# Den Europæiske Unions C 66/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 66 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang20. marts 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 66

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang20. marts 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2009/C 066/01 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012 | 1 |
| 2009/C 066/02 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2008-2011 | 6 |
| 2009/C 066/03 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011 | 12 |
| 2009/C 066/04 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011 | 17 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2009/C 066/01

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012

1

2009/C 066/02

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

6

2009/C 066/03

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011

12

2009/C 066/04

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Polens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

17

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 066/05 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 066/05

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 066/09 | Euroens vekselkurs | 25 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 066/10 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 26 |
| 2009/C 066/11 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 | 30 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 066/09

Euroens vekselkurs

25

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 066/10

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

26

2009/C 066/11

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

30

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 066/12 | Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om tilladelse til at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Nesles-tilladelsen)
   (
  1
  ) | 33 |

V   Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2009/C 066/12

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (Meddelelse om ansøgning om tilladelse til at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Nesles-tilladelsen)
   (
  1
  )

(Meddelelse om ansøgning om tilladelse til at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt Nesles-tilladelsen)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2012

(2009/C 66/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2008-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Tysklands opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2008-2012.

| (2) | Som en stærkt eksportorienteret økonomi, der er særlig specialiseret i kapitalgoder, er Tyskland hårdt ramt af den globale recession. Væksten i det reale BNP faldt stærkt i 2008 på baggrund af en lavere vækst i eksporten. En række finansielle institutioner, herunder Landesbanken, led store tab som følge af finanskrisen. Finanskrisens direkte indvirkning på økonomien blev imidlertid begrænset af virksomhedernes stort set sunde regnskaber, en stor priskonkurrenceevne og det forhold, at Tyskland ikke oplever en korrektion på boligmarkedet. Genskabelse af tilliden til den finansielle sektor, sikring af virksomhedernes adgang til finansiering, fremme af tilpasninger på arbejdsmarkedet med henblik på at tackle den stigende arbejdsløshed og styrke den indenlandske efterspørgsel er centrale udfordringer på kort sigt. Det offentlige budget, som har nydt godt af en vellykket finanspolitisk konsolidering, lå tæt på balance i 2007 og 2008. På denne baggrund vedtog Tyskland to finanspolitiske stimulanspakker i efteråret 2008 og januar 2009, der tager sigte på at øge privatforbruget, sætte gang i private og offentlige investeringer, sikre adgang til finansiering, forhindre afskedigelser, forbedre adgangen til uddannelse, og som omfatter foranstaltninger til støtte for bilindustrien. Faldende indtægter og højere udgifter som følge af disse foranstaltninger samt de automatiske stabilisatorer vil føre til et underskud på de offentlige finanser. Eventualforpligtelser i forbindelse med omfattende bankredningsoperationer udgør endvidere en yderligere risiko for budgettet. En effektiv budgetramme vil bidrage til at støtte den finanspolitiske konsolidering, når først krisen begynder at tage af. |
| --- | --- |

(2)

Som en stærkt eksportorienteret økonomi, der er særlig specialiseret i kapitalgoder, er Tyskland hårdt ramt af den globale recession. Væksten i det reale BNP faldt stærkt i 2008 på baggrund af en lavere vækst i eksporten. En række finansielle institutioner, herunder Landesbanken, led store tab som følge af finanskrisen. Finanskrisens direkte indvirkning på økonomien blev imidlertid begrænset af virksomhedernes stort set sunde regnskaber, en stor priskonkurrenceevne og det forhold, at Tyskland ikke oplever en korrektion på boligmarkedet. Genskabelse af tilliden til den finansielle sektor, sikring af virksomhedernes adgang til finansiering, fremme af tilpasninger på arbejdsmarkedet med henblik på at tackle den stigende arbejdsløshed og styrke den indenlandske efterspørgsel er centrale udfordringer på kort sigt. Det offentlige budget, som har nydt godt af en vellykket finanspolitisk konsolidering, lå tæt på balance i 2007 og 2008. På denne baggrund vedtog Tyskland to finanspolitiske stimulanspakker i efteråret 2008 og januar 2009, der tager sigte på at øge privatforbruget, sætte gang i private og offentlige investeringer, sikre adgang til finansiering, forhindre afskedigelser, forbedre adgangen til uddannelse, og som omfatter foranstaltninger til støtte for bilindustrien. Faldende indtægter og højere udgifter som følge af disse foranstaltninger samt de automatiske stabilisatorer vil føre til et underskud på de offentlige finanser. Eventualforpligtelser i forbindelse med omfattende bankredningsoperationer udgør endvidere en yderligere risiko for budgettet. En effektiv budgetramme vil bidrage til at støtte den finanspolitiske konsolidering, når først krisen begynder at tage af.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for addendummet fra januar, forventes væksten i det reale BNP at falde fra 1,25 % i 2008 til – 2,25 % i 2009 for igen at stige til 1,25 % fra 2010 og fremefter. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser indtil 2009 og forholdsvis optimistiske antagelser fra 2010. Navnlig kan det forventede opsving i privatforbruget i 2010 vise sig at være mere dæmpet, såfremt den økonomiske krise skulle føre til et stærkere fald i beskæftigelsen. De makroøkonomiske fremskrivninger tager hensyn til de stimulerende foranstaltninger, der er vedtaget, men sætter ikke tal på deres forventede økonomiske indvirkning. Programfremskrivningerne for inflationen forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for addendummet fra januar, forventes væksten i det reale BNP at falde fra 1,25 % i 2008 til – 2,25 % i 2009 for igen at stige til 1,25 % fra 2010 og fremefter. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser indtil 2009 og forholdsvis optimistiske antagelser fra 2010. Navnlig kan det forventede opsving i privatforbruget i 2010 vise sig at være mere dæmpet, såfremt den økonomiske krise skulle føre til et stærkere fald i beskæftigelsen. De makroøkonomiske fremskrivninger tager hensyn til de stimulerende foranstaltninger, der er vedtaget, men sætter ikke tal på deres forventede økonomiske indvirkning. Programfremskrivningerne for inflationen forekommer realistiske.

| (4) | For 2008 skønnes det offentlige underskud at blive på 0,1 % af BNP i Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009 i forhold til et mål på 0,5 % af BNP i opdateringen af programmet fra december 2007. Dette bedre end forventede resultat skyldtes store uventede indtægter, som opstod til trods for selskabsskattereformen og en reduktion af socialbidragssatserne. Højere direkte skatteindtægter afspejler en større vækst i lønninger og beskæftigelse og tilhørende fiscal drag-effekter. En del af de yderligere indtægter blev anvendt til at finansiere reduktionen af socialbidragssatserne og ekstraudgifter. Udgifterne lå 0,75 % af BNP højere end planlagt hovedsagelig som følge af engangsforanstaltninger i tilknytning til bankredningsoperationerne og højere udgifter til pensionsydelser som resultat af ad hoc-ændringer i pensionstilpasningsformlen. |
| --- | --- |

(4)

For 2008 skønnes det offentlige underskud at blive på 0,1 % af BNP i Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009 i forhold til et mål på 0,5 % af BNP i opdateringen af programmet fra december 2007. Dette bedre end forventede resultat skyldtes store uventede indtægter, som opstod til trods for selskabsskattereformen og en reduktion af socialbidragssatserne. Højere direkte skatteindtægter afspejler en større vækst i lønninger og beskæftigelse og tilhørende fiscal drag-effekter. En del af de yderligere indtægter blev anvendt til at finansiere reduktionen af socialbidragssatserne og ekstraudgifter. Udgifterne lå 0,75 % af BNP højere end planlagt hovedsagelig som følge af engangsforanstaltninger i tilknytning til bankredningsoperationerne og højere udgifter til pensionsydelser som resultat af ad hoc-ændringer i pensionstilpasningsformlen.

| (5) | Målet for den offentlige saldo i 2009 er et underskud på 3 % af BNP. Dette er i overensstemmelse med Kommissionens foreløbige prognose. Udvidelsen af underskuddet afspejler tab af skatteindtægter og højere udgifter som følge af automatiske stabilisatorer (omkring 1,5 % af BNP) og stimulerende foranstaltninger, der er truffet som reaktion på krisen (omkring 1,5 % af BNP). Udgiftskvoten forventes at stige med 2,5 procentpoint, mens indtægtskvoten ifølge fremskrivningerne falder med 0,5 procentpoint. Strukturunderskuddet (som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet) anslås at vokse med omkring 1,5 procentpoint. |
| --- | --- |

(5)

Målet for den offentlige saldo i 2009 er et underskud på 3 % af BNP. Dette er i overensstemmelse med Kommissionens foreløbige prognose. Udvidelsen af underskuddet afspejler tab af skatteindtægter og højere udgifter som følge af automatiske stabilisatorer (omkring 1,5 % af BNP) og stimulerende foranstaltninger, der er truffet som reaktion på krisen (omkring 1,5 % af BNP). Udgiftskvoten forventes at stige med 2,5 procentpoint, mens indtægtskvoten ifølge fremskrivningerne falder med 0,5 procentpoint. Strukturunderskuddet (som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet) anslås at vokse med omkring 1,5 procentpoint.

| (6) | Den mellemfristede budgetmålsætning består i at fastholde et offentligt budget tæt på balance i strukturelle termer (konjunkturkorrigeret eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger). Ifølge programmet indebærer dette et strukturelt underskud på 0-0,5 % af BNP. Den mellemfristede budgetmålsætning forventes ikke at blive nået inden for programperioden. Efter at underskuddet er toppet med 4 % af BNP i 2010, hvilket er over traktatens referenceværdi, fortsætter budgetkonsolideringen imidlertid, og underskuddet ligger på 3 % af BNP i 2011 og 2,5 % i 2012. Fremskrivningerne i addendummet fra januar er baseret på et scenario uden politiske ændringer og indebærer en hovedsagelig udgiftsbaseret konsolidering efter 2010. Indtægtskvoten forventes at falde med 1,5 procentpoint til 42,5 % i 2008-2010, forblive på det niveau i 2011 og derefter igen stige med 0,5 procentpoint i 2012.
  Udgiftskvoten vil stige med 2,5 procentpoint mellem 2008 og 2010 for derefter at falde med 1 procentpoint. Indtægts- og udgiftsudviklingen i 2010 drives hovedsagelig af de finanspolitiske incitamentsforanstaltninger som reaktion på krisen. Foranstaltninger, som understøtter konsolideringsprocessen efter 2010, er ikke nærmere angivet. Udløbet af visse incitamentsforanstaltninger og gældsafviklingsfonden kan støtte konsolideringsbestræbelserne. Stigende underskud, lavere nominel BNP-vækst og stock-flow-tilpasningerne i 2008, som først og fremmest afspejler bankredningsoperationerne, bidrager til, at gældskvoten stiger med 7 procentpoint i programperioden til 72,5 % af BNP. |
| --- | --- |

(6)

Den mellemfristede budgetmålsætning består i at fastholde et offentligt budget tæt på balance i strukturelle termer (konjunkturkorrigeret eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger). Ifølge programmet indebærer dette et strukturelt underskud på 0-0,5 % af BNP. Den mellemfristede budgetmålsætning forventes ikke at blive nået inden for programperioden. Efter at underskuddet er toppet med 4 % af BNP i 2010, hvilket er over traktatens referenceværdi, fortsætter budgetkonsolideringen imidlertid, og underskuddet ligger på 3 % af BNP i 2011 og 2,5 % i 2012. Fremskrivningerne i addendummet fra januar er baseret på et scenario uden politiske ændringer og indebærer en hovedsagelig udgiftsbaseret konsolidering efter 2010. Indtægtskvoten forventes at falde med 1,5 procentpoint til 42,5 % i 2008-2010, forblive på det niveau i 2011 og derefter igen stige med 0,5 procentpoint i 2012.

Udgiftskvoten vil stige med 2,5 procentpoint mellem 2008 og 2010 for derefter at falde med 1 procentpoint. Indtægts- og udgiftsudviklingen i 2010 drives hovedsagelig af de finanspolitiske incitamentsforanstaltninger som reaktion på krisen. Foranstaltninger, som understøtter konsolideringsprocessen efter 2010, er ikke nærmere angivet. Udløbet af visse incitamentsforanstaltninger og gældsafviklingsfonden kan støtte konsolideringsbestræbelserne. Stigende underskud, lavere nominel BNP-vækst og stock-flow-tilpasningerne i 2008, som først og fremmest afspejler bankredningsoperationerne, bidrager til, at gældskvoten stiger med 7 procentpoint i programperioden til 72,5 % af BNP.

| (7) | Budgetresultaterne er forbundet med negative risici, især fra 2010 og derefter. For det første er de underliggende makroøkonomiske antagelser forbundet med usikkerhed med hensyn til varigheden, omfanget og konsekvenserne af den finansielle krise. De forekommer at være ret positive, navnlig for 2010 og derefter, hvor det forventes, at et hurtigt opsving vil bringe væksten i det reale BNP tilbage til potentialet. For det andet består der en risiko for fremskrivningen, idet der muligvis ikke er tilstrækkeligt engagement på alle offentlige niveauer til, at der kan udøves udgiftsdisciplin. For det tredje er der store risici forbundet med manglen på informationer om foranstaltningerne til støtte for den planlagte konsolidering efter 2010, navnlig som følge af den permanente karakter af en stor del af de finanspolitiske incitamentsforanstaltninger. I betragtning af de negative risici for underskudsmålene kan udviklingen i gældskvoten også vise sig at være mindre gunstig end forventet. De yderligere risici for de offentlige regnskaber vedrører de direkte virkninger af finanskrisen, herunder især eventuelle yderligere kapitaltilførsler og potentielle bankovertagelser (med konsekvenser for gælden, om end der ikke kan udelukkes en vis indvirkning på underskuddet) eller bankgarantier (som kun påvirker underskuddet og gælden, når og hvis der gøres brug af dem). |
| --- | --- |

(7)

Budgetresultaterne er forbundet med negative risici, især fra 2010 og derefter. For det første er de underliggende makroøkonomiske antagelser forbundet med usikkerhed med hensyn til varigheden, omfanget og konsekvenserne af den finansielle krise. De forekommer at være ret positive, navnlig for 2010 og derefter, hvor det forventes, at et hurtigt opsving vil bringe væksten i det reale BNP tilbage til potentialet. For det andet består der en risiko for fremskrivningen, idet der muligvis ikke er tilstrækkeligt engagement på alle offentlige niveauer til, at der kan udøves udgiftsdisciplin. For det tredje er der store risici forbundet med manglen på informationer om foranstaltningerne til støtte for den planlagte konsolidering efter 2010, navnlig som følge af den permanente karakter af en stor del af de finanspolitiske incitamentsforanstaltninger. I betragtning af de negative risici for underskudsmålene kan udviklingen i gældskvoten også vise sig at være mindre gunstig end forventet. De yderligere risici for de offentlige regnskaber vedrører de direkte virkninger af finanskrisen, herunder især eventuelle yderligere kapitaltilførsler og potentielle bankovertagelser (med konsekvenser for gælden, om end der ikke kan udelukkes en vis indvirkning på underskuddet) eller bankgarantier (som kun påvirker underskuddet og gælden, når og hvis der gøres brug af dem).

| (8) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring ligger tæt på gennemsnittet for EU, idet pensionsudgifterne udviser en noget mere begrænset stigning end i mange andre lande som følge af de allerede vedtagne pensionsreformer. Selv om budgetstillingen i 2008 som skønnet i addendummet skulle have bidraget til delvis at opveje den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring, bliver resultatet lige det modsatte, hvis budgetfremskrivningerne bliver til virkelighed. Endvidere ligger den nuværende bruttogældskvote over traktatens referenceværdi. Opnåelse af store primære overskud på mellemlang sigt kan bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden af de offentlige finanser på mellemlang sigt. Ovennævnte risici som følge af de stabiliseringsordninger for den finansielle sektor (f.eks. rekapitalisering, garantier), som Tyskland har indført, kan få en potentiel negativ indvirkning på den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser, først og fremmest gennem deres indvirkning på den offentlige gæld, selv om nogle af udgifterne til den offentlige støtte formentlig kommer ind igen engang i fremtiden. |
| --- | --- |

(8)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring ligger tæt på gennemsnittet for EU, idet pensionsudgifterne udviser en noget mere begrænset stigning end i mange andre lande som følge af de allerede vedtagne pensionsreformer. Selv om budgetstillingen i 2008 som skønnet i addendummet skulle have bidraget til delvis at opveje den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring, bliver resultatet lige det modsatte, hvis budgetfremskrivningerne bliver til virkelighed. Endvidere ligger den nuværende bruttogældskvote over traktatens referenceværdi. Opnåelse af store primære overskud på mellemlang sigt kan bidrage til at mindske risikoen for holdbarheden af de offentlige finanser på mellemlang sigt. Ovennævnte risici som følge af de stabiliseringsordninger for den finansielle sektor (f.eks. rekapitalisering, garantier), som Tyskland har indført, kan få en potentiel negativ indvirkning på den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser, først og fremmest gennem deres indvirkning på den offentlige gæld, selv om nogle af udgifterne til den offentlige støtte formentlig kommer ind igen engang i fremtiden.

| (9) | Til trods for, at de offentlige finanser og de finanspolitiske regler stort set er sunde, er der stadig plads til forbedringer i Tysklands institutionelle budgetrammer. Rådet glæder sig over de fremskridt, der er gjort med hensyn til udarbejdelse af en ny budgetregel om en grænse på 0,35 % af BNP for det føderale strukturelle underskud under normale konjunkturer og strukturelt balancerede budgetter i de enkelte delstater. Reglen vil blive indføjet i den tyske forfatning i indeværende parlamentssamling og vil gælde senest i 2011 med overgangsperioder for forbundsregeringen indtil 2015 og for delstaterne indtil 2019. Regeringen planlægger desuden en kritisk gennemgang af det føderale budget- og regnskabssystem med større fokus på en resultatorienteret vurdering af indtægter og udgifter. |
| --- | --- |

(9)

Til trods for, at de offentlige finanser og de finanspolitiske regler stort set er sunde, er der stadig plads til forbedringer i Tysklands institutionelle budgetrammer. Rådet glæder sig over de fremskridt, der er gjort med hensyn til udarbejdelse af en ny budgetregel om en grænse på 0,35 % af BNP for det føderale strukturelle underskud under normale konjunkturer og strukturelt balancerede budgetter i de enkelte delstater. Reglen vil blive indføjet i den tyske forfatning i indeværende parlamentssamling og vil gælde senest i 2011 med overgangsperioder for forbundsregeringen indtil 2015 og for delstaterne indtil 2019. Regeringen planlægger desuden en kritisk gennemgang af det føderale budget- og regnskabssystem med større fokus på en resultatorienteret vurdering af indtægter og udgifter.

| (10) | Med henblik på at stabilisere den finansielle sektor har de tyske myndigheder indført en stabiliseringsfond for det finansielle marked, som er i kraft indtil udgangen af 2009, og som skal tilvejebringe kapital (80 mia. EUR, ca. 3 % af BNP) og lånegarantier (400 mio. EUR, ca. 16 % af BNP). Allerede i 2007 og 2008 var den tyske regering på føderalt og regionalt niveau involveret i omfattende bankredningsoperationer, hvor den stillede kapital og garantier til rådighed. Endvidere stillede den tyske regering i 2008 en ubegrænset garanti for alle private bankindskud. Der drøftes i øjeblikket en række yderligere initiativer, som tager sigte på at rense bankernes regnskaber for problemaktiver. De eventualforpligtelser, der følger af disse redningsforanstaltninger, indebærer yderligere risici for budgettet. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på at stabilisere den finansielle sektor har de tyske myndigheder indført en stabiliseringsfond for det finansielle marked, som er i kraft indtil udgangen af 2009, og som skal tilvejebringe kapital (80 mia. EUR, ca. 3 % af BNP) og lånegarantier (400 mio. EUR, ca. 16 % af BNP). Allerede i 2007 og 2008 var den tyske regering på føderalt og regionalt niveau involveret i omfattende bankredningsoperationer, hvor den stillede kapital og garantier til rådighed. Endvidere stillede den tyske regering i 2008 en ubegrænset garanti for alle private bankindskud. Der drøftes i øjeblikket en række yderligere initiativer, som tager sigte på at rense bankernes regnskaber for problemaktiver. De eventualforpligtelser, der følger af disse redningsforanstaltninger, indebærer yderligere risici for budgettet.

| (11) | I overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december, har Tyskland vedtaget et omfattende finanspolitisk incitament for 2009 og 2010 (ca. 3,5 % af BNP over to år), som anses for at være en tilstrækkelig reaktion på den økonomiske opbremsning. Foranstaltningerne fokuserer på indkomststøtte, private og offentlige investeringer, undgåelse af afskedigelser og bedre uddannelse, støtte til virksomheder i kreditnød og bilindustrien. De er stort set i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og de er målrettede og kommer på det rette tidspunkt, om end incitamentet er forbundet med en vis forsinkelse. Mens nogle af foranstaltningerne er af midlertidig karakter, vil en stor del imidlertid være permanente. Det er således ikke sikret, at kriseforanstaltningerne kan ophæves fuldstændigt. Den planlagte tidsplan for gældsafviklingen og den nye budgetregel vil understøtte den nødvendige finanspolitiske konsolideringsproces, når krisen tager af. Endvidere vil genopretningen blive støttet med strukturelle foranstaltninger såsom innovationsstøtte til den private sektor, forbedrede beskæftigelsestjenester og bedre bredbåndsadgang inden for rammerne af den planlagte bredbåndsstrategi. Disse foranstaltninger er relateret til den mellemfristede reformdagsorden og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen foreslog den 28. januar 2009 i henhold til Lissabonstrategien. Midlertidige ændringer i procedurerne for offentlige indkøb tager desuden sigte på at fremskynde infrastrukturinvesteringer. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december, har Tyskland vedtaget et omfattende finanspolitisk incitament for 2009 og 2010 (ca. 3,5 % af BNP over to år), som anses for at være en tilstrækkelig reaktion på den økonomiske opbremsning. Foranstaltningerne fokuserer på indkomststøtte, private og offentlige investeringer, undgåelse af afskedigelser og bedre uddannelse, støtte til virksomheder i kreditnød og bilindustrien. De er stort set i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og de er målrettede og kommer på det rette tidspunkt, om end incitamentet er forbundet med en vis forsinkelse. Mens nogle af foranstaltningerne er af midlertidig karakter, vil en stor del imidlertid være permanente. Det er således ikke sikret, at kriseforanstaltningerne kan ophæves fuldstændigt. Den planlagte tidsplan for gældsafviklingen og den nye budgetregel vil understøtte den nødvendige finanspolitiske konsolideringsproces, når krisen tager af. Endvidere vil genopretningen blive støttet med strukturelle foranstaltninger såsom innovationsstøtte til den private sektor, forbedrede beskæftigelsestjenester og bedre bredbåndsadgang inden for rammerne af den planlagte bredbåndsstrategi. Disse foranstaltninger er relateret til den mellemfristede reformdagsorden og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen foreslog den 28. januar 2009 i henhold til Lissabonstrategien. Midlertidige ændringer i procedurerne for offentlige indkøb tager desuden sigte på at fremskynde infrastrukturinvesteringer.

| (12) | Som reaktion på den økonomiske afmatning er den samlede finanspolitiske stilling i 2009 og 2010 ekspansiv. I 2010 forventes underskuddet at overstige referenceværdien. For 2011 indeholder programmet en målsætning om en betydelig strukturel forbedring (med 1 procentpoint) og et yderligere, om end mindre fremskridt i 2012. Mens tempoet i nedbringelsen af underskuddet stort set er i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, vil der ikke inden for programperioden blive nået en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudsgrænsen på 3 % af BNP, og den skitserede konsolideringskurs er forbundet med betydelige risici. Endelig er gældskvoten stigende igennem programperioden som følge af den ekspansive stilling i 2009 og 2010 og de finansielle transaktioner, der er forbundet med de gennemførte bankredningsoperationer. |
| --- | --- |

(12)

Som reaktion på den økonomiske afmatning er den samlede finanspolitiske stilling i 2009 og 2010 ekspansiv. I 2010 forventes underskuddet at overstige referenceværdien. For 2011 indeholder programmet en målsætning om en betydelig strukturel forbedring (med 1 procentpoint) og et yderligere, om end mindre fremskridt i 2012. Mens tempoet i nedbringelsen af underskuddet stort set er i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten, vil der ikke inden for programperioden blive nået en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudsgrænsen på 3 % af BNP, og den skitserede konsolideringskurs er forbundet med betydelige risici. Endelig er gældskvoten stigende igennem programperioden som følge af den ekspansive stilling i 2009 og 2010 og de finansielle transaktioner, der er forbundet med de gennemførte bankredningsoperationer.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (3). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (3).

Den samlede konklusion er, at takket være en tidligere konsolidering og opnåelsen af en stilling tæt på balance i 2008 var Tyskland i stand til at indføre et omfattende finanspolitisk incitament. Dette hilses velkomment, fordi det står i rimeligt forhold til omfanget af den økonomiske afmatning. Som følge af forværringen af den globale økonomiske situation og uroen i den finansielle sektor er budgetstrategien forbundet med risici for en tilbagegang. Det er imidlertid ikke på nuværende tidspunkt sikret, at de kortfristede kriseforanstaltninger kan ophæves fuldstændigt. Gennemførelsen af en forbedret mellemfristet budgetramme som planlagt på nuværende tidspunkt og et stærkt engagement på alle niveauer inden for det offentlige til at overholde den vil derfor være af afgørende betydning for en tilbagevenden til finanspolitisk konsolidering, når krisen er taget af. Som følge af den stigende offentlige gæld, ad hoc-ændringer i pensionstilpasningsformlen og usikkerhed med hensyn til virkningen af sundhedsreformen er det af afgørende betydning at fastholde de resultater, der er nået med hensyn til at forbedre holdbarheden på lang sigt.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Tyskland til:

| i) | at gennemføre finanspolitikken for 2009 og 2010 som planlagt, bl.a. med incitamentsforanstaltninger i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten, og at reducere den finanspolitiske stimulering for at støtte en betydelig budgetkonsolidering i retning af den mellemfristede målsætning begyndende senest i 2011 |
| --- | --- |

i)

at gennemføre finanspolitikken for 2009 og 2010 som planlagt, bl.a. med incitamentsforanstaltninger i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten, og at reducere den finanspolitiske stimulering for at støtte en betydelig budgetkonsolidering i retning af den mellemfristede målsætning begyndende senest i 2011

| ii) | med henblik på at styrke de institutionelle finanspolitiske rammer ved at implementere den nye budgetregel som planlagt på nuværende tidspunkt for at understøtte den nødvendige konsolideringskurs efter 2010 |
| --- | --- |

ii)

med henblik på at styrke de institutionelle finanspolitiske rammer ved at implementere den nye budgetregel som planlagt på nuværende tidspunkt for at understøtte den nødvendige konsolideringskurs efter 2010

| iii) | igen at rette opmærksomheden mod foranstaltninger, der styrker de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, og sikre, at afvigelsen fra pensionstilpasningformlen i 2008 ophæves som planlagt. |
| --- | --- |

iii)

igen at rette opmærksomheden mod foranstaltninger, der styrker de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, og sikre, at afvigelsen fra pensionstilpasningformlen i 2008 ophæves som planlagt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2008 | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | — | — |
| SP nov. 2007 | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2008 | — | — | — | — | — | — |
| KOM jan. 2009 | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | — | — |
| SP nov. 2007 | — | — | — | — | — | — |
| Outputgab (4)

  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2008 | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| KOM jan. 2009 (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | — | — |
| SP nov. 2007 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| KOM jan. 2009 | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | — | — |
| SP nov. 2007 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| KOM jan. 2009 | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | — | — |
| SP nov. 2007 | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| KOM jan. 2009 | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | — | — |
| SP nov. 2007 | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | — | — |
| SP nov. 2007 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | — | — |
| SP nov. 2007 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (4)

  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM jan. 2009 | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | — | — |
| SP nov. 2007 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | — |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM jan. 2009 | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | — | — |
| SP nov. 2007 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| KOM jan. 2009 | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | — | — |
| SP nov.2007 | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2008

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

KOM jan. 2009

2,5

1,3

– 2,3

0,7

—

—

SP nov. 2007

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

—

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2008

—

—

—

—

—

—

KOM jan. 2009

2,3

2,8

0,8

1,4

—

—

SP nov. 2007

—

—

—

—

—

—

Outputgab (4)

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2008

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

KOM jan. 2009 (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

—

—

SP nov. 2007

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP dec. 2008

7,6

7,1

7,0

7

7

7

KOM jan. 2009

7,6

7,1

5,2

5,4

—

—

SP nov. 2007

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP dec. 2008

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

KOM jan. 2009

43,9

43,7

43,5

42,3

—

—

SP nov. 2007

44

43

43

42,5

42

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP dec. 2008

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

KOM jan. 2009

44,1

43,8

46,4

46,4

—

—

SP nov. 2007

44

43,5

43

42

41,5

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

KOM jan. 2009

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

—

—

SP nov. 2007

0

– 0,5

0

0,5

0,5

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2008

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

KOM jan. 2009

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

—

—

SP nov. 2007

3

2,5

2,5

3

3,5

—

Konjunkturkorrigeret saldo (4)

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

KOM jan. 2009

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

—

—

SP nov. 2007

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

—

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

KOM jan. 2009

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

—

—

SP nov. 2007

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2008

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

KOM jan. 2009

65,1

65,6

69,6

72,3

—

—

SP nov.2007

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i dette dokument, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognose fra januar 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  Der mangler bl.a. data om HICP-inflationen, en analyse af skatteindtægterne og af statens udgifter til forbrug i produktionen, sociale overførsler i naturalier og aflønning af ansatte, og der er ikke redegjort nærmere for alle grundlæggende antagelser, som ligger til grund for det makroøkonomiske scenario.

(4)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(5)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,1 %, 1,2 %, 0,9 % og 1,0 % i perioden 2007-2010.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,3 % af BNP i 2007 og 0,5 % af BNP i 2008, alle underskudsforøgende, ifølge det seneste program og 0,3 % af BNP 2007, 0,3 % af BNP i 2008 og 0,1 % af BNP i 2010, alle underskudsforøgende, i Kommissionens foreløbige prognose for januar.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/6

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

(2009/C 66/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Ungarns opdaterede konvergensprogram for perioden 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Ungarns opdaterede konvergensprogram for perioden 2008-2011.

| (2) | Efter en moderat stigning i første halvdel af 2008 faldt BNP igen lidt i tredje kvartal og mere markant i fjerde kvartal. Trods det faldende dobbelte underskud i Ungarn i de seneste år er landet fortsat sårbart på grund af stor offentlig gæld og udlandsgæld. Derfor har finanskrisen ramt Ungarn særdeles hårdt og medført en markant svækkelse af valutaen og forstyrrelser i store dele af finansmarkederne. De mest presserende udfordringer for den økonomiske politik er derfor at genoprette investorernes tillid og få finansmarkederne til at fungere bedre. Med henblik herpå indførte centralbanken nye instrumenter, ligesom der blev vedtaget et nyt økonomisk program med yderligere finanspolitiske tilpasninger, skærpede underskudsmål, en bankredningsplan og strammere regulering af finanssektoren. Som bistand til at gennemføre disse foranstaltninger har Ungarn fået bevilget omfattende international finansiel bistand (20 mia. EUR) (2) fra EU, IMF og Verdensbanken, forudsat at landet gør fremskridt med hensyn til finanspolitisk konsolidering, reform af den finanspolitiske styring, regulering og overvågning af finanssektoren samt strukturreformer (3). Det økonomiske program, der er knyttet til lånet, er indarbejdet både i 2009-budgettet og det opdaterede konvergensprogram. Ungarns Nationalbank strammede pengepolitikken gennem en forhøjelse af basisrenten i oktober 2008 fra 8,5 % til 11,5 %, hvorefter renten blev sat ned i de sidste to måneder af 2008 (i tre etaper til 10 % i december 2008). Den ungarske forints nominelle effektive kurs blev deprecieret med 2,6 % i 2008. |
| --- | --- |

(2)

Efter en moderat stigning i første halvdel af 2008 faldt BNP igen lidt i tredje kvartal og mere markant i fjerde kvartal. Trods det faldende dobbelte underskud i Ungarn i de seneste år er landet fortsat sårbart på grund af stor offentlig gæld og udlandsgæld. Derfor har finanskrisen ramt Ungarn særdeles hårdt og medført en markant svækkelse af valutaen og forstyrrelser i store dele af finansmarkederne. De mest presserende udfordringer for den økonomiske politik er derfor at genoprette investorernes tillid og få finansmarkederne til at fungere bedre. Med henblik herpå indførte centralbanken nye instrumenter, ligesom der blev vedtaget et nyt økonomisk program med yderligere finanspolitiske tilpasninger, skærpede underskudsmål, en bankredningsplan og strammere regulering af finanssektoren. Som bistand til at gennemføre disse foranstaltninger har Ungarn fået bevilget omfattende international finansiel bistand (20 mia. EUR) (2) fra EU, IMF og Verdensbanken, forudsat at landet gør fremskridt med hensyn til finanspolitisk konsolidering, reform af den finanspolitiske styring, regulering og overvågning af finanssektoren samt strukturreformer (3). Det økonomiske program, der er knyttet til lånet, er indarbejdet både i 2009-budgettet og det opdaterede konvergensprogram. Ungarns Nationalbank strammede pengepolitikken gennem en forhøjelse af basisrenten i oktober 2008 fra 8,5 % til 11,5 %, hvorefter renten blev sat ned i de sidste to måneder af 2008 (i tre etaper til 10 % i december 2008). Den ungarske forints nominelle effektive kurs blev deprecieret med 2,6 % i 2008.

| (3) | I programmet præsenteres der to forskellige scenarier for de makroøkonomiske fremskrivninger og budgetfremskrivningerne, nemlig et »grundscenario« og et »alternativt scenario«. Grundscenariet betragtes som referencescenariet for vurdering af budgetfremskrivningerne, fordi kun dette scenarie indeholder detaljerede beregninger for opdelingen af de budgetmæssige og makroøkonomiske aggregater. Ifølge dette scenario forventes det efter den moderate vækst på ca. 1 % i de sidste to år, at den reale BNP-vækst falder med 0,9 % i 2009, inden den igen stiger til 1,6 % og 2,5 % i henholdsvis 2010 og 2011. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (4) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstforventninger for hele programperioden, i nogen grad fordi de dårlige vækstudsigter i samhandelspartnerlandene sandsynligvis bliver endnu ringere end skønnet i programscenariet. Antages der en nedgang i udenrigshandelen og en noget større tilbagegang i investeringerne, fører Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 til, at BNP vil falde med 1,6 % i 2009 for derefter at stige med 1 % i 2010. På baggrund af de seneste oplysninger, især den markante nedgang i industriproduktionen i december og den kraftige opbremsning i lån til erhvervslivet og private i slutningen af 2008, bliver resultatet dog formentlig langt dårligere (ca. – 3,75 % i 2009). Programmets inflationsfremskrivninger på 4,5 % for 2009 virker højt sat. De gode eksportresultater og den dermed forbundne forbedring i den private sektors nettofinansieringskapacitet i programperioden synes desuden at være noget optimistisk. |
| --- | --- |

(3)

I programmet præsenteres der to forskellige scenarier for de makroøkonomiske fremskrivninger og budgetfremskrivningerne, nemlig et »grundscenario« og et »alternativt scenario«. Grundscenariet betragtes som referencescenariet for vurdering af budgetfremskrivningerne, fordi kun dette scenarie indeholder detaljerede beregninger for opdelingen af de budgetmæssige og makroøkonomiske aggregater. Ifølge dette scenario forventes det efter den moderate vækst på ca. 1 % i de sidste to år, at den reale BNP-vækst falder med 0,9 % i 2009, inden den igen stiger til 1,6 % og 2,5 % i henholdsvis 2010 og 2011. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (4) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstforventninger for hele programperioden, i nogen grad fordi de dårlige vækstudsigter i samhandelspartnerlandene sandsynligvis bliver endnu ringere end skønnet i programscenariet. Antages der en nedgang i udenrigshandelen og en noget større tilbagegang i investeringerne, fører Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 til, at BNP vil falde med 1,6 % i 2009 for derefter at stige med 1 % i 2010. På baggrund af de seneste oplysninger, især den markante nedgang i industriproduktionen i december og den kraftige opbremsning i lån til erhvervslivet og private i slutningen af 2008, bliver resultatet dog formentlig langt dårligere (ca. – 3,75 % i 2009). Programmets inflationsfremskrivninger på 4,5 % for 2009 virker højt sat. De gode eksportresultater og den dermed forbundne forbedring i den private sektors nettofinansieringskapacitet i programperioden synes desuden at være noget optimistisk.

| (4) | I Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 anslået til 3,3 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 4 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. At dette mål bliver mere end opfyldt trods svag vækst, skyldes primært en gunstig basiseffekt på både indtægts- og udgiftssiden fra 2007 (hvor underskuddet nåede op på 5 % af BNP). |
| --- | --- |

(4)

I Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 anslået til 3,3 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 4 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. At dette mål bliver mere end opfyldt trods svag vækst, skyldes primært en gunstig basiseffekt på både indtægts- og udgiftssiden fra 2007 (hvor underskuddet nåede op på 5 % af BNP).

| (5) | Med opdateringen sættes målet for budgetunderskuddet i 2009 til 2,6 %, hvilket skal sammenholdes med 3,2 % af BNP i den forrige opdatering og en fremskrivning i Kommissionens foreløbige prognoser på 2,8 % af BNP. Målet blev skærpet som led i regeringens reaktion på finanskrisen og med udsigt til en markant forringet makroøkonomisk situation. På grund af finanskrisen, det store underskud og den store offentlige gæld vedtog regeringen ingen finanspolitiske incitamenter. På det allerseneste har regeringen dog i lyset af den økonomiske nedgang, der er mere udtalt end forventet og anslås at medføre indtægtstab på ca. 1 % af BNP, den 15. februar vedtaget yderligere en korrigerende pakke på 0,7 % af BNP og på baggrund af den første revurdering af det nye økonomiske program justeret sit underskudsmål for 2009 opad til 2,7-2,9 % af BNP. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forventes efter oplysningerne i opdateringen og som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene at vokse med ca. 1,75 procentpoint af BNP, hvilket tyder på en yderst restriktiv finanspolitisk kurs. |
| --- | --- |

(5)

Med opdateringen sættes målet for budgetunderskuddet i 2009 til 2,6 %, hvilket skal sammenholdes med 3,2 % af BNP i den forrige opdatering og en fremskrivning i Kommissionens foreløbige prognoser på 2,8 % af BNP. Målet blev skærpet som led i regeringens reaktion på finanskrisen og med udsigt til en markant forringet makroøkonomisk situation. På grund af finanskrisen, det store underskud og den store offentlige gæld vedtog regeringen ingen finanspolitiske incitamenter. På det allerseneste har regeringen dog i lyset af den økonomiske nedgang, der er mere udtalt end forventet og anslås at medføre indtægtstab på ca. 1 % af BNP, den 15. februar vedtaget yderligere en korrigerende pakke på 0,7 % af BNP og på baggrund af den første revurdering af det nye økonomiske program justeret sit underskudsmål for 2009 opad til 2,7-2,9 % af BNP. Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forventes efter oplysningerne i opdateringen og som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene at vokse med ca. 1,75 procentpoint af BNP, hvilket tyder på en yderst restriktiv finanspolitisk kurs.

| (6) | Hovedmålet med det opdaterede programs mellemfristede budgetstrategi er at reducere det nominelle underskud fra 3,4 % af BNP i 2008 til 2,6 % af BNP i 2009, hvilket forventes efterfulgt af et svagt fald til 2,5 % i 2010 og til 2,2 % i 2011. Eftersom renteudgifterne forventes at stige med et halvt procentpoint af BNP i 2009, vil den primære saldo udvise en større forbedring i 2009 (over 1 procentpoint), der vil blive efterfulgt af en forbedring på 0,3 % af BNP indtil 2011, så der bliver et overskud på 2,2 % af BNP. Landets mellemfristede målsætning for budgetstillingen (et underskud på 0,5 % af BNP i den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forventes ikke nået i programperioden. Den samlede budgetkonsolidering på 1,2 procentpoint af BNP forventes ligeligt fordelt mellem indtægts- og udgiftssiden. Efter 2009 fremgår det ikke af programmet, hvilke detaljerede foranstaltninger der ligger til grund for den forventede reduktion af underskuddet. I opdateringen vurderes det, at gældskvoten er steget kraftigt i 2008 til lidt over 71 %, hvilket hovedsagelig skyldes, at størsteparten af den første rate af den finansielle støtte fra EU og IMF er gået til opbygning af reserver. I 2009 forventes gældskvoten at stige yderligere til 72,5 %, men i årene derefter forventes den at begynde at aftage i stigende tempo (til 69 %) også med hjælp fra en gradvist stigende vækst. |
| --- | --- |

(6)

Hovedmålet med det opdaterede programs mellemfristede budgetstrategi er at reducere det nominelle underskud fra 3,4 % af BNP i 2008 til 2,6 % af BNP i 2009, hvilket forventes efterfulgt af et svagt fald til 2,5 % i 2010 og til 2,2 % i 2011. Eftersom renteudgifterne forventes at stige med et halvt procentpoint af BNP i 2009, vil den primære saldo udvise en større forbedring i 2009 (over 1 procentpoint), der vil blive efterfulgt af en forbedring på 0,3 % af BNP indtil 2011, så der bliver et overskud på 2,2 % af BNP. Landets mellemfristede målsætning for budgetstillingen (et underskud på 0,5 % af BNP i den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forventes ikke nået i programperioden. Den samlede budgetkonsolidering på 1,2 procentpoint af BNP forventes ligeligt fordelt mellem indtægts- og udgiftssiden. Efter 2009 fremgår det ikke af programmet, hvilke detaljerede foranstaltninger der ligger til grund for den forventede reduktion af underskuddet. I opdateringen vurderes det, at gældskvoten er steget kraftigt i 2008 til lidt over 71 %, hvilket hovedsagelig skyldes, at størsteparten af den første rate af den finansielle støtte fra EU og IMF er gået til opbygning af reserver. I 2009 forventes gældskvoten at stige yderligere til 72,5 %, men i årene derefter forventes den at begynde at aftage i stigende tempo (til 69 %) også med hjælp fra en gradvist stigende vækst.

| (7) | Der knytter sig forskellige risici til de forventede budgetresultater, især i programperiodens sidste år. Der er i hele programperioden betydelige risikofaktorer knyttet til udviklingen i underskuddet som følge af de makroøkonomiske udsigter. En alvorligere og mere langvarig recession vil medføre betydelige generelle indtægtstab og moderate udgiftsstigninger. På udgiftssiden er der dog for nylig iagttaget flere positive elementer. Budgetkontrollen er forbedret betydeligt siden 2006, og de gennemførte reformer synes at have sat en strukturel begrænsning på de tidligere budgetoverskridelser på nogle vigtige områder (f.eks. pristilskud).
  Dertil kommer, at regeringen som en reaktion på den seneste alvorlige forværring af de økonomiske udsigter har skåret udgifterne ned med endnu 0,7 % af BNP i 2009. Alligevel kan man ikke se bort fra risikoen for udgiftsoverskridelser, især efter 2009. Navnlig bliver den planlagte udgiftsdæmpning muligvis ikke fulgt op med tilsvarende reformer af den offentlige forvaltning, sundhedssektoren og uddannelsessystemerne, og de yderligere påkrævede budgetforanstaltninger ses ikke at være fuldt specificeret og gennemført. På den anden side skulle gennemførelsen af de planlagte reformetaper i systemerne for pensioner, sociale sikringsydelser og familieydelser bidrage til udgiftstilbageholdenhed på mellemlang sigt. Selv om de finanspolitiske rammer er indsnævret betydeligt, kan der ikke helt ses bort fra en risiko for en mindre stram finanspolitik end planlagt, til dels fordi de nye budgetrammer endnu er uprøvede. Risikoen for budgetmålene gælder også for gældskvoten; derfor bliver dens forventede udvikling fra 2009 muligvis også mindre gunstig end planlagt i programmet. |
| --- | --- |

(7)

Der knytter sig forskellige risici til de forventede budgetresultater, især i programperiodens sidste år. Der er i hele programperioden betydelige risikofaktorer knyttet til udviklingen i underskuddet som følge af de makroøkonomiske udsigter. En alvorligere og mere langvarig recession vil medføre betydelige generelle indtægtstab og moderate udgiftsstigninger. På udgiftssiden er der dog for nylig iagttaget flere positive elementer. Budgetkontrollen er forbedret betydeligt siden 2006, og de gennemførte reformer synes at have sat en strukturel begrænsning på de tidligere budgetoverskridelser på nogle vigtige områder (f.eks. pristilskud).

Dertil kommer, at regeringen som en reaktion på den seneste alvorlige forværring af de økonomiske udsigter har skåret udgifterne ned med endnu 0,7 % af BNP i 2009. Alligevel kan man ikke se bort fra risikoen for udgiftsoverskridelser, især efter 2009. Navnlig bliver den planlagte udgiftsdæmpning muligvis ikke fulgt op med tilsvarende reformer af den offentlige forvaltning, sundhedssektoren og uddannelsessystemerne, og de yderligere påkrævede budgetforanstaltninger ses ikke at være fuldt specificeret og gennemført. På den anden side skulle gennemførelsen af de planlagte reformetaper i systemerne for pensioner, sociale sikringsydelser og familieydelser bidrage til udgiftstilbageholdenhed på mellemlang sigt. Selv om de finanspolitiske rammer er indsnævret betydeligt, kan der ikke helt ses bort fra en risiko for en mindre stram finanspolitik end planlagt, til dels fordi de nye budgetrammer endnu er uprøvede. Risikoen for budgetmålene gælder også for gældskvoten; derfor bliver dens forventede udvikling fra 2009 muligvis også mindre gunstig end planlagt i programmet.

| (8) | Der er for nylig gennemført flere trin af pensionsreformerne, og de ventes at dæmpe stigningen i de fremtidige pensionsudgifter noget, men der skal gøres mere. Den i programmet anslåede budgetstilling i 2008 er bedre end den forventede udgangsstilling ifølge det forrige program, men den aldrende befolkning har stadig kraftige budgetmæssige virkninger. Den aktuelle bruttogældskvote ligger over traktatens referenceværdi. Store primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet vil sammen med de næste trin i pensionsreformerne, som regeringen for nylig har bebudet, bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

Der er for nylig gennemført flere trin af pensionsreformerne, og de ventes at dæmpe stigningen i de fremtidige pensionsudgifter noget, men der skal gøres mere. Den i programmet anslåede budgetstilling i 2008 er bedre end den forventede udgangsstilling ifølge det forrige program, men den aldrende befolkning har stadig kraftige budgetmæssige virkninger. Den aktuelle bruttogældskvote ligger over traktatens referenceværdi. Store primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet vil sammen med de næste trin i pensionsreformerne, som regeringen for nylig har bebudet, bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser.

| (9) | Indtil 2006, hvor Ungarns underskud nåede sit maksimum på 9,3 % af BNP, var landets budgetmæssige rammer meget sårbare over for finanspolitiske overskridelser og gentagne gange påvirket af afholdelse af valg. Efter en gradvis forbedring af gennemsigtigheden og budgetplanlægningen, der begyndte i 2006, blev der i november 2008 vedtaget en reformlov om finanspolitisk styring, som indeholder numeriske regler gældende for en hel årrække, og hvorved der oprettes et finanspolitisk råd. Det nye organ skal udarbejde uafhængige makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser og finanspolitiske konsekvensanalyser samt vurdere den budgetmæssige situation og budgetforslag. Hvis den nye procedure virkelig bliver fulgt konsekvent, skulle den forbedre de offentlige finansers gennemsigtighed og holdbarhed. Der er dog stadig vigtige ubesvarede spørgsmål, f.eks. hvilke håndhævelsesmekanismer der vil være virkningsfulde, og i hvilken grad de niveauer, der ligger under det nationale niveau, er omfattet. |
| --- | --- |

(9)

Indtil 2006, hvor Ungarns underskud nåede sit maksimum på 9,3 % af BNP, var landets budgetmæssige rammer meget sårbare over for finanspolitiske overskridelser og gentagne gange påvirket af afholdelse af valg. Efter en gradvis forbedring af gennemsigtigheden og budgetplanlægningen, der begyndte i 2006, blev der i november 2008 vedtaget en reformlov om finanspolitisk styring, som indeholder numeriske regler gældende for en hel årrække, og hvorved der oprettes et finanspolitisk råd. Det nye organ skal udarbejde uafhængige makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser og finanspolitiske konsekvensanalyser samt vurdere den budgetmæssige situation og budgetforslag. Hvis den nye procedure virkelig bliver fulgt konsekvent, skulle den forbedre de offentlige finansers gennemsigtighed og holdbarhed. Der er dog stadig vigtige ubesvarede spørgsmål, f.eks. hvilke håndhævelsesmekanismer der vil være virkningsfulde, og i hvilken grad de niveauer, der ligger under det nationale niveau, er omfattet.

| (10) | Som reaktion på finanskrisen gennemførte de ungarske myndigheder ikke blot en skærpelse af budgetmålene i oktober 2008 for at mindske økonomiens behov for finansiering udefra som led i det nye økonomiske program, men de vedtog også en række foranstaltninger til stabilisering af den finansielle sektor. Indskudsgarantien er blevet hævet fra 6 mio. HUF til 13 mio HUF. Myndighederne indførte også en ordning til støtte for banksektoren, som indebærer garantier for interbanklån og oprettelse af en rekapitaliseringsfond. Derudover har centralbanken truffet en række foranstaltninger, der skal øge likviditeten på markedet, og som understøttes af den repoaftale, der er indgået med den europæiske centralbank. I forlængelse af det økonomiske program, der er knyttet til den internationale finansielle bistand, ventes der yderligere foranstaltninger, der giver en strammere regulering og nøjere overvågning af finansmarkedet. |
| --- | --- |

(10)

Som reaktion på finanskrisen gennemførte de ungarske myndigheder ikke blot en skærpelse af budgetmålene i oktober 2008 for at mindske økonomiens behov for finansiering udefra som led i det nye økonomiske program, men de vedtog også en række foranstaltninger til stabilisering af den finansielle sektor. Indskudsgarantien er blevet hævet fra 6 mio. HUF til 13 mio HUF. Myndighederne indførte også en ordning til støtte for banksektoren, som indebærer garantier for interbanklån og oprettelse af en rekapitaliseringsfond. Derudover har centralbanken truffet en række foranstaltninger, der skal øge likviditeten på markedet, og som understøttes af den repoaftale, der er indgået med den europæiske centralbank. I forlængelse af det økonomiske program, der er knyttet til den internationale finansielle bistand, ventes der yderligere foranstaltninger, der giver en strammere regulering og nøjere overvågning af finansmarkedet.

| (11) | Som reaktion på den økonomiske krise har de ungarske myndigheder vedtaget en budgetneutral pakke af foranstaltninger til stimulering af økonomien, herunder de næste skridt i strukturreformen. På baggrund af behovet for at rette op på Ungarns betydelige eksterne og interne underskud har landets myndigheder i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december, ikke truffet nogen foranstaltninger med finanspolitisk incitament. Med henblik på at holde den samlede efterspørgsel og beskæftigelsen oppe i 2009 og 2010 består foranstaltningerne i bl.a. at fremskynde absorberingen af EU-strukturfondsmidler og omfordelingen af dem og at forbedre små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering. Strukturreformer er generelt et vigtigt element i den europæiske genopretningsplan, og især relevant for Ungarn, da der dér er begrænsede muligheder for finanspolitiske incitamenter og behov for at styrke konkurrenceevnen udadtil. Der er lagt mindre vægt på at forbedre konkurrenceevnen. Desuden vedtog parlamentet i december et »pathway to work«-program, som skal give de langtidsledige med få kvalifikationer større incitament til at arbejde og gøre dem mere beskæftigelsesegnede, delvis ved at dirigere nogle af de sovende midler i arbejdsmarkedsfonden over til aktiv arbejdsmarkedspolitik. Programmet indebærer en kraftig forøgelse af offentlige anlægsarbejder og uddannelsesprogrammer og indeholder incitamenter til bedre samarbejde mellem målgrupperne og den offentlige arbejdsformidling. Endvidere har regeringen fortsat sin trinvise reform af sundhedsvæsenet, uddannelsessystemerne og den offentlige administration. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. Den 16. februar bebudede regeringen flere strukturreformer af pensioner, sociale ydelser og de lokale myndigheder. |
| --- | --- |

(11)

Som reaktion på den økonomiske krise har de ungarske myndigheder vedtaget en budgetneutral pakke af foranstaltninger til stimulering af økonomien, herunder de næste skridt i strukturreformen. På baggrund af behovet for at rette op på Ungarns betydelige eksterne og interne underskud har landets myndigheder i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december, ikke truffet nogen foranstaltninger med finanspolitisk incitament. Med henblik på at holde den samlede efterspørgsel og beskæftigelsen oppe i 2009 og 2010 består foranstaltningerne i bl.a. at fremskynde absorberingen af EU-strukturfondsmidler og omfordelingen af dem og at forbedre små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering. Strukturreformer er generelt et vigtigt element i den europæiske genopretningsplan, og især relevant for Ungarn, da der dér er begrænsede muligheder for finanspolitiske incitamenter og behov for at styrke konkurrenceevnen udadtil. Der er lagt mindre vægt på at forbedre konkurrenceevnen. Desuden vedtog parlamentet i december et »pathway to work«-program, som skal give de langtidsledige med få kvalifikationer større incitament til at arbejde og gøre dem mere beskæftigelsesegnede, delvis ved at dirigere nogle af de sovende midler i arbejdsmarkedsfonden over til aktiv arbejdsmarkedspolitik. Programmet indebærer en kraftig forøgelse af offentlige anlægsarbejder og uddannelsesprogrammer og indeholder incitamenter til bedre samarbejde mellem målgrupperne og den offentlige arbejdsformidling. Endvidere har regeringen fortsat sin trinvise reform af sundhedsvæsenet, uddannelsessystemerne og den offentlige administration. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. Den 16. februar bebudede regeringen flere strukturreformer af pensioner, sociale ydelser og de lokale myndigheder.

| (12) | I betragtning af de makroøkonomiske risici må der nødvendigvis føres en restriktiv finanspolitik. Efter to års restriktiv politik bliver den finanspolitiske stilling endnu en gang restriktiv i 2009 i en situation med alvorlig recession, mens den i programmets senere år bliver stort set neutral. Opdateringen bekræfter den tilpasningskurs på mellemlang sigt, som myndighederne har lagt i det nye program for den økonomiske politik, og det er derved i overensstemmelse med de tilsagn, der er givet i forbindelse med EU's mellemfristede finansielle støtte.
  Kommissionens foreløbige prognose, der peger på et større underskud i 2009, nemlig 2,8 % af BNP, tyder dog sammen med risiciene for de makroøkonomiske fremskrivninger på, at det kan blive nødvendigt med yderligere konsolideringsforanstaltninger. Således vedtog regeringen yderligere en korrigerende pakke på 0,7 % af BNP, samtidig med at den justerede sit mål for underskuddet i 2009 en smule opad. Den nyligt vedtagne reform af den finanspolitiske styring skulle i kraft af den planlagte reduktion af gældskvoten medvirke til at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt. Med risikovurderingen for øje synes programmets budgetmæssige stilling generelt at stemme godt overens med den plan for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, som Rådet har henstillet til, forudsat at alle de budgetforanstaltninger, der er bebudet for nylig og i programmet, gennemføres i fuldt omfang, og at eventuelle fravigelser i løbet af året bliver korrigeret effektivt. I årene efter at det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret, er den underskudsreduktion, der er lagt ind i programmet, ret begrænset og ikke tilstrækkeligt understøttet af foranstaltninger. På baggrund af ovennævnte risici for gældsfremskrivningerne når gældskvoten ikke tilstrækkeligt langt ned mod referenceværdien igennem programperioden. |
| --- | --- |

(12)

I betragtning af de makroøkonomiske risici må der nødvendigvis føres en restriktiv finanspolitik. Efter to års restriktiv politik bliver den finanspolitiske stilling endnu en gang restriktiv i 2009 i en situation med alvorlig recession, mens den i programmets senere år bliver stort set neutral. Opdateringen bekræfter den tilpasningskurs på mellemlang sigt, som myndighederne har lagt i det nye program for den økonomiske politik, og det er derved i overensstemmelse med de tilsagn, der er givet i forbindelse med EU's mellemfristede finansielle støtte.

Kommissionens foreløbige prognose, der peger på et større underskud i 2009, nemlig 2,8 % af BNP, tyder dog sammen med risiciene for de makroøkonomiske fremskrivninger på, at det kan blive nødvendigt med yderligere konsolideringsforanstaltninger. Således vedtog regeringen yderligere en korrigerende pakke på 0,7 % af BNP, samtidig med at den justerede sit mål for underskuddet i 2009 en smule opad. Den nyligt vedtagne reform af den finanspolitiske styring skulle i kraft af den planlagte reduktion af gældskvoten medvirke til at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på længere sigt. Med risikovurderingen for øje synes programmets budgetmæssige stilling generelt at stemme godt overens med den plan for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, som Rådet har henstillet til, forudsat at alle de budgetforanstaltninger, der er bebudet for nylig og i programmet, gennemføres i fuldt omfang, og at eventuelle fravigelser i løbet af året bliver korrigeret effektivt. I årene efter at det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret, er den underskudsreduktion, der er lagt ind i programmet, ret begrænset og ikke tilstrækkeligt understøttet af foranstaltninger. På baggrund af ovennævnte risici for gældsfremskrivningerne når gældskvoten ikke tilstrækkeligt langt ned mod referenceværdien igennem programperioden.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (5). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (5).

Den samlede konklusion er, at Ungarn til trods for markante forbedringer af landets store underskud, bl.a. en nedbringelse af budgetunderskuddet fra 9,3 % af BNP i 2006 til under 3,5 % i 2008, er blevet særlig hårdt ramt af finanskrisen og derfor har været nødt til at holde igen med de statslige finansieringsbehov i stedet for at stimulere økonomien i nedgangsperioden. På den baggrund har man for at genskabe investorernes tillid ført en politik med yderligere finanspolitiske tilpasninger og skærpede underskudsmål. Den strategi er blevet understøttet af international finansiel bistand fra EU, IMF og Verdensbanken. Ifølge programmet skal strategien med konsolidering i programperiodens første år videreføres, således at budgetunderskuddet igen i 2009 falder kraftigt til 2,6 % af BNP og derefter gradvis aftager til 2,2 % af BNP i 2011. Denne plan for reduktion af underskuddet er dog forbundet med en vis risiko, især da de makroøkonomiske forudsætninger for programmet i mellemtiden er blevet tydeligt optimistiske. Risikoen skulle blive betydeligt mindre som følge af de korrigerende foranstaltninger, regeringen har truffet, og de strukturelle tiltag, den for nylig har bebudet, og af, at underskudsmålet for 2009 er justeret en smule opad til 2,7-2,9 % af BNP. Endvidere er vedtagelsen af loven om fiskal ansvarlighed et vigtigt skridt fremad mod en forsigtig finanspolitik, og hvis den anvendes konsekvent, burde den medvirke til en varig finanspolitisk konsolidering. De offentlige finansers holdbarhed afhænger imidlertid også af, at strukturreformerne fortsætter, for så vidt som de øger væksten på lang sigt, bidrager til at opfylde budgetmålene og gør landet mindre sårbart.

Med henvisning til ovenstående vurdering og de tilsagn, der er givet i forbindelse med den internationale finansielle støtte, på baggrund af henstillingen af 10. oktober 2006 i henhold til artikel 104, stk. 7, og i betragtning af behovet for at sikre holdbar konvergens opfordres Ungarn til

| i) | i betragtning af risiciene at bevare en tilstrækkelig stødpude, at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at bringe budgetunderskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2009, og herefter at sikre en fortsat forbedring af budgetkonsolideringen hen imod den mellemfristede målsætning, således at gældskvoten kommer ind på en faldende kurve i retning af referenceværdien på 60 % af BNP |
| --- | --- |

i)

i betragtning af risiciene at bevare en tilstrækkelig stødpude, at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at bringe budgetunderskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2009, og herefter at sikre en fortsat forbedring af budgetkonsolideringen hen imod den mellemfristede målsætning, således at gældskvoten kommer ind på en faldende kurve i retning af referenceværdien på 60 % af BNP

| ii) | at sikre fuldstændig gennemførelse af loven om fiskal ansvarlighed, fortsat at holde igen på udgifterne via de bebudede yderligere reformer af den offentlige administration, sundhedsvæsenet og uddannelsessystemerne og at gennemføre en strammere regulering og nøjere overvågning af finansmarkedet |
| --- | --- |

ii)

at sikre fuldstændig gennemførelse af loven om fiskal ansvarlighed, fortsat at holde igen på udgifterne via de bebudede yderligere reformer af den offentlige administration, sundhedsvæsenet og uddannelsessystemerne og at gennemføre en strammere regulering og nøjere overvågning af finansmarkedet

| iii) | i betragtning af den offentlige gælds størrelse og den udgiftsstigning, der er forbundet med befolkningens aldring, at forbedre den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser yderligere og at fortsætte reformen af pensionssystemet i forlængelse af de skridt, der allerede er taget i 2006-2008. |
| --- | --- |

iii)

i betragtning af den offentlige gælds størrelse og den udgiftsstigning, der er forbundet med befolkningens aldring, at forbedre den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser yderligere og at fortsætte reformen af pensionssystemet i forlængelse af de skridt, der allerede er taget i 2006-2008.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2008 | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | — |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2008 | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| KOM jan. 2009 | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | — |
| KP nov. 2007 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2008 | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM jan. 2009 (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | — |
| KP nov. 2007 | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| KOM jan. 2009 | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | — |
| KP nov. 2007 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| KOM jan. 2009 | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | — |
| KP nov. 2007 | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| KOM jan. 2009 | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | — |
| KP nov. 2007 | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| KOM jan. 2009 | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | — |
| KP nov. 2007 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| KOM jan. 2009 | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | — |
| KP nov. 2007 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | — |
| KP nov. 2007 | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | — |
| KP nov. 2007 | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| KOM jan. 2009 | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | — |
| KP nov. 2007 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2008

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

KOM jan. 2009

1,1

0,9

– 1,6

1,0

—

KP nov. 2007

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2008

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

KOM jan. 2009

7,9

6,1

2,8

2,2

—

KP nov. 2007

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2008

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

KOM jan. 2009 (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

—

KP nov. 2007

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

KOM jan. 2009

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

—

KP nov. 2007

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP dec. 2008

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

KOM jan. 2009

44,9

45,5

46,1

46,4

—

KP nov. 2007

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP dec. 2008

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

KOM jan. 2009

49,8

48,8

48,9

49,5

—

KP nov. 2007

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

KOM jan. 2009

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

—

KP nov. 2007

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

KOM jan. 2009

– 0,9

0,8

1,6

1,5

—

KP nov. 2007

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM jan. 2009

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

—

KP nov. 2007

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM jan. 2009

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

—

KP nov. 2007

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2008

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

KOM jan. 2009

65,8

71,9

73,8

74,0

—

KP nov. 2007

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Se Rådets afgørelse 2009/102/EF om mellemfristet finansiel støtte til Ungarn (EUT L 37 af 6.2.2009, s. 5).

(3)  For nærmere oplysninger om EU's mellemfristede finansielle støtte til Ungarn henvises til følgende tematiske websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eurorelated_en.htm

(4)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(5)  Navnlig mangler der oplysning om opdelingen af stock-flow-tilpasningen og visse data vedrørende de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,7 %, 1,3 %, 0,9 % og 0,5 % i perioden 2007-2010.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmet som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,9 % af BNP i 2007 og 0,4 % i 2008; alle underskudsforøgende ifølge det seneste program og udgør 0,9 % af BNP i 2007 og 0,3 % af BNP i 2008; alle underskudsforøgende i henhold til Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/12

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011

(2009/C 66/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Maltas opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Maltas opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2008-2011.

| (2) | Selv om finanskrisen hidtil kun i begrænset omfang har sat sine spor i Malta, kan den økonomiske aktivitet, herunder især udenrigshandelen, forventes at blive ramt af den globale afmatning. Den betydelige reduktion af det offentlige underskud i årene 2004-2007 blev midlertidigt bremset i 2008, hvor det skønnes at være vokset til 3,5 % af BNP efter en række udgiftsforøgende beslutninger. Budgetstrategien er at fortsætte den finanspolitiske konsolidering fra 2009. Som led i den samlede strategi er der truffet en række foranstaltninger som modtræk til den økonomiske afmatning i form af øgede offentlige investeringer (delvis finansieret af EU), stimulering af købekraften og direkte støtte til fremstillingsindustrien, turisme og SMV'er. De største udfordringer for Malta består i at genoptage budgetkonsolideringen og samtidig fortsætte diversificeringen af økonomien og stimulere eksporten ved at styrke konkurrenceevnen. Selv om Malta følger en strategi til fremme af en ikke-prisbaseret konkurrenceevne ved at gøre det lettere at overgå til mere værdiskabende aktiviteter, er omkostningskonkurrenceevnen stadig nøglen til en eksportdrevet vækst. |
| --- | --- |

(2)

Selv om finanskrisen hidtil kun i begrænset omfang har sat sine spor i Malta, kan den økonomiske aktivitet, herunder især udenrigshandelen, forventes at blive ramt af den globale afmatning. Den betydelige reduktion af det offentlige underskud i årene 2004-2007 blev midlertidigt bremset i 2008, hvor det skønnes at være vokset til 3,5 % af BNP efter en række udgiftsforøgende beslutninger. Budgetstrategien er at fortsætte den finanspolitiske konsolidering fra 2009. Som led i den samlede strategi er der truffet en række foranstaltninger som modtræk til den økonomiske afmatning i form af øgede offentlige investeringer (delvis finansieret af EU), stimulering af købekraften og direkte støtte til fremstillingsindustrien, turisme og SMV'er. De største udfordringer for Malta består i at genoptage budgetkonsolideringen og samtidig fortsætte diversificeringen af økonomien og stimulere eksporten ved at styrke konkurrenceevnen. Selv om Malta følger en strategi til fremme af en ikke-prisbaseret konkurrenceevne ved at gøre det lettere at overgå til mere værdiskabende aktiviteter, er omkostningskonkurrenceevnen stadig nøglen til en eksportdrevet vækst.

| (3) | I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 2,8 % i 2008 til 2,2 % i 2009, før den igen vokser til i gennemsnit 2,7 % i resten af programperioden. Vurderet på grundlag af de foreliggende oplysninger (2) er dette scenario baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser ud fra formodningen om en relativt kraftig forbedring af eksporten. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være i den øvre ende for 2009 og plausible derefter. Muligheden for, at der kommer generelle lønstigninger, der overstiger produktivitetsfremgangen, kan medføre en mindre positiv udvikling i Maltas konkurrenceevne end angivet i det opdaterede stabilitetsprogram. |
| --- | --- |

(3)

I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil falde fra 2,8 % i 2008 til 2,2 % i 2009, før den igen vokser til i gennemsnit 2,7 % i resten af programperioden. Vurderet på grundlag af de foreliggende oplysninger (2) er dette scenario baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser ud fra formodningen om en relativt kraftig forbedring af eksporten. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer at være i den øvre ende for 2009 og plausible derefter. Muligheden for, at der kommer generelle lønstigninger, der overstiger produktivitetsfremgangen, kan medføre en mindre positiv udvikling i Maltas konkurrenceevne end angivet i det opdaterede stabilitetsprogram.

| (4) | I den foreløbige prognose fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 anslået til 3,5 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 1,2 % af BNP i det forrige program (3). Forskellen afspejler primært en større vækst i udgifterne end planlagt, hvilket især skyldes: i) de ikke-budgetterede engangsudgifter til efterlønsordninger til fordel for skibsværftsansatte (1 % af BNP), ii) ekstraudgifter til energisubsidier (0,8 % af BNP) og iii) en større stigning end planlagt i lønomkostningerne som følge af nyansættelser og højere lønninger, især inden for sundhedssektoren (0,5 % af BNP). |
| --- | --- |

(4)

I den foreløbige prognose fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 anslået til 3,5 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 1,2 % af BNP i det forrige program (3). Forskellen afspejler primært en større vækst i udgifterne end planlagt, hvilket især skyldes: i) de ikke-budgetterede engangsudgifter til efterlønsordninger til fordel for skibsværftsansatte (1 % af BNP), ii) ekstraudgifter til energisubsidier (0,8 % af BNP) og iii) en større stigning end planlagt i lønomkostningerne som følge af nyansættelser og højere lønninger, især inden for sundhedssektoren (0,5 % af BNP).

| (5) | Ifølge programmet skal det offentlige underskud falde til 1,5 % af BNP i 2009 (underskudsformindskende engangstransaktioner i form af salg af jord skønnes at ville udgøre 0,3 % af BNP). Det strukturelle underskud i 2009 er aftagende. De budgetmæssige virkninger af foranstaltninger til støtte for økonomien (der forventes at udgøre 1,5 % af BNP) mere end opvejes af den underskudsreducerende virkning af reduktionen i energisubsidierne og andre subsidier, bortfaldet af engangsudgifterne til efterlønsordninger til fordel for skibsværftsansatte og forhøjelsen af forbrugsafgifterne foruden den kraftige stigning i skatteindtægterne (fra internationale virksomheder), som udgør ca. 2,25 % af BNP. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet skal det offentlige underskud falde til 1,5 % af BNP i 2009 (underskudsformindskende engangstransaktioner i form af salg af jord skønnes at ville udgøre 0,3 % af BNP). Det strukturelle underskud i 2009 er aftagende. De budgetmæssige virkninger af foranstaltninger til støtte for økonomien (der forventes at udgøre 1,5 % af BNP) mere end opvejes af den underskudsreducerende virkning af reduktionen i energisubsidierne og andre subsidier, bortfaldet af engangsudgifterne til efterlønsordninger til fordel for skibsværftsansatte og forhøjelsen af forbrugsafgifterne foruden den kraftige stigning i skatteindtægterne (fra internationale virksomheder), som udgør ca. 2,25 % af BNP.

| (6) | Budgetstrategien på mellemlang sigt, der er beskrevet i det opdaterede program, går ud på at videreføre den finanspolitiske konsolidering i hele programperioden med det overordnede mål at opfylde den mellemfristede målsætning om balance i den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) i 2011, hvilket er et år senere end planlagt i stabilitetsprogrammet for 2007. Det samlede underskud forventes at falde yderligere til 0,3 % af BNP i 2010, hvorefter det i 2011 vil blive vendt til et overskud på 1,2 % af BNP. I programmet er det dog ikke oplyst, hvilke foranstaltninger der skal bidrage til at nå dette mål. Den planlagte konsolidering i løbet af programperioden skal først og fremmest gennemføres via udgiftstilbageholdenhed, således at udgiftskvoten reduceres med 3,2 procentpoint af BNP, mens indtægterne forventes at stige med 1,2 procentpoint. Udgiftstilbageholdenheden skal sikres ved lavere subsidier og sociale ydelser (allerede i 2009) og et lavere offentligt forbrug (i sidste del af programperioden — 2010-2011). Størstedelen af stigningen i indtægterne i programperioden bygger på formodningen om højere skatteindtægter, som programmet tilskriver en stigning i antallet af internationale virksomheder registreret i Malta. Den offentlige bruttogæld, der er anslået til 62,8 % af BNP i 2008, forventes at være faldet med 3 procentpoint i 2010 og med yderligere 3,5 procentpoint i 2011, hovedsagelig som følge af det voksende primære overskud fra og med 2009. |
| --- | --- |

(6)

Budgetstrategien på mellemlang sigt, der er beskrevet i det opdaterede program, går ud på at videreføre den finanspolitiske konsolidering i hele programperioden med det overordnede mål at opfylde den mellemfristede målsætning om balance i den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) i 2011, hvilket er et år senere end planlagt i stabilitetsprogrammet for 2007. Det samlede underskud forventes at falde yderligere til 0,3 % af BNP i 2010, hvorefter det i 2011 vil blive vendt til et overskud på 1,2 % af BNP. I programmet er det dog ikke oplyst, hvilke foranstaltninger der skal bidrage til at nå dette mål. Den planlagte konsolidering i løbet af programperioden skal først og fremmest gennemføres via udgiftstilbageholdenhed, således at udgiftskvoten reduceres med 3,2 procentpoint af BNP, mens indtægterne forventes at stige med 1,2 procentpoint. Udgiftstilbageholdenheden skal sikres ved lavere subsidier og sociale ydelser (allerede i 2009) og et lavere offentligt forbrug (i sidste del af programperioden — 2010-2011). Størstedelen af stigningen i indtægterne i programperioden bygger på formodningen om højere skatteindtægter, som programmet tilskriver en stigning i antallet af internationale virksomheder registreret i Malta. Den offentlige bruttogæld, der er anslået til 62,8 % af BNP i 2008, forventes at være faldet med 3 procentpoint i 2010 og med yderligere 3,5 procentpoint i 2011, hovedsagelig som følge af det voksende primære overskud fra og med 2009.

| (7) | Budgetresultaterne er behæftet med nedadgående risici i hele programperioden. Risiciene skal især ses i relation til de optimistiske forventninger til den makroøkonomiske udvikling, de svingende indtægter (usikkerhed omkring stigningen i de direkte skatteindtægter fra internationale virksomheder) og muligheden for udgiftsoverskridelser sammenholdt med den forventede nedgang i det offentlige forbrug i sidste del af programperioden. For 2010 og 2011 er de manglende oplysninger om de foranstaltninger, der skal indgå i konsolideringsprocessen, en yderligere risikofaktor, navnlig hvad angår planerne om at videreføre løntilbageholdenheden inden for den offentlige sektor. De risici, der knytter sig til underskudsprognoserne, indebærer, at gældskvoten kan vise sig at blive større end beregnet i programmet. På grundlag af de foreliggende oplysninger vil afviklingen af de maltesiske skibsværfter i løbet af 2009 også kunne forøge gældsniveauet. |
| --- | --- |

(7)

Budgetresultaterne er behæftet med nedadgående risici i hele programperioden. Risiciene skal især ses i relation til de optimistiske forventninger til den makroøkonomiske udvikling, de svingende indtægter (usikkerhed omkring stigningen i de direkte skatteindtægter fra internationale virksomheder) og muligheden for udgiftsoverskridelser sammenholdt med den forventede nedgang i det offentlige forbrug i sidste del af programperioden. For 2010 og 2011 er de manglende oplysninger om de foranstaltninger, der skal indgå i konsolideringsprocessen, en yderligere risikofaktor, navnlig hvad angår planerne om at videreføre løntilbageholdenheden inden for den offentlige sektor. De risici, der knytter sig til underskudsprognoserne, indebærer, at gældskvoten kan vise sig at blive større end beregnet i programmet. På grundlag af de foreliggende oplysninger vil afviklingen af de maltesiske skibsværfter i løbet af 2009 også kunne forøge gældsniveauet.

| (8) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af befolkningens aldring i Malta ligger betydeligt under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne målt i forhold til BNP ifølge fremskrivningerne fra 2005 vil falde på lang sigt. Pensionsreformen fra 2006, som både tager sigte på at hæve pensionsalderen og øge pensionernes størrelse, vil dog formentlig medføre højere udgifter på længere sigt. Hertil kommer, at den aktuelle bruttogældskvote ligger over traktatens referenceværdi. Den i programmet anslåede budgetstilling i 2008, som er værre end udgangsstillingen i det foregående program, forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning for holdbarhedsgabet. En forbedring af budgetstillingen vil kunne bidrage til at mindske risiciene for bæredygtigheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(8)

Den langsigtede budgetmæssige virkning af befolkningens aldring i Malta ligger betydeligt under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne målt i forhold til BNP ifølge fremskrivningerne fra 2005 vil falde på lang sigt. Pensionsreformen fra 2006, som både tager sigte på at hæve pensionsalderen og øge pensionernes størrelse, vil dog formentlig medføre højere udgifter på længere sigt. Hertil kommer, at den aktuelle bruttogældskvote ligger over traktatens referenceværdi. Den i programmet anslåede budgetstilling i 2008, som er værre end udgangsstillingen i det foregående program, forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning for holdbarhedsgabet. En forbedring af budgetstillingen vil kunne bidrage til at mindske risiciene for bæredygtigheden i de offentlige finanser.

| (9) | Selv om udgifterne i perioden 2004-2007 var lavere end de budgetterede beløb, har erfaringerne i 2008 vist, at de offentlige udgifter stadig er genstand for vilkårlige beslutninger under budgetgennemførelsen, eftersom der ikke er nogen klar budgetstrategi på mellemlang sigt. Ifølge programmet vil der ikke blive foretaget forbedringer på dette område. Endvidere synes budgetmidlerne at være dårligt udnyttet inden for undervisning og sundhed. |
| --- | --- |

(9)

Selv om udgifterne i perioden 2004-2007 var lavere end de budgetterede beløb, har erfaringerne i 2008 vist, at de offentlige udgifter stadig er genstand for vilkårlige beslutninger under budgetgennemførelsen, eftersom der ikke er nogen klar budgetstrategi på mellemlang sigt. Ifølge programmet vil der ikke blive foretaget forbedringer på dette område. Endvidere synes budgetmidlerne at være dårligt udnyttet inden for undervisning og sundhed.

| (10) | I oktober 2008 forhøjede regeringen garantien for indlån i maltesiske banker fra 20 000 til 100 000 EUR. Det har hidtil ikke vist sig nødvendigt at indføre andre foranstaltninger til stabilisering af finanssystemet. |
| --- | --- |

(10)

I oktober 2008 forhøjede regeringen garantien for indlån i maltesiske banker fra 20 000 til 100 000 EUR. Det har hidtil ikke vist sig nødvendigt at indføre andre foranstaltninger til stabilisering af finanssystemet.

| (11) | Finanspolitikken i 2009 har generelt en konsoliderende indvirkning på budgettet, som er adækvat og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december 2008 i lyset af de høje underskuds- og gældskvoter og den konkurrencemæssige udfordring. Malta vedtog dog i henhold til den europæiske økonomiske genopretningsplan flere foranstaltninger for at støtte økonomien i 2009. Hovedparten af foranstaltningerne er rettidige, målrettede og rettet mod de sektorer, der kan forventes at blive hårdest ramt af den økonomiske afmatning, f.eks. turismen og fremstillingsindustrien. Med undtagelse af de offentlige investeringer, som målt i forhold til BNP vil blive reduceret lidt i 2011, synes foranstaltningerne at være af permanent karakter. En række strukturforanstaltninger, der indgår i et langsigtet reformprogram, skulle via en forbedring af vækstpotentialet kunne bidrage til at imødegå de udfordringer, der er affødt af den økonomiske nedgang. Især vil den planlagte liberalisering af den offentlige transport gøre sektoren mere effektiv og konkurrencedygtig, mens gennemførelsen af et flexicuritysystem vil være med til at sikre arbejdskraft med de nødvendige kvalifikationer til de nye højkompetencesektorer. Endvidere skal der ifølge programmet afsættes flere midler til infrastruktur- og miljøprojekter. Foranstaltningerne skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(11)

Finanspolitikken i 2009 har generelt en konsoliderende indvirkning på budgettet, som er adækvat og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december 2008 i lyset af de høje underskuds- og gældskvoter og den konkurrencemæssige udfordring. Malta vedtog dog i henhold til den europæiske økonomiske genopretningsplan flere foranstaltninger for at støtte økonomien i 2009. Hovedparten af foranstaltningerne er rettidige, målrettede og rettet mod de sektorer, der kan forventes at blive hårdest ramt af den økonomiske afmatning, f.eks. turismen og fremstillingsindustrien. Med undtagelse af de offentlige investeringer, som målt i forhold til BNP vil blive reduceret lidt i 2011, synes foranstaltningerne at være af permanent karakter. En række strukturforanstaltninger, der indgår i et langsigtet reformprogram, skulle via en forbedring af vækstpotentialet kunne bidrage til at imødegå de udfordringer, der er affødt af den økonomiske nedgang. Især vil den planlagte liberalisering af den offentlige transport gøre sektoren mere effektiv og konkurrencedygtig, mens gennemførelsen af et flexicuritysystem vil være med til at sikre arbejdskraft med de nødvendige kvalifikationer til de nye højkompetencesektorer. Endvidere skal der ifølge programmet afsættes flere midler til infrastruktur- og miljøprojekter. Foranstaltningerne skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse.

| (12) | Den strukturelle saldo som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet forventes at blive forbedret yderligere med gennemsnitligt 1,25 procentpoint af BNP pr. år i 2010-2011. Tages det i betragtning, hvor alvorlige risici budgetmålene er behæftet med, vil programmet ikke give tilstrækkelig sikkerhed for, at en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP ved programperiodens slutning undgås. Den planlagte konsolidering i den sidste del af programperioden bør baseres på konkrete foranstaltninger. Ud fra de risici, der knytter sig til gældsfremskrivningerne, ser gældskvoten ud til på mellemlang sigt at falde tilstrækkeligt i forhold til referenceværdien, selv om den i henhold til Kommissionens fremskrivning vil stige en smule på kort sigt, i betragtning af det markante fald i gældskvoten i perioden 2004-2007. |
| --- | --- |

(12)

Den strukturelle saldo som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet forventes at blive forbedret yderligere med gennemsnitligt 1,25 procentpoint af BNP pr. år i 2010-2011. Tages det i betragtning, hvor alvorlige risici budgetmålene er behæftet med, vil programmet ikke give tilstrækkelig sikkerhed for, at en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP ved programperiodens slutning undgås. Den planlagte konsolidering i den sidste del af programperioden bør baseres på konkrete foranstaltninger. Ud fra de risici, der knytter sig til gældsfremskrivningerne, ser gældskvoten ud til på mellemlang sigt at falde tilstrækkeligt i forhold til referenceværdien, selv om den i henhold til Kommissionens fremskrivning vil stige en smule på kort sigt, i betragtning af det markante fald i gældskvoten i perioden 2004-2007.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at der i programmet på trods af en faldende økonomisk vækst og en overskridelse af underskudsreferenceværdien på 3 % af BNP forventes en konsolidering af budgettet fra og med 2009. En forbedring, som skal sikres via udgiftstilbageholdenhed og i mindre grad højere indtægter. Dette er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og kan betragtes som adækvat i betragtning af de høje underskuds- og gældskvoter og den konkurrencemæssige udfordring. Realiseringen af underskuds- og gældsmålene i løbet af programperioden er imidlertid behæftet med risici som følge af de optimistiske forventninger til den makroøkonomiske udvikling, de svingende indtægter, muligheden for udgiftsoverskridelser og manglende oplysninger om konsolideringsforanstaltningerne i programmets sidste år. Gældskvoten, som i løbet af programperioden forventes at falde gradvis til under referenceværdien på 60 % af BNP, men som er behæftet med ovennævnte risici, ser ud til på mellemlang sigt at falde tilstrækkeligt i forhold til referenceværdien, selv om den i henhold til Kommissionens prognose vil stige en smule på kort sigt, i betragtning af det markante fald i gældskvoten i perioden 2004-2007. Den utilstrækkelige diversificering af økonomien, om end der er sket forbedringer i de senere år, øger Maltas sårbarhed over for ydre påvirkninger, især i forbindelse med den nuværende økonomiske nedgang. Desuden er konkurrenceevnen fortsat truet, især hvis der kommer generelle lønstigninger, der ikke modsvares af en tilsvarende produktivitetsfremgang.

På baggrund af ovennævnte vurdering opfordres Malta til at:

| i) | fortsætte den finanspolitiske konsolidering som planlagt i programmet for at vende tilbage til en situation, hvor underskuddet i forhold til BNP ligger under 3 % i 2009 som planlagt, og sikre, at den offentlige gældskvote nedbringes i overensstemmelse hermed ved at præcisere, hvilke foranstaltninger der i programmets sidste år skal støtte den planlagte konsolidering hen imod den mellemfristede budgetmålsætning |
| --- | --- |

i)

fortsætte den finanspolitiske konsolidering som planlagt i programmet for at vende tilbage til en situation, hvor underskuddet i forhold til BNP ligger under 3 % i 2009 som planlagt, og sikre, at den offentlige gældskvote nedbringes i overensstemmelse hermed ved at præcisere, hvilke foranstaltninger der i programmets sidste år skal støtte den planlagte konsolidering hen imod den mellemfristede budgetmålsætning

| ii) | styrke budgetrammen på mellemlang sigt og forbedre udnyttelsen af de offentlige udgifter, herunder ved at fremskynde udformningen og gennemførelsen af en omfattende reform af sundhedssektoren. |
| --- | --- |

ii)

styrke budgetrammen på mellemlang sigt og forbedre udnyttelsen af de offentlige udgifter, herunder ved at fremskynde udformningen og gennemførelsen af en omfattende reform af sundhedssektoren.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP dec. 2008 | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | — |
| KP nov. 2007 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP dec. 2008 | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| KOM jan. 2009 | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | — |
| KP nov. 2007 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | SP dec. 2008 | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM jan. 2009 (6) | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | — |
| KP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | — |
| KP nov. 2007 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| KOM jan. 2009 | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | — |
| KP nov. 2007 | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| KOM jan. 2009 | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | — |
| KP nov. 2007 | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | — |
| KP nov. 2007 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | — |
| KP nov. 2007 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| KOM jan. 2009 | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | — |
| KP nov. 2007 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | SP dec. 2008 | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | — |
| KP nov. 2007 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP dec. 2008 | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| KOM jan. 2009 | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | — |
| KP nov. 2007 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

SP dec. 2008

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

KOM jan. 2009

3,9

2,1

0,7

1,3

—

KP nov. 2007

3,5

3,1

3,2

3,4

—

HICP-inflation

(%)

SP dec. 2008

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

KOM jan. 2009

0,7

4,6

1,9

2,2

—

KP nov. 2007

0,9

2,5

2,3

2,1

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

SP dec. 2008

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

KOM jan. 2009 (6)

1,1

1,2

0,0

– 0,6

—

KP nov. 2007

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

KOM jan. 2009

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

—

KP nov. 2007

– 0,5

0,2

3,2

5,5

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP dec. 2008

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

KOM jan. 2009

40,4

40,7

41,1

41,2

—

KP nov. 2007

41,0

40,9

39,9

39,5

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP dec. 2008

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

KOM jan. 2009

42,2

44,2

43,7

43,8

—

KP nov. 2007

42,7

42,2

40,0

38,5

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

KOM jan. 2009

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

—

KP nov. 2007

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP dec. 2008

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

KOM jan. 2009

1,6

– 0,2

0,8

0,8

—

KP nov. 2007

1,7

2,0

2,9

3,8

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

KOM jan. 2009

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

—

KP nov. 2007

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

SP dec. 2008

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

—

KP nov. 2007

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP dec. 2008

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

KOM jan. 2009

61,9

63,3

64,0

64,2

—

KP nov. 2007

62,9

60,0

57,2

53,3

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I programmet anslås underskuddet for 2008 til 3,3 % af BNP, hvilket bekræfter de tal, der blev indberettet i oktober 2008 som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Eftersom det indberettede tal er en overskridelse af traktatens referenceværdi, udarbejdede Kommissionen den 18. februar 2009 en rapport i henhold til traktatens artikel 104, stk. 3.

(4)  Især er der for perioden 2007-2011 ikke givet oplysninger om udviklingen i den offentlige gæld, bl.a. data om stock-flow-korrektioner for forskelle, der opstår ved anvendelse af hhv. kasseregnskabsprincippet og periodeafgrænsningsprincippet, nettoakkumulation af finansielle aktiver, nettoakkumulation af finansielle aktiver — privatiseringsindtægter, værdiansættelseseffekter o.l., likvide finansielle aktiver, finansiel nettogæld.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 2,3 %, 2 %, 1,9 % og 1,9 % i perioden 2007-2010.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,6 % af BNP i 2007, 0,3 % af BNP i 2008, 0,3 % af BNP i 2009 og 0,1 % af BNP i 2010, alle underskudsformindskende ifølge stabilitetsprogrammet for 2008 og 0,6 % af BNP i 2007, – 0,6 % af BNP i 2008 og 0,3 % af BNP i 2009 i henhold til den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/17

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Polens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

(2009/C 66/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Polens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2008-2011.

| (2) | I henhold til de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 forventes BNP-væksten at falde fra 5 % i 2008 til omkring 2 % i 2009 som følge af især den globale finanskrise. De globale handelsstrømme er blevet svækket, og det påvirker Polens eksportorienterede sektorer, mens finanskrisen lægger en dæmper på de udenlandske direkte investeringer og begrænser både den finansielle og ikke-finansielle sektors adgang til ekstern finansiering. Den forholdsvis store andel af realkreditlån denomineret i udenlandsk valuta lægger en ekstra dæmper på det private forbrug i en tid med betydelige valutadeprecieringer, og den polske byggesektor er ramt af faldende priser og efterspørgsel på boligmarkedet. Efter at have hævet renten i første halvdel af 2008 (fra 5,25 % i januar 2008 til 6 % i juni 2008) lempede den polske centralbank pengepolitikken ved at sænke renten til 5 % i de to sidste måneder af 2008. Den nominelle effektive kurs på den polske zloty faldt med 11,2 % i løbet af 2008. Som følge af den økonomiske afmatning har regeringen truffet en række ekspansive foranstaltninger (hovedsagelig skattenedsættelser og en kraftig forøgelse af de offentlige investeringer) både forud for krisen og efter, at dens virkninger blev synlige. De planlagte finanspolitiske foranstaltninger vil stimulere både den samlede efterspørgsel på kort sigt og styrke den polske økonomis udbudsside på længere sigt. Ifølge de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 kan der forventes en forværring af det offentlige underskud med omkring 1 procentpoint til 3,5 % af BNP i 2009. Hvis der ikke træffes korrigerende foranstaltninger, vil underskuddet kun falde marginalt i 2010. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 forventes BNP-væksten at falde fra 5 % i 2008 til omkring 2 % i 2009 som følge af især den globale finanskrise. De globale handelsstrømme er blevet svækket, og det påvirker Polens eksportorienterede sektorer, mens finanskrisen lægger en dæmper på de udenlandske direkte investeringer og begrænser både den finansielle og ikke-finansielle sektors adgang til ekstern finansiering. Den forholdsvis store andel af realkreditlån denomineret i udenlandsk valuta lægger en ekstra dæmper på det private forbrug i en tid med betydelige valutadeprecieringer, og den polske byggesektor er ramt af faldende priser og efterspørgsel på boligmarkedet. Efter at have hævet renten i første halvdel af 2008 (fra 5,25 % i januar 2008 til 6 % i juni 2008) lempede den polske centralbank pengepolitikken ved at sænke renten til 5 % i de to sidste måneder af 2008. Den nominelle effektive kurs på den polske zloty faldt med 11,2 % i løbet af 2008. Som følge af den økonomiske afmatning har regeringen truffet en række ekspansive foranstaltninger (hovedsagelig skattenedsættelser og en kraftig forøgelse af de offentlige investeringer) både forud for krisen og efter, at dens virkninger blev synlige. De planlagte finanspolitiske foranstaltninger vil stimulere både den samlede efterspørgsel på kort sigt og styrke den polske økonomis udbudsside på længere sigt. Ifølge de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 kan der forventes en forværring af det offentlige underskud med omkring 1 procentpoint til 3,5 % af BNP i 2009. Hvis der ikke træffes korrigerende foranstaltninger, vil underskuddet kun falde marginalt i 2010.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil aftage fra 5,1 % i 2008 til 3,7 % i 2009, før den igen stiger til i gennemsnit 4,2 % over resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser for 2009 og derefter, da det bygger på en optimistisk vurdering af eksportmarkedsvæksten og ikke til fulde tager højde for oplysninger af nyere dato, der peger i retning af en yderligere forværring af den økonomiske situation. Der er især kun taget begrænset højde for mængden af lån denomineret i udenlandsk valuta og udviklingen på boligmarkedet, og programmet synes at undervurdere de følger, som den faldende udlånsaktivitet kan få for de private investeringer. Programmets inflationsfremskrivninger er realistiske. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at den reale BNP-vækst vil aftage fra 5,1 % i 2008 til 3,7 % i 2009, før den igen stiger til i gennemsnit 4,2 % over resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på særdeles optimistiske vækstantagelser for 2009 og derefter, da det bygger på en optimistisk vurdering af eksportmarkedsvæksten og ikke til fulde tager højde for oplysninger af nyere dato, der peger i retning af en yderligere forværring af den økonomiske situation. Der er især kun taget begrænset højde for mængden af lån denomineret i udenlandsk valuta og udviklingen på boligmarkedet, og programmet synes at undervurdere de følger, som den faldende udlånsaktivitet kan få for de private investeringer. Programmets inflationsfremskrivninger er realistiske.

| (4) | I de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 sat til 2,5 % af BNP, hvilket svarer til målet i den sidste opdatering af konvergensprogrammet. Dette tal skyldes hovedsagelig en svagere stigning i indtægterne i 2008 (logisk konsekvens af den lavere forventede BNP-vækst), der blev opvejet af mindre dynamik på udgiftssiden. |
| --- | --- |

(4)

I de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 sat til 2,5 % af BNP, hvilket svarer til målet i den sidste opdatering af konvergensprogrammet. Dette tal skyldes hovedsagelig en svagere stigning i indtægterne i 2008 (logisk konsekvens af den lavere forventede BNP-vækst), der blev opvejet af mindre dynamik på udgiftssiden.

| (5) | Det offentlige underskud vil efter planen blive forbedret til 2,5 % af BNP i 2009 i henhold til konvergensprogrammet fra december 2008, og dét skal sammenlignes med den forværring til 3,5 %, som der var forventninger om i de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene, der tog udgangspunkt i et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. De diskretionære foranstaltninger forventes at få en nettoeffekt for budgettet på over 1 procentpoint. Dette omfatter de særlige foranstaltninger truffet som reaktion på den økonomiske nedgang (som led i den stabilitets- og udviklingsplan, der blev lanceret den 30. november 2008). På grund af en ændring i sammensætningen af Polens skatteindtægter vil dette ikke medføre en tilsvarende forværring af den strukturelle saldo, der er beregnet til omkring 1/3 procentpoint. |
| --- | --- |

(5)

Det offentlige underskud vil efter planen blive forbedret til 2,5 % af BNP i 2009 i henhold til konvergensprogrammet fra december 2008, og dét skal sammenlignes med den forværring til 3,5 %, som der var forventninger om i de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene, der tog udgangspunkt i et mindre gunstigt makroøkonomisk scenario. De diskretionære foranstaltninger forventes at få en nettoeffekt for budgettet på over 1 procentpoint. Dette omfatter de særlige foranstaltninger truffet som reaktion på den økonomiske nedgang (som led i den stabilitets- og udviklingsplan, der blev lanceret den 30. november 2008). På grund af en ændring i sammensætningen af Polens skatteindtægter vil dette ikke medføre en tilsvarende forværring af den strukturelle saldo, der er beregnet til omkring 1/3 procentpoint.

| (6) | Det mellemfristede mål i konvergensprogrammet fra december 2008 består i at holde underskuddet på de offentlige finanser under 3 % af BNP på holdbar vis og gradvist reducere det i løbet af programperioden for in 2011 at nå frem til et samlet offentligt underskud på 1,9 %. Som følge af den kraftige forværring af det makroøkonomiske scenario forventer de polske myndigheder, at det først vil være muligt at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning på en måde, der er forenelig med målene for det nominelle underskud, dvs. en strukturel offentlig saldo (konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 1 % af BNP, efter 2011, der er det år, der blev sat som mål i den sidste opdatering af konvergensprogrammet. Tilpasningskursen er baseret på en betydelig reduktion i de offentlige udgifter (på 1,5 procentpoint af BNP) og et fald i indtægtskvoten på et procentpoint. Programmet indeholder imidlertid ikke nærmere oplysninger om de foranstaltninger, der skal bidrage til at sænke udgifterne. Ifølge programmet forventes gældskvoten at blive reduceret fra næsten 46 % af BNP i 2008 til under 45 % i 2011 (med et fald på 0,7 procentpoint i programperiodens sidste år). Dette skøn står i kontrast til Kommissionens foreløbige prognose, ifølge hvilken der forventes en skarp stigning i bruttogældskvoten fra 45,5 % i 2008 til lidt under 50 % i 2010. Denne forskel skyldes især forskellige prognoser for udviklingen i primære underskud. |
| --- | --- |

(6)

Det mellemfristede mål i konvergensprogrammet fra december 2008 består i at holde underskuddet på de offentlige finanser under 3 % af BNP på holdbar vis og gradvist reducere det i løbet af programperioden for in 2011 at nå frem til et samlet offentligt underskud på 1,9 %. Som følge af den kraftige forværring af det makroøkonomiske scenario forventer de polske myndigheder, at det først vil være muligt at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning på en måde, der er forenelig med målene for det nominelle underskud, dvs. en strukturel offentlig saldo (konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 1 % af BNP, efter 2011, der er det år, der blev sat som mål i den sidste opdatering af konvergensprogrammet. Tilpasningskursen er baseret på en betydelig reduktion i de offentlige udgifter (på 1,5 procentpoint af BNP) og et fald i indtægtskvoten på et procentpoint. Programmet indeholder imidlertid ikke nærmere oplysninger om de foranstaltninger, der skal bidrage til at sænke udgifterne. Ifølge programmet forventes gældskvoten at blive reduceret fra næsten 46 % af BNP i 2008 til under 45 % i 2011 (med et fald på 0,7 procentpoint i programperiodens sidste år). Dette skøn står i kontrast til Kommissionens foreløbige prognose, ifølge hvilken der forventes en skarp stigning i bruttogældskvoten fra 45,5 % i 2008 til lidt under 50 % i 2010. Denne forskel skyldes især forskellige prognoser for udviklingen i primære underskud.

| (7) | Der er risiko for, at de budgetresultater, der forventes i henhold til programmet, ikke bliver nået. De optimistiske hypoteser vedrørende BNP-væksten fører til et ligeledes optimistisk skøn over indtægtsstigningen i hele programperioden. Navnlig forventningerne til de direkte skatteindtægter og andre indtægter end skatteindtægter, socialsikringsbidrag og formueindkomst i 2009 er optimistiske. Programmets makroøkonomiske scenario synes at gå ud fra, at de stimulerende skatteforanstaltninger (nedsættelse af personindkomstbeskatningen og en kraftig forøgelse af de offentlige investeringer) kan sætte effektivt skub i væksten i 2009. Det bliver måske ikke helt tilfældet, eftersom det især er de mere opsparingsivrige højindkomstgrupper, der vil blive tilgodeset af skattereformen, og som i tidligere år er der ligeledes risiko for en ufuldstændig gennemførelse af investeringer. Desuden kan visse udgifter såsom overførselsindkomster og subsidier vokse mere end forventet i 2009. I programperiodens sidste år knytter der sig visse risici til den planlagte udgiftsbegrænsning som følge af i) afholdelsen af valg og ii) manglen på oplysninger om konkrete reformtiltag. |
| --- | --- |

(7)

Der er risiko for, at de budgetresultater, der forventes i henhold til programmet, ikke bliver nået. De optimistiske hypoteser vedrørende BNP-væksten fører til et ligeledes optimistisk skøn over indtægtsstigningen i hele programperioden. Navnlig forventningerne til de direkte skatteindtægter og andre indtægter end skatteindtægter, socialsikringsbidrag og formueindkomst i 2009 er optimistiske. Programmets makroøkonomiske scenario synes at gå ud fra, at de stimulerende skatteforanstaltninger (nedsættelse af personindkomstbeskatningen og en kraftig forøgelse af de offentlige investeringer) kan sætte effektivt skub i væksten i 2009. Det bliver måske ikke helt tilfældet, eftersom det især er de mere opsparingsivrige højindkomstgrupper, der vil blive tilgodeset af skattereformen, og som i tidligere år er der ligeledes risiko for en ufuldstændig gennemførelse af investeringer. Desuden kan visse udgifter såsom overførselsindkomster og subsidier vokse mere end forventet i 2009. I programperiodens sidste år knytter der sig visse risici til den planlagte udgiftsbegrænsning som følge af i) afholdelsen af valg og ii) manglen på oplysninger om konkrete reformtiltag.

| (8) | I henhold til konvergensprogrammet inkluderer budgetstillingen i 2008 et mindre strukturelt primært underskud, men de langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er blandt de mindst alvorlige i EU ifølge de fremskrivninger, der blev foretaget i 2005 med udgangspunkt i den fælles metode. De seneste reformer vil dog formentlig øge de offentlige udgifter på lang sigt. Fastholdelsen af store primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at begrænse risiciene for den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser, der på nuværende tidspunkt er små. |
| --- | --- |

(8)

I henhold til konvergensprogrammet inkluderer budgetstillingen i 2008 et mindre strukturelt primært underskud, men de langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er blandt de mindst alvorlige i EU ifølge de fremskrivninger, der blev foretaget i 2005 med udgangspunkt i den fælles metode. De seneste reformer vil dog formentlig øge de offentlige udgifter på lang sigt. Fastholdelsen af store primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at begrænse risiciene for den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser, der på nuværende tidspunkt er små.

| (9) | Med hensyn til overholdelse af budgetmål har de samlede resultater være positive. Dette kan dog i vid udstrækning tilskrives den stærke vækst og de betydelige ekstraordinære indtægter de seneste år samt den utilsigtede ufuldstændige gennemførelse af udgiftsplaner (hovedsagelig investeringer). I konvergensprogrammet omtales en planlagt ændring af loven om offentlige finanser, herunder en nedsættelse af beløbene i autonome offentlige fonde, der ikke kontrolleres direkte af centrale eller lokale myndigheder, en forpligtelse til at udarbejde flerårige budgetplaner på centralt statsligt plan og for lokale myndigheder samt en ændring af skattereglerne. Desuden bekræftes det i programmet, at der vil blive indført budgettering baseret på resultater, og at dette vil komme til at gælde for et stigende antal institutioner. Disse foranstaltninger går i den rigtige retning, om end de kun forventes at få begrænset virkning. |
| --- | --- |

(9)

Med hensyn til overholdelse af budgetmål har de samlede resultater være positive. Dette kan dog i vid udstrækning tilskrives den stærke vækst og de betydelige ekstraordinære indtægter de seneste år samt den utilsigtede ufuldstændige gennemførelse af udgiftsplaner (hovedsagelig investeringer). I konvergensprogrammet omtales en planlagt ændring af loven om offentlige finanser, herunder en nedsættelse af beløbene i autonome offentlige fonde, der ikke kontrolleres direkte af centrale eller lokale myndigheder, en forpligtelse til at udarbejde flerårige budgetplaner på centralt statsligt plan og for lokale myndigheder samt en ændring af skattereglerne. Desuden bekræftes det i programmet, at der vil blive indført budgettering baseret på resultater, og at dette vil komme til at gælde for et stigende antal institutioner. Disse foranstaltninger går i den rigtige retning, om end de kun forventes at få begrænset virkning.

| (10) | Som reaktion på finanskrisen har den polske regering truffet en række foranstaltninger til stabilisering af finanssektoren. Garantien for bankindlån er blevet væsentligt forøget til et nyt loft på 50 000 EUR. Den væsentligste foranstaltning, der består i at hæve garantiloftet i forbindelse med interbanklån og lån til virksomheder (med næsten 2 % af BNP), er kun planlagt for 2009 og skulle derfor blive af midlertidig karakter. Desuden har regeringen planer om at tilføre den statsejede BGK-bank ny kapital (på omkring 0,15 % af BNP), der skal benyttes til ny långivning til små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(10)

Som reaktion på finanskrisen har den polske regering truffet en række foranstaltninger til stabilisering af finanssektoren. Garantien for bankindlån er blevet væsentligt forøget til et nyt loft på 50 000 EUR. Den væsentligste foranstaltning, der består i at hæve garantiloftet i forbindelse med interbanklån og lån til virksomheder (med næsten 2 % af BNP), er kun planlagt for 2009 og skulle derfor blive af midlertidig karakter. Desuden har regeringen planer om at tilføre den statsejede BGK-bank ny kapital (på omkring 0,15 % af BNP), der skal benyttes til ny långivning til små og mellemstore virksomheder.

| (11) | I overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december måned, skulle de finanspolitiske incitamenter, som den polske regering har planer om at gennemføre for, gennem øgede offentlige investeringer i infrastrukturer, at stimulere efterspørgslen, også blive til fordel for den potentielle vækst på lang sigt og dermed de offentlige finanser. Nedsættelsen af den personlige indkomstskat mindsker skattekilen, om end først og fremmest for højindkomstgrupperne. Disse stimulerende foranstaltninger er ikke af midlertidig karakter. I betragtning af risikoen for et stort underskud på de offentlige finanser, om end fortsat med en forholdsvis robust vækst, jf. de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene, udgør de stimulerende finanspolitiske foranstaltninger for 2009 et passende svar på den økonomiske nedgang. Det er imidlertid vigtigt, at regeringen og parlamentet vedtager og gennemfører alle de planlagte foranstaltninger hurtigt. Med hensyn til de strukturelle foranstaltninger vil holdbarheden i de offentlige finanser blive forbedret med udskiftningen af førtidspensioner med de mindre omkostningstunge »overgangspensioner«. Polen har også taget skridt til at forbedre kvaliteten i de offentlige finanser (ny lov vedrørende de offentlige finanser med strammere budgetregler og indførelse af kontrol med autonome fonde samt udbredelse af princippet om resultatbudgettering). Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Det Europæiske Råd vedtog i december måned, skulle de finanspolitiske incitamenter, som den polske regering har planer om at gennemføre for, gennem øgede offentlige investeringer i infrastrukturer, at stimulere efterspørgslen, også blive til fordel for den potentielle vækst på lang sigt og dermed de offentlige finanser. Nedsættelsen af den personlige indkomstskat mindsker skattekilen, om end først og fremmest for højindkomstgrupperne. Disse stimulerende foranstaltninger er ikke af midlertidig karakter. I betragtning af risikoen for et stort underskud på de offentlige finanser, om end fortsat med en forholdsvis robust vækst, jf. de foreløbige prognoser fra Kommissionens tjenestegrene, udgør de stimulerende finanspolitiske foranstaltninger for 2009 et passende svar på den økonomiske nedgang. Det er imidlertid vigtigt, at regeringen og parlamentet vedtager og gennemfører alle de planlagte foranstaltninger hurtigt. Med hensyn til de strukturelle foranstaltninger vil holdbarheden i de offentlige finanser blive forbedret med udskiftningen af førtidspensioner med de mindre omkostningstunge »overgangspensioner«. Polen har også taget skridt til at forbedre kvaliteten i de offentlige finanser (ny lov vedrørende de offentlige finanser med strammere budgetregler og indførelse af kontrol med autonome fonde samt udbredelse af princippet om resultatbudgettering). Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse.

| (12) | Den fremskrevne finanspolitiske stilling er ekspansiv i 2009 og restriktiv i 2010. Et højere underskud i 2009 kunne resultere i højere renteudgifter på grund af den manglende risikovillighed i forhold til nye markeder. De planlagte foranstaltninger kan være utilstrækkelige til at tilvejebringe den påtænkte tilpasning efter 2009. Endvidere bør budgetstrategien følges op af specifikke underskudsreducerende foranstaltninger i 2010 og 2011. |
| --- | --- |

(12)

Den fremskrevne finanspolitiske stilling er ekspansiv i 2009 og restriktiv i 2010. Et højere underskud i 2009 kunne resultere i højere renteudgifter på grund af den manglende risikovillighed i forhold til nye markeder. De planlagte foranstaltninger kan være utilstrækkelige til at tilvejebringe den påtænkte tilpasning efter 2009. Endvidere bør budgetstrategien følges op af specifikke underskudsreducerende foranstaltninger i 2010 og 2011.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (3). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (3).

Den samlede konklusion er, at Polen er i færd med at planlægge en passende finanspolitisk stimulans, hvoraf nogle foranstaltninger ikke er af midlertidig karakter. De planlagte foranstaltninger vil stimulere både den samlede efterspørgsel på kort sigt og styrke den polske økonomis udbudsside på længere sigt. I betragtning af de optimistiske prognoser for BNP-væksten knytter der sig i henhold til Kommissionens prognoser forskellige risici til de budgetresultater, der forventes i henhold til programmet, og dét i hele den periode, der er dækket af den seneste opdatering. I programperiodens sidste del vil det være nødvendigt at understøtte den planlagte udgiftsbegrænsning med specifikke foranstaltninger.

På baggrund af ovenstående vurdering og behovet for at sikre holdbar konvergens opfordres Polen til:

| i) | at gennemføre de finanspolitiske planer for 2009, herunder de stimulerende foranstaltninger i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og rammerne for stabilitets- og vækstpagten, og samtidig undgå at overskride den referenceværdi, som regeringen har sat som mål |
| --- | --- |

i)

at gennemføre de finanspolitiske planer for 2009, herunder de stimulerende foranstaltninger i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og rammerne for stabilitets- og vækstpagten, og samtidig undgå at overskride den referenceværdi, som regeringen har sat som mål

| ii) | at understøtte konsolideringsstrategien for 2010 og 2011 med specifikke underskudsreducerende foranstaltninger |
| --- | --- |

ii)

at understøtte konsolideringsstrategien for 2010 og 2011 med specifikke underskudsreducerende foranstaltninger

| iii) | at forbedre de budgetmæssige rammer gennem en bedre udgiftsstyring ved bl.a. at sikre en hurtig gennemførelse af den ændrede lov vedrørende de offentlige finanser og princippet om resultatbudgettering. |
| --- | --- |

iii)

at forbedre de budgetmæssige rammer gennem en bedre udgiftsstyring ved bl.a. at sikre en hurtig gennemførelse af den ændrede lov vedrørende de offentlige finanser og princippet om resultatbudgettering.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP dec. 2008 | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| KOM jan. 2009 | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | — |
| KP marts 08 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP dec. 2008 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | — |
| KP marts 2008 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | — |
| Outputgab (4)

  (% af potentielt BNP) | KP dec. 2008 | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| KOM jan. 2009 (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | — |
| KP marts 2008 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | — |
| KP marts 2008 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| KOM jan. 2009 | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | — |
| KP marts 2008 | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| KOM jan. 2009 | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | — |
| KP marts 2008 | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| KOM jan. 2009 | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | — |
| KP marts 2008 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| KOM jan. 2009 | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | — |
| KP marts 2008 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (4)

  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | — |
| KP marts 2008 | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | — |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | KP dec. 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | — |
| KP marts 2008 | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP dec. 2008 | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| KOM jan. 2009 | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | — |
| KP marts 2008 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | — |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

KP dec. 2008

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

KOM jan. 2009

6,7

5,0

2,0

2,4

—

KP marts 08

6,5

5,3

5,0

5,0

—

HICP-inflation

(%)

KP dec. 2008

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

KOM jan. 2009

2,6

4,2

2,9

2,5

—

KP marts 2008

2,6

3,5

2,9

2,5

—

Outputgab (4)

(% af potentielt BNP)

KP dec. 2008

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

KOM jan. 2009 (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

—

KP marts 2008

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

KOM jan. 2009

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

—

KP marts 2008

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP dec. 2008

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

KOM jan. 2009

40,0

39,6

40,2

40,3

—

KP marts 2008

40,0

40,0

39,2

38,7

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP dec. 2008

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

KOM jan. 2009

42,0

42,1

43,8

43,7

—

KP marts 2008

42,0

42,5

41,2

40,1

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

KOM jan. 2009

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

—

KP marts 2008

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP dec. 2008

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

KOM jan. 2009

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

—

KP marts 2008

0,2

– 0,2

0,3

0,8

—

Konjunkturkorrigeret saldo (4)

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

—

KP marts 2008

0,6

0,5

0,1

– 0,1

—

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

KP dec. 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

—

KP marts 2008

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP dec. 2008

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

KOM jan. 2009

44,9

45,5

47,7

49,7

—

KP marts 2008

44,9

44,2

43,3

42,3

—

Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  Programmet indeholder yderligere ikke-obligatoriske data, hvis konsekvens skal kontrolleres.

(4)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(5)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,2 %, 4,9 %, 4,2 % og 3,7 % i perioden 2007-2010.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,2 % af BNP i 2010 (underskudsforøgende) og 0 % af BNP i de øvrige år i henhold til det seneste program og Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/22

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 66/05)

| Godkendelsesdato | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 293/08 |
| Medlemsstat | Ungarn |
| Region | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Retsgrundlag | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Fremme af kulturen |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 35 863 mio. HUF |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | 1.9.2008-31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Forlystelser, kultur og sport |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

26.11.2008

Sag nr.

N 293/08

Medlemsstat

Ungarn

Region

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Titel (og/eller modtagerens navn)

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Retsgrundlag

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Fremme af kulturen

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 35 863 mio. HUF

Støtteintensitet

100 %

Varighed

1.9.2008-31.12.2013

Økonomisk sektor

Forlystelser, kultur og sport

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/23

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 66/06)

Den 12. marts 2009 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5408. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5408. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/23

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 66/07)

Den 12. marts 2009 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5451. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5451. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/24

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 66/08)

Den 4. februar 2009 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, sammenholdt med artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet under dokument nr. 32009M5253. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet under dokument nr. 32009M5253. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/25

---

Euroens vekselkurs (1)

19. marts 2009

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3671 |
| JPY | japanske yen | 129,67 |
| DKK | danske kroner | 7,4514 |
| GBP | pund sterling | 0,94050 |
| SEK | svenske kroner | 10,8663 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5385 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,6450 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,779 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 298,50 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7080 |
| PLN | polske zloty | 4,5410 |
| RON | rumænske lei | 4,3003 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,3047 |
| AUD | australske dollar | 1,9771 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6732 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,5972 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,4601 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0589 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 897,94 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 13,0797 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,3352 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4555 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 357,35 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9933 |
| PHP | filippinske pesos | 65,830 |
| RUB | russiske rubler | 45,6515 |
| THB | thailandske bath | 48,430 |
| BRL | brasilianske real | 3,0624 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,8722 |
| INR | indisk rupee | 68,7790 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3671

JPY

japanske yen

129,67

DKK

danske kroner

7,4514

GBP

pund sterling

0,94050

SEK

svenske kroner

10,8663

CHF

schweiziske franc

1,5385

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,6450

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,779

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

298,50

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7080

PLN

polske zloty

4,5410

RON

rumænske lei

4,3003

TRY

tyrkiske lira

2,3047

AUD

australske dollar

1,9771

CAD

canadiske dollar

1,6732

HKD

hongkongske dollar

10,5972

NZD

newzealandske dollar

2,4601

SGD

singaporeanske dollar

2,0589

KRW

sydkoreanske won

1 897,94

ZAR

sydafrikanske rand

13,0797

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,3352

HRK

kroatiske kuna

7,4555

IDR

indonesiske rupiah

16 357,35

MYR

malaysiske ringgit

4,9933

PHP

filippinske pesos

65,830

RUB

russiske rubler

45,6515

THB

thailandske bath

48,430

BRL

brasilianske real

3,0624

MXN

mexicanske pesos

18,8722

INR

indisk rupee

68,7790

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/26

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2009/C 66/10)

Sag nr.: XA 406/08

Medlemsstat: Østrig

Region: Bundesland Wien

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Retsgrundlag: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: 0,13 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet: Der ydes en støtte på højst 50 % af præmieudgifterne

Gennemførelsesdato: Fra den 1. januar 2009

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2013

Målet med støtten: I delstaten Wien er der omkring 700 landbrugsbedrifter, først og fremmest gartneri- og agerbrug. Bedrifterne er alle små og mellemstore virksomheder. Ud over at forsyne bybefolkningen med friske landbrugsprodukter af høj kvalitet yder disse familieforetagender et væsentligt bidrag til indretningen og vedligeholdelsen af kulturlandskabet i Wien-området gennem dyrkning og pleje af landbrugsarealerne. Det er derfor et vigtigt politisk mål for delstaten Wien at sikre disse bedrifters eksistens på længere sigt.

Et vigtigt middel til at sikre bedrifternes levedygtighed er forsikring mod tab i landbruget som følge af ugunstige vejrforhold, der kan henregnes under naturkatastrofer. De tiltagende klimaændringer i de seneste år har medført, at det bliver stadig vigtigere for landbrugsvirksomhederne at have en god risikostyring.

Støtte til sikring mod risici i form af støtte til forsikringspræmier er ifølge artikel 12 i forordning (EF) nr. 1857/2006 forenelig med fællesmarkedet.

Siden 2001 har delstaten Wien ydet støtte til gartnerivirksomheder på op til 50 % af præmieudgifterne ved afslutning af en forsikring mod stormskader på væksthuse.

Denne støtteforanstaltning, der er godkendt af Europa-Kommissionen (statsstøtte N 845/2000/Østrig/Wien), har bevist sin værdi og har ført til, at mere end 90 % af væksthusene i Wien er forsikret mod stormskader. For at sikre, at denne ordning videreføres, vil denne støtte også fremover blive tilbudt bedrifterne som led i de nye retningslinjer.

I betragtning af, hvor virkningsfuld ovennævnte støtteforanstaltning har været, og på grund af klimaændringerne og den dermed øgede risiko for ugunstige vejrforhold, der i landbruget og især agerbruget kan medføre omfattende skader, vil støtteforanstaltningen fra og med 2009 også blive tilbudt agerbrugene i delstaten Wien. Med en multirisikoforsikring for agerjord kan virksomhederne forsikre sig ikke blot mod hagl og frost, men også mod en række andre vejrbetingede risici som tørke, oversvømmelser, slamskred, stormvejr mv. For at tilskynde agerbrugsbedrifterne i Wien til at afslutte en sådan forsikring tilbydes de et årligt tilskud på op til 50 % af præmieudgifterne. Dette skal sikre, at der snarest opnås den størst mulige dækning af agerarealerne i Wien mod de nævnte risici, og dermed bidrage til risikostyring og økonomisk stabilitet for landbrugsbedrifterne i delstaten Wien

Berørt(e) sektor(er): Landbrugsvirksomheder (gartneri og agerbrug) i Wien

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Websted: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Andre oplysninger: Med denne støtteordnings ikrafttræden ophæves »Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft« om støtte til dækning af forsikringspræmier for stormskader på væksthuse) (Statsstøtte N 845/2000/Østrig/Wien).

Den aktuelle ordning er baseret på artikel 12 i forordning (EF) nr. 1857/2006 og opfylder fuldt ud betingelserne heri. Navnlig hindrer støtten ikke det indre marked for forsikringsydelser i at fungere. Den støttetildelende myndighed sikrer, at støtten ikke begrænses til forsikringer fra et enkelt forsikringsselskab eller en enkelt forsikringskoncern, og at den ikke gøres betinget af, at forsikringsaftalen indgås med et selskab, der er etableret i Østrig

Sag nr.: XA 409/08

Medlemsstat: Frankrig

Region: Champagne-Ardenne

Støtteordningens benævnelse: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Retsgrundlag:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | Artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1857/2006 |
| --- | --- |

—

Artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1857/2006

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: 800 000 EUR til programmet, som udløber i slutningen af januar 2010

Maksimal støtteintensitet: Regionen yder støtte på højst 80 % af tab, der ikke er modtaget erstatning for (op til 200 EUR pr. udskiftet moderfår, 20 EUR pr. udskiftet lam og 320 EUR pr. udskiftet vædder).

Støtten begrænses til antallet af døde dyr, som anmeldes til »groupement de défense sanitaire (GDS)« (dyresundhedsorganisation) mellem datoen for anmeldelse af et udbrud af bluetongue og datoen for anmodning om støtte

Gennemførelsesdato: Fra datoen for offentliggørelse af ansøgningens registreringsnummer på webstedet for Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 31. januar 2010

Målet med støtten: Målet med støtten er at yde opdrætterne erstatning for økonomiske tab som følge af bluetongue (dødsfald blandt dyrene).

For regionen Champagne-Ardenne skønnes det ud fra ansøgningerne om statsstøtte, at 6 639 får på 237 bedrifter er erklæret døde som følge af bluetongue (heraf 1 660 voksne dyr). I 2008 indgav opdrætterne 2 882 færre ansøgninger (end i 2007) om fåre/gede-præmier (»Primes Brebis Chèvres« PBC = svarer til antallet af moderfår, som har født mindst én gang, eller som er mindst 12 måneder gamle, og som er registreret som tilstedeværende på fårebedrifterne fra den 1. februar til den 10. maj det pågældende år). Denne krise indtraf på et tidspunkt, hvor regionens fårebestand havde været stigende siden 2003 (+ 10 000 moderfår de sidste fire år). Opsvinget i denne sektor er således kommet i alvorlig fare.

Regionen Champagne-Ardenne vil derfor yde finansiel støtte til fåreopdrættere, som rammes af bluetonguekrisen, og som har haft meget alvorlige økonomiske og dyresundhedsmæssige problemer siden september 2006.

Den regionale støtte skal hjælpe erhvervsmæssige opdrættere med en fårebesætning svarende til mindst 100 PBC.

Den støttemodtagende opdrætter forpligter sig til at opretholde sit produktionsniveau i fem år. Den årlige anmeldelse af antallet af PBC vil blive kontrolleret

Berørt(e) sektor(er): Enhver fåreopdrætter, hvis udnyttede landbrugsareal for mindst 80 %'s vedkommende ligger i Champagne-Ardenne, der driver landbrug som hovederhverv, og som er højst 60 år gammel (eller landbrugsselskaber, hvis aktiekapital for mindst 50 %'s vedkommende ejes af fysiske personer, der er højst 60 år gamle, og som er tilsluttet AMEXA med landbrug som hovederhverv)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Websted: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

Sag nr.: XA 414/08

Medlemsstat: Forbundsrepublikken Tyskland

Region: Land Baden-Württemberg

Støtteordningens benævnelse: Landwirtschaft — Wachstum

Retsgrundlag: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

Forventede årlige udgifter til ordningen eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Der ydes rentegunstige lån. Den samlede støtte forventes at nå op på 500 000 til 600 000 EUR. Støttebeløbet stilles til rådighed for Landwirtschaftliche Rentenbank, som ikke selv yder støtte

Maksimal støtteintensitet: Højst 20 % af de støtteberettigede udgifter. Det maksimale støttebeløb til en individuel virksomhed må på intet tidspunkt i en periode på tre regnskabsår overstige 400 000 EUR. Ved kumulering med anden offentlig støtte til de samme støtteberettigede udgifter overholdes de i forordning (EF) nr. 1857/2006 fastsatte tærskelværdier. Ved erhvervelse af arealer (bortset fra arealer til bebyggelse) kan der ydes støtte på op til 10 % af de støtteberettigede investeringsudgifter

Gennemførelsestidspunkt: Den frist, der er fastsat i artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1857/2006, dog tidligst den 2. januar 2009

Ordningens varighed: Indtil den 30. juni 2014

Målet med støtten: Støtten til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med primærproduktion af landbrugsprodukter i EF-traktatens bilag I (bortset fra fiskeri og akvakultur), ydes til investeringer i den primære produktion af landbrugsprodukter (artikel 4 i forordning (EF) nr. 1857/2006). Støtteberettigede udgifter er a) opførelse, erhvervelse eller modernisering af fast ejendom, b) køb eller leasing af maskiner eller anlæg, inkl. edb-programmel, op til den normale markedsværdi af sådanne goder eller c) generalomkostninger i sammenhæng med de i a) og b) nævnte udgifter, f.eks. for arkitekters eller ingeniørers tjenesteydelser, rådgivning og gennemførlighedsundersøgelser. I den forbindelse sikrer man sig, at støtten ikke ydes i modstrid med forbud og begrænsninger i rådsforordninger om fælles markedsordninger, også selv om sådanne forbud og begrænsninger kun gælder for EF-støtten

Berørte erhvervssektorer: Landbrug, vinavl, havebrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Websted: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Andre oplysninger: —

Sag nr.: XA 417/08

Medlemsstat: Forbundsrepublikken Tyskland

Region: Freistaat Bayern

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Retsgrundlag:

| — | Artikel 6, stk. 1, sammenholdt med bilag III, kapitel A II, nr. 2, til forordning (EF) nr. 999/2001 |
| --- | --- |

—

Artikel 6, stk. 1, sammenholdt med bilag III, kapitel A II, nr. 2, til forordning (EF) nr. 999/2001

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Ca. 2,3 mio. EUR i tilskud til BSE-hurtigtest for kvæg på over 30 måneder; tilskuddets størrelse afhænger af de årligt fastsatte bevillinger fra EF og antallet af fornødne test

Maksimal støtteintensitet: Højst 100 %

Gennemførelsestidspunkt: Årlige bevillinger

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 31. december 2013

Målet med støtten: Statstilskud til de udgifter, der opstår som følge af de obligatoriske tests, som gennemføres med henblik på at bekæmpe TSE og BSE.

Retsgrundlag for støtten: artikel 16, stk. 1, litra g), i forordning (EF) nr. 1857/2006.

Det bekræftes, at støtten efter artikel 16, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1857/2006 ikke medfører direkte betalinger til producenterne

Berørte erhvervssektorer: Slagterier og destruktionsanstalter i Bayern og små og mellemstore landbrugsbedrifter. Hvad slagterier og destruktionsanstalter i Bayern angår, er betingelserne i artikel 16, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1857/2006 opfyldt

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

Eventuelle forespørgsler rettes til:

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Websted: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Andre oplysninger: —

Sag nr.: XA 429/08

Medlemsstat: Irland

Region: Hele medlemsstaten

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Cattle Breeding Infrastructure Program

Retsgrundlag: National Development Plan 2007-2013

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb: Højst 1,5 mio. EUR om året

Maksimal støtteintensitet: Indtil 70 % af de støtteberettigede omkostninger

Gennemførelsesdato: Den 1. januar 2009

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: 1. januar 2009 — 31. december 2013

Målet med støtten: Programmet vil blive forvaltet af Irish Cattle Breeding Federation — ICBF. Det har til formål at fremme indførelsen af moderne videnskabeligt baserede avlsværdital blandt kød- og malkekvægproducenter og derved styrke kvægbrugenes økonomiske rentabilitet på lang sigt. Dette program omfatter en række elementer, der vedrører testning, genetisk vurdering samt dataindsamling og formidling af videnskabelige oplysninger.

Den genetiske vurdering omfatter undersøgelse, gennemgang og videreudvikling af forbedringer af de systemer til genetisk vurdering af kød- og malkekvæg, der anvendes i Irland, eventuelt med brug af genomdata, udbredelse af nye systemer til vurdering af kødkvæg, herunder annoncering, udsendelse af oplysningsmateriale, adresserede reklamer til kvægavlerne og møder med disse og andre interesseparter i sektoren med det formål at øge kvægavlernes forståelse af de nye indekser.

Projektet vedrørende dataindsamling og formidling af oplysninger omfatter udvikling af computersystemer, uddannelsestilbud og støtte til udbredelsen af indekser for kød- og malkekvæg.

Støtten ydes i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra d) og e), og artikel 16, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1857/2006 — teknisk bistand i landbrugssektoren og støtte til husdyrsektoren

Berørt(e) sektor(er): Kvæg

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Websted: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/30

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte, der ydes i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1857/2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001

(2009/C 66/11)

Sag nr.: XA 425/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Støtteordningens benævnelse: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Retsgrundlag: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Forventede årlige udgifter: 90 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 50 % af udgifterne

Gennemførelsesdato: Fra offentliggørelsen af registreringsnummeret på ansøgningen om fritagelse på webstedet for Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Støtteordningens varighed: 2008-2013

Målet med støtten: Teknisk bistand til mælkesektoren i form af programmer for kontrol og forbedring af rå ko-, fåre- og gedemælk. Formålet er at højne mælkekvaliteten på bedrifterne gennem forbedring af produktions-, oplagrings- og transportforholdene for rå mælk, så der kan gøres fremskridt på alle eller nogle af følgende områder:

Støtteordningen er forenelig med artikel 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006

Berørt(e) sektor(er): Landbrugere, der opdrætter drøvtyggere til mælkeproduktion i Comunidad Valenciana

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Andre oplysninger: —

Websted: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Sag nr.: XA 426/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunitat Valenciana

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager individuel støtte: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca »CV«

Retsgrundlag: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca »CV«

Forventede årlige udgifter til ordningen: 4 193 400 EUR

Maksimal støtteintensitet:

I.   Aktiviteter, der gennemføres af kontrolorganer og forvaltningsorganer:

| — | støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter kan være på op til 80 % |
| --- | --- |

—

støtte til fremme af produktion af kvalitetslandbrugsprodukter kan være på op til 80 %

| — | igangsættelsesstøtte til oprettelse kan være på op til 100 %. |
| --- | --- |

—

igangsættelsesstøtte til oprettelse kan være på op til 100 %.

Støttebeløb, der gives til kontrolorganer eller forvaltningsorganer for beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser og til Comité de Agricultura Ecológica (udvalget for økologisk landbrug), kan i intet tilfælde overstige 550 000 EUR om året.

II.   Aktiviteter, der gennemføres af sammenslutninger, der forvalter tilladelser til anvendelse af »CV«-kvalitetsmærket:

| — | støtte på op til 70 %. |
| --- | --- |

—

støtte på op til 70 %.

Støtten til en enkelt sammenslutning kan i intet tilfælde overstige 50 000 EUR om året.

III.   Aktiviteter, der gennemføres af foreninger af kontrolorganer, sammenslutninger og unioner heraf samt brancheorganisationer vedrørende kvalitetsmærker:

| — | støtte på op til 50 %. |
| --- | --- |

—

støtte på op til 50 %.

Støtten til en enkelt sammenslutning eller lignende kan i intet tilfælde overstige 70 000 EUR om året

Gennemførelsesdato: Fra offentliggørelsen af registreringsnummeret på ansøgningen om fritagelse på webstedet for Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Støtteordningens eller det individuelle støtteprojekts varighed: 2009 til 2013 inkl.

Målet med støtten: Det overordnede mål er at etablere grundlaget for perioden 2009-2013 for udvikling af aktiviteter i tilknytning til landbrugsprodukters kvalitet i Comunitat Valenciana.

Støtten er omfattet af fritagelsen i forordning (EF) nr. 1857/2006, jf. artikel 9, stk. 3, artikel 14, stk. 2, og artikel 15, stk. 2

Berørt sektor: Fødevaresektoren i Comunitat Valenciana

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Websted: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Andre oplysninger: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Sag nr.: XA 427/08

Medlemsstat: Spanien

Region: Comunidad Valenciana

Støtteordningens benævnelse: Ayudas al programa de genotipado

Retsgrundlag: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Forventede årlige udgifter: 21 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 50 % af udgifterne

Gennemførelsesdato: Fra offentliggørelsen af registreringsnummeret på ansøgningen om fritagelse på webstedet for Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

Støtteordningens varighed: 2008-2013

Målet med støtten: Udvikling af det nationale program for genetisk udvælgelse med henblik på resistens over for scrapie (TSE i får og geder). Den er i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EF) nr. 1857/2006

Berørt(e) sektor(er): Ejere af får- og gedeopdrætsbedrifter i Comunidad Valenciana med stambogsopførte racer

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Websted: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Sag nr.: XA 428/08

Medlemsstat: Nederlandene

Region: Provincie Limburg

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Retsgrundlag: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

Forventede årlige udgifter til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: 31 000 EUR

Maksimal støtteintensitet: 100 %

Gennemførelsesdato: Den 19. december 2008

Ordningens eller den individuelle støttes varighed: Indtil den 1. marts 2009

Støttens formål: Støtten tildeles i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006. Betingelserne i artikel 15, stk. 2, 3 og 4, i forordning (EF) nr. 1857/2006 vil blive opfyldt

Berørt(e) sektor(er): Primær landbrugsproduktion (peberfrugter)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Websted: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Andre oplysninger: Wijnen Paprika's er i færd med at udvide sit drivhusareal. Denne udvidelse finder sted i tre faser. Drivhusene, som færdiggøres i de to første faser, vil blive opvarmet med et gasbaseret kraftvarmeanlæg. Det er hensigten at opvarme drivhusene i tredje fase med jordvarme. For at dette i sidste ende kan lade sig gøre, må der udføres en række undersøgelser.

Den første fase vedrører en undersøgelse med henblik på at opstille en dybde- og temperaturmodel for jordbunden. På baggrund af denne undersøgelse er to potentielle reservoirer udvalgt. Dybden af begge reservoirer garanterer, at formationsvandet er tilstrækkeligt varmt til at opvarme drivhusene. Det står dog ikke klart, om der kan oppumpes tilstrækkelige vandmængder fra reservoirerne. Vandmængden i reservoirerne må derfor undersøges nærmere i lighed med klippeformationens porøsitet og permeabilitet. Dette udgør den anden fase, som denne støttetildeling vedrører. Støtten beløber sig til 31 000 EUR, der udgør omkostningerne ved undersøgelsen.

Støtten tildeles i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 1857/2006. Støtten omfatter ikke direkte betalinger til producenter; støtten tildeles i form af støtte til konsulentbistand. Støtten vedrører ikke varige eller regelmæssige tjenesteydelser eller virksomhedens normale driftsudgifter. Støtten tildeles på grundlag af Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg og står til rådighed for alle virksomheder, der opfylder de heri anførte betingelser

Sag nr.: XA 431/08

Medlemsstat: Forbundsrepublikken Tyskland

Region: Thüringen (DEG0)

Støtteordningens benævnelse eller navnet på den virksomhed, der modtager en individuel støtte: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Retsgrundlag:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Forventede årlige udgifter i henhold til ordningen eller det samlede individuelle støttebeløb, der ydes til virksomheden: Støtte på i alt ca. 2,47 mio. EUR

Støtteintensitet: Op til 100 %

Gennemførelsesdato: Fra tidspunktet for Kommissionens offentliggørelse af støtteforanstaltningen

Ordningens eller den individuelle foranstaltnings varighed: Indtil den 31. december 2013

Støttens formål:

| — | kompensation for landbrugeres omkostninger til sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser, indkøb og indgivelse af vacciner og medicin i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme i medfør af artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1857/2006






  — | artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1857/2006 |
| --- | --- | --- |

—

kompensation for landbrugeres omkostninger til sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser, indkøb og indgivelse af vacciner og medicin i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme i medfør af artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1857/2006

—

artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1857/2006

| — | kompensation for landbrugeres omkostninger dyresygdomme i medfør af artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1857/2006






  — | artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1857/2006 |
| --- | --- | --- |

—

kompensation for landbrugeres omkostninger dyresygdomme i medfør af artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1857/2006

—

artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1857/2006

støtteberettigede omkostninger: Se bilag 1 til »Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)«

Berørte sektorer: Kvæg-, svine-, fåre-, gede- og hestehold samt biavl

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Websted: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Andre oplysninger: —

---

V Udtalelser

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 66/33

---

Meddelelse fra den franske regering vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (1)

(Meddelelse om ansøgning om tilladelse til at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Nesles-tilladelsen«)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 66/12)

Ved ansøgning af 18. september 2008 har virksomheden Geopetrol S.A. med hovedsæde på adressen 9, rue Nicolas Copernic BP 20, F-93151 Le Blanc-Mesnil Cedex, anmodet om tilladelse til i et tidsrum af ti år at udvinde flydende eller gasformige kulbrinter, benævnt »Nesles-tilladelsen«, på et cirka 11,27 km2 stort areal, som omfatter en del af departementet Seine et Marne.

Perimeteren for det område, som omfattes af denne tilladelse, udgøres af udsnit af meridianer og breddeparalleller, som mødes i de toppunkter, som defineres i nedenstående tabel ved deres geografiske koordinater i nygrader inden for NTF-systemet (Nouvelle triangulation de la France, hvis nulmeridian går gennem Paris):

| Toppunkt | Længde
  (østlig) | Bredde
  (nordlig) |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Toppunkt

Længde

(østlig)

Bredde

(nordlig)

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

Indgivelse af ansøgninger og tildelingskriterier

Ansøgerne, der indgav den oprindelige ansøgning, og konkurrerende ansøgere skal overholde de betingelser, som er fastsat ved artikel 4, 5 og 6 i dekret nr. 2006-648 af 2. juni 2006 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring (den franske statstidende Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Interesserede virksomheder kan indsende en ansøgning i konkurrence hermed inden for en tidsfrist på 90 dage regnet fra dagen for offentliggørelsen af denne meddelelse efter den fremgangsmåde, der er angivet i »Meddelelse om opnåelse af udvindingsrettigheder for kulbrinter i Frankrig«, der er offentliggjort i
  De Europæiske Fællesskabers Tidende C 374 af 30. december 1994, s. 11, og fastsat ved dekret nr. 2006-648 om udvindingsrettigheder og rettigheder til underjordisk oplagring. Konkurrerende ansøgninger stiles til ministeren for minedrift på nedenstående adresse.

Afgørelse om den oprindelige ansøgning og de konkurrerende ansøgninger vurderes på grundlag af kriterierne for tildeling af udvindingsrettigheder, jf. artikel 6 i det nævnte dekret, og der træffes afgørelse senest den 23. september 2011.

Betingelser og krav vedrørende udøvelse og ophør af aktiviteten

Ansøgerne henvises til artikel 79 og 79.1 i loven om minedrift »code minier« og dekret nr. 2006-649 af 2. juni 2006 vedrørende minedrift, underjordisk oplagring og tilsynet med miner og underjordisk oplagring »travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines et des stockages souterrains«, (Journal officiel de la République française af 3. juni 2006).

Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits energétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 (tlf. (33) 153 94 14 81, fax (33) 153 94 14 40).

De ovennævnte love og regler findes på Légifrance på adressen: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

---