# Úřední věstník C 87/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.087.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 87 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5216. dubna 2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.087.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 87

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5216. dubna 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 087/01 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2009/C 087/02 | Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice) (
  1
  ) | 2 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 087/01

Směnné kurzy vůči euru

1

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2009/C 087/02

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice) (
  1
  )

Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice

1

2

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 087/03 | Státní Podpory – Nizozemsko Státní podpora C 45/2008 (ex NN 97/2005) – Podpora určená Farm Dairy Flevoland Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES | 5 |
| 2009/C 087/04 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  ) | 12 |
| 2009/C 087/05 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  ) | 13 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2009/C 087/06 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 14 |
| 2009/C 087/07 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 20 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 087/03

Státní Podpory – Nizozemsko Státní podpora C 45/2008 (ex NN 97/2005) – Podpora určená Farm Dairy Flevoland Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

5

2009/C 087/04

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland) (
  1
  )

1

12

2009/C 087/05

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV) (
  1
  )

1

13

JINÉ AKTY

Komise

2009/C 087/06

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

14

2009/C 087/07

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 16.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 87/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

15. dubna 2009

2009/C 87/01

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3173 |
| JPY | japonský jen | 130,70 |
| DKK | dánská koruna | 7,4498 |
| GBP | britská libra | 0,88210 |
| SEK | švédská koruna | 10,8650 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5100 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,8405 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,883 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 290,79 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7092 |
| PLN | polský zlotý | 4,3005 |
| RON | rumunský lei | 4,1935 |
| TRY | turecká lira | 2,1162 |
| AUD | australský dolar | 1,8352 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6004 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,2094 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,2912 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9810 |
| KRW | jihokorejský won | 1 757,28 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,1509 |
| CNY | čínský juan | 9,0001 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3767 |
| IDR | indonéská rupie | 14 351,98 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7522 |
| PHP | filipínské peso | 62,790 |
| RUB | ruský rubl | 44,1005 |
| THB | thajský baht | 46,758 |
| BRL | brazilský real | 2,9223 |
| MXN | mexické peso | 17,4346 |
| INR | indická rupie | 65,4370 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3173

JPY

japonský jen

130,70

DKK

dánská koruna

7,4498

GBP

britská libra

0,88210

SEK

švédská koruna

10,8650

CHF

švýcarský frank

1,5100

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,8405

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,883

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

290,79

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7092

PLN

polský zlotý

4,3005

RON

rumunský lei

4,1935

TRY

turecká lira

2,1162

AUD

australský dolar

1,8352

CAD

kanadský dolar

1,6004

HKD

hongkongský dolar

10,2094

NZD

novozélandský dolar

2,2912

SGD

singapurský dolar

1,9810

KRW

jihokorejský won

1 757,28

ZAR

jihoafrický rand

12,1509

CNY

čínský juan

9,0001

HRK

chorvatská kuna

7,3767

IDR

indonéská rupie

14 351,98

MYR

malajsijský ringgit

4,7522

PHP

filipínské peso

62,790

RUB

ruský rubl

44,1005

THB

thajský baht

46,758

BRL

brazilský real

2,9223

MXN

mexické peso

17,4346

INR

indická rupie

65,4370

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 16.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 87/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 87/2

---

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Rady 88/378/EHS ze dne 3. května 1988 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se bezpečnosti hraček

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

2009/C 87/02

| ESO (1) | Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument) | První zveřejněnív Úředním věstníku | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 71-1:2005+A6:2008
  Bezpečnost hraček – Část 1: Mechanické a fyzikální vlastnosti | 16.9.2008 | EN 71-1:2005+A4:2007
  Pozn. 2.1 | Datum ukončení platnosti
  (30.11.2008) |
| Upozornění: „V případě hraček se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, požadavek stanovený v bodu 4.17.1 b), na základě kterého se provádí zkouška tahem v souladu s bodem 8.4.2.3, nezahrnuje riziko udušení, jež tyto hračky představují.“ – Rozhodnuti Komise 2007/224/ES ze dne 4. dubna 2007 (Úř. věst. L 96, 11.4.2007, s.18). |
| CEN | EN 71-2:2006+A1:2007
  Bezpečnost hraček – Část 2: Hořlavost | 16.9.2008 | EN 71-2:2006
  Pozn. 2.1 | Datum ukončení platnosti
  (16.9.2008) |
| CEN | EN 71-3:1994
  Bezpečnost hraček – Část 3: Migrace určitých prvků | 12.10.1995 | EN 71-3:1988
  Pozn. 2.1 | Datum ukončení platnosti
  (30.6.1995) |
| EN 71-3:1994/A1:2000 | 14.9.2001 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31.10.2000) |
| EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000 | 8.8.2002 | | |
| EN 71-3:1994/AC:2002 | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-4:1990
  Bezpečnost hraček – Část 4: Soupravy pro chemické pokusy a podobné činnosti | 9.2.1991 | | |
| EN 71-4:1990/A1:1998 | 5.9.1998 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31.10.1998) |
| EN 71-4:1990/A2:2003 | 9.12.2003 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31.1.2004) |
| EN 71-4:1990/A3:2007 | 4.10.2007 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (30.11.2007) |
| CEN | EN 71-5:1993
  Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy | 1.9.1993 | | |
| EN 71-5:1993/A1:2006 | 31.5.2006 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31.7.2006) |
| CEN | EN 71-6:1994
  Bezpečnost hraček. Část 6: Grafická značka pro varovné označení věkové skupiny | 22.6.1995 | | |
| CEN | EN 71-7:2002
  Bezpečnost hraček – Část 7: Barvy nanášené prsty – Požadavky a metody zkoušení | 15.3.2003 | | |
| CEN | EN 71-8:2003
  Bezpečnost hraček – Část 8: Houpačky, skluzavky a obdobné hračky pro pohybovou aktivitu, určené pro domácí použití uvnitř i venku | 9.12.2003 | | |
| EN 71-8:2003/A1:2006 | 26.10.2006 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (30.11.2006) |
| Cenelec | EN 62115:2005
  Elektrické hračky – Bezpečnost IEC 62115:2003 (Modifikovaná) + A1:2004 | 8.3.2006 | EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002
  Pozn. 2.1 | Datum ukončení platnosti
  (1.1.2008) |

ESO (1)

Odkaz a název harmonizované normy (a referenční dokument)

První zveřejněnív Úředním věstníku

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy

Poznámka 1

CEN

EN 71-1:2005+A6:2008

Bezpečnost hraček – Část 1: Mechanické a fyzikální vlastnosti

16.9.2008

EN 71-1:2005+A4:2007

Pozn. 2.1

Datum ukončení platnosti

(30.11.2008)

Upozornění: „V případě hraček se střelami, jejichž nárazovou část tvoří přísavka, požadavek stanovený v bodu 4.17.1 b), na základě kterého se provádí zkouška tahem v souladu s bodem 8.4.2.3, nezahrnuje riziko udušení, jež tyto hračky představují.“ – Rozhodnuti Komise 2007/224/ES ze dne 4. dubna 2007 (Úř. věst. L 96, 11.4.2007, s.18).

CEN

EN 71-2:2006+A1:2007

Bezpečnost hraček – Část 2: Hořlavost

16.9.2008

EN 71-2:2006

Pozn. 2.1

Datum ukončení platnosti

(16.9.2008)

CEN

EN 71-3:1994

Bezpečnost hraček – Část 3: Migrace určitých prvků

12.10.1995

EN 71-3:1988

Pozn. 2.1

Datum ukončení platnosti

(30.6.1995)

EN 71-3:1994/A1:2000

14.9.2001

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31.10.2000)

EN 71-3:1994/A1:2000/AC:2000

8.8.2002

EN 71-3:1994/AC:2002

15.3.2003

CEN

EN 71-4:1990

Bezpečnost hraček – Část 4: Soupravy pro chemické pokusy a podobné činnosti

9.2.1991

EN 71-4:1990/A1:1998

5.9.1998

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31.10.1998)

EN 71-4:1990/A2:2003

9.12.2003

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31.1.2004)

EN 71-4:1990/A3:2007

4.10.2007

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(30.11.2007)

CEN

EN 71-5:1993

Bezpečnost hraček – Část 5: Chemické hračky (soupravy) jiné než soupravy pro pokusy

1.9.1993

EN 71-5:1993/A1:2006

31.5.2006

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31.7.2006)

CEN

EN 71-6:1994

Bezpečnost hraček. Část 6: Grafická značka pro varovné označení věkové skupiny

22.6.1995

CEN

EN 71-7:2002

Bezpečnost hraček – Část 7: Barvy nanášené prsty – Požadavky a metody zkoušení

15.3.2003

CEN

EN 71-8:2003

Bezpečnost hraček – Část 8: Houpačky, skluzavky a obdobné hračky pro pohybovou aktivitu, určené pro domácí použití uvnitř i venku

9.12.2003

EN 71-8:2003/A1:2006

26.10.2006

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(30.11.2006)

Cenelec

EN 62115:2005

Elektrické hračky – Bezpečnost IEC 62115:2003 (Modifikovaná) + A1:2004

8.3.2006

EN 50088:1996 + A1:1996 + A2:1997 + A3:2002

Pozn. 2.1

Datum ukončení platnosti

(1.1.2008)

| Pozn. 1: | Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. |
| --- | --- |

Pozn. 1:

Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

| Pozn. 2.1: | Nová (nebo pozměněná) norma je stejného rozsahu jako norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 2.1:

Nová (nebo pozměněná) norma je stejného rozsahu jako norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

| Pozn. 2.2: | Nová norma je širšího rozsahu než norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 2.2:

Nová norma je širšího rozsahu než norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

| Pozn. 2.3: | Nová norma je užšího rozsahu než norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u (částečně) nahrazované normy platit presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u těch produktů, jež spadají do rozsahu nové normy. Není dotčena presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u produktů, které i nadále spadají do rozsahu (částečně) nahrazované normy, ale nespadají do rozsahu nové normy. |
| --- | --- |

Pozn. 2.3:

Nová norma je užšího rozsahu než norma nahrazovaná. Od uvedeného data přestává u (částečně) nahrazované normy platit presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u těch produktů, jež spadají do rozsahu nové normy. Není dotčena presumpce shody se zásadními požadavky směrnice u produktů, které i nadále spadají do rozsahu (částečně) nahrazované normy, ale nespadají do rozsahu nové normy.

| Pozn. 3: | Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 3:

Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

Poznámka:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES , ve znění směrnice 98/48/ES. |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES , ve znění směrnice 98/48/ES.

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. [tuto poznámku uvést pouze v případě konsolidovaného seznamu] |
| --- | --- |

—

Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. [tuto poznámku uvést pouze v případě konsolidovaného seznamu]

| — | Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:
  http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/ |
| --- | --- |

—

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Belgie; tel. +32 2 5500811; fax +32 2) 5500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Belgie; tel. +32 2 5500811; fax +32 2) 5500819 (http://www.cen.eu)

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Belgie; tel. +32 2 5190868; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, B-1000, Brussels, Belgie; tel. +32 2 5190868; fax +32 2 5196919 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francie; Tel. +33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Francie; Tel. +33 492 944200; fax +33 493 654716, (http://www.etsi.eu)

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 16.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 87/5

---

STÁTNÍ PODPORY – NIZOZEMSKO

Státní podpora C 45/08 (ex NN 97/05) – Podpora určená Farm Dairy Flevoland

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

2009/C 87/03

Dopisem ze dne 26.11.2008 v závazném jazykovém znění, uvedeným na stránkách, které následují po tomto shrnutí, oznámila Komise Nizozemsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES týkající se výše uvedené podpory.

Zúčastněné strany mohou podat připomínky ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který následuje, na tuto adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'agriculture et du développement rural |
| Direction M. Législation agricole |
| Unité M.2. Concurrence |
| Rue de la Loi, 130 5/94A |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax : +32 22967672 |

Commission européenne

Direction générale de l'agriculture et du développement rural

Direction M. Législation agricole

Unité M.2. Concurrence

Rue de la Loi, 130 5/94A

B-1049 Bruxelles

Fax : +32 22967672

Připomínky budou sděleny Nizozemsku. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

1.   POSTUP

| 1. | V souvislosti s posouzením informačního listu zaslaného v rámci žádosti o výjimku na základě nařízení č. 68/2001 měla Komise k dispozici informace o podpoře, která byla nebo měla být poskytnuta podniku Farm Dairy Flevoland. Dopisem ze dne 29. června 2004 požádala Komise Nizozemsko o informace týkající se tohoto opatření. |
| --- | --- |

1.

V souvislosti s posouzením informačního listu zaslaného v rámci žádosti o výjimku na základě nařízení č. 68/2001 měla Komise k dispozici informace o podpoře, která byla nebo měla být poskytnuta podniku Farm Dairy Flevoland. Dopisem ze dne 29. června 2004 požádala Komise Nizozemsko o informace týkající se tohoto opatření.

| 2. | Nizozemské orgány odpověděly dopisem ze dne 28. listopadu 2005, zaevidovaným dne 29. listopadu 2005. |
| --- | --- |

2.

Nizozemské orgány odpověděly dopisem ze dne 28. listopadu 2005, zaevidovaným dne 29. listopadu 2005.

| 3. | Dopisem ze dne 22. května 2007 požádala Komise o doplňující informace a Nizozemsko na něj odpovědělo dopisem ze dne 22. června 2007, zaevidovaným dne 25. června 2007. |
| --- | --- |

3.

Dopisem ze dne 22. května 2007 požádala Komise o doplňující informace a Nizozemsko na něj odpovědělo dopisem ze dne 22. června 2007, zaevidovaným dne 25. června 2007.

2.   POPIS OPATŘENÍ

| 4. | Dne 24. srpna 1998 předložil podnik Farm Dairy žádost o podporu podle bodu 3.3 dokumentu DOCUP (Enig Programmeringsdocument) provincie Flevoland. Předpokládalo se, že zřízením toho podniku se v daném regionu vytvoří přímá a nepřímá pracovní místa. Farm Dairy je podnikem, jenž vyrábí mléčné výrobky. |
| --- | --- |

4.

Dne 24. srpna 1998 předložil podnik Farm Dairy žádost o podporu podle bodu 3.3 dokumentu DOCUP (Enig Programmeringsdocument) provincie Flevoland. Předpokládalo se, že zřízením toho podniku se v daném regionu vytvoří přímá a nepřímá pracovní místa. Farm Dairy je podnikem, jenž vyrábí mléčné výrobky.

| 5. | Dne 23. září 1998 vydala provincie k dané žádosti o podporu kladné stanovisko a požádala o financování nizozemské ministerstvo zemědělství (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit – LNV), které zaujalo kladný postoj. |
| --- | --- |

5.

Dne 23. září 1998 vydala provincie k dané žádosti o podporu kladné stanovisko a požádala o financování nizozemské ministerstvo zemědělství (Ministerie voor Landbouw, Natuur and Voedselkwaliteit – LNV), které zaujalo kladný postoj.

| 6. | Na základě tohoto postoje LNV se provincie rozhodla poskytnout podniku Farm Dairy subvenci v celkové částce 1 575 milionů NLG (tj. 715 909 EUR) a o tomto záměru informovala podnik Farm Dairy dne 3. března 1999. Tato subvence by měla být financována z příspěvků EZOZF, státu a provincie. |
| --- | --- |

6.

Na základě tohoto postoje LNV se provincie rozhodla poskytnout podniku Farm Dairy subvenci v celkové částce 1 575 milionů NLG (tj. 715 909 EUR) a o tomto záměru informovala podnik Farm Dairy dne 3. března 1999. Tato subvence by měla být financována z příspěvků EZOZF, státu a provincie.

| 7. | Na základě informací z Evropské komise, že by jisté mlékárně nemělo být povoleno poskytnutí podpory, rozhodlo ministerstvo LNV o tom, že financování z veřejných zdrojů se neuskuteční, a tuto skutečnost provincii sdělilo dopisem ze dne 14. září 1999. |
| --- | --- |

7.

Na základě informací z Evropské komise, že by jisté mlékárně nemělo být povoleno poskytnutí podpory, rozhodlo ministerstvo LNV o tom, že financování z veřejných zdrojů se neuskuteční, a tuto skutečnost provincii sdělilo dopisem ze dne 14. září 1999.

| 8. | V návaznosti na kontrolu provedenou GŘ pro zemědělství Komise rozhodla, že projekt nelze financovat na základě DOCUP, a část financování z EZOZF proto nebude poskytnuta. O tomto rozhodnutí Komise vyrozuměla provincii dopisem ze dne 25. června 1999. |
| --- | --- |

8.

V návaznosti na kontrolu provedenou GŘ pro zemědělství Komise rozhodla, že projekt nelze financovat na základě DOCUP, a část financování z EZOZF proto nebude poskytnuta. O tomto rozhodnutí Komise vyrozuměla provincii dopisem ze dne 25. června 1999.

| 9. | Provincie se nicméně rozhodla projekt financovat výhradně z prostředků provincie. Dopisem ze dne 20. listopadu 2000 byl podnik Dairy Farm informován o konečném poskytnutí této subvence a o její platbě. |
| --- | --- |

9.

Provincie se nicméně rozhodla projekt financovat výhradně z prostředků provincie. Dopisem ze dne 20. listopadu 2000 byl podnik Dairy Farm informován o konečném poskytnutí této subvence a o její platbě.

| 10. | Dne 23. února 2001 se na žádost provincie Flevoland uskutečnila neformální schůzka úředníků GŘ pro zemědělství a zástupců provincie Flevoland. Během tohoto setkání úředníci poukázali na to, že podpora určená Farm Dairy není slučitelná se společným trhem a musí být vrácena, přičemž uvedené prostředky se v případě nutnosti použijí na jiný projekt. |
| --- | --- |

10.

Dne 23. února 2001 se na žádost provincie Flevoland uskutečnila neformální schůzka úředníků GŘ pro zemědělství a zástupců provincie Flevoland. Během tohoto setkání úředníci poukázali na to, že podpora určená Farm Dairy není slučitelná se společným trhem a musí být vrácena, přičemž uvedené prostředky se v případě nutnosti použijí na jiný projekt.

| 11. | Provincie se však přesto rozhodla podniku Farm Dairy poskytnout podporu ve formě náhrady kvůli újmě způsobené stažením rozhodnutí o poskytnutí podpory. Výše této náhrady se shodovala s částkou, kterou by podnik Farm Dairy obdržel, pokud by bylo povoleno poskytnutí podpory. |
| --- | --- |

11.

Provincie se však přesto rozhodla podniku Farm Dairy poskytnout podporu ve formě náhrady kvůli újmě způsobené stažením rozhodnutí o poskytnutí podpory. Výše této náhrady se shodovala s částkou, kterou by podnik Farm Dairy obdržel, pokud by bylo povoleno poskytnutí podpory.

3.   PŘEDBĚŽNÉ HODNOCENÍ

| 12. | Na základě dostupných informací došla Komise v této fázi k závěru, že dotyčné opatření spadá pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy a představuje státní podporu. Podpora byla totiž udělena podniku působícímu na konkurenčním trhu a byla poskytnuta z prostředků provincie Flevoland. |
| --- | --- |

12.

Na základě dostupných informací došla Komise v této fázi k závěru, že dotyčné opatření spadá pod čl. 87 odst. 1 Smlouvy a představuje státní podporu. Podpora byla totiž udělena podniku působícímu na konkurenčním trhu a byla poskytnuta z prostředků provincie Flevoland.

| 13. | Vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta a vyplacena bez předchozího oznámení, jde o protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

13.

Vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta a vyplacena bez předchozího oznámení, jde o protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.

| 14. | V této fázi Komise přesto nemůže dojít k závěru vyslovujícímu se pro slučitelnost podpory. Informace, které má Komise k dispozici, totiž v této fázi neumožňují dospět k závěru, že je podpora slučitelná s požadavky stanovenými v pokynech pro státní podporu týkajících se investic v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (1), které byly použity v okamžiku udělení podpory. Těmito pokyny se výslovně vylučují investice v odvětví kravského mléka a výrobků z kravského mléka, ledaže by výroba velkou měrou zahrnovala inovace nebo by splňovala jiná kritéria v souvislosti s výrobní kapacitou či existencí odbytišť. Splnění těchto kritérií se neprokázalo. |
| --- | --- |

14.

V této fázi Komise přesto nemůže dojít k závěru vyslovujícímu se pro slučitelnost podpory. Informace, které má Komise k dispozici, totiž v této fázi neumožňují dospět k závěru, že je podpora slučitelná s požadavky stanovenými v pokynech pro státní podporu týkajících se investic v oblasti zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (1), které byly použity v okamžiku udělení podpory. Těmito pokyny se výslovně vylučují investice v odvětví kravského mléka a výrobků z kravského mléka, ledaže by výroba velkou měrou zahrnovala inovace nebo by splňovala jiná kritéria v souvislosti s výrobní kapacitou či existencí odbytišť. Splnění těchto kritérií se neprokázalo.

| 15. | V těchto pokynech je rovněž v bodě 3 písm. d) stanovena povinnost, aby Komise prošetřila, zda jsou dotyčná opatření způsobilá spolufinancování ze strany Společenství podle ustanovení nařízení Rady (EHS) č. 2328/91 (2). Z výše uvedených informací vyplývá, že projekt nemohl být financován na základě DOCUP. Komise tudíž v této fázi zastává názor, že dotyčné opatření nemůže využít odchylek stanovených v bodě 3 písm. d) zmíněných pokynů. |
| --- | --- |

15.

V těchto pokynech je rovněž v bodě 3 písm. d) stanovena povinnost, aby Komise prošetřila, zda jsou dotyčná opatření způsobilá spolufinancování ze strany Společenství podle ustanovení nařízení Rady (EHS) č. 2328/91 (2). Z výše uvedených informací vyplývá, že projekt nemohl být financován na základě DOCUP. Komise tudíž v této fázi zastává názor, že dotyčné opatření nemůže využít odchylek stanovených v bodě 3 písm. d) zmíněných pokynů.

| 16. | Nizozemské orgány následně změnily právní základ podpory, když uvedly, že podpora byla udělena v rámci náhrady škod vzniklých v důsledku chyby orgánu, jenž poprvé udělil podporu, která se později ukázala jako protiprávní a pravděpodobně i neslučitelná. Z judikatury však jasně vyplývá, že s přihlédnutím k závazné povaze kontroly státních podpor prováděné Komisí podle článku 88 Smlouvy o ES mohou mít podniky, jež jsou příjemci podpory, legitimní důvěru v její regulérnost, pouze pokud tato podpora byla poskytnuta za dodržení postupu stanoveného v uvedeném článku. Pečlivý hospodářský subjekt se totiž za běžných okolností musí ujistit, že byl uvedený postup dodržen (3). |
| --- | --- |

16.

Nizozemské orgány následně změnily právní základ podpory, když uvedly, že podpora byla udělena v rámci náhrady škod vzniklých v důsledku chyby orgánu, jenž poprvé udělil podporu, která se později ukázala jako protiprávní a pravděpodobně i neslučitelná. Z judikatury však jasně vyplývá, že s přihlédnutím k závazné povaze kontroly státních podpor prováděné Komisí podle článku 88 Smlouvy o ES mohou mít podniky, jež jsou příjemci podpory, legitimní důvěru v její regulérnost, pouze pokud tato podpora byla poskytnuta za dodržení postupu stanoveného v uvedeném článku. Pečlivý hospodářský subjekt se totiž za běžných okolností musí ujistit, že byl uvedený postup dodržen (3).

| 17. | Poskytnutí podpor v rámci náhrady by vedlo k obcházení zákazu poskytovat podpory bez schválení Komise. To ostatně potvrzuje i skutečnost, že v okamžiku, kdy provincie Flevoland uvedla, že dotyčná podpora byla poskytnuta jako náhrada za škodu způsobenou správním orgánem, si byla plně vědoma toho, že podpora měla před uskutečněním podléhat schválení Komisí. |
| --- | --- |

17.

Poskytnutí podpor v rámci náhrady by vedlo k obcházení zákazu poskytovat podpory bez schválení Komise. To ostatně potvrzuje i skutečnost, že v okamžiku, kdy provincie Flevoland uvedla, že dotyčná podpora byla poskytnuta jako náhrada za škodu způsobenou správním orgánem, si byla plně vědoma toho, že podpora měla před uskutečněním podléhat schválení Komisí.

| 18. | Vzhledem k tomu, že nizozemské orgány nevyužily žádného jiného právního rámce, nelze v této fázi vyloučit, že navrhovaná podpora představuje provozní podporu, jinými slovy podporu, která má za cíl zbavit podnik nákladů, které by musel obvykle nést v rámci svého běžného řízení nebo svých obvyklých činností. Tyto podpory musí být v zásadě považovány za neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

18.

Vzhledem k tomu, že nizozemské orgány nevyužily žádného jiného právního rámce, nelze v této fázi vyloučit, že navrhovaná podpora představuje provozní podporu, jinými slovy podporu, která má za cíl zbavit podnik nákladů, které by musel obvykle nést v rámci svého běžného řízení nebo svých obvyklých činností. Tyto podpory musí být v zásadě považovány za neslučitelné se společným trhem.

| 19. | Na základě jí dostupných informací a na základě provedeného předběžného hodnocení Komise pochybuje o tom, že je podpora udělená podniku Farm Dairy slučitelná se společným trhem, a proto se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 bude po příjemci každé protiprávní podpory, jež je prohlášena za neslučitelnou se společným trhem, požadováno její vrácení, není-li to v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství. |
| --- | --- |

19.

Na základě jí dostupných informací a na základě provedeného předběžného hodnocení Komise pochybuje o tom, že je podpora udělená podniku Farm Dairy slučitelná se společným trhem, a proto se rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES. V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 bude po příjemci každé protiprávní podpory, jež je prohlášena za neslučitelnou se společným trhem, požadováno její vrácení, není-li to v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství.

ZNĚNÍ DOPISU

„Hierbij deelt de Commissie Nederland mee dat zij na onderzoek van de door uw autoriteiten verstrekte informatie over de hierboven genoemde maatregel heeft besloten de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag in te leiden.

1.   PROCEDURE

| 1. | In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel. |
| --- | --- |

1.

In het kader van het onderzoek van de beknopte informtatie die in verband met een verzoek om vrijstelling op grond van Verordening 68/2001 is toegestuurd, is de Commissie geïnformeerd over steun die is of zou zijn verstrekt aan Farm Dairy Flevoland. Bij brief van 29 juni 2004 (ref. AGR/16887) heeft de Commissie Nederland verzocht om informatie aangaande deze maatregel.

| 2. | De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198). |
| --- | --- |

2.

De Nederlandse autoriteiten hebben hierop gereageerd bij brief van 28 november 2005, geregistreerd op 29 november 2005 (ref. AGR 35198).

| 3. | Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675). |
| --- | --- |

3.

Bij brief van 22 mei 2007 (ref. AGR 12814) heeft de Commissie om aanvullende informatie gevraagd, op welk verzoek Nederland heeft geantwoord bij brief van 22 juni 2007, geregistreerd op 25 juni 2007 (ref. AGR 17675).

2.   BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL

2.1   Context van de maatregel

| 4. | Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen. |
| --- | --- |

4.

Farm Dairy is een bedrijf dat zuivelproducten vervaardigt. De onderneming is verhuisd naar haar huidige locatie te Lelystad in Flevoland, dat een onder doelstelling nr. 1 vallende regio is. Op 24 augustus 1998 heeft Farm Dairy een steunaanvraag ingediend op grond van punt 3.3 van het EPD (Enig Programmeringsdocument) van de Provincie Flevoland. De vestiging van deze onderneming zou zowel direct als indirect voor extra werkgelegenheid in de regio zorgen.

| 5. | Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken. |
| --- | --- |

5.

Op 23 september 1998 heeft de Provincie naar aanleiding van deze steunaanvraag een gunstig advies afgegeven. De Provincie baseerde zich in dit besluit onder andere op de gunstige perspectieven in termen van werkgelegenheid, milieu, het drukken van de transportkosten voor de melk (tot die tijd werd de in Flevoland geproduceerde melk buiten Flevoland verwerkt, soms zelfs in België) en de rentabiliteitsverwachtingen van de onderneming. Farm Dairy verwachtte namelijk contracten te kunnen afsluiten met de in Flevoland gevestigde zuivelproducenten, alsmede met een bekende supermarktketen, waarmee men verzekerd zou zijn van de afname van de zuivelproducten. Farm Dairy zou naar schatting 48 miljoen kilo melk op jaarbasis verwerken.

| 6. | Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie. |
| --- | --- |

6.

Op 14 december 1998 heeft de Provincie bij het ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit (LNV) een verzoek om medefinanciering ingediend, alsmede een verzoek om projectevaluatie. Het ministerie heeft zich vóór het project uitgesproken, op basis van een onder andere vanuit economisch perspectief gunstige beoordeling. Het ministerie heeft ook aangegeven dat het productieproces op zichzelf niet innoverend was, maar dat er wel sprake was van marktinnovatie.

| 7. | Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie. |
| --- | --- |

7.

Naar aanleiding van dit standpunt van het ministerie van LNV heeft de Provincie besloten een subsidie van in totaal 1,575 miljoen gulden (zijnde 715 909 euro) aan Farm Dairy te verlenen. De Provincie heeft Farm Dairy op 3 maart 1999 meegedeeld dat zij voornemens was deze subsidie te verstrekken. De subsidie zou gefinancierd worden door middel van bijdragen uit het EOGFL, van de rijksoverheid en de Provincie.

| 8. | Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld. |
| --- | --- |

8.

Naar aanleiding van twijfels over de mogelijkheid dat de Europese Commissie de steun zou goedkeuren, heeft het ministerie van LNV besloten dat geen overheidsfinanciering zou plaatsvinden, waarvan zij de Provincie bij brief van 14 september 1999 op de hoogte heeft gesteld.

| 9. | Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld. |
| --- | --- |

9.

Het directoraat-generaal Landbouw heeft naar aanleiding van een door haar uitgevoerde controle vastgesteld dat het project niet via het EDP kon worden gefinancierd, en dat het uit het EOGFL te financieren deel van de steun daarom niet zou worden toegekend. Van dit besluit heeft het DG Landbouw de Provincie bij brief van 25 juni 1999 in kennis gesteld.

| 10. | De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan. |
| --- | --- |

10.

De Provincie heeft niettemin besloten het project te financieren, en wel uitsluitend uit provinciefondsen. Bij brief van 20 november 2000 is Farm Dairy op de hoogte gebracht van de definitieve toekenning van deze subsidie en de betaling daarvan.

| 11. | Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt. |
| --- | --- |

11.

Op 23 februari 2001 heeft er op verzoek van de Provincie Flevoland een informele ontmoeting plaatsgevonden tussen ambtenaren van het DG Landbouw en vertegenwoordigers van de Provincie Flevoland, op aanvraag van de Provincie. Tijdens deze bijeenkomst zouden ambtenaren van het DG Landbouw aangegeven hebben dat de steun aan Farm Dairy niet verenigbaar was met de gemeenschappelijke markt en dat deze teruggevorderd moest worden, waarbij deze fondsen desnoods in het kader van een ander project konden worden gebruikt.

| 12. | De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard. |
| --- | --- |

12.

De Provincie heeft er desondanks voor gekozen de steun te verlenen in de vorm van een vergoeding aan Farm Dairy wegens de geleden schade als gevolg van het intrekken van het steunverleningsbesluit. De hoogte van die schadevergoeding was gelijk aan het bedrag dat Farm Dairy zou hebben ontvangen indien de steunverlening wel zou zijn toegestaan. De Provincie was namelijk van mening dat, aangezien in het steunverleningsbesluit niet de mogelijkheid was opgenomen de steun in te trekken, zij aan dit besluit gebonden was en verplicht was de steun toe te kennen, wilde zij niet geconfronteerd worden met gerechtelijke stappen van de zijde van Farm Dairy. De Provincie heeft haar voorstel tot schadevergoeding bij brief van 10 mei 2001 aan Farm Dairy voorgelegd. Farm Dairy heeft dit voorstel bij brief van 21 mei 2001 aanvaard.

2.2   Rechtsgrondslag

| 13. | Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening. |
| --- | --- |

13.

Aanvankelijk was de steun verleend in het kader van het EDP van de Provincie Flevoland. Vervolgens is de steun, om redenen die hiervoor uiteengezet zijn, verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het besluit tot intrekking van de steunverlening.

2.3   Bedrag van de steun

| 14. | De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen. |
| --- | --- |

14.

De steun bedraagt 1 575 000 NLG, d.i. 715 909 euro. Dit bedrag komt overeen met 8,5 % van het bedrag aan investeringen, die 18 597 000 NLG belopen.

2.4   Begunstigde

| 15. | De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk. |
| --- | --- |

15.

De begunstigde is Farm Dairy B.V., gevestigd te Lelystad. Het gaat om een onderneming die zuivelproducten vervaardigt, zoals yoghurt en andere desserts op basis van melk.

2.5   Duur van de maatregel

| 16. | De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen. |
| --- | --- |

16.

De steun is verleend voor de periode 1 oktober 1998 tot 1 mei 2000, zijnde de data van aanvang en einde van het project van Farm Dairy. Het steunverleningsbesluit als zodanig is op 3 maart 1999 genomen.

3.   VOORLOPIGE BEOORDELING

| 17. | Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt. |
| --- | --- |

17.

Overeenkomstig artikel 6, lid 1, van Verordening (EG) nr. 659/1999 van 22 maart 1999 behelst de beschikking om de formele onderzoeksprocedure in te leiden een samenvatting van de relevante feiten en rechtspunten, een eerste beoordeling van de Commissie omtrent de steunverlenende aard van de voorgestelde maatregel, alsmede de redenen waarom getwijfeld wordt aan de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt.

3.1   Het bestaan van staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag

| 18. | Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt. |
| --- | --- |

18.

Op grond van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm dan ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.

| 19. | Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend. |
| --- | --- |

19.

Steunmaatregel van de staat: aan deze voorwaarde is voldaan, aangezien de steunmaatregel door de Provincie Flevoland is toegekend.

| 20. | Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen. |
| --- | --- |

20.

Steunmaatregel die leidt tot ongunstige beïnvloeding van het handelsverkeer en de mededinging vervalst of dreigt te vervalsen: de zuivelsector staat open voor mededinging op communautair niveau (4) en is derhalve gevoelig voor elke maatregel ten gunste van de productie in een van de lidstaten. In het onderhavige geval was het doel de melk te verwerken in de provincie Flevoland, terwijl de melk voordien voor een deel in België werd verwerkt. Daarom dreigt deze maatregel de mededinging op de markt voor melk en melkproducten te vervalsen.

| 21. | Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy. |
| --- | --- |

21.

Maatregel waardoor bepaalde ondernemingen of bepaalde producties worden begunstigd: de steun werd aan één enkele onderneming verstrekt, te weten Farm Dairy.

| 22. | Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

22.

Om deze redenen komt de Commissie in dit stadium tot de conclusie dat de maatregel in kwestie onder artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag valt en als staatssteun moet worden aangemerkt.

3.2   Het kwalificeren van de maatregel als onrechtmatige steun

| 23. | Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999. |
| --- | --- |

23.

Aangezien de steun is toegekend en uitbetaald zonder vooraf te zijn aangemeld, gaat het om onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, punt f) van Verordening (EG) nr. 1659/1999.

3.3   Voorlopige beoordeling van de verenigbaarheid van de steun

| 24. | De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1), als schadevergoeding (3.3.2) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3). |
| --- | --- |

24.

De Nederlandse autoriteiten hebben de steun op tweeërlei wijze gerechtvaardigd. Aanvankelijk, dat wil zeggen bij het toekennen van de steun, werd aangegeven dat het om investeringssteun ging, die binnen het kader van het EPD Flevoland zou moeten vallen (zie hierboven). Vervolgens, nadat de Europese Commissie had aangegeven dat op deze basis geen financieringsbijdrage zou worden verstrekt, hebben de autoriteiten van de Provincie Flevoland deze investeringssteun omgezet in een schadevergoeding voor de geleden verliezen als gevolg van het niet toekennen van de steun. Het voorlopige onderzoek van de steunmaatregel in het onderhavige besluit zal dan ook in drie onderdelen worden opgesplitst: onderzoek naar de verenigbaarheid van de steun als investeringssteun (3.3.1), als schadevergoeding (3.3.2) en onderzoek naar eventuele andere rechtsgrondslagen (3.3.3).

3.3.1   Investeringssteun

| 25. | De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd). |
| --- | --- |

25.

De Commissie heeft de maatregelen onderzocht in het licht van de regelgeving die van toepassing was op het moment waarop de maatregel werd toegekend, dat wil zeggen op 3 maart 1999. In dit geval gaat het om de kaderregeling inzake staatssteun voor investeringen voor de verwerking en de afzet van landbouwproducten (5) (hierna „de kaderregeling” genoemd).

| 26. | Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden. |
| --- | --- |

26.

Krachtens punt 3, onder b), van de kaderregeling wordt investeringssteun ten behoeve van investeringen als genoemd in punt 1.2, tweede en derde streepje, van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG van de Commissie geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt. Daarnaast worden investeringen die op grond van punt 2 van diezelfde bijlage zijn uitgesloten, eveneens geacht onverenigbaar te zijn met de gemeenschappelijke markt indien niet wordt voldaan aan de daarin genoemde bijzondere voorwaarden.

| 27. | In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:
  „In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

27.

In het onderhavige geval is punt 2.3 van Beschikking nr. 94/173/EG van belang, waarin het volgende wordt bepaald:

„In de sector koemelk en koemelkprodukten komen de volgende investeringen niet voor bijstand in aanmerking:

—

[...]

| — | investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten, |
| --- | --- |

—

investeringen met betrekking tot de volgende producten: boter, weipoeder, melkpoeder, butteroil, lactose, caseïne en caseïnaten,

| — | investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.
  De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit: |
| --- | --- |

—

investeringen voor de bereiding van verse producten en kaas, behalve producten die in belangrijke mate innoverend inspelen op de ontwikkeling van de vraag, producten waarvoor is aangetoond dat de capaciteit ontoereikend is en dat er daadwerkelijk afzetmogelijkheden voor die producten bestaan, en producten die volgens de in de Gemeenschapsvoorschriften omschreven traditionele of biologische methoden worden bereid.

De bovenstaande beperkingen gelden niet voor de volgende investeringen, voor zover zij niet leiden tot een uitbreiding van de capaciteit:

| — | investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap, |
| --- | --- |

—

investeringen met het oog op aanpassing aan de sanitaire voorschriften van de Gemeenschap,

| — | investeringen op het gebied van milieubescherming.” |
| --- | --- |

—

investeringen op het gebied van milieubescherming.”

| 28. | Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG. |
| --- | --- |

28.

Hieruit volgt dat, a priori, een investeringssteun voor de bereiding van verse produkten zoals de steun die hier onderzocht wordt, niet verenigbaar zou zijn met de gemeenschappelijke markt, tenzij deze investering in aanmerking zou komen voor de toepassing van één van de uitzonderingen vermeld in punt 2.3 van de bijlage bij Beschikking 94/173/EG.

| 29. | In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan. |
| --- | --- |

29.

In dit stadium beschikt de Commissie niet over voldoende elementen op basis waarvan kan worden geconcludeerd dat de door Farm Dairy gedane investeringen voldoen aan een van de bovengenoemde voorwaarden, waardoor op hen het verbod inzake investeringssteun niet van toepassing zou zijn. Met name is niet duidelijk of er bij de productie in belangrijke mate sprake is van innovatie, in overeenstemming met de ontwikkelingen aan de vraagzijde, of er onvoldoende capaciteit is dan wel of er reële of effectieve afzetmogelijkheden bestaan.

| 30. | De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun. |
| --- | --- |

30.

De Commissie merkt op dat de Nederlandse autoriteiten in de briefwisseling niet hebben aangegeven dat aan deze voorwaarden was voldaan. Integendeel, uit de door de Nederlandse autoriteiten overgelegde documentatie blijkt dat het productieproces niet innoverend is (zie nota van het ministerie van Landbouw van 14 december 1998, die als bijlage is gevoegd bij de brief van Nederland aan de Commissie van 29 november 2005). Daarom plaatst de Commissie in dit stadium twijfels bij de verenigbaarheid van de maatregel in kwestie met de regelgeving inzake investeringssteun.

| 31. | Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel. |
| --- | --- |

31.

Overigens heeft de Commissie de steun nagekeken in het licht van artikel 3, d) van de vermelde richtlijnen, die aangeven dat de Commissie per geval moet onderzoeken in hoeverre een steunmaatregel die op grond van deze richtsnoeren en dienstige maatregelen moet worden uitgesloten maar in beginsel wel voor communautaire medefinanciering op grond van Verordening 2328/91 (6) in aanmerking komt. Uit de brief die door de Commissie aan Nederland opgestuurd werd op 25 juni 1999 volgt dat het project niet gefinancierd kon worden door middel van het EPD. Bijgevolg is de Commissie in dit stadium van mening dat de uitzonderingen vermeld in punt 3, d) van vermelde kaderregeling niet van toepassing zijn op de onderhavige maatregel.

3.3.2   Vergoeding van de geleden schade als gevolg van het niet toekennen van de steun

| 32. | De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was. |
| --- | --- |

32.

De Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de steun is verleend in de vorm van een vergoeding voor de geleden schade als gevolg van de door de overheid gemaakte fout, aangezien zij de steun in eerste instantie had toegekend, terwijl later bleek dat die steun onrechtmatig en misschien onverenigbaar was.

| 33. | Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht. |
| --- | --- |

33.

Het Hof heeft geoordeeld dat de betaling van schadevergoeding niet als steun kan worden aangemerkt (7). Het Hof heeft zich daarbij gebaseerd op het feit dat overheidssteun en schadevergoeding een verschillend rechtskarakter dragen. Daarom levert de betaling van een schadevergoeding de begunstigde daarvan in beginsel geen voordeel op, omdat het eenvoudigweg gaat om compensatie voor een door hem genoten recht.

| 34. | In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8). |
| --- | --- |

34.

In onderhavig geval kan moeilijk worden beweerd dat de begunstigde recht op steun heeft, aangezien dit vermeende recht reeds vanaf het begin zijn grondslag vond in een onrechtmatige gedraging van de lidstaat. Uit constante jurisprudentie blijkt namelijk dat gezien het dwingende karakter van de door de Commissie op grond van artikel 88 van het EG-Verdrag uitgevoerde controle op staatssteun, ondernemingen die staatssteun genieten in beginsel alleen een gewettigd vertrouwen in de rechtmatigheid van die steun mogen hebben indien deze is verleend met inachtneming van de in genoemd artikel vastgestelde procedure. Normaal gesproken mag van een serieuze deelnemer aan het economisch verkeer namelijk worden verwacht dat hij in staat is zich ervan te vergewissen dat deze procedure is nageleefd (8).

| 35. | In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd. |
| --- | --- |

35.

In dezen is het eveneens van belang op te merken dat het verlenen van steun in de vorm van een schadevergoeding zou betekenen dat het verbod op het toekennen van steun zonder goedkeuring door de Commissie zou worden omzeild. Dit wordt overigens bevestigd door het feit dat op het moment dat de Provincie Flevoland aangaf dat de steun in kwestie zou worden toegekend in het kader van een vergoeding voor de door de overheid gemaakte fout, zij zich terdege bewust was van het feit dat de steun vóór toekenning daarvan ter goedkeuring aan de Commissie had moeten worden voorgelegd.

| 36. | De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt. |
| --- | --- |

36.

De Commissie plaatst dan ook haar twijfels bij de vraag of het verlenen van het predicaat schadevergoeding een afdoende rechtvaardiging vormt om te concluderen dat de onderhavige maatregel niet als steun moet worden aangemerkt.

3.3.3   Andere rechtsgrondslagen op grond waarvan de steun verenigbaar zou zijn

| 37. | Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd. |
| --- | --- |

37.

Nu de Nederlandse autoriteiten geen andere rechtsgrondslagen hebben aangevoerd ten behoeve van het onderzoek en het eventueel goedkeuren van de aan Farm Dairy toegekende maatregel, kan in dit stadium niet worden uitgesloten dat de voorgenomen steun als exploitatiesteun moet worden aangemerkt, anders gezegd steun die erop gericht is de onderneming te vrijwaren van de kosten die zij zelf normaliter voor het dagelijks beheer of de normale bedrijfsvoering had moeten dragen. Dergelijke steun moet in beginsel als onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt worden beschouwd.

| 38. | Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9). |
| --- | --- |

38.

Op basis van het thans voorliggende dossier beschikt de Commissie niet over informatie op grond waarvan zij kan beoordelen of de steun verenigbaar is met andere op het moment van de steunverlening geldende richtsnoeren of kaderregelingen. De Commissie herinnert er in dit opzicht aan dat het aan de betrokken lidstaat is om in het kader van diens samenverwerkingsverplichting jegens de Commissie alle informatie te verstrekken aan de hand waarvan deze laatste kan verifiëren of is voldaan aan de voorwaarden op grond waarvan deze lidstaat zou mogen afwijken van de relevante regelgeving (9).

4.   BESLUIT

| 39. | Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen. |
| --- | --- |

39.

Gelet op bovenstaande overwegingen verzoekt de Commissie Nederland in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag binnen een maand na de datum van ontvangst van deze brief zijn opmerkingen kenbaar te maken en alle informatie te verstrekken die van nut kan zijn voor de beoordeling van de maatregel. Zij nodigt uw autoriteiten uit onmiddellijk een kopie van deze brief aan de mogelijke begunstigde van de steun te doen toekomen.

| 40. | De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

40.

De Commissie herinnert Nederland aan de opschortende werking van artikel 88, lid 3 van het EG-Verdrag en verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, waarin is bepaald dat iedere onrechtmatig verleende steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

| 41. | De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.“ |
| --- | --- |

41.

De Commissie attendeert Nederland er hierbij op dat zij de betrokkenen op de hoogte zal brengen door middel van de bekendmaking van deze brief en een samenvatting daarvan in het Publicatieblad van de Europese Unie. Alle bovengenoemde betrokkenen zullen in de gelegenheid worden gesteld binnen een maand na de datum van die bekendmaking hun opmerkingen kenbaar te maken.“

---

(1)  Úř. věst. C 29, 2.2.1996, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 218, 6.8.1991, s. 1.

2

(3)  Rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 14. ledna 1997 ve věci Španělsko/Komise, C-169/95, Sb. rozh., s. I-135.

3

(4)  Op grond van jurisprudentie van het Hof van Justitie vormt een verbetering van de concurrentiepositie van een onderneming als gevolg van staatsteun over het algemeen een bewijs voor het feit dat sprake is van concurrentievervalsing ten opzichte van andere ondernemingen die een dergelijke steun niet hebben ontvangen (Zaak C - 730/79, Jur. 1980, blz. 2671, punten 11 en 12).

4

(5)  PB C 29 van 2.2.1996, blz. 4.

5

(6)  PB L 218 van 6.8.1991, p. 1.

6

(7)  HvJ, 27.9.1988, Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG, gevoegde zaken 106-120/87, Jur. 1988, blz. 5515.

7

Asteris AE vs. Helleense Republiek en EEG

(8)  HvJ, 14 januari 1997, Spanje/Commissie, zaak C-169/95, Jur. blz. I-135.

8

(9)  Arrest van het Gerecht van 15 juni 2005, Regione autonoma della Sardegna/Commissie, T-171/02, Jur. blz. II-2123, punt 129.

9

---

| 16.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 87/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 87/12

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 87/04

| 1. | Komise dne 3. dubna 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“, Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií výhradní kontrolu nad podnikem British Midland (Spojené království). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 3. dubna 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Deutsche Lufthansa AG („Lufthansa“, Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií výhradní kontrolu nad podnikem British Midland (Spojené království).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Lufthansa: letecká přeprava cestujících, letecká nákladní doprava a související služby (stravovací služby na palubě, služby IT, údržba, oprava a generální oprava letadel), |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Lufthansa: letecká přeprava cestujících, letecká nákladní doprava a související služby (stravovací služby na palubě, služby IT, údržba, oprava a generální oprava letadel),

| — | podniku British Midland: letecká přeprava cestujících, letecká nákladní doprava, údržba, oprava a generální oprava letadel. |
| --- | --- |

—

podniku British Midland: letecká přeprava cestujících, letecká nákladní doprava, údržba, oprava a generální oprava letadel.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIE |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.5403 – Lufthansa/British Midland na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

BELGIE

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 16.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 87/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 87/13

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV)

(Text s významem pro EHP)

2009/C 87/05

| 1. | Komise dne 3. dubna 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Lonza Group Ltd („Lonza“) a podnik Teva Pharmaceuticals Industries Ltd („Teva“) (Lonza a Teva tvoří dohromady „mateřské společnosti“) vytvářejí ve smyslu čl. 3 odst. 4 nařízení Rady společný podnik („JV“). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 3. dubna 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Lonza Group Ltd („Lonza“) a podnik Teva Pharmaceuticals Industries Ltd („Teva“) (Lonza a Teva tvoří dohromady „mateřské společnosti“) vytvářejí ve smyslu čl. 3 odst. 4 nařízení Rady společný podnik („JV“).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Lonza: zajišťování služeb různé povahy od výzkumu po finální výrobu ve farmaceutickém, zdravotním a biologickém průmyslu, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Lonza: zajišťování služeb různé povahy od výzkumu po finální výrobu ve farmaceutickém, zdravotním a biologickém průmyslu,

| — | podniku Teva: vývoj, výroba a marketing generických i patentovaných léčiv a aktivních (chemických) farmaceutických složek, |
| --- | --- |

—

podniku Teva: vývoj, výroba a marketing generických i patentovaných léčiv a aktivních (chemických) farmaceutických složek,

| — | podniku JV: vývoj, výroba a komercializace biopodobných přípravků na celosvětové úrovni. |
| --- | --- |

—

podniku JV: vývoj, výroba a komercializace biopodobných přípravků na celosvětové úrovni.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou, s uvedením čísla jednacího COMP/M.5479 – LONZA/TEVA/JV na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

JINÉ AKTY

Komise

| 16.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 87/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 87/14

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2009/C 87/06

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti žádosti o změnu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

Žádost o změnu podle článku 9

„PARMIGIANO REGGIANO“

č. ES: IT-PDO-0317-0016-26.7.2007

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

| — |  | Název produktu |
| --- | --- | --- |
| — | | Popis produktu |
| — |  | Zeměpisná oblast |
| — |  | Důkaz původu |
| — | | Metoda produkce |
| — |  | Souvislost |
| — | | Označování |
| — | | Vnitrostátní požadavky |
| — | | Jiná [uveďte] |

—



Název produktu

—

Image

Popis produktu

—



Zeměpisná oblast

—



Důkaz původu

—

Image

Metoda produkce

—



Souvislost

—

Image

Označování

—

Image

Vnitrostátní požadavky

—

Image

Jiná [uveďte]

2.   Druh změny (změn)

| — |  | Změna jednotného dokumentu nebo přehledu |
| --- | --- | --- |
| — | | Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled |
| — |  | Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) |
| — |  | Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006) |

—



Změna jednotného dokumentu nebo přehledu

—

Image

Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled

—



Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006)

—



Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3.   Změna (změny):

3.1   Popis produktu

Dále se upřesňují vlastnosti konečného produktu.

Podrobněji se popisují pravidla týkající se krmiva skotu, jehož mléko se zpracovává na sýr „Parmigiano Reggiano“ CHOP. Cílem je jasně vymezit prvky podléhající kontrole.

3.2   Metoda produkce

Zpřesnilo se vymezení povoleného, jakož i zakázaného krmiva pro mléčný skot.

S cílem předcházet jakémukoli riziku kontaminace chlévů, včetně kontaminace půdou a pící, se zakazuje byť pouhé uchovávání siláže jakéhokoli typu v chovu. Stanoví se, že případný chov masných zvířat musí probíhat v jiných prostorách, které jsou odděleny od prostor, kde se chová mléčný skot.

Bylo zavedeno několik specifikací týkajících se rozměru a použití kotlů. Upřesňují tradicí prověřenou praxi a zvyklosti tak, aby zůstal zachován charakter drobné produkce a souvislost s územím. Z důvodu zvláštních technicko-provozních podmínek existujících na území produkce sýra „Parmigiano Reggiano“ CHOP se zavádí možnost opětovně použít 15 % kotlů sýráren k provádění druhého sýření. Toto nové ustanovení má za cíl čelit problému zvýšení laktace skotu, která se odvíjí od laktační křivky, a umožnit tak sýrárnám výhodně využívat vyšší množství produkovaného mléka, aniž by musely instalovat nové kotle nebo jiné vybavení. Uvedených 15 % kotlů odpovídá průměrnému maximálnímu navýšení množství mléka.

Byl odstraněn odkaz na vypalovanou značku, neboť podle platné specifikace není uvnitř skladů, kde sýr zraje, povoleno používání otevřeného ohně.

3.3   Označování

S cílem zaručit pravost a umožnit řádnou identifikaci sýra „Parmigiano Reggiano“ uvedeného na trh v hotovém balení, jako strouhaný a v porcích se coby specifické pravidlo pro označování zavádí povinná značka, která je v horní části tvořena vyobrazením plátku a bochníku sýra „Parmigiano Reggiano“ a nožíku, v dolní části pak nápisem „PARMIGIANO REGGIANO“.

Vypouští se nezbytnost uvedení textu „Parmigiano Reggiano o CFPR“ na vnitřní straně kaseinového štítku. Toto vypuštění má za cíl umožnit použití jiného textu, např. „Consorzio del Formaggio Parmigiano Reggiano“ či společné značky.

Zavádí se výraz „prima stagionatura“ („první zrání“) jako ekvivalent výrazu „seconda categoria“ („druhá kategorie“) či „mezzano“ („středně zralý“).

3.4   Vnitrostátní požadavky

Do normy produkce sýra se zavádí odkaz na předpis D.P.C.M. ze dne 4. listopadu 1991, který již byl platný a použitelný.

3.5   Jiná

Stanoví se, že porcování a balení se z důvodu jakosti a sledovatelnosti musí provádět v oblasti původu. V souladu s orientačními pokyny na ochranu spotřebitele vyjádřenými Soudním dvorem v rozsudku ze dne 25. června 2002 (C-66/00) a v rozsudku ze dne 20. května 2003 (C-469/00) je balení v oblasti původu jediným opatřením, které může zajistit pravost porcovaného sýra „Parmigiano Reggiano“ uvedeného na trh v hotovém balení. Požadavek vyplývá ze skutečnosti, že porce bez kůry nemají identifikační značky tvořené značkami původu a značkami výběru uváděnými na celých bochnících a že na mnohých porcích s kůrou zmíněné značky nejsou vidět. Je proto nutné, aby nebyla zpochybněna záruka pravosti produktu v hotovém balení a aby byla zajištěna celková sledovatelnost. Z hlediska jakosti vede dělení bochníku k tomu, že sýr ztrácí ochranu v podobě kůry, která díky značné dehydrataci vytváří dokonalou izolaci sýra vůči okolnímu prostředí. Kůra tak chrání sýr před riziky dehydratace, oxidace, zapaření, roztavení tukové složky a šíření plísní. Aby se předešlo takovýmto nevratným jevům, je zásadní, aby byl bochník dělen během krátkého času přesně vymezeným způsobem, pod dohledem odborného personálu a aby porce byly poté umístěny do vakuového balení nebo ochranné atmosféry.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„PARMIGIANO REGGIANO“

č. ES: IT-PDO-0317-0016-26.7.2007

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název

„Parmigiano Reggiano“

2.   Členský stát nebo třetí země

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

3.1   Druh produktu [podle přílohy II]

| Třída 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

„Parmigiano Reggiano“ je sýr s tvrdou vařenou hmotou. Vyznačuje se pomalým zráním a produkuje se z tepelně neošetřeného kravského mléka, k jehož částečnému odtučnění dochází přirozeným usazením tukové složky na povrchu. Mléko nesmí být podrobeno tepelnému zpracování a musí pocházet od krav, jež jsou v prvé řadě krmeny pícninami získanými v oblasti původu. Zrání sýra musí trvat alespoň 12 měsíců. Sýr „Parmigiano Reggiano“ může být prodáván v podobě celého bochníku, v porcích nebo strouhaný.

Sýr „Parmigiano Reggiano“ vykazuje tyto charakteristiky:

| — | válcovitý tvar, plášť mírně konvexní nebo téměř rovný, s plochými, slabě vroubkovanými plochými podstavami; |
| --- | --- |

—

válcovitý tvar, plášť mírně konvexní nebo téměř rovný, s plochými, slabě vroubkovanými plochými podstavami;

| — | rozměry: průměr plochých podstav od 35 do 45 cm, výška válce od 20 do 26 cm; |
| --- | --- |

—

rozměry: průměr plochých podstav od 35 do 45 cm, výška válce od 20 do 26 cm;

| — | minimální hmotnost bochníku: 30 kilogramů; |
| --- | --- |

—

minimální hmotnost bochníku: 30 kilogramů;

| — | vnější vzhled: kůra přirozeně slámové barvy; |
| --- | --- |

—

vnější vzhled: kůra přirozeně slámové barvy;

| — | tloušťka kůry: přibližně 6 mm; |
| --- | --- |

—

tloušťka kůry: přibližně 6 mm;

| — | barva hmoty: od slabě slámové po slámovou; |
| --- | --- |

—

barva hmoty: od slabě slámové po slámovou;

| — | charakteristická vůně a chuť hmoty: pronikavá, jemná, lahodná, nikoli však štiplavá; |
| --- | --- |

—

charakteristická vůně a chuť hmoty: pronikavá, jemná, lahodná, nikoli však štiplavá;

| — | struktura hmoty: drobně zrnitá, drolí se na odštěpky; |
| --- | --- |

—

struktura hmoty: drobně zrnitá, drolí se na odštěpky;

| — | podíl tuku v sušině: minimálně 32 %. |
| --- | --- |

—

podíl tuku v sušině: minimálně 32 %.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Kravské mléko, sůl, telecí syřidlo.

Mléko pochází od krav chovaných ve vymezené zeměpisné oblasti.

Používání přísad není dovoleno.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Základ krmiva krav tvoří pícniny z vymezené zeměpisné oblasti. Je stanoveno množství a jakost krmiva.

Nejméně 75 % suché složky pícnin musí být produkováno v rámci zeměpisné oblasti.

Krmné směsi mohou tvořit maximálně 50 % suché složky přídělu.

Používání siláže jakéhokoli typu je zakázáno.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti

Skot, jehož mléko se zpracovává na sýr „Parmigiano Reggiano“, se chová ve vymezené zeměpisné oblasti.

Produkce mléka a jeho zpracování se musí provádět ve vymezené zeměpisné oblasti. Mléko, které se získává z večerního a ranního dojení, se do mlékárny v souladu se specifikací produkce dodává tepelně neošetřené a neodtučněné. Mléko z ranního dojení se umístí do měděných kotlů a smíchá se s mlékem z večerního dojení, k jehož částečnému odtučnění dochází přirozeným usazením tukové složky na povrchu. Do mléka se přidává pravá syrovátka. Používání vybraných kvasných kultur není dovoleno. Po srážení mléka, k němuž dochází výlučně použitím syřidla, následuje rozbití sýřeniny a vaření. Po usazení se sýrová hmota přemístí do příslušných forem, kde se tvaruje, a umisťují se na ni značky. Po několika dnech se přistoupí k solení v solném nálevu, a následně k zrání, které musí trvat nejméně 12 měsíců.

Zrání po dobu nejméně 12 měsíců musí probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti.

Po uplynutí minimální doby zrání se provádí kontrolní zkoušky, aby se ověřil soulad se specifikací produkce.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Sýr „Parmigiano Reggiano“ se může prodávat v podobě celého bochníku, v porcích nebo strouhaný.

S cílem ochrany spotřebitele a zaručení pravosti sýra „Parmigiano Reggiano“ uvedeného na trh v hotovém balení, jako strouhaný a v porcích musí strouhání, porcování a následné balení proběhnout ve vymezené zeměpisné oblasti. Požadavek vyplývá z toho, že se na strouhaném a porcovaném sýru identifikační značky sýra „Parmigiano Reggiano“ (které se nacházejí na celém bochníku) buď nenacházejí, nebo nejsou viditelné. Proto je nutné zaručit původ produktu v hotovém balení. Požadavek vyplývá rovněž z potřeby zaručit, aby balení porcí proběhlo v krátkém čase po porcování a aby postup vyloučil riziko dehydratace, oxidace a ztráty původních organoleptických vlastností sýra „Parmigiano Reggiano“. Dělením bochníku ztrácí sýr přirozenou ochranu v podobě kůry, která díky značné dehydrataci vytváří dokonalou izolaci sýra vůči okolnímu prostředí.

Je dovoleno balení porcí sýra „Parmigiano Reggiano“ v provozu, kde byly porce připraveny.

Strouhat se může výlučně celý sýr s chráněným označením původu „Parmigiano Reggiano“. Musí být okamžitě zabalen, aniž by došlo k jakémukoli zpracování či přidání látek s cílem změnit uchovatelnost a původní organoleptické vlastnosti.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Identifikační značky umístěné na každém bochníku sýra „Parmigiano Reggiano“ jsou představovány tečkovaným textem „Parmigiano Reggiano“ spolu s číslem sýrárny, která sýr vyprodukovala, rokem a měsícem produkce – tyto prvky jsou vyraženy na podstavě sýra pomocí příslušných matric (značkovacích pásků), oválnou známkou s textem „Parmigiano Reggiano Consorzio Tutela“, kaseinovým štítkem obsahujícím identifikační kódy bochníku a v případě bochníků zařazených do druhé kategorie pak identifikační odlišující značkou.

Identifikační značka sýra „Parmigiano Reggiano“ uvedeného na trh v hotovém balení, jako strouhaný a v porcích je v horní části tvořena vyobrazením plátku a bochníku sýra „Parmigiano Reggiano“ a nožíku, v dolní části pak nápisem „PARMIGIANO REGGIANO“. Tato značka, která je povinným prvkem označení, musí být reprodukována za technických podmínek vymezených sdružením (Consorzio) v rámci příslušné úmluvy.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

Vymezená zeměpisná oblast zahrnuje území těchto správních oblastí: Boloňa – na levém břehu řeky Reno, Mantova – na pravém břehu řeku Pád, Modena, Parma a Reggio nell’Emilia.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Pokud jde o přírodní činitele, je třeba zejména zmínit pedologické vlastnosti půd vymezené zeměpisné oblasti rozkládajících se od apeninského hřebenu až po řeku Pád, které spolu s klimatickými podmínkami přímo ovlivňují jak přirozené složení květeny, tak jedinečnou fermentaci produktu. Pokud jde o lidské činitele, vedle historického významu sýra pro místní ekonomiku se zdůrazňuje, že složité postupy vztahující se na produkci sýra „Parmigiano Reggiano“ jsou výsledkem tradičního sýrárenského umění, které se v průběhu staletí rozšířilo v příslušné oblasti produkce a které se věrně předávalo v rámci místní, poctivé a zavedené praxe.

5.2   Specifičnost produktu

Ke specifickým vlastnostem sýra „Parmigiano Reggiano“ patří drobně zrnitá struktura jeho těsta, které se drolí na odštěpky, pronikavá vůně a jemná, lahodná, nikoli však štiplavá chuť, vysoká rozpustnost a stravitelnost.

Tyto vlastnosti jsou dány specifiky a kritérii výběru tepelně neošetřeného mléka, které se denně zpracovává v kotlích z mědi a koaguluje s telecím syřidlem o vysokém obsahu chymozinu, solením v nasycené solné lázni a dlouhotrvajícím přirozeným zráním.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Jedinečné chemicko-fyzikální a mikrobiologické vlastnosti mléka, které zaručují specifické vlastnosti a jakost sýra „Parmigiano Reggiano“, jsou do značné míry dány krmivem skotu, jehož základ tvoří pícniny z oblasti původu a jež přísně vylučuje používání siláže jakéhokoli typu.

Zrání, které musí po dobu nejméně 12 měsíců probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti z důvodu zvláštních klimatických podmínek této oblasti, je nezbytné pro to, aby produkt získaný zpracováním mléka mohl prostřednictvím specifických enzymatických procesů získat vlastnosti typické pro sýr „Parmigiano Reggiano“.

Odkaz na zveřejnění specifikace

(Čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

Úplné znění specifikace produkce je k dispozici

| — | na této internetové stránce:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  nebo |
| --- | --- |

—

na této internetové stránce:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

nebo

| — | lze přímo vstoupit na domovskou stránku ministerstva (www.politicheagricole.it) a kliknout na „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – vlevo na obrazovce) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (nařízení (ES) č. 510/2006)). |
| --- | --- |

—

lze přímo vstoupit na domovskou stránku ministerstva (www.politicheagricole.it) a kliknout na „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – vlevo na obrazovce) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg CE 510/2006)“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (nařízení (ES) č. 510/2006)).

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 16.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 87/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 87/20

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2009/C 87/07

Tímto zveřejněním se uděluje právo podat proti žádosti o změnu námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet námitky do 6 měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

Žádost o změnu podle článku 9

„BITTO“

č. ES: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

| — |  | Název produktu |
| --- | --- | --- |
| — | | Popis produktu |
| — | | Zeměpisná oblast |
| — |  | Důkaz původu |
| — | | Metoda produkce |
| — |  | Souvislost |
| — | | Označování |
| — |  | Vnitrostátní požadavky |
| — |  | Jiná (uveďte) |

—



Název produktu

—

Image

Popis produktu

—

Image

Zeměpisná oblast

—



Důkaz původu

—

Image

Metoda produkce

—



Souvislost

—

Image

Označování

—



Vnitrostátní požadavky

—



Jiná (uveďte)

2.   Druh změny (změn)

| — |  | Změna jednotného dokumentu nebo přehledu |
| --- | --- | --- |
| — | | Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled |
| — |  | Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) |
| — |  | Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006) |

—



Změna jednotného dokumentu nebo přehledu

—

Image

Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled

—



Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006)

—



Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3.   Změna (změny)

3.1   Popis

V článku 3 se považovalo za vhodné podrobně popsat potravu krav na pastvinách a doplnit ji o nanejvýš 3 kg sušiny za den vedle soli a „posilujícího“ krmiva založeného na senu ze stálých pastvin. Toto doplnění potravy začalo být nutné kvůli potřebám producentů, kteří se setkávali s obtížemi způsobenými změnou podmínek na horských pastvinách a genetickými vlastnostmi dobytka na letní pastvě. Samotná pastva totiž vždy nezaručuje náležité životní podmínky zvířat. Ve stejném článku se jasně uvádí, že se používá syrové mléko. Jedná se pouze o formální změnu, protože ve stávající specifikaci není uvedeno žádné zpracování mléka po nadojení, tj. mléko se již považuje za „syrové mléko“.

Dále se zvyšuje maximální výška sýra z 10 na 12 cm. Toto zvýšení je odůvodněno metodami produkce, které výrazně souvisejí s tradičními postupy, a tudíž umožňují výrobu sýrů, které nejsou zcela totožné, nýbrž se pohybují v určitých stanovených mezích. Rovněž je třeba jasně uvést, že výškové rozmezí stanovené pro boční stranu sýrů „Bitto“ (8–12 cm) odpovídá informacím obsaženým v historických dokumentech, v nichž se předpokládá maximální výška 12 cm.

3.2   Zeměpisná oblast

Pokud jde o oblast původu, zahrnuje požadovaná změna rozšíření oblasti produkce mléka o tři horské pastviny nazvané Varrone, Artino a Lareggio, které se nacházejí v provinciích Bergamo a Lecco. Tyto horské pastviny byly v původním návrhu vynechány omylem. Velikost oblasti produkce se zvětšuje jen minimálně, protože rozšíření představuje méně než 1 % stávající oblasti produkce. Zeměpisná jednotnost je zaručena tím, že litologické vlastnosti, nadmořská výška a expozice doplňovaných horských pastvin jsou stejné jako u oblastí již zařazených do oblasti produkce. V souladu s tím je i vegetace na těchto pastvinách obdobná jako v původně vymezené oblasti produkce.

3.3   Metoda produkce

Cílem změny je zavést možnost použití domácích startovacích kultur. Tento technologicky inovační postup umožňuje zdokonalit proces výroby sýra, omezit výskyt kazů, zajistit bezpečnost produktu a současně zajistit zachování typických vlastností, které jsou výrazem souvislosti s danou půdou. Mezi faktory, které jsou součástí procesu výroby sýra, mají totiž faktory mikrobiologické zásadní význam pro jeho výrobu a zrání. Výroba s použitím syrového mléka je silnou stránkou sýrů „Bitto“ a tradičních sýrů obecně. Může se však stát problémem v případě, že má mléko nízkou mikrobiologickou kvalitu vinou nedostatečného množství bakterií mléčného kvašení nebo přítomnosti organismů bránících produkci sýra. Nízký obsah enzymů v mléce lze připsat větší čistotě a hygieně v různých fázích produkce (dojení, přeprava mléka, nádoby na mléko a místa zpracování) a používání kovových či plastových nádob a náčiní namísto dřevěných. Tyto postupy sice řeší problémy související s hygienou a ochranou zdraví, ale současně snižují množství mikroorganismů v mléce, čímž je připravují o bakterie napomáhající produkci sýra. Přítomnost mikroflóry bránící produkci sýra, která se v horském mléce občas vyskytuje, je důsledkem obtížných podmínek produkce, zejména pokud jsou léta silně deštivá. U sýra vyráběného ze syrového mléka pomáhá použití inokula „regulovat“ kvasné pochody při výrobě sýra a tím omezit výskyt kazů v sýru. Tímto způsobem jsou zajišťovány správné podmínky pro prokysávání a vysoušení sýřeniny (bez nichž by v sýru zůstávalo příliš mnoho syrovátky a to by vedlo ke vzniku děr a nepříjemných či nežádoucích pachů). Současně to umožňuje rovnovážný vývoj různých druhů mikroorganismů napomáhajících produkci sýra, které jsou obsaženy v surovině (a které působí během procesu zrání, přičemž zaručují charakteristickou povahu produktu). U tradičních sýrů je použití startovacích kultur vybraných a izolovaných z charakteristické mikroflóry jednotlivých sýrů předmětem značného zájmu. Jde o způsob, jak zachovat cenné tradiční vlastnosti těchto produktů a zvýšit jejich jakost, aniž by hrozilo, že poklesnou na úroveň normalizovaných, avšak anonymních produktů s plochou chutí a bez individuality. Od roku 1999 Ochranné sdružení (Consorzio di Tutela) spolu s organizací CNR-ISPA (Národní rada pro výzkum – Institut potravinářských věd) v Miláně organizuje výzkum zaměřený na získání dalších poznatků o mikroflóře charakteristické pro sýr „Bitto“, zachování mikrobiologické rozmanitosti a vlastností produktu, které určuje, a na zvýšení jakosti. Od té doby bylo izolováno a prostudováno několik kmenů bakterií mléčného kvašení a enterokoků. U některých zjištěných kmenů byly provedeny další testy s cílem posoudit jejich fyziologické, biochemické a metabolické vlastnosti a jejich vliv na výrobu sýrů. Z hromadně namnožených domácích kmenů byla získána vybraná inokula. Ta při naočkování syrového mléka nepotlačují spontánní mikroflóru obsaženou v mléce, nýbrž vytvářejí příznivější podmínky pro její růst a tak zajišťují zachování příslušných senzorických vlastností.

3.4   Označování

V zájmu poskytování přesnějších informací spotřebitelům a současně pro rychlejší rozpoznatelnost produktu se mělo za vhodné popsat identifikační štítek dotyčného CHOP, který byl k platné specifikaci pouze přiložen, a stanovit možnost připojení papírového kotouče. Kromě slova „Bitto“, které se několikrát opakuje v paprskovitém útvaru, obsahuje kotouč logo Společenství a názvy provozoven, hospodářství či zemědělských podniků, názvy společností a soukromé značky, které nesmějí mít pochvalný charakter ani uvádět spotřebitele v omyl. Byla zavedena možnost uvádět název horské pastviny, na které byl sýr vyprodukován, s cílem zvýraznit identitu sýra od producentů, kteří dobrovolně používají metodu produkce spojenou s většími riziky a možnými ztrátami produktu v obtížných podmínkách horských pastvin v oblasti produkce sýra „Bitto“ (ne vždy dobrá sjízdnost cest na pastviny a na pastvinách, skromné venkovské budovy, tradiční vybavení, silný vliv atmosférických podmínek na chov skotu a na proces výroby sýra). Větším zviditelněním produktu lze vyvážit větší rizika, která na sebe producenti berou.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„BITTO“

č. ES: IT-PDO-117-1502-02.08.2006

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název:

„Bitto“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Itálie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu (podle přílohy II)

| Třída 1.3 – | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3 –

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

Sýr vyrobený ze syrového plnotučného mléka tradičních místních plemen krav, případně doplněného o syrové kozí mléko, jehož podíl nepřekračuje 10 %. Jde o sýr se střednědobým až dlouhodobým zráním, který má pravidelný válcovitý tvar, stejnorodý povrch, dovnitř vypouklou boční stranu a ostré okraje. Přední a zadní strana mají průměr 30 až 50 cm a boční strana je vysoká 8 až 12 cm. Sýr má hmotnost mezi 8 a 25 kg. Kůrka má tloušťku 2 až 4 mm, je světle žlutá a stárnutím obvykle tmavne. Sýr má celistvou strukturu s občasným výskytem malých otvorů. Barva na řezu se pohybuje od bílé po světle žlutou v závislosti na stáří sýra. Sýr má jemnou sladkou chuť, která se v průběhu zrání zesiluje. V případě přidání kozího mléka je charakteristická vůně výraznější. Obsah tuku v sušině činí nejméně 45 % a obsah vody po 70 dnech dosahuje průměrně 38 %. Sýr se vyrábí v období od 1. června do 30. září tradičními metodami souvisejícími s podmínkami v přírodním prostředí.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

Kravské mléko, nanejvýš 10 % syrového kozího mléka, telecí syřidlo, sůl, enzymy domácího původu.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

Krávy se krmí trávou na horských pastvinách v oblasti vymezené v bodě 4. Kvůli zachování náležitých životních podmínek zvířat může být potrava dojnic z pastvy doplňována denně nanejvýš 3 kg sušiny, která sestává z těchto krmiv: kukuřice, ječmen, pšenice a sója, s podílem melasy nanejvýš 3 %. Krávy mohou dostávat solný liz. Povolena je rovněž posilující výživa založená na senu ze stálých pastvin v množství nepřesahujícím 5 % v případě mimořádných povětrnostních podmínek, které neumožňují pastvu (například sníh nebo krupobití), časově omezená na dobu do návratu běžných podmínek.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti

Produkce a zpracování mléka a zrání sýra „Bitto“ musejí probíhat v oblasti produkce vymezené v bodě 4.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

Produkt se může používat nastrouhaný nejdříve po jednom roce zrání.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování

Na sýru s chráněným označením původu „Bitto“ musí být štítek, který se tepelně připevňuje na boční stranu na konci procesu zrání a před uvedením ke spotřebě. Štítek obsahuje slovo „Bitto“, kde je část písmene „B“ čitelná a zbývající část je tvořena stylizovaným obrázkem bochníku sýra s vyříznutým plátkem. Plátek vyříznutý z bochníku sýra představuje písmeno „V“ z výrazu Valtellina. Bochník sýra představuje produkt. Písmeno „B“ je tvořeno obrázkem, kdežto zbývající písmena „ITTO“ jsou napsána písmem „Times Regular“ zvětšeným na 113,94 %.

Kvůli identifikaci produktu je možné na přední nebo zadní stranu celého bochníku připevnit kotouč z papíru pro potravinářské použití.

Kotouč má průměr přibližně 30 cm. Je tvořen vnějším prstencem s červeným pozadím, slovem „BITTO“ vyvedeným žlutě, které se několikrát opakuje v paprskovitém tvaru, a logem Společenství pro chráněná označení původu v náležité velikosti a s původními barvami a znaky.

Na žlutém vnitřním prstenci přiléhajícím k červenému prstenci je možné uvést informace stanovené v platných právních předpisech a názvy provozoven, hospodářství či zemědělských podniků, názvy společností a soukromé značky, které nesmějí mít pochvalný charakter ani uvádět spotřebitele v omyl.

Producenti, kteří v souladu se specifikací produkce používají ke krmení dojnic pouze trávu z horských pastvin v oblasti vymezené v bodě 4 bez jakýchkoli doplňků s výjimkou solného lizu a sena ze stálých pastvin, jež se používá nanejvýš z 20 % pouze pro posílení krav, kteří k výrobě sýra nepoužívají enzymy a kteří mléko začínají zpracovávat do třiceti minut od nadojení, mohou uvést také značku s názvem horské pastviny, kde se sýr produkuje. Tato značka se připevňuje během výroby vedle výše uvedených označení na boční stranu sýra ve formě nízkého reliéfu s celým názvem horské pastviny napsaným písmem „Times“.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Oblast původu mléka pro zpracování a pro výrobu sýra „Bitto“ sestává z celé provincie Sondrio, z horských pastvin v přilehlých oblastech v těchto obcích oblasti Alta Valle Brembana v provincii Bergamo: Averara, Carona, Cusio, Foppolo, Mezzoldo, Piazzatorre, Santa Brigida a Valleve a z horských pastvin Varrone, Artino a Lareggio v přilehlých oblastech obcí Introbio a Premana v provincii Lecco.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

Oblastí produkce sýra „Bitto“ je horská oblast (70 % leží v nadmořské výšce vyšší než 1 500 metrů a méně než 8 % ve výšce nižší než 500 metrů; sklon údolí je v průměru prudký a svahy mají nerovnoměrný průběh) ležící mezi Rétskými a Orobskými Alpami, které se táhnou od východu na západ. Tato skutečnost ovlivňuje její podnebí a flóru a podmiňuje její sociální, kulturní a hospodářský rozvoj. Rozmezí nadmořské výšky oblasti pastvin se pohybuje kolem průměrné hodnoty 486 m, která je dostatečně vysoká, aby zaručila racionální využití pastvin. Značné výškové rozdíly jsou nezbytnou podmínkou pro využívání pastvin ve správném stádiu zralosti. Díky své proměnlivé skladbě jsou horské pastviny v oblasti produkce vhodné k současnému chovu různých druhů dobytka (včetně mléčného skotu a koz pro výrobu sýra „Bitto“). Proměnlivá je většinou také expozice horských pastvin, která spolu s jejich polohou, nadmořskou výškou a větry určuje jejich klima; to je navzdory své proměnlivosti charakteristické širokými teplotními rozmezími, suchým vzduchem, intenzivní expozicí slunečnímu záření a hojnými letními srážkami. Téměř všechny dotčené pastviny leží na nepříliš hluboké kyselé půdě, která se nachází na křemičitém podloží z ruly a slídové, mastkové a jílovité břidlice. Nejběžnějšími rostlinami jsou zde trvalé druhy charakteristické rychlou reprodukční fází, silným růstem, nízkou a trsovitou růstovou formou, zesíleným rozvojem kořenové soustavy a listů, bohatými vůněmi a značnou odolností vůči pošlapávání a okusování zvířaty. Velká část z nich patří do čeledi Gramineae, přičemž vedlejší význam mají čeledi Compositae, Leguminosae, Umbellifferae, Chenopodiacae, Rosaceae atd. Z hlediska fungování oblasti jsou horské pastviny tradičně rozděleny na různé chovné stanice na různých místech s rostoucí nadmořskou výškou.

5.2   Specifičnost produktu

„Bitto“ je sýr vyráběný výhradně v oblastech horských pastvin ze syrového mléka z jednoho dojení. Použité mléko se získává z pasoucích se krav a případně i koz. Jedná se o plnotučný sýr z uvařené hmoty, střední nebo velké velikosti s hladkým povrchem a charakteristickou dovnitř vypouklou boční stranou s ostrými okraji. Sýr má celistvou strukturu s občasným výskytem malých otvorů. Jeho barva směřuje k světle žluté (která stárnutím tmavne). Sýr zraje přinejmenším 70 dní. Může však zrát i po dobu několika let, aniž by došlo ke zhoršení jeho organoleptických vlastností a struktury. V roce výroby má sýr „Bitto“ sladkou chuť a rozpustnou máslovou konzistenci. V průběhu zrání získává jeho chuť na intenzitě a jeho konzistence se stává sušší a mírně zrnitou. „Bitto“ se vyznačuje charakteristickými vůněmi, které jsou dány travami, jež spásají zvířata používaná k produkci mléka. V případě přidání kozího mléka je charakteristická vůně výraznější.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

Z různých znaků dané oblasti, které mají podstatný význam pro vlastnosti sýra „Bitto“, je třeba zdůraznit rostlinnou skladbu pastvin, která závisí na způsobu jejich obhospodařování a na přírodním prostředí (půda, podnebí). Pastva zvířatům nabízí velice rozmanitou vegetaci. Mnoho zastoupených rostlin poskytuje velké množství chemických látek, které hrají významnou úlohu z hlediska trávicích a metabolických pochodů zvířat, a tedy také při určování jakostních vlastností produktu. Těkavé sloučeniny obsažené v píci se mohou přenášet do mléka a mléčných výrobků trávicí soustavou, a to přímým vstřebáváním z trávicího traktu nebo prostřednictvím bachorových plynů čili oběhovou soustavou, a dodávají tak těmto produktům charakteristické vůně a chuti. Zdá se, že s potravou zvířat těsně souvisí zejména koncentrace některých sloučenin v mléce, například terpenů. Na přírodních horských loukách, které se vyznačují velkou rozmanitostí sloučenin a druhů, zvláště třídy Magnoliopsida, se vyskytuje větší počet a množství terpenů. Horské sýry jsou také bohatší na terpeny než sýry z nížin. Navíc vzhledem ke skutečnosti, že se skladba terpenů mění v závislosti na tom, z jakých druhů rostlin se skládá píce, závisí charakter a množství terpenů v mléce (a sýru) na charakteru trav, které zvířata spásají. Mezi nejběžnějšími mikroživinami v pastevních travách je zvláštní pozornost ze strany výzkumu věnována mastným kyselinám. Z celkového obsahu mastných kyselin v trávě tvoří více než 70 % nenasycené mastné kyseliny. Kyselina linolová, která k nim patří, je přeměňována určitými bachorovými bakteriemi na cis-isomery a trans-isomery, z nichž některé se pak přenášejí do mléka.

Dalšími činiteli, které produkt spojují s danou oblastí, jsou systém chovu dobytka a techniky zpracování. V období výroby sýra „Bitto“, tedy od 1. června do 30. září, jsou zvířata na pastvě ve vysokých nadmořských výškách, a to neustále pod širým nebem (pouze na některých pastvinách jsou zařízení, do kterých se mohou zvířata za nepříznivých povětrnostních podmínek schovat). Jakost mléka odráží nejen vlastnosti píce, ale také podmínky, za nichž byla zvířata odchována a životní prostředí v širším smyslu. Například koncentraci tuku stimuluje především značný obsah hrubé vlákniny v trávě, pokročilá fáze laktace zvířat a nadmořská výška. Poslední dva uvedené faktory spolu s tím, že jsou pastviny bohaté na rozpustný dusík, vedou také ke zvýšenému obsahu dusíku. Na koncentrace minerálů a vitaminů má vliv nejen hojnost potravy, ale také intenzivní expozice slunečnímu záření. Mléko se zpracovává na místě ihned po nadojení, aniž by bylo syrové mléko jakkoli ošetřováno, a to pomocí tradičních metod předávaných z generace na generaci, které jsou dodnes používanými řemeslnými metodami. V minulosti byla okamžitá přeměna mléka na trvanlivý sýr logickým řešením pro „konzervaci“ mléka a jeho nutričních vlastností na horských pastvinách před tím, než se sýry na konci letního období mohly přepravit do údolí. Většina kroků – od naplnění varné nádoby po krájení sýřeniny, míchání a odstranění syrovátky – se provádí ručně, takže zkušenosti a dovednosti sýraře mají zásadní význam. Kvašení probíhající činností původní mikroflóry spolu s technikami produkce umožňuje získat jedinečný a nenapodobitelný konečný výrobek. Kulatý tvar s dovnitř vypouklou boční stranou je dán použitím tradičních forem, do nichž se sýřenina po odloučení syrovátky umísťuje. Zrání sýra začíná v horských skladech, kde probíhá za přírodních podmínek. Tyto budovy jsou často stavěny jako částečně podzemní s cílem dosáhnout stálejší teploty a správné vlhkosti. Sýry se po celou dobu zrání pravidelně obracejí, čistí a oškrabují.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

Tento správní orgán zahájil vnitrostátní řízení o námitce k návrhu na změnu chráněného označení původu „Bitto“.

Úplné znění specifikace produkce je k dispozici

| — | na této internetové stránce:
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  nebo |
| --- | --- |

—

na této internetové stránce:

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

nebo

| — | lze vstoupit přímo na domovskou stránku Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesního hospodářství (www.politicheagricole.it) a kliknout na odkaz „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – v levé části obrazovky) a poté na odkaz „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg. CE 510/2006)“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (nařízení (ES) č. 510/2006). |
| --- | --- |

—

lze vstoupit přímo na domovskou stránku Ministerstva zemědělství, potravinářství a lesního hospodářství (www.politicheagricole.it) a kliknout na odkaz „Prodotti di Qualità“ (Jakostní produkty – v levé části obrazovky) a poté na odkaz „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg. CE 510/2006)“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU (nařízení (ES) č. 510/2006).

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---