, au fost deja adoptate unele măsuri fiscale de sprijin. Acestea constau în cea mai mare parte în reduceri ale impozitului pe venit, al căror cost este estimat în program la aproximativ 1,2 % din PIB. Bugetul prevedea totodată o reducere a ratei impozitului pentru societăți, care va afecta veniturile de după 2010. În plus, în acord cu Planul european de redresare economică adoptat în decembrie de către Consiliul European, Luxemburgul a adoptat și alte măsuri de sprijin, printre care cele mai pertinente se referă la o accelerare a investițiilor publice, precum și la subvenții pentru achiziționarea de bunuri de folosință îndelungată eficiente din punct de vedere energetic și pentru investiții în echipamente cu consum redus de energie. Mai mult decât atât, cota plătită de angajatori drept contribuție la ajutorul de șomaj în cazurile de șomaj parțial va fi rambursată de către guvern până la finalul anului 2009. În total, acest măsuri de stimulare se vor ridica la peste 1,75 % din PIB. Datorită excedentului deloc neglijabil înregistrat în 2008 și nivelului foarte scăzut al datoriei publice, spațiul de manevră al guvernului luxemburghez este foarte mare. Pachetul de stimulare fiscală pentru 2009 și 2010 pare să constituie un răspuns adecvat la încetinirea economică actuală, deși o mare parte a măsurilor de stimulare nu au caracter temporar, în special reducerile impozitelor pe venit, care au rolul primordial de a compensa lipsa indexării tranșelor de impozitare din 2001 până în prezent. Totodată, Luxemburgul a luat câteva măsuri în direcția creării unui mediu economic mai atrăgător și a implementării pachetului referitor la energie și la schimbările climatice, măsuri care vor fi suplimentate în anii următori. Măsurile sunt legate de programul de reformă pe termen mediu propus de Comisie la 28 ianuarie 2009 în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

În bugetul pentru 2009, întocmit înainte de agravarea crizei financiare, au fost deja adoptate unele măsuri fiscale de sprijin. Acestea constau în cea mai mare parte în reduceri ale impozitului pe venit, al căror cost este estimat în program la aproximativ 1,2 % din PIB. Bugetul prevedea totodată o reducere a ratei impozitului pentru societăți, care va afecta veniturile de după 2010. În plus, în acord cu Planul european de redresare economică adoptat în decembrie de către Consiliul European, Luxemburgul a adoptat și alte măsuri de sprijin, printre care cele mai pertinente se referă la o accelerare a investițiilor publice, precum și la subvenții pentru achiziționarea de bunuri de folosință îndelungată eficiente din punct de vedere energetic și pentru investiții în echipamente cu consum redus de energie. Mai mult decât atât, cota plătită de angajatori drept contribuție la ajutorul de șomaj în cazurile de șomaj parțial va fi rambursată de către guvern până la finalul anului 2009. În total, acest măsuri de stimulare se vor ridica la peste 1,75 % din PIB. Datorită excedentului deloc neglijabil înregistrat în 2008 și nivelului foarte scăzut al datoriei publice, spațiul de manevră al guvernului luxemburghez este foarte mare. Pachetul de stimulare fiscală pentru 2009 și 2010 pare să constituie un răspuns adecvat la încetinirea economică actuală, deși o mare parte a măsurilor de stimulare nu au caracter temporar, în special reducerile impozitelor pe venit, care au rolul primordial de a compensa lipsa indexării tranșelor de impozitare din 2001 până în prezent. Totodată, Luxemburgul a luat câteva măsuri în direcția creării unui mediu economic mai atrăgător și a implementării pachetului referitor la energie și la schimbările climatice, măsuri care vor fi suplimentate în anii următori. Măsurile sunt legate de programul de reformă pe termen mediu propus de Comisie la 28 ianuarie 2009 în contextul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

| (12) | Previziunile indică faptul că soldul structural calculat în conformitate cu metodologia agreată de comun acord va continua să fie în excedent, în scădere de la 1,5 % din PIB în 2008 la 0,6 % din PIB în 2009 și la 0,4 % din PIB în 2010. Orientarea fiscală generală are un caracter expansionist pentru 2009, oglindind astfel reacția guvernului luxemburghez la declinul economic, și un caracter moderat expansionist pentru 2010, cu toate că modificările soldului structural sunt întrucâtva mai reduse decât măsurile de stimulare adoptate. OTM pare să poată fi respectat pe tot parcursul perioadei acoperite. |
| --- | --- |

(12)

Previziunile indică faptul că soldul structural calculat în conformitate cu metodologia agreată de comun acord va continua să fie în excedent, în scădere de la 1,5 % din PIB în 2008 la 0,6 % din PIB în 2009 și la 0,4 % din PIB în 2010. Orientarea fiscală generală are un caracter expansionist pentru 2009, oglindind astfel reacția guvernului luxemburghez la declinul economic, și un caracter moderat expansionist pentru 2010, cu toate că modificările soldului structural sunt întrucâtva mai reduse decât măsurile de stimulare adoptate. OTM pare să poată fi respectat pe tot parcursul perioadei acoperite.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind programele de stabilitate și convergență, programul are anumite lacune în ceea ce privește datele obligatorii și cele opționale (4). Mai mult, addendumul programului, care înlocuiește parțial scenariul macroeconomic și bugetar inițial, nu cuprinde proiecții pentru 2011 (5). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind programele de stabilitate și convergență, programul are anumite lacune în ceea ce privește datele obligatorii și cele opționale (4). Mai mult, addendumul programului, care înlocuiește parțial scenariul macroeconomic și bugetar inițial, nu cuprinde proiecții pentru 2011 (5).

Concluzia generală este că, ținând seama de poziția bugetară de plecare solidă, măsurile luate ca reacție la declinul economic și prezentate în addendumul la programul de stabilitate sunt adecvate și merită să fie salutate. Măsurile menționate sunt în concordanță cu principiile (caracterul oportun, specific și temporar al măsurilor) conținute în Planul european de redresare economică, chiar dacă reducerile impozitelor pe venit, care au fost decise înainte de agravarea crizei, nu au caracter temporar. Încetinirea economică abruptă previzionată, împreună cu măsurile adoptate ca reacție la situația economică vor transforma soldul bugetar în deficit în 2009, după o perioadă de câțiva ani în care acesta a fost în excedent, însă deficitul se va situa cu mult sub valoarea de referință de 3 %, iar obiectivul pe termen mediu va fi respectat pe toată perioada acoperită de program. Riscurile asupra obiectivelor bugetare din program par în general echilibrate. Cu toate acestea, subzistă încă unele preocupări legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, care vor avea de suportat o sarcină deosebit de dificilă în următoarele decenii, creșterea proiectată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației fiind una dintre cele mai substanțiale din UE.

În lumina evaluării de mai sus și a previziunilor de creștere extrem de puternică a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației în deceniile următoare, Luxemburgul este invitat:

| i) | să pună în aplicare planuri fiscale, inclusiv măsuri de stimulare în conformitate cu PERE și în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

i)

să pună în aplicare planuri fiscale, inclusiv măsuri de stimulare în conformitate cu PERE și în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere;

| ii) | să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de măsuri de reformă structurală, în principal în sectorul pensiilor. |
| --- | --- |

ii)

să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de măsuri de reformă structurală, în principal în sectorul pensiilor.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS oct. 2008 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| COM ian. 2009 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| PS nov. 2007 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| Inflație IAPC
  (%) | PS oct. 2008 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| COM ian. 2009 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| PS nov. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| Deviație PIB (output gap) (6)

  (% din PIB potențial) | PS oct. 2008 | 3,2 | 1,1 | – 2,5 | – 3,8 |
| COM ian. 2009 (7) | 3,2 | 1,1 | – 2,3 | – 3,5 |
| PS nov. 2007 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS oct. 2008 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM ian. 2009 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS oct. 2008 | 41,0 | 43,2 | 42,8 | 42,8 |
| COM ian. 2009 | 41,0 | 43,6 | 44,0 | 42,9 |
| PS nov. 2007 | 38,5 | 37,8 | 37,9 | 37,8 |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS oct. 2008 | 37,8 | 41,2 | 43,4 | 44,3 |
| COM ian. 2009 | 37,8 | 40,6 | 43,5 | 44,3 |
| PS nov. 2007 | 37,5 | 36,9 | 36,9 | 36,6 |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS oct. 2008 | 3,2 | 2,0 | – 0,6 | – 1,5 |
| COM ian. 2009 | 3,2 | 3,0 | 0,4 | – 1,4 |
| PS nov. 2007 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS oct. 2008 | 3,5 | 2,3 | – 0,3 | – 1,2 |
| COM ian. 2009 | 3,5 | 3,3 | 1,0 | – 0,9 |
| PS nov. 2007 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PS oct. 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| COM ian. 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| PS nov. 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PS oct. 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| COM ian. 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| PS nov. 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS oct. 2008 | 7,0 | 14,4 | 14,9 | 17,0 |
| COM ian. 2009 | 7,0 | 14,4 | 15,0 | 15,1 |
| PS nov. 2007 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| Programul de stabilitate (PS), previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

PIB real

(variație %)

PS oct. 2008

5,2

1,0

– 0,9

1,4

COM ian. 2009

5,2

1,0

– 0,9

1,4

PS nov. 2007

6,0

4,5

5,0

4,0

Inflație IAPC

(%)

PS oct. 2008

2,7

4,1

0,6

2,5

COM ian. 2009

2,7

4,1

0,6

2,5

PS nov. 2007

2,3

2,0

2,1

2,1

Deviație PIB (output gap) (6)

(% din PIB potențial)

PS oct. 2008

3,2

1,1

– 2,5

– 3,8

COM ian. 2009 (7)

3,2

1,1

– 2,3

– 3,5

PS nov. 2007

0,5

0,1

0,2

– 0,8

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS oct. 2008

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM ian. 2009

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS oct. 2008

41,0

43,2

42,8

42,8

COM ian. 2009

41,0

43,6

44,0

42,9

PS nov. 2007

38,5

37,8

37,9

37,8

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS oct. 2008

37,8

41,2

43,4

44,3

COM ian. 2009

37,8

40,6

43,5

44,3

PS nov. 2007

37,5

36,9

36,9

36,6

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS oct. 2008

3,2

2,0

– 0,6

– 1,5

COM ian. 2009

3,2

3,0

0,4

– 1,4

PS nov. 2007

1,0

0,8

1,0

1,2

Sold primar

(% din PIB)

PS oct. 2008

3,5

2,3

– 0,3

– 1,2

COM ian. 2009

3,5

3,3

1,0

– 0,9

PS nov. 2007

1,2

1,1

1,2

1,5

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PS oct. 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

COM ian. 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

PS nov. 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Sold structural (8)

(% din PIB)

PS oct. 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

COM ian. 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

PS nov. 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS oct. 2008

7,0

14,4

14,9

17,0

COM ian. 2009

7,0

14,4

15,0

15,1

PS nov. 2007

6,9

7,1

7,2

7,0

Programul de stabilitate (PS), previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Programul inițial, din octombrie 2008, acoperea perioada 2008-2011. Autoritățile luxemburgheze au înaintat însă la 2 februarie un addendum care înlocuia scenariul macroeconomic și bugetar inițial cu unul complet diferit, dar care acoperă doar perioada 2008-2010. Prin urmare, serviciile Comisiei nu au putut evalua scenariul macroeconomic și obiectivele bugetare pentru anul 2011.

(3)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(4)  În speță, nu există date privind soldurile sectoriale, cu excepția soldului bugetului general.

(5)  Articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului prevede că „informațiile privind evoluția ratei deficitului public și datoriei principale și estimările economice (...) acoperă atât anul curent și anul precedent, precum și cel puțin următorii trei ani”.

(6)  Deviațiile PIB (output gaps) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 4,2 %, 3,2 %, 2,7 %, respectiv 2,8 % în perioada 2007-2010.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0 % din PIB în 2009, 2010 și 2011, în conformitate cu cel mai recent program și cu previziunile intermediare din ianuarie ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de stabilitate (PS), previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/19

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 70/04)

La data 12 martie 2009 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5427. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5427. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/20

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2009/C 70/05)

| Data adoptării deciziei | 25.2.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | NN 116/02 ex N 563/02 |
| Stat membru | Țările de Jos |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging |
| Temei juridic | Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees |
| Tipul măsurii | Măsură excepțională de compensare |
| Obiectiv | Protejarea sănătății umane și animale, prevenirea contaminării cu MPA; prevenirea intrării acestuia în lanțul alimentar |
| Forma ajutorului | Compensații pentru eliminarea din ferme a porcilor suspectați de contaminare cu AMP, în condițiile în care anumite probe de la porci din fermă au fost depistate pozitiv la testul de contaminare cu MPA |
| Buget | 6 350 000 EUR |
| Intensitate | Maximum 100 % din valoarea pe piață a porcilor |
| Durată | August-septembrie 2002 |
| Sectoare economice | Agricultură — zootehnie (porci) |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Data adoptării deciziei

25.2.2009

Ajutor nr.

NN 116/02 ex N 563/02

Stat membru

Țările de Jos

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging

Temei juridic

Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees

Tipul măsurii

Măsură excepțională de compensare

Obiectiv

Protejarea sănătății umane și animale, prevenirea contaminării cu MPA; prevenirea intrării acestuia în lanțul alimentar

Forma ajutorului

Compensații pentru eliminarea din ferme a porcilor suspectați de contaminare cu AMP, în condițiile în care anumite probe de la porci din fermă au fost depistate pozitiv la testul de contaminare cu MPA

Buget

6 350 000 EUR

Intensitate

Maximum 100 % din valoarea pe piață a porcilor

Durată

August-septembrie 2002

Sectoare economice

Agricultură — zootehnie (porci)

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Alte informații

Articolul 87 alineatul (2) litera (b) din Tratatul CE — Evenimente extraordinare

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 394/08 |
| Stat membru | Spania |
| Regiune | Navarra |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Temei juridic | Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare în favoarea asumării unor angajamente de agromediu în vederea adaptării exploatațiilor de creștere a animalelor din Navarra la forme de producție mai durabile |
| Forma ajutorului | Subvenție directă |
| Buget | 12 000 000 EUR |
| Intensitate | Maximum 35 EUR/ha |
| Durată | Până la 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Sectorul agricol |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra |
| C/ Tudela, 20 |
| 31003 Pamplona (Navarra) |
| ESPAÑA |

Data adoptării deciziei

13.1.2009

Ajutor nr.

N 394/08

Stat membru

Spania

Regiune

Navarra

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Temei juridic

Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare în favoarea asumării unor angajamente de agromediu în vederea adaptării exploatațiilor de creștere a animalelor din Navarra la forme de producție mai durabile

Forma ajutorului

Subvenție directă

Buget

12 000 000 EUR

Intensitate

Maximum 35 EUR/ha

Durată

Până la 31.12.2013

Sectoare economice

Sectorul agricol

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra

C/ Tudela, 20

31003 Pamplona (Navarra)

ESPAÑA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/22

---

Evidența numirilor efectuate de Consiliu

Ianuarie și februarie 2009 (domeniul social)

(2009/C 70/06)

| Comitetul | Sfârșitul mandatului | Publicarea în JO | Persoana înlocuită | Demisie/Numire | Membru/Titular/Supleant | Categoria | Țara | Persoana numită | Apartenența | Data deciziei Consiliului |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor | 24.9.2010 | C 253, 4.10.2008 | Dl Gaetan BEZIER | Demisie | Titular | Patronate | Franța | Dna Natacha MARQUET | FNSEA | 23.2.2009 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Dna Yolanda PALACIO FERRERO | Demisie | Supleant | Guvern | Spania | Dl Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Dl Mikko HURMALAINEN | Demisie | Titular | Guvern | Finlanda | Dl Leo SUOMAA | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Dna Anna-Liisa SUNDQUIST | Demisie | Supleant | Guvern | Finlanda | Dl Erkki YRJÄNHEIKKI | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Dl Matti LAMBERG | Demisie | Supleant | Guvern | Finlanda | Dna Ritva PARTINEN | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Dna Renate CZESKLEBA | Demisie | Titular | Lucrători | Austria | Dna Karin ZIMMERMANN | Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik | 23.2.2009 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | — | Numire | Supleant | Lucrători | Austria | Herr Alexander HEIDER | Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit | 23.2.2009 |
| Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Dl Miloš JANOUŠEK | Demisie | Supleant | Guvern | Slovacia | Dna Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă | 7.11.2010 | C 271, 14.11.2007 | Dna Pilar CASLA BENITO | Demisie | Supleant | Guvern | Spania | Dl Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă | 7.11.2010 | C 271, 14.11.2007 | Dl Miloš JANOUŠEK | Demisie | Titular | Guvern | Slovacia | Dna Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Dna Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ | Demisie | Titular | Guvern | Spania | Dl Juan Pablo PARRA GUTIERREZ | Ministerio de Trabajo e Immigración | 23.2.2009 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Dna Birgit STIMMER | Demisie | Supleant | Guvern | Austria | Dna Petra HRIBERNIG | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit | 23.2.2009 |
| Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Dl Paul CLERINX | Demisie | Supleant | Patronate | Belgia | Dl Kris De MEESTER | VBO-FEB | 23.2.2009 |

Comitetul

Sfârșitul mandatului

Publicarea în JO

Persoana înlocuită

Demisie/Numire

Membru/Titular/Supleant

Categoria

Țara

Persoana numită

Apartenența

Data deciziei Consiliului

Comitetul consultativ pentru libera circulație a lucrătorilor

24.9.2010

C 253, 4.10.2008

Dl Gaetan BEZIER

Demisie

Titular

Patronate

Franța

Dna Natacha MARQUET

FNSEA

23.2.2009

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Dna Yolanda PALACIO FERRERO

Demisie

Supleant

Guvern

Spania

Dl Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Dl Mikko HURMALAINEN

Demisie

Titular

Guvern

Finlanda

Dl Leo SUOMAA

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Dna Anna-Liisa SUNDQUIST

Demisie

Supleant

Guvern

Finlanda

Dl Erkki YRJÄNHEIKKI

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Dl Matti LAMBERG

Demisie

Supleant

Guvern

Finlanda

Dna Ritva PARTINEN

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Dna Renate CZESKLEBA

Demisie

Titular

Lucrători

Austria

Dna Karin ZIMMERMANN

Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik

23.2.2009

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

—

Numire

Supleant

Lucrători

Austria

Herr Alexander HEIDER

Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit

23.2.2009

Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Dl Miloš JANOUŠEK

Demisie

Supleant

Guvern

Slovacia

Dna Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

7.11.2010

C 271, 14.11.2007

Dna Pilar CASLA BENITO

Demisie

Supleant

Guvern

Spania

Dl Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Consiliul de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă

7.11.2010

C 271, 14.11.2007

Dl Miloš JANOUŠEK

Demisie

Titular

Guvern

Slovacia

Dna Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Dna Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ

Demisie

Titular

Guvern

Spania

Dl Juan Pablo PARRA GUTIERREZ

Ministerio de Trabajo e Immigración

23.2.2009

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Dna Birgit STIMMER

Demisie

Supleant

Guvern

Austria

Dna Petra HRIBERNIG

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

23.2.2009

Consiliul de conducere al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Dl Paul CLERINX

Demisie

Supleant

Patronate

Belgia

Dl Kris De MEESTER

VBO-FEB

23.2.2009

---

Comisie

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/24

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

23 martie 2009

(2009/C 70/07)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3558 |
| JPY | yen japonez | 131,12 |
| DKK | coroana daneză | 7,4506 |
| GBP | lira sterlină | 0,92945 |
| SEK | coroana suedeză | 11,0760 |
| CHF | franc elvețian | 1,5301 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,6345 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,820 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 304,15 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 4,5703 |
| RON | leu românesc nou | 4,2940 |
| TRY | lira turcească | 2,2674 |
| AUD | dolar australian | 1,9475 |
| CAD | dolar canadian | 1,6753 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5054 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,3938 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0493 |
| KRW | won sud-coreean | 1 887,52 |
| ZAR | rand sud-african | 12,8424 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,2623 |
| HRK | kuna croată | 7,4667 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 693,39 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9381 |
| PHP | peso Filipine | 65,060 |
| RUB | rubla rusească | 45,2775 |
| THB | baht thailandez | 47,897 |
| BRL | real brazilian | 3,0522 |
| MXN | peso mexican | 19,1710 |
| INR | rupie indiană | 68,3040 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3558

JPY

yen japonez

131,12

DKK

coroana daneză

7,4506

GBP

lira sterlină

0,92945

SEK

coroana suedeză

11,0760

CHF

franc elvețian

1,5301

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,6345

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,820

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

304,15

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

4,5703

RON

leu românesc nou

4,2940

TRY

lira turcească

2,2674

AUD

dolar australian

1,9475

CAD

dolar canadian

1,6753

HKD

dolar Hong Kong

10,5054

NZD

dolar neozeelandez

2,3938

SGD

dolar Singapore

2,0493

KRW

won sud-coreean

1 887,52

ZAR

rand sud-african

12,8424

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,2623

HRK

kuna croată

7,4667

IDR

rupia indoneziană

15 693,39

MYR

ringgit Malaiezia

4,9381

PHP

peso Filipine

65,060

RUB

rubla rusească

45,2775

THB

baht thailandez

47,897

BRL

real brazilian

3,0522

MXN

peso mexican

19,1710

INR

rupie indiană

68,3040

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/25

---

Informații comunicate de statele membre privind ajutorul de stat acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1628/2006 al Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului regional național pentru investiții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 70/08)

| Ajutor nr. | XR 51/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Portugalia |
| Regiune | Açores |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
| Temei legal | Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.
  Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 3,5 milioane EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | 45 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.1.2007 |
| Durată | 31.12.2007 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| — |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Ajutor nr.

XR 51/07

Stat membru

Portugalia

Regiune

Açores

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores

Temei legal

Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.

Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

3,5 milioane EUR

Valoarea maximă a ajutorului

45 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

1.1.2007

Durată

31.12.2007

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

—

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.azores.gov.pt

Alte informații

—

| Ajutor nr. | XR 52/07 |
| --- | --- |
| Stat membru | Portugalia |
| Regiune | Açores |
| Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc | Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis |
| Temei legal | Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Buget anual | 1 milion EUR |
| Valoarea maximă a ajutorului | 25 % |
| În conformitate cu articolul 4 din regulament |
| Data punerii în aplicare | 1.1.2007 |
| Durată | 31.12.2013 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții |
| — |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Ajutor nr.

XR 52/07

Stat membru

Portugalia

Regiune

Açores

Titlul sistemului de ajutor sau denumirea beneficiarului de ajutor suplimentar ad hoc

Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis

Temei legal

Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Buget anual

1 milion EUR

Valoarea maximă a ajutorului

25 %

În conformitate cu articolul 4 din regulament

Data punerii în aplicare

1.1.2007

Durată

31.12.2013

Sectoare economice

Toate sectoarele eligibile pentru ajutor regional pentru investiții

—

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Adresa de internet a publicării sistemului de ajutor

www.azores.gov.pt

Alte informații

—

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisie

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/27

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

(2009/C 70/09)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cererea de înregistrare în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

FIȘĂ REZUMAT

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„MAKÓI VÖRÖSHAGYMA” sau „MAKÓI HAGYMA”

NR. CE: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

DOP ( X ) IGP ( )

Această fișă rezumat prezintă, cu titlu informativ, principalele elemente ale caietului de sarcini al produsului.

1.   Autoritatea competentã din statul membru:

| Denumire: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Adresă: | 1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| MAGYARORSZÁG |

Denumire:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Adresă:

1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

MAGYARORSZÁG

Telefon

+36 13014419

Fax

+36 13014808

E-mail:

zobore@fvm.hu

2.   Grup:

| Denumire: | Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa |
| --- | --- |
| Adresă: | 6900 Makó |
| Návay Lajos tér 5-7. |
| MAGYARORSZÁG |

Denumire:

Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa

Adresă:

6900 Makó

Návay Lajos tér 5-7.

MAGYARORSZÁG

Telefon

+36 62/212865, +36 62/213676

Fax

+36 62/213676, +36 62/212865

E-mail:

hagymatanacs@vnet.hu

Componență:

Producători/prelucrători ( X ) Alte categorii ( X )

3.   Tip de produs:

Clasa 1.6: Fructe, legume și cereale proaspete sau prelucrate

4.   Caiet de sarcini:

[rezumatul cerințelor prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

4.1.   Denumire:

„Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma”

4.2.   Descriere:

„Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma” (Allium cepa L.) este o plantă din familia liliaceelor care s-a adaptat foarte bine condițiilor naturale din regiunea Makó. Caracteristicile „Makói vöröshagyma” sau ale „Makói hagyma” care pot fi atribuite mediului geografic sunt: conținut ridicat de substanță uscată, gust puternic și durată de conservare lungă. Unicele varietăți utilizabile sunt „Makói CR” (rezistentă la climat) „Csanád” și „Makói Bronz”.

Ceapa are un bulb sferic, ușor alungit de-a lungul axei longitudinale, iar diametrul său este cuprins între 35 și 80 mm. Foile exterioare sunt de culoarea bronzului, strălucitoare, în mai multe straturi strânse și protejează perfect foile interioare. Interiorul cepei este de culoarea fildeșului, tare și compact. Datorită tehnologiei de cultivare specifice regiunii Makó și climei uscate de la sfârșitul verii, ceapa are un conținut ridicat de substanță uscată, de peste 16 %, depășind cu mult media. Se păstrează bine un timp îndelungat, încolțește târziu și își păstrează valorile nutritive de-a lungul întregii ierni. Umiditatea sa redusă o protejează de stricare. Gustul pișcăcios caracteristic se datorează conținutului mare de sulfură de alil.

4.3.   Aria geografică:

Denumirea de origine „Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma” poate fi utilizată doar în cazul cepei provenind din zona corespunzând regiunilor administrative ale localităților următoare, care încorporează terenurile limitrofe a două județe, Csongrád și Békés.

Localitățile regiunii Makó:

| — | județul Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak, |
| --- | --- |

—

județul Csongrád: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak,

| — | județul Békés: Tótkomlós, Békéssámson. |
| --- | --- |

—

județul Békés: Tótkomlós, Békéssámson.

4.4.   Dovada origini:

Denumirea de origine „Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma” poate fi utilizată doar pentru ceapa a cărei cultivare și trasabilitate sunt documentate în Registrul denumirilor de origine protejată autentificat de Hagyma Terméktanács (organismul competent pentru ceapă).

„Jurnalul de pulverizare”, ținut conform dispozițiilor, este parte integrantă din Registrul denumirilor de origine protejată.

La cererea cultivatorului sau a distribuitorului, Hagyma Terméktanács controlează întreg procesul tehnologic de cultivare și, în cazul îndeplinirii cerințelor, produsul poate fi prevăzut cu o inscripție distinctivă „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” (Calitate controlată de Hagyma Terméktanács).

Hagyma Terméktanács participă și la controlul respectării cerințelor legate de utilizarea indicației geografice și al utilizării legale a denumirii de origine.

4.5.   Metodă de obținere:

Metoda de cultivare în doi ani:

În cazul metodei de cultivare în doi ani, din semințele mici ale florilor (așa-numitele semințe negre) se obține prin plantare deasă ceapa mică, numită și arpagic, care va constitui materia primă (materialul săditor) pentru ceapa obținută anul următor.

Pentru cultivarea arpagicului solul trebuie să fie plat, semi-compact, sfărmicios, fără tendința de a forma bulgări, cu conținut mare de humus și substanțe nutritive și cu pH neutru (altfel spus, caracteristicile solului din regiunea Makó).

În cazul rotației culturilor este esențial ca ceapa să nu fie replantată mai repede de cinci ani.

Producerea arpagicului:

Pregătirea solului: arătură executată la mare adâncime în luna octombrie a anului anterior, apoi nivelarea brazdelor în primăvară. Însămânțarea se realizează la sfârșitul lui februarie — începutul lui martie, într-un pat germinativ nivelat, cu pământ fin, în linii unice (cu distanță de 20 de cm între ele) sau duble (cu distanța dintre ele cuprinsă între 5 și 30 cm), cu 100-120 kg/ha de sămânță (25-28 milioane semințe/ha), la o adâncime de 3-3,5 cm. Se îndepărtează partea uscată din tulpina plantelor ajunse la maturitate până la mijlocul lunii august. Apoi acestea sunt scoase din pământ, se îndepărtează pământul de pe ele, sunt lăsate să se coacă, după care sunt transportate și clasificate după mărime.

Arpagicul clasificat trebuie depozitat în cursul toamnei în saci cu țesătura rară. În luna noiembrie, procesul de cultivare tipic regiunii Makó începe cu un tratament termic. Tratamentul termic previne de fapt formarea mugurilor de floare, astfel încât în al doilea an nu apare tulpina florală care face ceapa inutilizabilă. În timpul tratamentului termic, arpagicul este încălzit treptat pentru a ajunge în 12 zile de la 3-5 °C la 30-32 °C și, în funcție de mărime, este ținut la această temperatură între 30 și 60 de zile (timp în care este încălzit la 32-35 °C timp de 10 zile), după care este răcit treptat până la temperatura de semănare de 10-14 °C.

Obținerea cepei de consum:

În cultivarea „Makói vöröshagyma” sau a „Makói hagyma”, ceapa finală (de consum) se obține în al doilea an. Primăvara, arpagicul scos din instalația de tratament termic este curățat, tratat împotriva dăunătorilor și apoi semănat până la sfârșitul lunii aprilie în solul care se încălzește treptat. Exigențele privind pregătirea solului și rotația culturilor sunt aceleași ca și pentru arpagic. În funcție de mărime, cantitatea semănată este de 15-25 bucăți pe metru liniar, la o adâncime cuprinsă între 3 și 5 cm.

Este important ca ceapa să dispună de substanțele nutritive necesare, să fie îndepărtate buruienile și ca planta să fie protejată integral, iar acest lucru să fie însemnat în jurnalul de pulverizare. Recoltarea are loc în a doua parte a lunii august (scoatere din pământ, uscare la soare, cules, transport), după care ceapa este depozitată și comercializată.

Metoda de cultivare anuală (din semințe):

Cultivarea anuală începe prin semănarea, în luna martie, a 5-7 kg/ha de semințe (900 000-1,1 milioane semințe/ha) de „ceapă anuală” înmulțite prin utilizarea stocului genetic de arpagic a „Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma”

În perioada de vegetație, operațiunile de cultivare și recoltare sunt aceleași ca cele pentru ceapa obținută din arpagic, însă perioada de vegetație este mai lungă, recoltarea se face la mijlocul lunii septembrie, iar acest tip de cultivare se poate asigura doar în condiții de irigare.

Ceapa recoltată trebuie depozitată într-un loc uscat, bine ventilat și răcoros, deoarece în asemenea condiții aceasta poate fi conservată mai mult decât celelalte varietăți, până în luna aprilie-mai a anului următor, fără degradarea semnificativă a calității ei.

Ceapa „Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma” este clasificată, ambalată și etichetată de producător sau în altă parte sub directa supraveghere a producătorului sau a reprezentantului acestuia, în aria geografică definită, în saci de plasă de 0,5, 1, 2, 5 10 și 15 kg sau în vrac, în lăzi de 15, 20, 25 și 50 kg, respectiv în ambalaje individuale conținând 3, 5 sau 10 bucăți. Există însă posibilitatea utilizării și altor tipuri de ambalaje. Produsul poate fi reambalat în afara ariei geografice definite.

4.6.   Legătură:

Factori naturali:

Ceapa roșie originară din Asia centrală s-a adaptat foarte bine la caracteristicile regiunii Makó. Solul regiunii s-a format din aluviunile râului Mureș, care își schimbă cursul în mod constant. Este un sol de tip loes și aluvionar, bogat în substanțe nutritive și oligoelemente, semi-compact, sfărmicios, plat, bine aerat și drenat, caracteristici care au un impact favorabil asupra calității cepei.

Principala caracteristică a climatului regiunii Makó o reprezintă vara uscată și caldă. Soarele din timpul perioadei de vegetație (2 100 de ore soare/an), temperaturile constant ridicate (30 de zile toride, temperatura medie de 18,1 °C, suma temperaturilor 3 340 °C), precum și efectul conjugat al acestor factori (85-90 de zile de vară) au drept rezultat dezvoltarea calităților intrinseci ale „Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma”. Dezvoltarea varietății de ceapă „Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma”, necesită zile lungi, de 15 ore de lumină/zi, lucru asigurat în regiunea Makó datorită caracteristicilor climatice amintite anterior. În lunile iulie-august — uscate și lipsite de precipitații — dezvoltarea bulbului încetinește, frunzele și rădăcinile se uscă. Ceapa devine mai densă, conținutul de substanță uscată crește, foile exterioare se subțiază și se formează coaja închisă, tare („ca o platoșă”) și culoarea bronzului.

Datorită conținutului de substanță uscată astfel obținut și cojii în mai multe straturi, strânsă, tare (bine-închisă la gât), „Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma” poate fi păstrată timp îndelungat.

Factori umani:

În regiunea Makó ceapa roșie se cultivă de mai multe secole. După încetarea ocupației turcești, regiunea a fost repopulată, iar populația a crescut rapid, ceea ce a condus la divizarea terenului în parcele mici și la o penurie de terenuri. În secolul al XIX-lea, trei sferturi din populație era constituită din țărani fără pământ, obligați să cultive intensiv micile lor terenuri arendate. În acest scop, aceștia au ales ceapa roșie, a cărei coajă și interior erau utilizate în mod extensiv în medicina populară.

Profitând de conjunctura favorabilă de pe piață și de caracteristicile geografice locale de la sfârșitul secolului trecut, cultivatorii de ceapă din regiunea Makó au obținut, prin muncă asiduă, cu multă grijă și prin selecție individuală, o varietate de ceapă de bună calitate, specifică regiunii. În acest scop au pus la punct o tehnologie unică ținând seama de biologia cepei, tehnologie care există doar în această regiune (metoda de cultivare în doi ani), iar comercializarea cepei pe piețe îndepărtate este caracteristică spiritului antreprenorial al cultivatorilor de ceapă din regiune și capacității lor de a-și asuma riscuri.

Acest lucru le-a permis cultivatorilor de ceapă să evite emigrarea forțată de la începutul secolului trecut. Cultivatorii au creat o reputație într-adevăr solidă și permanentă a acestei cepe, a cărei excelență a fost recunoscută prin succesul obținut la expoziția universală de la Bruxelles din 1888, fiind urmată de alte recunoașteri de-a lungul deceniilor. Experiența de cultivare transmisă din generație în generație garantează cultivarea și pe viitor a cepei în regiune.

Dovezi scrise despre cultivarea cepei roșii se regăsesc deja în descrierea din 1835 a lui Szirbik Miklós, care a fost urmată de cărțile lui Palugyai Imre și Reizman János. La începutul secolului trecut, cultivatorii de ceapă din regiune aveau deja propriul lor ziar săptămânal intitulat „Hagymakertész” (Cultivatorul de ceapă), iar în anii 1930 Erdei Ferenc a făcut multe pentru ceapa roșie și cultivatorii acesteia din regiunea Makó.

4.7.   Organism de control:

Mezõgazdasági Szakigazgatási Hivatal (Biroul pentru agricultură), ca organism desemnat de control al calității legumelor și fructelor

| Denumire: | Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Adresă: | 6800 Hódmezővásárhely |
| Rárósi út 110. |
| MAGYARORSZÁG |

Denumire:

Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Adresă:

6800 Hódmezővásárhely

Rárósi út 110.

MAGYARORSZÁG

Telefon

+36 62/535741

Fax

+36 62/246036

E-mail:

Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu

Denumire:

Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Adresă:

| 5602 Békéscsaba |
| --- |
| Szarvasi út 79/1. |
| MAGYARORSZÁG |

5602 Békéscsaba

Szarvasi út 79/1.

MAGYARORSZÁG

Telefon

+36 66/529-257

Fax

+36 66/529-265

E-mail:

Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8.   Etichetare:

În afara specificațiilor impuse prin lege, pe ambalajul produsului trebuie să apară denumirea de origine protejată „Makói vöröshagyma” sau „Makói hagyma”, precum și — după înscrierea în registrul comunitar — sigla comunitară.

În cazul unui control intern efectuat de Hagyma Terméktanács, pe ambalaj se poate marca „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” („Calitate controlată de Hagyma Terméktanács”).

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---

Rectificare

| 24.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 70/32

---

Rectificare la lista apelor minerale naturale recunoscute de statele membre

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 54 din 7 martie 2009
  )

(2009/C 70/10)

La pagina 72, lista se modifică după cum urmează:

în loc de:

| „Denumirea comercială | Denumirea sursei | Locul de exploatare |
| --- | --- | --- |
| Icelandic spring | Jadar spring area | Reykjavík” |

„Denumirea comercială

Denumirea sursei

Locul de exploatare

Icelandic spring

Jadar spring area

Reykjavík”

se va citi:

| „Denumirea comercială | Denumirea sursei | Locul de exploatare |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss” |

„Denumirea comercială

Denumirea sursei

Locul de exploatare

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss”

---