# Uradni list C 70/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 70 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6511. februar 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 70

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6511. februar 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 70/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10590 – PAI PARTNERS / OTPP / VEONET) (
  1
  ) | 1 |
| 2022/C 70/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10587 – BLACKSTONE / WARBURG PINCUS / INTRAFI GROUP) (
  1
  ) | 2 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 70/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10590 – PAI PARTNERS / OTPP / VEONET) (
  1
  )

1

1

2022/C 70/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10587 – BLACKSTONE / WARBURG PINCUS / INTRAFI GROUP) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 70/03 | Menjalni tečaji eura — 10. februar 2022 | 3 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 70/03

Menjalni tečaji eura — 10. februar 2022

3

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 70/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10543 – BISCUIT HOLDING / CONTINENTAL BAKERIES HOLDING) (
  1
  ) | 4 |
| 2022/C 70/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10515 – ILIAD / UPC POLSKA) (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 70/06 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 7 |
| 2022/C 70/07 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 11 |
| 2022/C 70/08 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 23 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 70/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10543 – BISCUIT HOLDING / CONTINENTAL BAKERIES HOLDING) (
  1
  )

1

4

2022/C 70/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10515 – ILIAD / UPC POLSKA) (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 70/06

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

7

2022/C 70/07

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

11

2022/C 70/08

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 11.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10590 – PAI PARTNERS / OTPP / VEONET)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 70/01)

Komisija se je 3. februarja 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10590. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10590. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 11.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10587 – BLACKSTONE / WARBURG PINCUS / INTRAFI GROUP)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 70/02)

Komisija se je 7. februarja 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10587. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10587. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 11.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/3

---

Menjalni tečaji eura (1)

10. februar 2022

(2022/C 70/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1439 |
| JPY | japonski jen | 132,42 |
| DKK | danska krona | 7,4404 |
| GBP | funt šterling | 0,84248 |
| SEK | švedska krona | 10,5275 |
| CHF | švicarski frank | 1,0571 |
| ISK | islandska krona | 141,80 |
| NOK | norveška krona | 10,0693 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,350 |
| HUF | madžarski forint | 354,02 |
| PLN | poljski zlot | 4,4921 |
| RON | romunski leu | 4,9451 |
| TRY | turška lira | 15,4838 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5894 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4498 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9142 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7076 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5345 |
| KRW | južnokorejski won | 1 367,52 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,3078 |
| CNY | kitajski juan | 7,2722 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5275 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 390,21 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7855 |
| PHP | filipinski peso | 58,583 |
| RUB | ruski rubelj | 85,0187 |
| THB | tajski bat | 37,331 |
| BRL | brazilski real | 5,9668 |
| MXN | mehiški peso | 23,3584 |
| INR | indijska rupija | 85,9373 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1439

JPY

japonski jen

132,42

DKK

danska krona

7,4404

GBP

funt šterling

0,84248

SEK

švedska krona

10,5275

CHF

švicarski frank

1,0571

ISK

islandska krona

141,80

NOK

norveška krona

10,0693

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,350

HUF

madžarski forint

354,02

PLN

poljski zlot

4,4921

RON

romunski leu

4,9451

TRY

turška lira

15,4838

AUD

avstralski dolar

1,5894

CAD

kanadski dolar

1,4498

HKD

hongkonški dolar

8,9142

NZD

novozelandski dolar

1,7076

SGD

singapurski dolar

1,5345

KRW

južnokorejski won

1 367,52

ZAR

južnoafriški rand

17,3078

CNY

kitajski juan

7,2722

HRK

hrvaška kuna

7,5275

IDR

indonezijska rupija

16 390,21

MYR

malezijski ringit

4,7855

PHP

filipinski peso

58,583

RUB

ruski rubelj

85,0187

THB

tajski bat

37,331

BRL

brazilski real

5,9668

MXN

mehiški peso

23,3584

INR

indijska rupija

85,9373

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 11.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/4

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10543 – BISCUIT HOLDING / CONTINENTAL BAKERIES HOLDING)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 70/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Biscuit Holding S.A.S. („Biscuit International“, Francija), ki ga obvladuje podjejte Platinum Equity, |
| --- | --- |

—

Biscuit Holding S.A.S. („Biscuit International“, Francija), ki ga obvladuje podjejte Platinum Equity,

| — | Continental Bakeries Holding B.V. („Continental Bakeries“, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Continental Bakeries Holding B.V. („Continental Bakeries“, Nizozemska).

Podjetje Biscuit International pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Continental Bakeries.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | podjetje Biscuit International proizvaja predvsem sladke piškote z zasebno blagovno znamko, čeprav je dejavno tudi na področju soproizvodnje piškotov z blagovno znamko. Biscuit International deluje predvsem v Evropi in ima omejeno prodajo v ZDA, Afriki, azijsko-pacifiški regiji in Latinski Ameriki, |
| --- | --- |

—

podjetje Biscuit International proizvaja predvsem sladke piškote z zasebno blagovno znamko, čeprav je dejavno tudi na področju soproizvodnje piškotov z blagovno znamko. Biscuit International deluje predvsem v Evropi in ima omejeno prodajo v ZDA, Afriki, azijsko-pacifiški regiji in Latinski Ameriki,

| — | podjetje Continental Bakeries proizvaja sladke piškote, nadomestke kruha in toast. Osredotoča se na izdelke z zasebno blagovno znamko, čeprav ima tudi svoje blagovne znamke piškotov. Deluje predvsem v Evropi in ima omejeno prodajo v ZDA, Afriki in azijsko-pacifiški regiji. |
| --- | --- |

—

podjetje Continental Bakeries proizvaja sladke piškote, nadomestke kruha in toast. Osredotoča se na izdelke z zasebno blagovno znamko, čeprav ima tudi svoje blagovne znamke piškotov. Deluje predvsem v Evropi in ima omejeno prodajo v ZDA, Afriki in azijsko-pacifiški regiji.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10543 – BISCUIT HOLDING / CONTINENTAL BAKERIES HOLDING

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 11.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/6 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10515 – ILIAD / UPC POLSKA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 70/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Iliad S.A. (Francija), matična družba skupine Iliad („Iliad“), ki jo obvladuje Xavier Niel, |
| --- | --- |

—

Iliad S.A. (Francija), matična družba skupine Iliad („Iliad“), ki jo obvladuje Xavier Niel,

| — | UPC Polska sp. z o.o. („UPC“, Poljska), ki ga obvladuje podjetje Liberty Global Inc. |
| --- | --- |

—

UPC Polska sp. z o.o. („UPC“, Poljska), ki ga obvladuje podjetje Liberty Global Inc.

Podjetje Iliad S.A. pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah posredni nadzor nad celotnim podjetjem UPC.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje Iliad S.A.: zagotavljanje telekomunikacijskih storitev v Franciji, Italiji in na Poljskem. Iliad S.A. je matična družba skupine Iliad, ki jo končno obvladuje Xavier Niel. Xavier Niel končno obvladuje tudi druga podjetja, dejavna v različnih sektorjih. V telekomunikacijskem sektorju je skupina Xavierja Niela dejavna na Irskem, Malti, Cipru, v Franciji, Italiji in na Poljskem, |
| --- | --- |

—

za podjetje Iliad S.A.: zagotavljanje telekomunikacijskih storitev v Franciji, Italiji in na Poljskem. Iliad S.A. je matična družba skupine Iliad, ki jo končno obvladuje Xavier Niel. Xavier Niel končno obvladuje tudi druga podjetja, dejavna v različnih sektorjih. V telekomunikacijskem sektorju je skupina Xavierja Niela dejavna na Irskem, Malti, Cipru, v Franciji, Italiji in na Poljskem,

| — | za podjetje UPC: zagotavljanje storitev fiksne telefonije, fiksnega interneta in plačljive televizije ter storitev poslovne povezljivosti in mobilnih telekomunikacij na Poljskem. |
| --- | --- |

—

za podjetje UPC: zagotavljanje storitev fiksne telefonije, fiksnega interneta in plačljive televizije ter storitev poslovne povezljivosti in mobilnih telekomunikacij na Poljskem.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10515 – ILIAD / UPC POLSKA

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 11.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/7

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu z drugim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2022/C 70/06)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v skladu s tretjim pododstavkom člena 6(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„Latvijas lielie pelēkie zirņi“

EU št.: PDO-LV-01194-AM01 – 12. april 2021

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime

„Latvijas lielie pelēkie zirņi“

2.   Država članica ali tretja država

Latvija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena označba porekla „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se nanaša na posušena zrna lokalnega kultivarja „retrija“ sorte maculatum graha Pisum sativum L.

Ta posušena stročnica ima naslednje morfološke lastnosti:

videz: velika, izrazito groba zrna, rjave barve z marmornatim vzorcem, ki jim daje sivo obarvanost, s črnim hilumom;

povprečna teža: teža tisoč zrn: 360–400 g;

nasipna gostota: 713–790 g/l

Kemijske lastnosti graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ (v %):

| — | vsebnost vlage: do 16 %, |
| --- | --- |

—

vsebnost vlage: do 16 %,

| — | surove beljakovine: 20–34 %; |
| --- | --- |

—

surove beljakovine: 20–34 %;

| — | maščobe: 1,2–2,2 %; |
| --- | --- |

—

maščobe: 1,2–2,2 %;

| — | surove vlaknine: največ 6,8 %, |
| --- | --- |

—

surove vlaknine: največ 6,8 %,

| — | pepel: do 3,5 %. |
| --- | --- |

—

pepel: do 3,5 %.

Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se uživa brez odstranitve ovojnice (lupine), ker je ni mogoče ločiti od preostalega zrna. To pomeni, da grah ne razpade, ko je kuhan, ker je ovojnica pričvrščena na preostali del zrna.

Kuhan grah ima naslednje organoleptične značilnosti:

| — | mehka, mokasta tekstura, |
| --- | --- |

—

mehka, mokasta tekstura,

| — | blag, a značilen okus, ki izhaja iz lupine. |
| --- | --- |

—

blag, a značilen okus, ki izhaja iz lupine.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje (pridelovanje, sušenje in sortiranje) potekajo na zadevnem območju.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem se prideluje grah z zaščiteno označbo porekla, pokriva skoraj celotno Latvijo, razen naslednjih regij: obala Baltika in Riški zaliv do 5 km v notranjost v občinah Nīca, Liepāja in Pāvilosta, obalno območje občine Ventspils, obalno območje občine Dundaga ter občine Roja, Engure, Jūrmala, Riga, Carnikava, Ādaži, Saulkrasti in Salacgrīva.

5.   Povezava z geografskim območjem

Glavni dejavniki, ki vplivajo na kakovost graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“, so lokalne podnebne razmere, značilnosti tal ter zgodovinski in človeški dejavniki.

5.1.   Posebnosti geografskega območja

Območje, na katerem se goji grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“, leži v zmernem pasu. Na podnebje Latvije vplivajo bližina morja in zračne mase, ki prihajajo z Atlantika, zato je podnebje večinoma blago in vlažno s štirimi različnimi letnimi časi. Nebo je velikokrat oblačno (povprečno 160–180 dni na leto), sonce pa sveti v povprečju 1 790 ur na leto. Največje število sončnih dni (povprečno 28–30) je od maja do avgusta, ko sonce sveti od 8 do 10 ur na dan. Povprečna količina padavin niha od 574 do 691 mm na leto. Pretežno blago in vlažno podnebje ustvarja vse potrebne pogoje za optimalno rast, cvetenje in razvoj plodov, zato so ravno na tem geografskem območju najbolje izražene ključne prednosti in lastnosti stročnic.

Zmerno do dobro pognojena tla na opredeljenem geografskem območju, ki imajo apnenčasto ilovnato granulometrično sestavo z optimalno vrednostjo pH okoli 7, so bistvenega pomena za optimalno rast graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posušeni grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se razlikuje od drugih vrst graha po posebno velikih in grobih zrnih (1 000 zrn tehta 360–400 g). Čeprav je v enem stroku malo zrn, to slabost izravnajo kulinarične prednosti, npr. razmeroma kratek čas kuhanja (okoli 10 minut manj kot pri drugih vrstah graha). Značilnosti kuhanega graha: mehka, mokasta tekstura in blag, a značilen okus, ki izhaja iz lupine.

Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se uživa brez odstranitve ovojnice (lupine), ker je ni mogoče ločiti od preostalega zrna. To pomeni, da grah ne razpade, ko je kuhan, ker je ovojnica pričvrščena na preostali del zrna.

5.3.   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda

Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ je proizvod, ki se je izoblikoval le pod vplivom posebnih naravnih razmer ter znanj in spretnosti lokalnih pridelovalcev.

1.   Okoljski dejavniki, ki zagotavljajo, da ima proizvod višjo kakovost (zrna so groba in imajo mokasto teksturo):

| — | podnebje: razlike v vlažnosti in temperaturi v različnih fazah rasti rastline so ključnega pomena za razvoj velikih zrn.
  Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ ima dolgo obdobje rasti, od 80 do 115 dni. Grah na začetku obdobja rasti raste in se razvija precej počasi, nato pa cveti in dozori precej hitro. Podnebni pogoji Latvije so zato primerni za gojenje visokokakovostnega pridelka (groba zrna, mokasta tekstura, krajši čas kuhanja). Ko grah cveti in zlasti ko se oblikujejo stroki (druga polovica junija in prva polovica julija), je posebno pomembno, da je vreme dovolj vlažno, saj je to odločilnega pomena za velikost zrn in debelino lupine. Ob prekomerni vlažnosti v tem obdobju se bo zorenje zrn podaljšalo, v sušnih razmerah pa se bodo oblikovala majhna zrna z debelejšo lupino. V vsakem primeru je rezultat daljši čas kuhanja in slabši okus kultivarja, zato je treba grah sejati zgodaj, in sicer v zadnjih desetih dneh aprila, najpozneje pa v prvih desetih dneh maja; |
| --- | --- |

—

podnebje: razlike v vlažnosti in temperaturi v različnih fazah rasti rastline so ključnega pomena za razvoj velikih zrn.

Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ ima dolgo obdobje rasti, od 80 do 115 dni. Grah na začetku obdobja rasti raste in se razvija precej počasi, nato pa cveti in dozori precej hitro. Podnebni pogoji Latvije so zato primerni za gojenje visokokakovostnega pridelka (groba zrna, mokasta tekstura, krajši čas kuhanja). Ko grah cveti in zlasti ko se oblikujejo stroki (druga polovica junija in prva polovica julija), je posebno pomembno, da je vreme dovolj vlažno, saj je to odločilnega pomena za velikost zrn in debelino lupine. Ob prekomerni vlažnosti v tem obdobju se bo zorenje zrn podaljšalo, v sušnih razmerah pa se bodo oblikovala majhna zrna z debelejšo lupino. V vsakem primeru je rezultat daljši čas kuhanja in slabši okus kultivarja, zato je treba grah sejati zgodaj, in sicer v zadnjih desetih dneh aprila, najpozneje pa v prvih desetih dneh maja;

| — | optimalna vrednost pH tal je 7.
  Glede okolja rasti je grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ zahtevnejši kot druge sorte. Prilagojen je na zmerno do dobro pognojena tla, ki imajo apnenčasto ilovnato granulometrično sestavo, vendar je mogoče v manj pognojenih, ilovnato peščenih in močvirnih mineralnih tleh še vedno doseči manjši pridelek. Optimalna vrednost pH tal za grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ je okoli 7, kar je več kot za druge, manj zahtevne sorte. |
| --- | --- |

—

optimalna vrednost pH tal je 7.

Glede okolja rasti je grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ zahtevnejši kot druge sorte. Prilagojen je na zmerno do dobro pognojena tla, ki imajo apnenčasto ilovnato granulometrično sestavo, vendar je mogoče v manj pognojenih, ilovnato peščenih in močvirnih mineralnih tleh še vedno doseči manjši pridelek. Optimalna vrednost pH tal za grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ je okoli 7, kar je več kot za druge, manj zahtevne sorte.

2.   Zgodovinski in človeški dejavniki:

z gojenjem in izborom graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ na opredeljenem geografskem območju so pridelovalci skozi generacije vzgojili visokokakovostno sorto, ki je popolnoma prilagojena na lokalne razmere in je postala vsesplošno priljubljena jed.

V Latviji obstaja dolga tradicija gojenja sivega graha. Ta vrsta graha se v Latviji prideluje že od 18. stoletja. Na začetku 20. stoletja so bili objavljeni članki o posebnostih gojenja „sivega“ graha. Selektivno gojenje graha v Latviji se je začelo leta 1925 na državnem inštitutu za gojenje žit v mestu Stende in se je od leta 1945 nadaljevalo na državnem inštitutu za gojenje rastlin v naselju Priekuļi, kar dokazuje, da se ta sorta graha lahko goji po vsej Latviji. S selektivnim gojenjem graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ so se začeli ukvarjati laiki na osnovi velikega rjavega graha sorte vidzeme. Z uporabo tako izbranega genetskega materiala in njegovimi izboljšavami s ciljnim izborom, in sicer z izborom manj grenkih zrn divjih sort in pridobivanjem zrn, ki imajo dober okus in videz, ko so kuhana, je državni inštitut za gojenje rastlin v naselju Priekuļi (krajevna skupnost in občina Priekuļi) vzgojil sorto retrija, kultivar graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“, ki ima edina tako velika zrna.

Tehnike gojenja in spravila pridelka, ki so se izoblikovale v več letih, so ključnega pomena za zagotavljanje večjega in visokokakovostnega pridelka. To na primer vključuje pripravo tal, izbor pravega razmerja za mešani posevek in izbiro pravega časa spravila pridelka. Grah „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ se goji le v mešanih posevkih z žiti (oves, ječmen ali navadna pšenica), ki imajo vlogo podpore. Razmerje različnih pridelkov v mešanih posevkih mora biti naslednje: razmerje graha „Latvijas lielie pelēkie zirņi“ in žita je 1 : 2 ali 1 : 1.

Pri mlatenju proizvoda s kombajnom sta potrebni pozornost in spretnost, ker se lahko zrel grah hitro razpolovi. Po spravilu se grah skrbno suši v sušilnikih.

Latvijci uživajo grah že stoletja. Grah, ječmen in fižol so bili dolgo glavna živila njihove prehrane in so ostali pomembni do uvedbe krompirja v 19. stoletju. Danes se grah „pelēkie zirņi“ s slanino v turističnih vodičih omenja kot značilna latvijska jed, ki jo je treba poskusiti.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) Uredbe)

https://www.pvd.gov.lv/lv/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---

| 11.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/11

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 70/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s členom 53(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

„Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“

EU št.: PDO-ES-0336-AM02 – 9. september 2020

ZOP (X) PGI ( )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Consejo regulador de la DOP Arròs del Delta de l’Ebre [Regulativni svet za ZOP „Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“] |
| --- |
| C/Salvador Dalí, 27–29 |
| 43870 Amposta (Španija) |
| info@do-deltadelebre.com |
| http://do-deltadelebre.com |

Consejo regulador de la DOP Arròs del Delta de l’Ebre [Regulativni svet za ZOP „Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“]

C/Salvador Dalí, 27–29

43870 Amposta (Španija)

info@do-deltadelebre.com

http://do-deltadelebre.com

Člani regulativnega sveta za ZOP „Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“ so vsi pridelovalci in obdelovalci riža z ZOP „Arroz del Delta del Ebro“, ki imajo pravni interes za vložitev tega zahtevka za spremembo.

2.   Država članica ali tretja država

Španija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☐ | Geografsko območje |
| --- | --- |

☐

Geografsko območje

| ☐ | Dokazilo o poreklu |
| --- | --- |

☐

Dokazilo o poreklu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☐ | Označevanje |
| --- | --- |

☐

Označevanje

| ☒ | Drugo: nadzorni organ, pravne zahteve |
| --- | --- |

☒

Drugo: nadzorni organ, pravne zahteve

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo, v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo, v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Opis proizvoda (oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta):

| — | Da bi se vključile tri nove sorte in da bi se zaščita razširila tudi na rjavi riž, se naslednji odstavek iz oddelkov Opis proizvoda iz specifikacije proizvoda (oddelek B) in enotnega dokumenta (točka 3.2):

  „Beli riž sort bahía, tebre, gleva, fonsa, bomba in montsianell vrste Oryza sativa L., ki ustreza tržnemu standardu razreda ‚ekstra‘.“;

  nadomesti z naslednjim:

  „Beli in rjavi riž sort bahía, tebre, gleva, fonsa, bomba, montsianell, jsendra, guara in olesa vrste Oryza sativa L., ki se prideluje po konvencionalnih ali ekoloških metodah kmetovanja (ali drugih vladno priznanih sistemih trajnostne proizvodnje). Beli riž mora biti skladen s tržnim standardom razreda ‚ekstra‘, rjavi riž (tj. oluščeni riž) pa mora biti skladen z edinim tržnim standardom, ki velja za rjavi riž.“

  Zaradi vključitve teh treh novih sort riža je bilo treba spremeniti tudi druge dele iz oddelkov Opis proizvoda (oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta).
  Naslednje besedilo: „Sorte bahía, tebre, fonsa, montsianell in gleva so si med seboj zelo podobne. Čeprav so lahko pri načinu pridelave manjše razlike, med končnimi proizvodi ni večjih razlik.“;
  se nadomesti z naslednjim:

  „Vse sorte, zajete v to ZOP, sodijo v podvrsto japonica. Praktično vse sorte (bahía, tebre, fonsa, montsianell, gleva, jsendra in guara) so si med seboj zelo podobne. Čeprav so lahko pri načinu pridelave manjše razlike, med končnimi proizvodi ni večjih razlik.“

  Naslednje besedilo: „Čeprav se način pridelave sorte bomba razlikuje od drugih, drugačen pa je tudi sam riž, je bila ta sorta vključena v specifikacijo proizvoda zaradi svoje kakovosti in dejstva, da se tradicionalno prideluje na območju delte reke Ebro.“;
  se nadomesti z naslednjim:

  „Čeprav se način pridelave sorte Bomba razlikuje od drugih, drugačen pa je tudi sam riž, je bila ta sorta vključena v specifikacijo proizvoda zaradi svoje kakovosti in dejstva, da se tradicionalno prideluje na območju delte reke Ebro. Nekuhana riževa zrna sorte olesa so videti bistveno drugače od zrn drugih sort, zajetih v ZOP, vendar ta sorta, ki prav tako izvira z opredeljenega geografskega območja, pri kuhanju doseže podobne rezultate kot sorta bomba.“

  Naslednje besedilo: „Te sorte imajo v sredini zrna visoko koncentracijo škroba, zaradi česar je sredica kredasto bela, za kar se v španščini uporablja beseda ‚perlado‘ ali ‚biserno‘. Riž se lahko tako med kuhanjem navzame okusov in barv drugih sestavin iz recepta.“;
  se nadomesti z naslednjim:

  „Te sorte imajo dovolj visoko vsebnost amiloze, da se lahko riž med kuhanjem ustrezno navzame okusov in barv drugih sestavin iz recepta.“

  Naslednje besedilo: „Vse te sorte so znane po tem, da se kuhajo enakomerno in da imajo enakomerna zrna. So kot nalašč za pripravo lokalnih regionalnih jedi iz riža, saj za razliko od drugih sort, kot je dolgozrnat riž, absorbirajo precej okusa.“;
  se nadomesti z naslednjim:

  „Vse so znane po tem, da se kuhajo enakomerno in da so kuhana zrna enakomerna. So kot nalašč za pripravo lokalnih regionalnih jedi iz riža, saj se za razliko od drugih sort, kot je večina dolgozrnatih sort, navzamejo velikega deleža okusa. Čeprav je sorta olesa dolgozrnata, pri kuhanju doseže podobne rezultate kot druge sorte, zajete v ZOP.“

  Zaradi vključitve rjavega riža, ki ga zajema drug tržni standard, kot je pojasnjeno v oddelku Opis proizvoda (oddelek B1 – Opredelitev proizvoda – specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta), je bilo treba spremeniti tudi naslednji odstavek iz oddelkov Opis proizvoda (oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta):

  „Vse sorte, zaščitene z ZOP ‚Arroz del Delta del Ebro‘, morajo biti ob odpošiljanju za trženje skladne s tržnim standardom razreda ‚ekstra‘, zrna pa morajo biti zdrava in brez gliv, plesni, insektov, parazitov ali nenavadnih vonjev in/ali okusov.“

  Odstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Vse sorte, zaščitene z ZOP ‚Arroz del Delta del Ebro‘, morajo biti ob odpošiljanju za trženje skladne z zadevnim tržnim standardom, zrna pa morajo biti zdrava in brez gliv, plesni, insektov, parazitov ali nenavadnih vonjev in/ali okusov.“

  Razlogi za vključitev rjavega riža:
  Iz rjavega riž (imenovan tudi „cargo“ ali oluščeni riž) se pridobiva beli riž, ki je bil do zdaj edina vrsta, zaščitena z ZOP. Rjavi riž sestavljajo zrela riževa zrna, katerih lupina se odstrani, da ostane le plast otrobov, ki rižu dajejo barvo. Rjavi riž je bil sortam, zajetim z ZOP „Arroz del Delta del Ebro“, dodan zaradi spremenjenih potrošniških navad, saj se je povečalo povpraševanje po tej vrsti proizvoda.
  Razlogi za vključitev novih sort:
  Poleg že zajetih sort (bahía, tebre, fonsa, bomba, montsianell in gleva) se lahko na novo dodane sorte (jsendra, guara in olesa) najbolje prilagodijo razmeram v močvirjih delte reke Ebro. Kuhane nove sorte imajo enake značilnosti kot sorte, ki so že zajete z ZOP, tako stare kot nove sorte pa sodijo v podvrsto japonica.
  Sorta jsendra je zaradi višine rastlin dobro prilagojena okolju in prevladujočim vremenskim razmeram, zlasti vetru. Izjemno je odporna proti odpadanju zrn, polegi in sivi riževi pegavosti. Gre za eno od sort, ki se poseje najpozneje (v prvi polovici maja), zato je med sortami, ki se lahko najbolje prilagodijo podnebnim spremembam. Po značilnostih je zelo podobna sortam, ki so trenutno zajete z ZOP.
  Sorta guara je prav tako prilagojena okolju in prevladujočim vremenskim razmeram. Gre za eno od sort, ki so najbolje prilagojene peščenim tlom. Po značilnostih je zelo podobna sortam, ki so trenutno zajete z ZOP.
  Sorta olesa izvira iz delte reke Ebro in je dobro prilagojena lokalnemu okolju. Ker gre za kratkotrajno sorto, se lahko goji trajnostno, pri čemer se porabi manj naravnih virov in uporabijo okolju prijazne kmetijske prakse. Izjemno je odporna proti glivičnim okužbam in poleg, zato je dobro prilagojena lokalnemu podnebju. Njene značilnosti pri kuhanju so zelo podobne značilnostim sort, ki so že zajete z ZOP.
  V raziskavah, ki jih v javnem in zasebnem sektorju izvaja inštitut za raziskave in tehnologijo v agroživilskem sektorju „Ebro Experimental Station“, se preverja, kako se različne sorte riža prilagodijo različnim vrstam tal.
  V industriji se močno zavedajo velike ekološke vrednosti območja, ki jo tudi dobro razumejo, saj je bilo vzpostavljanje ravnotežja med bogastvom naravne dediščine in njegovo družbeno-ekonomsko vrednostjo vedno glavna prednostna naloga industrije. Riževe poljščine v delti reke Ebro so primer tega, kako lahko poljščine, uveljavljene v poznem 19. stoletju, pomembno prispevajo k veliki vrednosti naravnega območja. Delo in raziskave se zato nadaljujejo, da bi našli bolj trajnostne sorte poljščin, ki imajo enake značilnost, po katerih se razlikujejo obstoječe sorte , in ki se lahko prilagodijo posebnim razmeram v delti reke Ebro.
  Sorte, predlagane za vključitev, se odlikujejo po naslednjih značilnostih:






  a) | so bolj odporne proti glivičnim boleznim, zlasti proti Pyricularia oryzae, zaradi česar je potrebnih manj fungicidov; |
| --- | --- | --- |

—

Da bi se vključile tri nove sorte in da bi se zaščita razširila tudi na rjavi riž, se naslednji odstavek iz oddelkov Opis proizvoda iz specifikacije proizvoda (oddelek B) in enotnega dokumenta (točka 3.2):

„Beli riž sort bahía, tebre, gleva, fonsa, bomba in montsianell vrste Oryza sativa L., ki ustreza tržnemu standardu razreda ‚ekstra‘.“;

nadomesti z naslednjim:

„Beli in rjavi riž sort bahía, tebre, gleva, fonsa, bomba, montsianell, jsendra, guara in olesa vrste Oryza sativa L., ki se prideluje po konvencionalnih ali ekoloških metodah kmetovanja (ali drugih vladno priznanih sistemih trajnostne proizvodnje). Beli riž mora biti skladen s tržnim standardom razreda ‚ekstra‘, rjavi riž (tj. oluščeni riž) pa mora biti skladen z edinim tržnim standardom, ki velja za rjavi riž.“

Zaradi vključitve teh treh novih sort riža je bilo treba spremeniti tudi druge dele iz oddelkov Opis proizvoda (oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta).

Naslednje besedilo: „Sorte bahía, tebre, fonsa, montsianell in gleva so si med seboj zelo podobne. Čeprav so lahko pri načinu pridelave manjše razlike, med končnimi proizvodi ni večjih razlik.“;

se nadomesti z naslednjim:

„Vse sorte, zajete v to ZOP, sodijo v podvrsto japonica. Praktično vse sorte (bahía, tebre, fonsa, montsianell, gleva, jsendra in guara) so si med seboj zelo podobne. Čeprav so lahko pri načinu pridelave manjše razlike, med končnimi proizvodi ni večjih razlik.“

Naslednje besedilo: „Čeprav se način pridelave sorte bomba razlikuje od drugih, drugačen pa je tudi sam riž, je bila ta sorta vključena v specifikacijo proizvoda zaradi svoje kakovosti in dejstva, da se tradicionalno prideluje na območju delte reke Ebro.“;

se nadomesti z naslednjim:

„Čeprav se način pridelave sorte Bomba razlikuje od drugih, drugačen pa je tudi sam riž, je bila ta sorta vključena v specifikacijo proizvoda zaradi svoje kakovosti in dejstva, da se tradicionalno prideluje na območju delte reke Ebro. Nekuhana riževa zrna sorte olesa so videti bistveno drugače od zrn drugih sort, zajetih v ZOP, vendar ta sorta, ki prav tako izvira z opredeljenega geografskega območja, pri kuhanju doseže podobne rezultate kot sorta bomba.“

Naslednje besedilo: „Te sorte imajo v sredini zrna visoko koncentracijo škroba, zaradi česar je sredica kredasto bela, za kar se v španščini uporablja beseda ‚perlado‘ ali ‚biserno‘. Riž se lahko tako med kuhanjem navzame okusov in barv drugih sestavin iz recepta.“;

se nadomesti z naslednjim:

„Te sorte imajo dovolj visoko vsebnost amiloze, da se lahko riž med kuhanjem ustrezno navzame okusov in barv drugih sestavin iz recepta.“

Naslednje besedilo: „Vse te sorte so znane po tem, da se kuhajo enakomerno in da imajo enakomerna zrna. So kot nalašč za pripravo lokalnih regionalnih jedi iz riža, saj za razliko od drugih sort, kot je dolgozrnat riž, absorbirajo precej okusa.“;

se nadomesti z naslednjim:

„Vse so znane po tem, da se kuhajo enakomerno in da so kuhana zrna enakomerna. So kot nalašč za pripravo lokalnih regionalnih jedi iz riža, saj se za razliko od drugih sort, kot je večina dolgozrnatih sort, navzamejo velikega deleža okusa. Čeprav je sorta olesa dolgozrnata, pri kuhanju doseže podobne rezultate kot druge sorte, zajete v ZOP.“

Zaradi vključitve rjavega riža, ki ga zajema drug tržni standard, kot je pojasnjeno v oddelku Opis proizvoda (oddelek B1 – Opredelitev proizvoda – specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta), je bilo treba spremeniti tudi naslednji odstavek iz oddelkov Opis proizvoda (oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta):

„Vse sorte, zaščitene z ZOP ‚Arroz del Delta del Ebro‘, morajo biti ob odpošiljanju za trženje skladne s tržnim standardom razreda ‚ekstra‘, zrna pa morajo biti zdrava in brez gliv, plesni, insektov, parazitov ali nenavadnih vonjev in/ali okusov.“

Odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Vse sorte, zaščitene z ZOP ‚Arroz del Delta del Ebro‘, morajo biti ob odpošiljanju za trženje skladne z zadevnim tržnim standardom, zrna pa morajo biti zdrava in brez gliv, plesni, insektov, parazitov ali nenavadnih vonjev in/ali okusov.“

Razlogi za vključitev rjavega riža:

Iz rjavega riž (imenovan tudi „cargo“ ali oluščeni riž) se pridobiva beli riž, ki je bil do zdaj edina vrsta, zaščitena z ZOP. Rjavi riž sestavljajo zrela riževa zrna, katerih lupina se odstrani, da ostane le plast otrobov, ki rižu dajejo barvo. Rjavi riž je bil sortam, zajetim z ZOP „Arroz del Delta del Ebro“, dodan zaradi spremenjenih potrošniških navad, saj se je povečalo povpraševanje po tej vrsti proizvoda.

Razlogi za vključitev novih sort:

Poleg že zajetih sort (bahía, tebre, fonsa, bomba, montsianell in gleva) se lahko na novo dodane sorte (jsendra, guara in olesa) najbolje prilagodijo razmeram v močvirjih delte reke Ebro. Kuhane nove sorte imajo enake značilnosti kot sorte, ki so že zajete z ZOP, tako stare kot nove sorte pa sodijo v podvrsto japonica.

japonica

Sorta jsendra je zaradi višine rastlin dobro prilagojena okolju in prevladujočim vremenskim razmeram, zlasti vetru. Izjemno je odporna proti odpadanju zrn, polegi in sivi riževi pegavosti. Gre za eno od sort, ki se poseje najpozneje (v prvi polovici maja), zato je med sortami, ki se lahko najbolje prilagodijo podnebnim spremembam. Po značilnostih je zelo podobna sortam, ki so trenutno zajete z ZOP.

Sorta guara je prav tako prilagojena okolju in prevladujočim vremenskim razmeram. Gre za eno od sort, ki so najbolje prilagojene peščenim tlom. Po značilnostih je zelo podobna sortam, ki so trenutno zajete z ZOP.

Sorta olesa izvira iz delte reke Ebro in je dobro prilagojena lokalnemu okolju. Ker gre za kratkotrajno sorto, se lahko goji trajnostno, pri čemer se porabi manj naravnih virov in uporabijo okolju prijazne kmetijske prakse. Izjemno je odporna proti glivičnim okužbam in poleg, zato je dobro prilagojena lokalnemu podnebju. Njene značilnosti pri kuhanju so zelo podobne značilnostim sort, ki so že zajete z ZOP.

V raziskavah, ki jih v javnem in zasebnem sektorju izvaja inštitut za raziskave in tehnologijo v agroživilskem sektorju „Ebro Experimental Station“, se preverja, kako se različne sorte riža prilagodijo različnim vrstam tal.

V industriji se močno zavedajo velike ekološke vrednosti območja, ki jo tudi dobro razumejo, saj je bilo vzpostavljanje ravnotežja med bogastvom naravne dediščine in njegovo družbeno-ekonomsko vrednostjo vedno glavna prednostna naloga industrije. Riževe poljščine v delti reke Ebro so primer tega, kako lahko poljščine, uveljavljene v poznem 19. stoletju, pomembno prispevajo k veliki vrednosti naravnega območja. Delo in raziskave se zato nadaljujejo, da bi našli bolj trajnostne sorte poljščin, ki imajo enake značilnost, po katerih se razlikujejo obstoječe sorte , in ki se lahko prilagodijo posebnim razmeram v delti reke Ebro.

Sorte, predlagane za vključitev, se odlikujejo po naslednjih značilnostih:

a)

so bolj odporne proti glivičnim boleznim, zlasti proti Pyricularia oryzae, zaradi česar je potrebnih manj fungicidov;

Pyricularia oryzae

| b) | so bolj odporne proti slanosti tal; |
| --- | --- |

b)

so bolj odporne proti slanosti tal;

| c) | dobro prenašajo peščena tla, zlasti sorta guara; |
| --- | --- |

c)

dobro prenašajo peščena tla, zlasti sorta guara;

| d) | se bolje prilagodijo spremembam zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

d)

se bolje prilagodijo spremembam zaradi podnebnih sprememb;

| e) | ohranjajo agronomsko in okoljsko združljivost na opredeljenem območju. |
| --- | --- |

e)

ohranjajo agronomsko in okoljsko združljivost na opredeljenem območju.

V preglednice z značilnostmi riža v oddelkih Opis proizvoda (oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta) so bile dodane nove sorte.

| — | Naslednja preglednica:








  „Sorta | Dolžina | Razmerje med dolžino in širino |
| --- | --- | --- | --- |
| Bahía | 8,2  mm (srednja) | 2,20 (polkrogelna) |
| Tebre | 8,1  mm (srednja) | 2,00 (krogelna) |
| Fonsa | 7,9  mm (srednja) | 2,00 (krogelna) |
| Bomba | 7,4  mm (kratka) | 1,85 (krogelna) |
| Montsianell | 8,3  mm (srednja) | 2,16 (polkrogelna) |
| Gleva | 7,9  mm (srednja) | 2,04 (polkrogelna)“ |

—

Naslednja preglednica:

„Sorta

Dolžina

Razmerje med dolžino in širino

Bahía

8,2  mm (srednja)

2,20 (polkrogelna)

Tebre

8,1  mm (srednja)

2,00 (krogelna)

Fonsa

7,9  mm (srednja)

2,00 (krogelna)

Bomba

7,4  mm (kratka)

1,85 (krogelna)

Montsianell

8,3  mm (srednja)

2,16 (polkrogelna)

Gleva

7,9  mm (srednja)

2,04 (polkrogelna)“

se zato nadomesti z naslednjo:

| „Sorta | Dolžina | Razmerje med dolžino in širino |
| --- | --- | --- |
| Bahía | 8,2  mm (srednja) | 2,20 |
| Tebre | 8,1  mm (srednja) | 2,00 |
| Fonsa | 7,9  mm (srednja) | 2,00 |
| Bomba | 7,4  mm (kratka) | 1,85 |
| Montsianell | 8,3  mm (srednja) | 2,16 |
| Gleva | 7,9  mm (srednja) | 2,04 |
| JSendra | 8,2  mm (srednja) | 2,16 |
| Guara | 8,0  mm (srednja) | 2,11 |
| Olesa | 9,1  mm (dolga) | 3,10 |
| Povprečne referenčne vrednosti za vsako sorto.“ |

„Sorta

Dolžina

Razmerje med dolžino in širino

Bahía

8,2  mm (srednja)

2,20

Tebre

8,1  mm (srednja)

2,00

Fonsa

7,9  mm (srednja)

2,00

Bomba

7,4  mm (kratka)

1,85

Montsianell

8,3  mm (srednja)

2,16

Gleva

7,9  mm (srednja)

2,04

JSendra

8,2  mm (srednja)

2,16

Guara

8,0  mm (srednja)

2,11

Olesa

9,1  mm (dolga)

3,10

Povprečne referenčne vrednosti za vsako sorto.“

Obrazložitev

V preglednico so bile dodane nove sorte, odstranjeni pa so bili opisi, ki se nanašajo na okroglost riževih zrn („krogelna“ itd.), saj niso v skladu z zakonodajo, poleg tega pa so te informacije že implicitno navedene z razmerjem med dolžino in širino.

Spremenjena je bila tudi naslednja preglednica o končnem proizvodu (Opis proizvoda – oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta):

| „Sorta | Kategorija | Vrsta |
| --- | --- | --- |
| Bahía | srednjezrnat | ‚perlado‘ [s kredasto belo sredico] |
| Tebre | srednjezrnat | ‚perlado‘ [s kredasto belo sredico] |
| Fonsa | srednjezrnat | ‚semiperlado‘ [z nekoliko manj kredasto belo sredico od tiste pri vrsti ‚perlado‘] |
| Bomba | srednjezrnat | ‚perlado‘ [s kredasto belo sredico] |
| Montsianell | srednjezrnat | ‚perlado‘ [s kredasto belo sredico] |
| Gleva | srednjezrnat | ‚perlado‘ [s kredasto belo sredico]“ |

„Sorta

Kategorija

Vrsta

Bahía

srednjezrnat

‚perlado‘ [s kredasto belo sredico]

Tebre

srednjezrnat

‚perlado‘ [s kredasto belo sredico]

Fonsa

srednjezrnat

‚semiperlado‘ [z nekoliko manj kredasto belo sredico od tiste pri vrsti ‚perlado‘]

Bomba

srednjezrnat

‚perlado‘ [s kredasto belo sredico]

Montsianell

srednjezrnat

‚perlado‘ [s kredasto belo sredico]

Gleva

srednjezrnat

‚perlado‘ [s kredasto belo sredico]“

To je nova preglednica:

| „Sorta | Kategorija | % amiloze |
| --- | --- | --- |
| Bahía | srednjezrnat | 19,1 |
| Tebre | srednjezrnat | 20,0 |
| Fonsa | srednjezrnat | 20,3 |
| Bomba | srednjezrnat | 24,9 |
| Montsianell | srednjezrnat | 18,1 |
| Gleva | srednjezrnat | 17,7 |
| JSendra | srednjezrnat | 17,5 |
| Guara | srednjezrnat | 17,5 |
| Olesa | Dolgozrnat | 24,0 |
| Povprečne referenčne vrednosti za vsako sorto.“ |

„Sorta

Kategorija

% amiloze

Bahía

srednjezrnat

19,1

Tebre

srednjezrnat

20,0

Fonsa

srednjezrnat

20,3

Bomba

srednjezrnat

24,9

Montsianell

srednjezrnat

18,1

Gleva

srednjezrnat

17,7

JSendra

srednjezrnat

17,5

Guara

srednjezrnat

17,5

Olesa

Dolgozrnat

24,0

Povprečne referenčne vrednosti za vsako sorto.“

Obrazložitev

Kot je pojasnjeno zgoraj, so bile dodane nove sorte, iz preglednice pa je bil odstranjen parameter „vrsta“, povezan z značilnostjo perlado (kredasto bela sredica), saj je v preglednici namesto tega zdaj navedena vsebnost amiloze kot delež celotnega škroba („% amiloze“). Amiloza je ena od oblik škroba, ki jo najdemo v rižu.

perlado

Razlog za to spremembo je to, da se je v specifikaciji proizvoda (in enotnem dokumentu) prisotnost kredasto bele sredice prej enačila z določeno vsebnostjo škroba in lastnostmi pri kuhanju, zdaj pa vemo, da to ni povsem tako. Značilnost perlado se v riževih zrnih razvije med njihovim nastajanjem, senzorične lastnosti kuhanega riža pa so odvisne od deleža amiloze, ki določi teksturo, mehkost in lepljivost riža ter obseg povečanja prostornine med kuhanjem. Z drugimi besedami: bistvena značilnost sorte po rezultatih, ki jih ta doseže pri kuhanju, je delež amiloze in ne značilnost perlado, kot so predvidevali v preteklosti.

perlado

perlado

| — | Posledica uvedbe treh novih sort so poleg zgornjih sprememb specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta nadaljnje spremembe, ki pa vplivajo le na specifikacijo proizvoda: pododdelek B.2 (Opis sort) oddelka Opis proizvoda zdaj za vsako od teh novih sort vsebuje kratek opis in nekaj ključnih informacij (osnovne lastnosti in povprečni donos po brušenju), ki se ujemajo z že navedenimi podatki za vsako od obstoječih sort. Opis vsake sorte vključuje višino rastline, trajanje rasti, velikost zrna in težo, priporočeni datum setve in pomembna dejstva o sorti z agronomskega vidika. V preglednicah z osnovnimi lastnostmi in donosom po brušenju v oddelku B2 specifikacije proizvoda so zdaj navedene tudi tri nove sorte. |
| --- | --- |

—

Posledica uvedbe treh novih sort so poleg zgornjih sprememb specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta nadaljnje spremembe, ki pa vplivajo le na specifikacijo proizvoda: pododdelek B.2 (Opis sort) oddelka Opis proizvoda zdaj za vsako od teh novih sort vsebuje kratek opis in nekaj ključnih informacij (osnovne lastnosti in povprečni donos po brušenju), ki se ujemajo z že navedenimi podatki za vsako od obstoječih sort. Opis vsake sorte vključuje višino rastline, trajanje rasti, velikost zrna in težo, priporočeni datum setve in pomembna dejstva o sorti z agronomskega vidika. V preglednicah z osnovnimi lastnostmi in donosom po brušenju v oddelku B2 specifikacije proizvoda so zdaj navedene tudi tri nove sorte.

| — | Obdobja setve sort fonsa, montsianell in bomba so zdaj prožnejša (oddelek B2 specifikacije proizvoda):






  — | za setev sorte fonsa je bilo besedilo „setev poteka od 1. do 10. maja“ nadomeščeno z besedilom „setev mora potekati v prvi polovici maja“, |
| --- | --- | --- |

—

Obdobja setve sort fonsa, montsianell in bomba so zdaj prožnejša (oddelek B2 specifikacije proizvoda):

—

za setev sorte fonsa je bilo besedilo „setev poteka od 1. do 10. maja“ nadomeščeno z besedilom „setev mora potekati v prvi polovici maja“,

| — | za setev sorte montsianell je bilo besedilo „setev poteka od 20. do 30. aprila“ nadomeščeno z besedilom „setev mora potekati konec aprila“, |
| --- | --- |

—

za setev sorte montsianell je bilo besedilo „setev poteka od 20. do 30. aprila“ nadomeščeno z besedilom „setev mora potekati konec aprila“,

| — | za setev sorte bomba je bilo besedilo „setev poteka od 20. aprila do 5. maja“ nadomeščeno s stavkom „setev mora potekati od konca aprila do začetka maja“. |
| --- | --- |

—

za setev sorte bomba je bilo besedilo „setev poteka od 20. aprila do 5. maja“ nadomeščeno s stavkom „setev mora potekati od konca aprila do začetka maja“.

Obrazložitev

Datumi iz specifikacije proizvoda so sicer priporočeni datumi, vendar so izkušnje iz preteklih let pokazale, da se lahko datumi setve razlikujejo po tem, ali se voda spusti iz namakalnih kanalov na polja, ali po zimskih vremenskih razmerah, zaradi katerih pridelovalci morda ne morejo opraviti potrebnega dela na polju. Zato je bilo sklenjeno, da bodo obdobja setve prožnejša, datumi iz specifikacije proizvoda pa manj strogo omejeni.

Metoda proizvodnje

Metoda proizvodnje

| — | Navedba rjavega riža je bila dodana v oddelek E, točka b), specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje), kar pomeni, da je bil naslednji del besedila:

  „Zaščiteni riž je beli riž, skladen s tržnim standardom razreda ‚ekstra‘.
  Beli riž je riž, ki se mu z brušenjem odstrani del plasti ali celotna plast otrobov (lupina semena in perikarp), da postane enotno bele (ali belkaste) barve.
  Riž, ki se trži kot riž razreda ‚ekstra‘, mora imeti vsaj 92,70 % celih zrn brez pomanjkljivosti, delež polomljenih zrn pa ne sme presegati 4 %.“;

  spremenjen tako:

  „Zaščiteni riž je beli riž, skladen s tržnim standardom razreda ‚ekstra‘, in rjavi riž.
  Beli riž je riž, ki se mu z brušenjem odstrani del plasti ali celotna plast otrobov (lupina semena in perikarp), da postane enotno bele (ali belkaste) barve.
  Rjavi riž je oluščeni riž, tj. zrela riževa zrna, katerih lupina se odstrani, da ostane le plast otrobov, ki rižu dajejo barvo. Za trženje mora biti pakiran v skladu z edinim tržnim standardom, ki velja za rjavi riž.
  Imeti mora vsaj 92,70 % celih zrn brez pomanjkljivosti, delež polomljenih zrn pa ne sme presegati 4 %.“

  Obrazložitev
  Ker je bil dodan rjavi riž (iz razlogov, navedenih v prejšnjem oddelku), je treba v različne oddelke specifikacije proizvoda dodati informacije o tej vrsti riža. To vključuje preglednico o odstopanjih od kakovosti in opis te vrste riža v tem oddelku. |
| --- | --- |

—

Navedba rjavega riža je bila dodana v oddelek E, točka b), specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje), kar pomeni, da je bil naslednji del besedila:

„Zaščiteni riž je beli riž, skladen s tržnim standardom razreda ‚ekstra‘.

Beli riž je riž, ki se mu z brušenjem odstrani del plasti ali celotna plast otrobov (lupina semena in perikarp), da postane enotno bele (ali belkaste) barve.

Riž, ki se trži kot riž razreda ‚ekstra‘, mora imeti vsaj 92,70 % celih zrn brez pomanjkljivosti, delež polomljenih zrn pa ne sme presegati 4 %.“;

spremenjen tako:

„Zaščiteni riž je beli riž, skladen s tržnim standardom razreda ‚ekstra‘, in rjavi riž.

Beli riž je riž, ki se mu z brušenjem odstrani del plasti ali celotna plast otrobov (lupina semena in perikarp), da postane enotno bele (ali belkaste) barve.

Rjavi riž je oluščeni riž, tj. zrela riževa zrna, katerih lupina se odstrani, da ostane le plast otrobov, ki rižu dajejo barvo. Za trženje mora biti pakiran v skladu z edinim tržnim standardom, ki velja za rjavi riž.

Imeti mora vsaj 92,70 % celih zrn brez pomanjkljivosti, delež polomljenih zrn pa ne sme presegati 4 %.“

Obrazložitev

Ker je bil dodan rjavi riž (iz razlogov, navedenih v prejšnjem oddelku), je treba v različne oddelke specifikacije proizvoda dodati informacije o tej vrsti riža. To vključuje preglednico o odstopanjih od kakovosti in opis te vrste riža v tem oddelku.

| — | V oddelku E, točka b), specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje) je preglednica z odstopanji od kakovosti nadomeščena s sklicem na skladnost z zakonodajo. Naslednje besedilo:

  „Pri predelavi je treba paziti, da na riževih zrnih ne ostanejo ostanki plasti otrobov. Riževa zrna morajo biti v naslednjih mejnih vrednostih:






  Parameter | Beli riž |
| --- | --- | --- |
| Povprečna zrna, ki jih ni mogoče presejati skozi sito velikosti 14 | 3,75 |
| Povprečna zrna, ki jih ni mogoče presejati skozi sito velikosti 13 | --- |
| Povprečna zrna, ki jih JE mogoče presejati skozi sito velikosti 13 | 0,25 |
| Polomljena zrna [manj kot tri četrtine povprečne dolžine celega zrna] | --- |
| Rumena zrna ali zrna podobne barve | 0,20 |
| Rdeča zrna ali zrna z rdečimi progami | 0,50 |
| Kredasta in nezrela zrna | 2,00 |
| Zrna z madeži in zrna, ki so jih poškodovale žuželke | 0,50 |
| Tuja snov | 0,10 |
| Najmanjša količina celih zrn brez pomanjkljivosti | 92,70 “ |

—

V oddelku E, točka b), specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje) je preglednica z odstopanji od kakovosti nadomeščena s sklicem na skladnost z zakonodajo. Naslednje besedilo:

„Pri predelavi je treba paziti, da na riževih zrnih ne ostanejo ostanki plasti otrobov. Riževa zrna morajo biti v naslednjih mejnih vrednostih:

Parameter

Beli riž

Povprečna zrna, ki jih ni mogoče presejati skozi sito velikosti 14

3,75

Povprečna zrna, ki jih ni mogoče presejati skozi sito velikosti 13

---

Povprečna zrna, ki jih JE mogoče presejati skozi sito velikosti 13

0,25

Polomljena zrna [manj kot tri četrtine povprečne dolžine celega zrna]

---

Rumena zrna ali zrna podobne barve

0,20

Rdeča zrna ali zrna z rdečimi progami

0,50

Kredasta in nezrela zrna

2,00

Zrna z madeži in zrna, ki so jih poškodovale žuželke

0,50

Tuja snov

0,10

Najmanjša količina celih zrn brez pomanjkljivosti

92,70 “

se zato nadomesti z naslednjim:

„Pri predelavi je treba paziti, da na belih riževih zrnih ne ostanejo ostanki plasti otrobov. Upoštevati je treba odstopanje od kakovosti iz veljavne zakonodaje.“

Obrazložitev

Odstopanje od kakovosti iz preglednice je bilo popolnoma enako odstopanju iz zakonodaje za beli riž. V to preglednico bi bilo treba dodati nove vrste riža z ZOP, kot je rjavi riž, ker pa so vrednosti povsem enake tistim v zakonodaji, je bilo sklenjeno, da bi bilo bolje poenostaviti specifikacijo proizvoda in preglednico nadomestiti s sklicevanjem na skladnost z zakonodajo. Gre torej za redakcijsko spremembo, ki ne vpliva na kakovost proizvoda ali standarde kakovosti, ki jih mora proizvod izpolnjevati.

| — | Pod naslov Shranjevanje in ohranjanje v oddelku E, točka b), specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje) se popravi naslednja navedba temperature zraka pri shranjevanju in ohranjanju:

  „Za zagotavljanje optimalnih pogojev za riž v silosu, kjer čaka na predelavo, se v silos redno včrpava zrak, po možnosti hladen s temperaturo 5 °C ali temperaturo okolice.“

  Ta del je bil spremenjen tako:

  „Za zagotavljanje optimalnih pogojev za riž v silosu, kjer čaka na predelavo, se v silos redno včrpava zrak, po možnosti hladen s temperaturo 10–15 °C ali temperaturo okolice.“

  Obrazložitev
  Šlo je za tiskovno napako: temperatura 5 °C je namreč prenizka, saj bi riž pri tej temperaturi praktično zmrznil. Vrednost 5 °C je bila zato popravljena na 10–15 °C. |
| --- | --- |

—

Pod naslov Shranjevanje in ohranjanje v oddelku E, točka b), specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje) se popravi naslednja navedba temperature zraka pri shranjevanju in ohranjanju:

„Za zagotavljanje optimalnih pogojev za riž v silosu, kjer čaka na predelavo, se v silos redno včrpava zrak, po možnosti hladen s temperaturo 5 °C ali temperaturo okolice.“

Ta del je bil spremenjen tako:

„Za zagotavljanje optimalnih pogojev za riž v silosu, kjer čaka na predelavo, se v silos redno včrpava zrak, po možnosti hladen s temperaturo 10–15 °C ali temperaturo okolice.“

Obrazložitev

Šlo je za tiskovno napako: temperatura 5 °C je namreč prenizka, saj bi riž pri tej temperaturi praktično zmrznil. Vrednost 5 °C je bila zato popravljena na 10–15 °C.

| — | Pod naslov Pakiranje in označevanje v oddelku E, točka b), specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje) je bil naslednji stavek:

  „Ves riž v posameznem pakiranju mora biti riž razreda ‚ekstra‘ ene same sorte.“;

  spremenjen tako:

  „Ves riž v posameznem pakiranju mora biti ene same sorte.“

  Obrazložitev
  Navedba tržnega standarda razreda „ekstra“ je bila v tej točki izbrisana, ker rjavi riž sodi v drug razred, kot je pojasnjeno zgoraj.

  Povezava z geografskim območjem (oddelek F specifikacije proizvoda in točka 5 enotnega dokumenta):
  Naslednje spremembe so nebistvene redakcijske spremembe oddelka Povezava z okoljem specifikacije proizvoda (oddelek F) in enotnega dokumenta (točka 5), v bistvu narejene z namenom upoštevanja sprememb opisa proizvoda v obeh dokumentih. |
| --- | --- |

—

Pod naslov Pakiranje in označevanje v oddelku E, točka b), specifikacije proizvoda (Metoda proizvodnje) je bil naslednji stavek:

„Ves riž v posameznem pakiranju mora biti riž razreda ‚ekstra‘ ene same sorte.“;

spremenjen tako:

„Ves riž v posameznem pakiranju mora biti ene same sorte.“

Obrazložitev

Navedba tržnega standarda razreda „ekstra“ je bila v tej točki izbrisana, ker rjavi riž sodi v drug razred, kot je pojasnjeno zgoraj.

Povezava z geografskim območjem (oddelek F specifikacije proizvoda in točka 5 enotnega dokumenta):

Povezava z geografskim območjem

Naslednje spremembe so nebistvene redakcijske spremembe oddelka Povezava z okoljem specifikacije proizvoda (oddelek F) in enotnega dokumenta (točka 5), v bistvu narejene z namenom upoštevanja sprememb opisa proizvoda v obeh dokumentih.

| — | V točki 5.2 enotnega dokumenta (Posebnosti proizvoda) je bil naslednji del:

  „Znano je, da se vse sorte kuhajo enakomerno, imajo enakomerna zrna in dobro sposobnost absorpcije, saj ima kredasto bela sredica zrna visoko vsebnost škroba, kar je poznano kot značilnost ‚perlado‘.
  Riž je cenjen zato, ker se dobro kuha, saj njegova puhasta, ločena zrna (sprijemljivost med zrni znaša 7,3) ter količina vode, ki jo absorbira (1,93 gramov vode na gram riža), zagotavljajo, da se riž navzame precej okusa različnih jedi, v katerih se uporablja.“;

  spremenjen tako:

  „Za vse sorte, zajete z ZOP ‚Arroz del Delta del Ebro‘, je značilno, da se kuhajo enakomerno, imajo enakomerna zrna, ko je riž kuhan, in lastnost dobre absorpcije, saj imajo visoko vsebnost amiloze kot delež celotnega škroba.
  Riž je cenjen zato, ker se dobro kuha, saj njegova puhasta, ,ločena zrna in dobra absorpcija vode zagotavljajo, da se riž navzame precej okusa različnih jedi z območja delte reke Ebro, v katerih se uporablja.“

  Enako je bil spremenjen tudi oddelek F specifikacije proizvoda (Povezava z okoljem).
  Obrazložitev
  Kot je bilo pojasnjeno pri spremembi oddelka Opis proizvoda, so v preteklosti značilnost perlado (kredasto bela sredica riževih zrn) enačili z vsebnostjo škroba in lastnostmi riža pri kuhanju. Sedaj pa je znano, da je bistvena značilnost sorte po rezultatih, ki jih ta doseže pri kuhanju, delež amiloze in ne značilnost perlado, kot so predvidevali v preteklosti. Zato je bilo spremenjeno tudi besedilo na povezavi.
  Iz oddelka Povezava so bile odstranjene navedbe „sprijemljivost med zrni“ in „količina vode, ki jo absorbira“, saj se štejejo za odvečne. Gre le za redakcijsko spremembo, saj so informacije o teh značilnostih referenčne sorte (bahía) še vedno navedene v oddelku Opis proizvoda (oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta) ter niso bile spremenjene v nobenem od dokumentov. |
| --- | --- |

—

V točki 5.2 enotnega dokumenta (Posebnosti proizvoda) je bil naslednji del:

„Znano je, da se vse sorte kuhajo enakomerno, imajo enakomerna zrna in dobro sposobnost absorpcije, saj ima kredasto bela sredica zrna visoko vsebnost škroba, kar je poznano kot značilnost ‚perlado‘.

Riž je cenjen zato, ker se dobro kuha, saj njegova puhasta, ločena zrna (sprijemljivost med zrni znaša 7,3) ter količina vode, ki jo absorbira (1,93 gramov vode na gram riža), zagotavljajo, da se riž navzame precej okusa različnih jedi, v katerih se uporablja.“;

spremenjen tako:

„Za vse sorte, zajete z ZOP ‚Arroz del Delta del Ebro‘, je značilno, da se kuhajo enakomerno, imajo enakomerna zrna, ko je riž kuhan, in lastnost dobre absorpcije, saj imajo visoko vsebnost amiloze kot delež celotnega škroba.

Riž je cenjen zato, ker se dobro kuha, saj njegova puhasta, ,ločena zrna in dobra absorpcija vode zagotavljajo, da se riž navzame precej okusa različnih jedi z območja delte reke Ebro, v katerih se uporablja.“

Enako je bil spremenjen tudi oddelek F specifikacije proizvoda (Povezava z okoljem).

Obrazložitev

Kot je bilo pojasnjeno pri spremembi oddelka Opis proizvoda, so v preteklosti značilnost perlado (kredasto bela sredica riževih zrn) enačili z vsebnostjo škroba in lastnostmi riža pri kuhanju. Sedaj pa je znano, da je bistvena značilnost sorte po rezultatih, ki jih ta doseže pri kuhanju, delež amiloze in ne značilnost perlado, kot so predvidevali v preteklosti. Zato je bilo spremenjeno tudi besedilo na povezavi.

perlado

perlado

Iz oddelka Povezava so bile odstranjene navedbe „sprijemljivost med zrni“ in „količina vode, ki jo absorbira“, saj se štejejo za odvečne. Gre le za redakcijsko spremembo, saj so informacije o teh značilnostih referenčne sorte (bahía) še vedno navedene v oddelku Opis proizvoda (oddelek B specifikacije proizvoda in točka 3.2 enotnega dokumenta) ter niso bile spremenjene v nobenem od dokumentov.

| — | Navedba barve riža je bila izbrisana iz tega stavka v točki 5.3 enotnega dokumenta (Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda ...):

  „Dokazano je, da je riž s tega območja priljubljen med potrošniki zaradi svoje biserno bele barve, okusa in strukture, kar je rezultat značilnosti uporabljenih sort ter pridelovalnega območja.“

  Predlagana nova različica je naslednja:

  „Dokazano je, da je riž s tega območja priljubljen med potrošniki zaradi svojega okusa in strukture, kar je rezultat značilnosti uporabljenih sort ter pridelovalnega območja.“

  Enako je bil spremenjen tudi oddelek F specifikacije proizvoda (Povezava z okoljem).
  Obrazložitev
  Riž je bil v preteklosti znan po svoji beli barvi, zdaj pa bi bila lahko taka navedba v tem oddelku zavajajoča, saj je bil z namenom prilagajanja spreminjajočim se navadam potrošnikov v ZOP dodan rjavi riž. To navedbo je torej treba izbrisati. |
| --- | --- |

—

Navedba barve riža je bila izbrisana iz tega stavka v točki 5.3 enotnega dokumenta (Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda ...):

„Dokazano je, da je riž s tega območja priljubljen med potrošniki zaradi svoje biserno bele barve, okusa in strukture, kar je rezultat značilnosti uporabljenih sort ter pridelovalnega območja.“

Predlagana nova različica je naslednja:

„Dokazano je, da je riž s tega območja priljubljen med potrošniki zaradi svojega okusa in strukture, kar je rezultat značilnosti uporabljenih sort ter pridelovalnega območja.“

Enako je bil spremenjen tudi oddelek F specifikacije proizvoda (Povezava z okoljem).

Obrazložitev

Riž je bil v preteklosti znan po svoji beli barvi, zdaj pa bi bila lahko taka navedba v tem oddelku zavajajoča, saj je bil z namenom prilagajanja spreminjajočim se navadam potrošnikov v ZOP dodan rjavi riž. To navedbo je torej treba izbrisati.

Drugo

Drugo

| — | Nadzorni organ (oddelek G specifikacije proizvoda): podatki certifikacijskega organa so bili posodobljeni. |
| --- | --- |

—

Nadzorni organ (oddelek G specifikacije proizvoda): podatki certifikacijskega organa so bili posodobljeni.

| — | Zahteve v skladu z nacionalno zakonodajo (oddelek I specifikacije proizvoda): ta oddelek je bil izbrisan, ker se v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 ne zahteva. |
| --- | --- |

—

Zahteve v skladu z nacionalno zakonodajo (oddelek I specifikacije proizvoda): ta oddelek je bil izbrisan, ker se v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012 ne zahteva.

ENOTNI DOKUMENT

„Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“

„Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“

EU št.: PDO-ES-0336-AM02 – 9. september 2020

EU št.: PDO-ES-0336-AM02 – 9. september 2020

ZOP (X) PGI ( )

ZOP (X) PGI ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

Ime [ZOP ali ZGO]

„Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Beli in rjavi riž sort bahía, tebre, gleva, fonsa, bomba, montsianell, jsendra, guara in olesa vrste Oryza sativa L, ki se pridelujejo po konvencionalnih ali ekoloških metodah kmetovanja (ali drugih vladno priznanih sistemih trajnostne proizvodnje). Beli riž mora biti skladen s tržnim standardom razreda „ekstra“, rjavi riž (tj. oluščeni riž) pa mora biti skladen z edinim tržnim standardom, ki velja za rjavi riž.

Oryza sativa

Posebne značilnosti zrn referenčne sorte (bahía) so naslednje:

| Značilnosti predelanih, nekuhanih zrn | dolžina: 5,53 mm
  širina: 2,99 mm
  debelina: 2,14 mm
  amiloza (kot % suhe snovi): 19,41 % |
| --- | --- |
| Rezultat brušenja:
  kako dobro riž vzdrži predelavo | skupni donos: 69,90 %
  % polomljenih zrn: 11,63 % |
| Lastnosti pri kuhanju | čas kuhanja: 16 minut
  absorpcija vode*: 1,93
  podaljšanje zrna: 8,45 %
  *(g vode/g riža) |
| Senzorične lastnosti kuhanega riža (po Batcherjevi lestvici in senzorični analizi na podlagi okušanja*):
  (*) Uporabljena lestvica: 9 = zelo dobro; 7 = dobro; 5 = standardno; 3 = podstandardno. | stopnja sprijemljivosti med kuhanimi zrni: 7,83
  sprejemljivost: 5,75
  videz: 5,5 |

Značilnosti predelanih, nekuhanih zrn

dolžina: 5,53 mm

širina: 2,99 mm

debelina: 2,14 mm

amiloza (kot % suhe snovi): 19,41 %

Rezultat brušenja:

kako dobro riž vzdrži predelavo

skupni donos: 69,90 %

% polomljenih zrn: 11,63 %

Lastnosti pri kuhanju

čas kuhanja: 16 minut

absorpcija vode*: 1,93

podaljšanje zrna: 8,45 %

*(g vode/g riža)

Senzorične lastnosti kuhanega riža (po Batcherjevi lestvici in senzorični analizi na podlagi okušanja*):

(*) Uporabljena lestvica: 9 = zelo dobro; 7 = dobro; 5 = standardno; 3 = podstandardno.

stopnja sprijemljivosti med kuhanimi zrni: 7,83

sprejemljivost: 5,75

videz: 5,5

Vse sorte, zajete v to ZOP, sodijo v podvrsto japonica. Praktično vse sorte (bahía, tebre, fonsa, montsianell, gleva, jsendra in guara) so si med seboj zelo podobne. Čeprav lahko pri načinu pridelave pride do nekaterih manjših razlik, med končnimi proizvodi ni večjih razlik.

japonica

Čeprav se način pridelave sorte bomba razlikuje od drugih, drugačen pa je tudi sam riž, je bila ta sorta vključena v specifikacijo proizvoda zaradi svoje kakovosti in zato, ker se tradicionalno prideluje na območju delte reke Ebro. Nekuhana riževa zrna sorte olesa so videti bistveno drugače od zrn drugih sort, zajetih v ZOP, vendar ta sorta, ki prav tako izvira z opredeljenega geografskega območja, pri kuhanju doseže podobne rezultate kot sorta bomba.

Sorte so na podlagi velikosti zrn neoluščenega riža razvrščene na naslednji način:

| Sorta | Dolžina | Razmerje med dolžino in širino |
| --- | --- | --- |
| Bahía | 8,2  mm (srednja) | 2,20 |
| Tebre | 8,1  mm (srednja) | 2,00 |
| Fonsa | 7,9  mm (srednja) | 2,00 |
| Bomba | 7,4  mm (kratka) | 1,85 |
| Montsianell | 8,3  mm (srednja) | 2,16 |
| Gleva | 7,9  mm (srednja) | 2,04 |
| JSendra | 8,2  mm (srednja) | 2,16 |
| Guara | 8,0  mm (srednja) | 2,11 |
| Olesa | 9,1  mm (dolga) | 3,1 |
| Povprečne referenčne vrednosti za vsako sorto. |

Sorta

Dolžina

Razmerje med dolžino in širino

Bahía

8,2  mm (srednja)

2,20

Tebre

8,1  mm (srednja)

2,00

Fonsa

7,9  mm (srednja)

2,00

Bomba

7,4  mm (kratka)

1,85

Montsianell

8,3  mm (srednja)

2,16

Gleva

7,9  mm (srednja)

2,04

JSendra

8,2  mm (srednja)

2,16

Guara

8,0  mm (srednja)

2,11

Olesa

9,1  mm (dolga)

3,1

Povprečne referenčne vrednosti za vsako sorto.

Predelana zrna (belega riža) so razvrščena na naslednji način:

| Sorta | Kategorija | % amiloze |
| --- | --- | --- |
| Bahía | srednjezrnat | 19,1 |
| Tebre | srednjezrnat | 20,0 |
| Fonsa | srednjezrnat | 20,3 |
| Bomba | srednjezrnat | 24,9 |
| Montsianell | srednjezrnat | 18,1 |
| Gleva | srednjezrnat | 17,7 |
| JSendra | srednjezrnat | 17,5 |
| Guara | srednjezrnat | 17,5 |
| Olesa | dolgozrnat | 24,0 |
| Povprečne referenčne vrednosti za vsako sorto. |

Sorta

Kategorija

% amiloze

Bahía

srednjezrnat

19,1

Tebre

srednjezrnat

20,0

Fonsa

srednjezrnat

20,3

Bomba

srednjezrnat

24,9

Montsianell

srednjezrnat

18,1

Gleva

srednjezrnat

17,7

JSendra

srednjezrnat

17,5

Guara

srednjezrnat

17,5

Olesa

dolgozrnat

24,0

Povprečne referenčne vrednosti za vsako sorto.

Te sorte imajo dovolj visoko vsebnost amiloze, da se lahko riž med kuhanjem ustrezno navzame okusov in barv drugih sestavin iz recepta.

Vse so znane po tem, da se kuhajo enakomerno in da so kuhana zrna enakomerna. So kot nalašč za pripravo lokalnih regionalnih jedi iz riža, saj se za razliko od drugih sort, kot je večina dolgozrnatih sort, navzamejo veliko okusa. Čeprav je sorta olesa dolgozrnata, pri kuhanju doseže podobne rezultate kot druge sorte, zajete v ZOP.

Vse sorte, zaščitene z ZOP „Arroz del Delta del Ebro“, morajo biti ob odpošiljanju za trženje skladne z zadevnim tržnim standardom, zrna pa morajo biti zdrava in brez gliv, plesni, insektov, parazitov ali nenavadnih vonjev in/ali okusov.

Vsebnost vlage ne sme presegati 15 %, na zrnu pa ne smejo ostati ostanki plasti otrobov (velja za beli riž).

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

–

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celotni postopek, od pridelovanja do predelovanja in brušenja riža, poteka na geografskem območju iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Riž se pakira v škatle ali pakete po 5, 2, 1, 0,5 ali 0,25 kg, ki se nato dajo v dodatno embalažo, da notranja škatla ali paket ostane nedotaknjen. Za pakiranje se lahko uporabljajo le zakonsko dovoljeni materiali, primerni za živila.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na pakiranju morajo biti navedeni besedilo „Arroz del Delta del Ebro“/„Arròs del Delta de l’Ebre“, logotipi ZOP in EU ter splošne informacije, ki jih zahteva veljavna zakonodaja.

Barvni logotip ZOP je takšen:

Image 1

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Riž z ZOP „Arroz del Delta del Ebro“ se prideluje in predeluje na območju delte reke Ebro, ki je del okrožij Baix Ebre ter El Montsià v pokrajini Tarragona.

Območje proizvodnje zajema celotno ozemlje občin Deltebre in Sant Jaume d’Enveja ter dele občin L’Aldea, Amposta, L’Ampolla, Camarles in Sant Carles de la Ràpita, ki spadajo na območje delte reke Ebro.

Območje brušenja zajema iste občine kot območje proizvodnje.

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1.   Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Zgodovinski dejavniki

Zgodovinski dejavniki

Gojenje riža je tradicionalna dejavnost na območju delte reke Ebro in je tesno povezano z nastankom delte ter njenim fizičnim in geološkim razvojem.

O povezavi med tradicijo gojenja riža in območjem delte reke Ebro pričajo številni pisni viri. Eden pomembnejših virov je delo Geografía de Catalunya (Geografija Katalonije) avtorja Lluísa Soléja i Sabarisa (1958) , ki pravi, da „obstajajo dokazi o tem, da so v delti reke Ebro skušali riž gojiti že v 15. stoletju, kot dejavnost pa se je gojenje riža razvilo v 19. stoletju.“ V istem delu navaja tudi, da je „v delti, ki se je uporabljala za sezonsko pašo živine, prekop Canal de la Derecha (desni kanal), zgrajen v Xerti v drugi polovici 19. stoletja, omogočil poplavljanje območja s sladko vodo in začetek gojenja riža. Ta dejavnost se je od tedaj vseskozi širila, pri čemer je ta voda razsoljevala tla in obenem omogočala dober pridelek.“

Geografía de Catalunya

Dejavnost se od takrat nadaljuje neprekinjeno, riž pa je sedaj glavna kultura na tem območju.

Naravni dejavniki

Gojenje riža se je v delti reke Ebro razvilo zaradi lokalne prsti in podnebja, slanosti zemlje ter nivoja vode.

Muljasta tla v delti reke Ebro so izjemno rodovitna in odlična za gojenje riža. Na sestavo tal sta močno vplivala namakanje in praksa, znana kot colmateo ali „zamuljevanje“ (kombinacija premikanja vode in prsti, ki omogoča, da so grede pred setvijo v dobrem stanju).

colmateo

Pridelek je med največjimi na svetu, saj območje leži na 40. severnem vzporedniku in izotermi 19 °C.

Drug pomemben dejavnik je slanost tal, ki je posledica morske vode, ki teče v delto, in obalnega sredozemskega podnebja. Zime so mile z malo deževja in suhim vetrom, ki piha s severa do severozahoda (mistral in vzhodni veter), poletja pa so vroča, s hudimi sušami in vlažnim zrakom, ki prihaja z juga do jugovzhoda (vetrova ostro in leveche). Z izjemo nekaj dni na leto vse leto piha vetrič.

ostro

leveche

Hidrološki profil območja oblikujeta zadnji del reke Ebro, ki je dolg približno 30 km, in dva kanala (desni ter levi), ki potekata od jezu Xerta-Tivenys približno vzporedno z reko, nato pa se, ko dosežeta delto, razvejata v obsežno omrežje namakalnih kanalov ter odtokov. Ker vsa voda za namakanje pridelka prihaja iz enega samega vira, to nedvomno odločilno vpliva na enotnost pridelka na območju, daje pa mu tudi značilnosti, po katerih se razlikuje od riža, gojenega drugje.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

Za vse sorte, zaščitene z ZOP „Arroz del Delta del Ebro“, je značilno, da se kuhajo enakomerno, imajo enakomerna zrna, ko je riž kuhan, in lastnost dobro absorpcije, saj imajo visoko vsebnost amiloze kot delež celotnega škroba.

Riž je cenjen zato, ker se dobro kuha, saj njegova puhasta, ločena zrna in lastnost dobre absorpcije vode omogočajo, da se riž precej navzame okusa različnih jedi z območja delte reke Ebro, ki se pripravljajo iz njega.

5.3.   Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Proizvod ima enotne kakovostne značilnosti, saj je končni proizvod pri vseh sortah podoben, razen sort bomba in olesa, ki pa sta kljub temu vključeni v specifikacijo proizvoda: prva zato, ker gre za tradicionalno sorto na območju, druga pa zato, ker izvira s tega območja. Sorta pa ni edini dejavnik, po katerem se proizvod razlikuje od proizvodov konkurentov, saj imajo pomembno vlogo tudi geografsko območje, okolje, podnebje, voda in postopek zorenja, kombinacija vseh teh dejavnikov pa je stalnica na celotnem območju proizvodnje.

Na značilnosti riža vpliva naravno okolje na območju. Zaradi lokalnega podnebja, tal, stopnje slanosti in nivoja vode je riž edina poljščina, ki se goji na opredeljenem območju. Riževa polja v delti so zelo primerna za gojenje in imajo velik donos.

Dokazano je, da je riž s tega območja priljubljen med potrošniki zaradi svojega okusa in strukture, kar je rezultat značilnosti uporabljenih sort ter pridelovalnega območja. Riž je cenjen tudi zato, ker se dobro kuha, saj njegova puhasta, ločena zrna in količina vode, ki jo zrna absorbirajo, omogočajo, da se riž navzame precej okusa različnih jedi, v katerih se uporablja.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(člen 6(1), drugi pododstavek, te uredbe)

Medtem ko poteka postopek spreminjanja, je posodobljena specifikacija proizvoda na voljo na spletnem naslovu http://agricultura.gencat.cat/web/.content/01-departament/informacio-publica-tramits/2020/sollicitud-modificacio-dop-arros-delta-ebre/enllacos-documents/fitxers-binaris/pliego-condiciones-dop-arroz-delta-ebro-modificacion.pdf

Ko bo specifikacija proizvoda odobrena, bo objavljena na spletni strani http://agricultura.gencat.cat/ca/ambits/alimentacio/segells-qualitat-diferenciada/distintius-origen/dop-igp/normativa-dop-igp/plecs-condicions/en-vigor/castella/

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

| 11.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 70/23 |
| --- | --- | --- | --- |

11.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 70/23

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2022/C 70/08)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek, ki se lahko vloži v treh mesecih od datuma te objave.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„Sopa da Pedra de Almeirim“

EU št.: TSG-PT-02627 – 6. avgust 2020

Država članica ali tretja država: Portugalska

1.   Ime za registracijo

„Sopa da Pedra de Almeirim“

2.   Vrsta proizvoda

Skupina 2.21 Pripravljene jedi

3.   Razlogi za registracijo

3.1.   Gre za proizvod: (označite polja ☒,☐)

| ☒ | katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo, |
| --- | --- |

☒

katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

| ☐ | ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo. |
| --- | --- |

☐

ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Ime „Sopa da Pedra de Almeirim“ se včasih napačno uporablja, saj se pri internetnih iskanjih včasih pojavijo recepti za številne različice juhe „Sopa da Pedra de Almeirim“, pripravljene iz govedine, korenja in zelja, ki se ne uporabljajo v pristnem receptu za juho „Sopa da Pedra de Almeirim“, kamor te sestavine ne spadajo.

Zato se ime „Sopa da Pedra de Almeirim“ uporablja le za specifični proizvod, izdelan izključno iz nekaterih sestavin, ki so v skladu s specifikacijo proizvoda in posebnim načinom proizvodnje.

3.2.   Gre za ime:

| ☒ | ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda, |
| --- | --- |

☒

ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

| ☐ | ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda. |
| --- | --- |

☐

ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Ime „Sopa da Pedra de Almeirim“ se še vedno uporablja in je omenjeno v različnih knjigah iz točke 4.3.

Ta juha je že več stoletij tipična jed v mestu Almeirim, njena komercialna predstavitev kot „Sopa da Pedra de Almeirim“ za bistveno širšo javnost pa se je začela v 60. letih prejšnjega stoletja, ko so v neki restavraciji začeli pripravljati in ponujati juho pod tem imenom. Ker gre za gosto, rdečerjavo juho, ki vsebuje številne sestavine, so jo zaradi njenih fizičnih lastnosti primerjali s kamnitimi kockami, s katerimi so še vedno tlakovane številne ulice v starem delu mesta Almeirim. Zato je postala znana kot juha „Sopa da Pedra de Almeirim“.

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Juha „Sopa da Pedra de Almeirim“ je specialiteta, pripravljena iz zelenjave, zlasti fižola in krompirja, ter svinjine (parkljev, ličnic, slanine in klobas).

Fizikalne značilnosti

Juha „Sopa da Pedra de Almeirim“ je zaradi prisotnosti sestavin, kot so fižol, krompir in klobase, gosta in krepka juha. Ime juhe so navdahnile njene fizične lastnosti, zaradi katerih spominja na kamnite kocke, s katerimi so tlakovane najstarejše ulice v mestu Almeirim.

V preglednici I so navedeni glavni fizikalni parametri in zadevni razponi za glavne sestavine:

| | Parameter (povprečne vrednosti) | Opombe |
| --- | --- | --- |
| Sestavine | Velikost (cm) | |
| Suhi fižol pinto | 1,0 – 2,0 | |
| Krompir | 0,5 – 3,0 | nakockan |
| Svinjina: parklji in/ali ličnice | 1,0 – 3,0 | parklji so lahko sprednji ali zadnji |
| | Debelina (mm) | |
| Klobasa: chouriço in morcela | 4,0 – 10,0 | narezana na rezine |
| Klobasa: farinheira | 5,0 – 12,0 | narezana na rezine |

Parameter (povprečne vrednosti)

Opombe

Sestavine

Velikost (cm)

Suhi fižol pinto

1,0 – 2,0

Krompir

0,5 – 3,0

nakockan

Svinjina: parklji in/ali ličnice

1,0 – 3,0

parklji so lahko sprednji ali zadnji

Debelina (mm)

Klobasa: chouriço in morcela

4,0 – 10,0

narezana na rezine

Klobasa: farinheira

5,0 – 12,0

narezana na rezine

Organoleptične značilnosti

Juha je rdečerjave barve in vsebuje različno velike koščke različnih sestavin, med katerimi so klobase, meso, krompir in koriander.

Zaradi fižola nastane svojevrstna „krema“, juho zgosti in koncentrira, juha pa se zgosti tudi zaradi majhnih kock krompirja.

Juha „Sopa da Pedra de Almeirim“ je gosta juha. Svinjina jo naredi kremasto, kombinacija fižola in krompirja pa poskrbi za žametno teksturo. Zaradi svinjine in klobas ima juha močan, uravnotežen okus. Začutiti je mogoče tudi pridih začimb, kot so nageljnove žbice in kumina, s katerimi so začinjene klobase morcela, ter sladka paprika/rdeča paprika, s katero so začinjene klobase chouriço. Svež koriander poskrbi za svežino juhe.

Juha je posebna kombinacija teh okusov in tekstur, za katero so značilne začimbne note iz klobas in svinjine ter svežina svežega koriandra.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

Surovine

Surovine in dodatne sestavine za pripravo juhe „Sopa da Pedra de Almeirim“ (za 50 litrov) so:

| — | suhi fižol pinto (6–8 kg) |
| --- | --- |

—

suhi fižol pinto (6–8 kg)

| — | svinjska klobasa chouriço (1,4–2,1 kg) |
| --- | --- |

—

svinjska klobasa chouriço (1,4–2,1 kg)

| — | krvavica morcela (1,4–2,1 kg) |
| --- | --- |

—

krvavica morcela (1,4–2,1 kg)

| — | klobasa farinheira (1,35–2,25 kg) |
| --- | --- |

—

klobasa farinheira (1,35–2,25 kg)

| — | svinjski parklji in/ali ličnice (15–25 kg) |
| --- | --- |

—

svinjski parklji in/ali ličnice (15–25 kg)

| — | prekajena slanina (0,5–1,5 kg) |
| --- | --- |

—

prekajena slanina (0,5–1,5 kg)

| — | krompir (15–25 kg) |
| --- | --- |

—

krompir (15–25 kg)

| — | čebula (2,5–5 kg) |
| --- | --- |

—

čebula (2,5–5 kg)

| — | svež koriander – pred kuhanjem in po njem (30–150 g) |
| --- | --- |

—

svež koriander – pred kuhanjem in po njem (30–150 g)

| — | česen (250–500 g) |
| --- | --- |

—

česen (250–500 g)

| — | lovorov list (10–30 posušenih lovorovih listov) |
| --- | --- |

—

lovorov list (10–30 posušenih lovorovih listov)

| — | poper (15–25 g) |
| --- | --- |

—

poper (15–25 g)

| — | paprika (30–150 g) in/ali pasta iz rdeče paprike (200–350 g) |
| --- | --- |

—

paprika (30–150 g) in/ali pasta iz rdeče paprike (200–350 g)

| — | oljčno olje (1–2,5 l) in/ali svinjska mast (200–400 g) |
| --- | --- |

—

oljčno olje (1–2,5 l) in/ali svinjska mast (200–400 g)

| — | voda (dovolj za navedeno količino juhe) |
| --- | --- |

—

voda (dovolj za navedeno količino juhe)

| — | sol po okusu |
| --- | --- |

—

sol po okusu

Priprava – približno 30–60 minut.

Parklji se nasolijo prejšnji dan in se neposredno pred kuhanjem izperejo, da se tako odstrani odvečna sol. Podobno je treba tudi suhi fižol predhodno namočiti ali pa ga sprati z vodo, preden se da v lonec. Čebula in česen se na drobno sesekljata. Krompir se nakocka.

Kuhanje – približno 2–4 ure.

Najprej se v lonec dodajo voda, fižol, čebula, česen, paprika in/ali pasta iz rdeče paprike, poper, lovorovi listi ter po potrebi še druge začimbe, kot so koriander, oljčno olje ali svinjska mast (ne nujno v tem vrstnem redu). Sestavine se v lonec dodajo hladne in se predhodno ne pečejo.

Nato se dodajo parklji, ličnice, slanina in klobase. Klobase farinheira se lahko dodajo pozneje, ko so parklji in fižol pinto že skoraj kuhani. Nekateri kuharji jih celo raje kuhajo ločeno, da se ne bi razpočile.

Ko je vse skuhano, se meso in klobase odstranijo. Ko se meso in klobase ohladijo, se meso razreže na majhne koščke, klobase pa na rezine.

Nato se v juho, ki se še vedno kuha v loncu, doda krompir, narezan na majhne kocke nepravilne oblike. Zdaj se lahko po potrebi dodajo začimbe. Ko je krompir skuhan, se štedilnik ugasne. Juha mora nato počivati, da lahko zaradi fižola nastane „krema“ in se juha zgosti. Krompir je prav tako moral začeti nekoliko razpadati, tako da se robovi kock nepravilne oblike nekoliko zaoblijo, s čimer se juha še dodatno zgosti. Tako se vse sestavine dobro premešajo, da nastane gladka, žametasta juha.

4.3.   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Preden je juha „Sopa da Pedra de Almeirim“ postala poznana s tem imenom, je predstavljala tradicionalno jed, ki so jo pripravljali lokalni kmetje na tem kmetijskem območju na obrežju reke Tajo.

Kmetijska proizvodnja za lastno porabo je bila na tem območju še posebno pomembna, saj so ga kralj in njegovi dvorjani uporabljali kot lovski rezervat za rekreacijo, kar je pomenilo, da lokalno prebivalstvo tam ni smelo loviti. Zato so bili za preživetje prebivalstva bistvenega pomena zelenjava, ki so jo vzgojili na vrtovih, ter doma rejeni prašiči, ki so jih zaklali pozimi in uporabili vse njihove dele.

Prav to pa so tudi sestavine slavne juhe „Sopa da Pedra de Almeirim“, čeprav so različne družine pripravljale juho po različnih receptih. Ljudje so gojili fižol in krompir ter konzervirali svinjino v kadeh za soljenje, da so iz nje nato lahko izdelali klobase. Praviloma so bili ti proizvodi osnova za pripravo tradicionalne juhe s tega območja, ki je bila izjemno hranljiva in ki je ljudem zagotavljala moč, ki so jo potrebovali za težko kmetovanje. Ta bogata juha, ki je vsebovala svinjino, slanino in klobase, je bila pravzaprav celoten obrok. „Ta ljudski recept je sestavni del ljudske kulture mesta Almeirim,“ pravi lokalni zgodovinar Eurico Henriques, ki je tudi član občinskega sveta v mestu Almeirim, odgovoren za področje kulture.

Juha je postala znana pod imenom „Sopa da Pedra de Almeirim“ šele mnogo pozneje, na začetku 60. let prejšnjega stoletja (šest desetletij). Za večjo priljubljenost te lokalne specialitete je bila večinoma zaslužna majhna živilska trgovina, ki sta jo vodila prodajalec rib José Manuel „Toucinho“ in njegova žena Maria Manuela Aranha, ki se je rodila leta 1912 in ki naj bi bila „mati juhe sopa da pedra“, saj je njena mati Mariana to juho iz mesa in fižola pripravljala že dolgo pred letom 1960 (glej: Morreu a Mãe da Sopa da Pedra – YouTube, objavljeno 4. maja 2009).

Družinska zgodovina pripoveduje, da so v to trgovino v starem delu mesta nekoč zahajali trgovski potniki, ki so se ustavili v soseščini in tam prodajali svoje proizvode, potem pa so se okrepčali ter nadaljevali svojo pot. V trgovini so poskusili nekaj regionalnih jedi, ki so jih pripravili člani družine. Lokalna juha iz fižola, krompirja in klobas je bila vedno na jedilniku, saj je bila med popotniki izjemno priljubljena. Hélia Costa, hči para, ki je odprl živilsko trgovino in pozneje tudi restavracijo, pripoveduje: „Ti prodajalci so bili tudi naši dobavitelji, zato smo jih dobro poznali. Nekega dne se je eden od njih ustavil na kosilu in moja mati mu je postregla z juho po receptu, ki so ga uporabljali moji stari starši. Juha mu je bila tako všeč, da je želel povabiti svoje prijatelje, da bi jo poskusili tudi oni. Ker pa smo pripravljali tudi druge juhe, je ta recept opisal takole: ‚Gre za tisto temno juho polnega okusa, ki je videti kot tlakovci na ulici‘, pri čemer je imel v mislih tlakovane ulice v tem delu mesta. Takšnih tlakovanih ulic je tu naokrog še vedno veliko.“

Poimenovanje juhe, ki so ga navdihnile kamnite kocke, s katerimi so tlakovane najstarejše ulice v tem mestu v provinci Ribatejo, je postalo trgovsko ime za tradicionalno kmečko juho, ki je z razširjanjem ustnega izročila postala vse bolj priljubljena in ki je v mesto privabila obiskovalce, ki so tja pripotovali le zato, da bi jo poskusili. Iz majhne trgovine z živili se je leta 1962 razvila restavracija, ki je znana kot „rojstni kraj juhe Sopa da Pedra de Almeirim“. Sčasoma so se odprle tudi druge restavracije, v katerih so prav tako začeli kuhati juho „Sopa da Pedra de Almeirim“ po lokalnih receptih, in ta kulinarična dejavnost je postala vse pomembnejša.

Legenda, ki je zapisana v knjigi Contos Tradicionais do Povo Português (Tradicionalne portugalske ljudske pripovedke) avtorja Téofila Brage (1883), pravi, da se je vse skupaj začelo z menihom, ki je naivnega kmeta pretental, da je skuhal okusno juho iz kamna, ki ga je nosil v žepu. Za juho je kamnu dodal krompir, fižol in klobase. Meja med resničnostjo in domišljijo se je kmalu zabrisala, ker so ime „Sopa da Pedra“ povezali z juho, ki jo opisuje zgodba, in ker so sestavine juhe iz zgodbe podobne tistim, iz katerih je narejena juha iz mesta Almeirim. Tako je nastala reklama, ki je prispevala k priljubljenosti prave juhe „Sopa da Pedra de Almeirim“. Ker so gostje v restavraciji pogosto vprašali po kamnu, ga sedaj običajno dodajo v jušnik, preden postrežejo juho.

Sloves juhe „Sopa da Pedra de Almeirim“ je po vsej državi in celo prek njenih meja razširilo društvo Confraria Gastronómica de Almeirim (gastronomsko društvo mesta Almeirim), ki razširja in ohranja kulturno, zgodovinsko, etnografsko in kulinarično dediščino te občine v provinci Ribatejo. „Juha Sopa da Pedra jasno izstopa izmed vseh značilnih receptov za jedi iz mesta Almeirim. Za promocijo juhe potujemo po vsej državi, besedo o njej pa smo razširili tudi v drugih državah, kot so Španija, Francija, Belgija in Madžarska,“ pravi Rui Figueiredo, veliki mojster društva, ki od leta 2013 organizira vsakoletni festival juhe „Sopa da Pedra de Almeirim“.

Ta tradicionalna specialiteta je tako tesno povezana z mestom Almeirim, od koder prihaja, da so juho „Sopa da Pedra de Almeirim“ v televizijskih oddajah, namenjenih nacionalni kuhinji, sčasoma razglasili za pomembno kulinarično ikono in eno od najbolj znanih portugalskih specialitet (RTP, 2009, 7 Maravilhas da Gastronomia| Sopa da Pedra| Reportagem; RTP Memória, 2017, Horizontes da Memória, Sopa da Pedra, Almeirim, 1999; TV4Ribatejo, 2009, Morreu a Mãe da Sopa da Pedra).

Ključne osebnosti na področju ohranjanja in razširjanja nacionalnih jedi, kot je Maria de Lourdes Modesto, že od 60. let prejšnjega stoletja umeščajo juho „Sopa da Pedra de Almeirim“ med svoje priljubljene recepte (Modesto, M. L. (1982), Cozinha Tradicional Portuguesa (Tradicionalna portugalska kuhinja), Verbo, Lizbona, prva izdaja).

Vsakoletni festival Sopa da Pedra, ki poteka že od leta 2013, je že postal eden od ključnih kulturnih dogodkov v mestu in privablja na tisoče obiskovalcev. Dogodek ob podpori mestnega sveta spodbuja gastronomsko društvo mesta Almeirim, ki je bilo ustanovljeno z namenom spodbujanja značilne lokalne hrane, zlasti juhe „Sopa da Pedra de Almeirim“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---