# Europos Sąjungos C 107/2009

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2009.107.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 107 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. gegužės 9d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2009.107.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 107

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. gegužės 9d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2009/C 107/01 | Komisijos komunikatas – Gėrimų pakuotės, užstato sistemos ir laisvas prekių judėjimas | 1 |
| 2009/C 107/02 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai – (Byla COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  ) | 10 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2009/C 107/01

Komisijos komunikatas – Gėrimų pakuotės, užstato sistemos ir laisvas prekių judėjimas

1

2009/C 107/02

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai – (Byla COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S) (
  1
  )

1

10

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Komisija |
| 2009/C 107/03 | Euro kursas | 11 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2009/C 107/04 | Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 | 12 |
| 2009/C 107/05 | Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 | 18 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

2009/C 107/03

Euro kursas

11

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2009/C 107/04

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

12

2009/C 107/05

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

18

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | Komisija |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| 2009/C 107/06 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 23 |

V   Skelbimai

Komisija

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

2009/C 107/06

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 9.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 107/1

---

Komisijos komunikatas – Gėrimų pakuotės, užstato sistemos ir laisvas prekių judėjimas

2009/C 107/01

1.   ĮŽANGA

Pakuotės atlieka svarbią socialinę ir ekonominę funkciją. Jos sudaro svarbią šiuolaikiško prekių tvarkymo dalį. Anksčiau ar vėliau pakuotės taip pat tampa atliekų srauto dalimi. 2006 m. ES buvo apie 81 mln. tonų pakuočių atliekų. Siekiant sumažinti jų poveikį aplinkai ir galutinį pakuočių atliekų kiekį, Direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (1) nustatytos priemonės, pakuočių atliekų gamybai sustabdyti, ir papildomos priemonės, susijusios su pakuočių pakartotiniu naudojimu, perdirbimu ir jų atliekų naudojimu. Šia direktyva reikalaujama, kad valstybės narės sukurtų atliekų tvarkymo sistemas, kuriomis būtų užtikrintas panaudotų pakuočių surinkimas, pakartotinis naudojimas ir pakuočių atliekų perdirbimas arba regeneravimas siekiant jas perskirstyti į tinkamiausius atliekų tvarkymo būdus. Todėl minėtoje direktyvoje prioritetas teikiamas priemonėms, kuriomis būtų užkirstas kelias pakuočių atliekų gamybai, ir išvardyti papildomi pagrindiniai principai – pakartotinis pakuočių naudojimas, pakuočių atliekų perdirbimas ir kiti jų regeneravimo būdai.

Nacionalinės pakuočių pakartotinio naudojimo sistemos skirtos kelių rūšių pakuotėms. Kai kurios iš šių sistemų veikia labai gerai, visų pirma tos, kurios susijusios su vežimo pakuotėmis, kaip antai apkalos ir padėklai, bei gėrimų pakuotėmis viešbučiuose, restoranuose ir viešajame maitinimo sektoriuje. Tačiau kitose srityse gali būti reikalingas valstybės įsikišimas, skatinant naudoti pakartotinio naudojimo sistemas, nepaisant jų faktinio komercinio perspektyvumo. Atsižvelgiant į tai, dauguma diskusijų Europos Sąjungoje kyla dėl gėrimų pakuočių (kurios sudaro maždaug 20 % visų pakuočių pagal svorį) (2).

Nors valstybių narių lygmeniu taikomomis reguliavimo priemonėmis, kuriomis siekiama sukurti gėrimų pakuočių pakartotinio naudojimo sistemas, galima įgyvendinti aplinkosaugos tikslus, dėl jų taip pat gali atsirasti vidaus rinkos padalijimas. Veikiant šioms sistemoms, keliose valstybėse narėse veikla užsiimantiems ūkinės veiklos vykdytojams dažnai yra sunkiau pasinaudoti verslo galimybėmis vidaus rinkoje. Užuot pardavinėję tą patį produktą tokioje pačioje pakuotėje skirtingose rinkose, jie turi pritaikyti savo pakuotes pagal atskiros valstybės narės reikalavimus, todėl jie paprastai patiria papildomų išlaidų.

Direktyvos 94/62/EB, kuria siekiama užtikrinti vidaus rinkos veikimą, suderinimo poveikis šioje srityje išlieka ribotas. Direktyvos nuostatos turi būti aiškinamos atsižvelgiant į bendruosius Bendrijos teisės principus ir EB sutartyje numatytus įsipareigojimus (visų pirma 28–30, 81, 82, 86 ir 90 EB sutarties straipsnius).

Taikant Direktyvą 94/62/EB labai suvienodėjo valstybių narių atliekų perdirbimo rodikliai, o Direktyva 98/34/EB (3) nustačius pranešimo procedūrą atsirado galimybė išspręsti daugybę su vidaus rinka susijusių klausimų prieš priimant siūlomą teisės aktą, dėl kurio galėtų kilti praktinių problemų. Tačiau tikslai užtikrinti vidaus rinkos veikimą ir sumažinti prekybos kliūtis dar nėra visiškai įgyvendinti visų rūšių pakuočių atžvilgiu. Iš ankstesnės patirties ir dabartinės situacijos matyti, kad vis dar kyla problemų priimant vienašales priemones skirtingose valstybėse narėse. Visų pirma, atlikus pažeidimų tyrimų procedūrą gėrimų sektoriuje, paaiškėjo, kad taikant nacionalines priemones gali būti iškreipta konkurencija ir kartais padalyta vidaus rinka, o tai prieštarauja.

Direktyvos 94/62/EB tikslui užtikrinti vidaus rinkos veikimą. 2006 m. Direktyvos 94/62/EB įgyvendinimo ataskaitoje Komisija įsipareigojo toliau vertinti poreikį aiškinti šią direktyvą (4). Šis komunikatas nėra laikomas reglamentavimo priemone; juo siekiama Bendrijos lygmeniu taikomos teisinės sistemos skaidrumo, nurodant kai kuriuos Bendrijos požiūriu leistinus ir neleistinus veiksmus.

Šiuo komunikatu pirmiausia siekiama padėti atitinkamiems ūkinės veiklos vykdytojams ir valstybių narių institucijoms, susiduriantiems su gėrimų pakuočių ir jų atliekų tvarkymu, pateikiant jiems išsamią naujausią EB teisės principų ir antrinės teisės aktų apžvalgą. Juo parodoma, kaip Komisija aiškina minėtą direktyvą, EB sutarties nuostatas ir Teisingumo Teismo praktiką.

Komisija toliau atidžiai stebės, ar tinkamai įgyvendinami galiojantys principai, ir vykdys įsipareigojimą reaguoti į bet kurias priemones, kuriomis gali būti pakenkta vidaus rinkos veikimui ir kurios nėra pagrįstos aplinkosaugos sumetimais.

2.   LAISVAS PREKIŲ JUDĖJIMAS IR GĖRIMŲ PAKUOTĖMS TAIKOMI REIKALAVIMAI

2.1.   Su gėrimų pakuočių kvotomis susijusi problema

Per kelis pastaruosius metus valstybės narės nustatė tam tikras tikslines normas (kvotas), taikomas tam tikrų gėrimų pakartotinio naudojimo tarai. Tokioms kvotoms neprieštaraujama, jei jomis nustatomi bendri politikos tikslai. Tačiau šios kvotos gali būti susietos su tam tikromis konkrečiomis prievolėmis pertekliaus arba trūkumo atveju. Dėl šios prievolės gali kilti vidaus rinkos problemų, pirmiausia todėl, kad atsižvelgdami į papildomas sąnaudas, susijusias su pakartotinio naudojimo sistemų kūrimu ir vežimo atstumais, gėrimų importuotojai, palyginti su šalies gamintojais, paprastai naudoja daug daugiau ne pakartotinio naudojimo pakuočių.

Jei dėl tokių kvotų būtų nustatyti kiekybiniai apribojimai, t. y. išnaudojus kvotą būtų draudžiama rinkai tiekti kitus produktus tam tikroje gėrimų pakuotėje, jie būtų prekybos kliūtis, o tai prieštarautų EB sutarties 28 straipsniui (5).

Be to, Komisija mano, kad nacionalinės nuostatos, kuriomis tiesiogiai susiejamas konkretiems gėrimams naudojamų pakartotinio naudojimo pakuočių santykis ir poreikis nustatyti užstatą už nepakartotinio naudojimo pakuotes ir jų supirkimo sistemą, vidaus rinkos požiūriu turi būti vertinamos itin atsargiai. Beveik matematinis metodas, grindžiamas dabartinėmis kvotomis, gali būti iškreiptas dėl trumpalaikių pokyčių, kurie neatspindi bendros tendencijos. Tokiomis aplinkybėmis tiesioginė sąsaja su nacionalinėse nuostatose nustatytais skaičiais gali būti nepakankamai lankstus metodas, kurį taikant gali būti neužtikrintas būtinas patikimumas, visų pirma susijusių bendrovių komercinių sprendimų planavimo patikimumas. Todėl galbūt būtų tikslingiau reguliariai stebėti pakuočių sektoriaus pokyčius ir atlikus jų vertinimą nustatyti bet kokią priemonę, kuria būtų skatinama naudoti pakuočių pakartotinio naudojimo sistemas arba daryti įtaką skirtingų rūšių pakuočių skirstymui.

2.2.   Gėrimų pakuočių draudimas

Direktyva 94/62/EB nustatyti svarbiausi pakuočių sudėties reikalavimai. Pagal šios direktyvos 18 straipsnį valstybės narės netrukdo teikti rinkai savo teritorijoje pakuočių, kurios atitinka šios direktyvos nuostatas. Tai reiškia, kad valstybės narės negali uždrausti teikti rinkai tam tikros rūšies gėrimų pakuotėmis, kurios atitinka Bendrijos teisės aktus (6).

Šiuo atžvilgiu minėta direktyva siekiama dvejopo tikslo: apsaugoti aplinką ir užtikrinti vidaus rinkos veikimą, pavyzdžiui, nustatant svarbiausius pakuočių reikalavimus ir sunkiųjų metalų, esančių pakuotėse, ribines vertes. Nacionalinės nuostatos, pagal kurias ribojamas produktų, kurie gali būti importuojami tam tikros rūšies gėrimų pakuotėse, kiekis, taip pat prieštarautų direktyvos 18 straipsnio numatytai sąlygai dėl laisvo judėjimo (7).

2.3.   Išankstinis gėrimų pakuočių leidimas

Nacionalinės sistemos, kuriose reikalaujama išankstinio leidimo prekes teikti rinkai, riboja prekių teikimą į importuojančios valstybės narės rinką, todėl šios sistemos laikomos kiekybiniam importo apribojimui, kaip apibrėžta EB sutarties 28 straipsnyje, lygiavertį poveikį turinčia priemone (8). Be to, konkrečiu gėrimų pakuočių atveju bet koks teikimo rinkai apribojimas, taikomas gėrimų pakuotėms, kurios atitinka svarbiausius direktyvos reikalavimus, prieštarautų direktyvai ir EB sutarties 28 straipsniui. Taip gali būti netgi tuo atveju, kai leidimo reikalavimas grindžiamas savanorišku susijusios pramonės įmonės ir valstybės narės susitarimu, atsižvelgiant į tai, kad dalyvaudama tokiame susitarime arba jį skatindama valstybė narė pritaria padariniams ir rizikuoja pažeisti įsipareigojimus pagal Bendrijos teisės aktus, kuriais draudžiama bet kokia gėrimų pakuočių, atitinkančių direktyvą, teikimo rinkai kliūtis. Kitoje valstybėje narėje pardavinėjamos gėrimų pakuotės laikomos atitinkančiomis svarbiausius direktyvos reikalavimus, todėl negalima trukdyti jomis prekiauti vidaus rinkoje.

3.   LAISVAS PREKIŲ JUDĖJIMAS IR GĖRIMŲ PAKUOČIŲ TVARKYMO SISTEMOS

3.1.   Gėrimų pakuočių pakartotinis naudojimas, regeneravimas ir perdirbimas

Gėrimų pakuočių pakartotinis naudojimas reiškia, kad tam tikra tara, kuri buvo sumanyta ir pagaminta naudoti per savo tarnavimo laiką minimalų pakartotinio naudojimo kartų skaičių, yra vėl užpildoma tuo pačiu tikslu, kuriuo pirmą kartą buvo pateikta rinkai (9). Pakartotinio naudojimo gėrimų pakuotės dažnai vadinamos pakartotinai užpildomomis pakuotėmis.

Direktyva 94/62/EB nenustatoma aiški pakuočių pakartotinio naudojimo ir pakuočių atliekų regeneravimo hierarchija (10). Tačiau direktyvos preambulės aštuntoje konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad „kol nebus pasiekta atliekų utilizavimo procesų mokslinė ir technologinė pažanga, pakartotinis atliekų naudojimas ir perdirbimas turi būti laikomi aplinkosaugos atžvilgiu pirmiausia pasirinktinais metodais“.

Be to, pagal Direktyvos 94/62/EB 5 straipsnį valstybės narės gali skatinti pakartotinio naudojimo sistemas tokių pakuočių, kurias nepažeidžiant Sutarties galima pakartotinai naudoti nekenkiant aplinkai. Taigi 5 straipsniu pabrėžiama galimybė, kuria valstybės narės gali naudotis savo pačių nuožiūra. Formuodamos tokią politiką valstybės narės privalo laikytis ne tik reikalavimų pagal direktyvos nuostatas, bet ir įsipareigojimų pagal EB sutarties nuostatas, visų pirma susijusių su laisvu prekių judėjimu (11).

3.2.   Pasaulinės gėrimų pakuočių surinkimo sistemos

Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymui valstybės narės turi sukurti pakuočių grąžinimo, surinkimo ir regeneravimo sistemas. Šiomis sistemomis siekiama dviejų tikslų: pirma, grąžinti arba surinkti naudotas pakuotes ir pakuočių atliekas ir, antra, pakartotinai naudoti pakuotes arba regeneruoti surinktų pakuočių atliekas (12). Gėrimų pakuočių atveju ką pasirinkti, pakuočių atliekų pakartotinį naudojimą ar pakuočių regeneravimą, priklausys nuo to, ar tara yra pakartotinai užpildoma.

Paprastai pakartotinio užpildymo sistemos derinamos su užstato mokėjimu, siekiant užtikrinti, kad pakartotiniam užpildymui būtų grąžinta didelė dalis taros. Susiję pildytojai šias užstato ir grąžinimo sistemas dažnai naudoja savanoriškai. Jie arba sukuria savo pačių sistemą savo platinamiems produktams, arba telkia išteklius su kitais gamintojais naudodami bendrą tarą ir dėžes. Tokio tipo savanoriškos pakartotinio užpildymo sistemos yra retai reglamentuojamos teisės aktų. Vis dėlto, kelios valstybės narės priėmė teisines nuostatas, kad nustatytų tam tikrus bendrus kriterijus. Šie kriterijai paprastai yra bendros taisyklės, kaip antai bendras užstato dydis. Dėl savanoriškų sistemų neturėtų atsirasti prekybos kliūčių vidaus rinkoje, nes jos sukurtos priėmus savanorišką susijusios pramonės įmonės sprendimą. Tačiau, jei valstybės narės nusprendžia tokioms pakuočių pakartotinio užpildymo sistemoms taikyti nacionalinės teisės sistemą, jos privalo laikytis bent jau Direktyvos 94/62/EB 7 straipsnyje nustatytų sąlygų:

| — | Nustatyti reikalavimai importuojamiems produktams taikomi nediskriminacinėmis sąlygomis; turi būti išvengta konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

—

Nustatyti reikalavimai importuojamiems produktams taikomi nediskriminacinėmis sąlygomis; turi būti išvengta konkurencijos iškraipymo.

| — | Verslo požiūriu reikia pažymėti tai, kad pakartotinio užpildymo sistemos dažniausiai naudojamos vietos pildytojų, nes jiems būtina tam tikra taros apyvarta ir sąnaudos paprastai didėja ilgėjant atstumui tarp pildytojo ir pardavimo punktų. |
| --- | --- |

—

Verslo požiūriu reikia pažymėti tai, kad pakartotinio užpildymo sistemos dažniausiai naudojamos vietos pildytojų, nes jiems būtina tam tikra taros apyvarta ir sąnaudos paprastai didėja ilgėjant atstumui tarp pildytojo ir pardavimo punktų.

Kalbant apie pakartotinai neužpildomą tarą, ir toliau daugiausia taikomos pasaulinės pakuočių surinkimo sistemos. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse pakartotinai neužpildomoms gėrimų pakuotėms taip pat taikomos privalomos užstato sistemos.

Pagal šiuo metu galiojančius Bendrijos teisės aktus kiekviena valstybė narė gali rinktis užstato ir grąžinimo sistemą arba pasaulinę pakuočių surinkimo sistemą, arba nuspręsti taikyti abi sistemas, priklausomai nuo produkto tipo; tačiau pasirinktos sistemos turėtų būti tokios, kad jas naudojant pakuotės būtų tvarkomos tinkamiausiu būdu, ir kad sudarytų visas pakuotes ir pakuočių atliekas apimančios politikos dalį (13).

Be to, pasirinktos sistemos turi atitikti Direktyvos 94/62/EB 7 straipsnį ir atitinkamas EB sutarties nuostatas:

| — | Sistemos turi būti atviros, kad jose galėtų dalyvauti atitinkamų sektorių ūkinės veiklos vykdytojai ir kompetentingos valstybės institucijos. |
| --- | --- |

—

Sistemos turi būti atviros, kad jose galėtų dalyvauti atitinkamų sektorių ūkinės veiklos vykdytojai ir kompetentingos valstybės institucijos.

| — | Pasirinkta sistema importuojamiems produktams taip pat turi būti taikoma nediskriminacinėmis sąlygomis, įskaitant išsamias priemones ir bet kokius tarifus, nustatytus patekimui į sistemą. Kalbant apie priemones ir tarifus, valstybės narės turėtų vengti priemonių, kurias taikant atsirastų nepagrįsti dvigubi dalyvavimo skiringame lygmenyje mokesčiai už tą pačią teikiamą paslaugą, dėl kurių visų pirma nukentėtų mažosios įmonės. |
| --- | --- |

—

Pasirinkta sistema importuojamiems produktams taip pat turi būti taikoma nediskriminacinėmis sąlygomis, įskaitant išsamias priemones ir bet kokius tarifus, nustatytus patekimui į sistemą. Kalbant apie priemones ir tarifus, valstybės narės turėtų vengti priemonių, kurias taikant atsirastų nepagrįsti dvigubi dalyvavimo skiringame lygmenyje mokesčiai už tą pačią teikiamą paslaugą, dėl kurių visų pirma nukentėtų mažosios įmonės.

| — | Taikant sistemą negali atsirasti nepagrįstų prekybos kliūčių, t. y. ją taikant negali būti prieštaraujama EB sutarties 28–30 straipsniams. |
| --- | --- |

—

Taikant sistemą negali atsirasti nepagrįstų prekybos kliūčių, t. y. ją taikant negali būti prieštaraujama EB sutarties 28–30 straipsniams.

| — | Taikant sistemą negali būti iškraipoma konkurencija, kaip nustatyta EB sutarties 81, 82 ir 86 straipsniuose. |
| --- | --- |

—

Taikant sistemą negali būti iškraipoma konkurencija, kaip nustatyta EB sutarties 81, 82 ir 86 straipsniuose.

3.3.   Privalomos užstato sistemos – prekybos kliūtis

Pakartotinai neužpildomoms gėrimų pakuotėms taikant privalomą užstato ir grąžinimo sistemą sudaromos prekybos kliūtys, kadangi esant tokioms sistemoms negalima pardavinėti to paties produkto tokioje pačioje pakuotėje daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Taigi gamintojams arba platintojams gali tekti pakeisti importuojamų produktų pakuotę arba ženklinimą, dėl ko jie gali patirti papildomų išlaidų, susijusių su surinkimo sistemos organizavimu, sumų, sumokėtų kaip užstatas, grąžinimu ir bet kokiu tų sumų paskirstymu platintojams. Tokiu atveju, net jei taikant tokias sistemas iš tikrųjų nedraudžiama importuoti gėrimų pakartotinai neužpildomose pakuotėse, pagal jas reikalaujama esminių pakeitimų ir investicijų, todėl trukdoma importuojamiems gėrimams patekti į rinką (14).

Tačiau šios nacionalinės sistemos, kurios būtų prekybos kliūtis, gali būti pagrįstos aplinkosaugos motyvais. Pasak Teisingumo Teismo, taikant užstato ir grąžinimo sistemą gali būti grąžinama daugiau tuščių pakuočių ir tiksliau rūšiuojamos pakuočių atliekos. Be to, taikant šią sistemą galima užkirsti kelią šiukšlinimui, nes vartotojai yra skatinami grąžinti tuščias pakuotes (15). Pagaliau, kadangi taikant šias nacionalines sistemas gamintojai arba platintojai skatinami naudoti pakartotinio naudojimo pakuotes, jomis prisidedama bendrai mažinant šalinamų atliekų kiekį, t. y. siekiant bendro aplinkos politikos tikslo.

Praktiškai tai reiškia, kad valstybės narės gali nustatyti privalomas užstato sistemas, jei kiekviena valstybė narė savo ruožtu mano, kad jos yra būtinos aplinkosaugos sumetimais.

Net jei valstybė narė pasirenka privalomą užstato ir grąžinimo sistemą, ji privalo laikytis tam tikrų reikalavimų, kad užtikrintų teisingą aplinkosaugos tikslų ir vidaus rinkos poreikių pusiausvyrą. Kalbant apie papildomą naštą importuojamiems produktams, taikant tokias sistemas būtina atsižvelgti į tam tikrą situaciją ir naudoti tik būtiniausias priemones numatytam tikslui pasiekti.

Remdamasis Direktyva 94/62/EB ir proporcingumo principu pagal EB sutarties 28–30 straipsnius, Teisingumo Teismas nustatė keletą apsaugos priemonių, kurių turi būti paisoma kuriant sistemą.

3.3.1.   Pereinamasis laikotarpis

Keičiant vieną atliekų tvarkymo sistemą kita, visi susiję svarbiausi dalyviai turi gerai ir kruopščiai pasirengti, nes šis etapas yra labai svarbus rinkos dalyviams, mat susidarius neaiškiai teisinei ir faktinei padėčiai rinka gali tapti nestabili. Pereinant prie naujos sistemos neturi atsirasti jokių spragų ir kilti rizika susijusių įmonių galimybei faktiškai dalyvauti naujojoje sistemoje, vos jai pradėjus veikti. Tai reiškia, kad turi būti išplėtoti ir taikomi sistemos ypatumai, pritaikytos gamybos linijos ir platinimo tinklai bei informuoti vartotojai. Tam reikia laiko ir pastangų. Todėl gamintojams ir platintojams turi būti suteiktas pakankamai ilgas pereinamasis laikotarpis, kad jie galėtų prisitaikyti prie naujos užstato ir grąžinimo sistemos reikalavimų prieš pradėdami ją taikyti. Pereinant prie visiškai naujos sistemos, buvo manoma, kad šešių mėnesių laikotarpis nuo teisinio pranešimo iki sistemos taikymo pradžios nėra pakankamas (16). Tokiu atveju reikėtų mažiausiai metų.

Tačiau, kai tik užstato ir grąžinimo sistema nustatoma, kitiems pakeitimams gali būti taikomas trumpesnis terminas nei tas, kuris buvo skirtas jos veiklos pradžiai. Apskritai nustatant tam tikrą pereinamąjį laikotarpį kiekvienu konkrečiu atveju jį turi įvertinti nacionalinės institucijos.

3.3.2.   Teisinga, atvira ir skaidri sistema

Kita svarbi ypatybė – veikimo sąlygos, kurias turi atitikti privaloma užstato sistema, taikoma pakartotinai neužpildomoms pakuotėms. Kai kurie iš šių kriterijų nustatyti Direktyvos 94/62/EB 7 straipsnyje, kitus nustatė Teisingumo Teismas teismo praktikoje, susijusioje su EB sutarties 28 straipsniu.

| a) | Reikėtų sukurti vieną šalies sistemą, kuri būtų taikoma visoje teritorijoje, susijusioje su privaloma užstato sistema. Tačiau tai nereiškia tik vieno sistemos dalyvio buvimą. Keli tiekėjai taip pat būtų galimi, jei sistemos yra suderinamos ir nėra išskirtinės. Viena šalies sistema siekiama, kad būtų pakankamai grąžinimo punktų, kad vartotojai galėtų atgauti užstatą nepriklausomai nuo pradinės produkto įsigijimo vietos. Taip vartotojai labiau pritartų bet kuriai tokiai sistemai, būtų lengviau grąžinamos tuščios pakuotės ir, be abejonių, būtų surenkama daugiau medžiagų. Patirtis parodė, kad nesant vienos šalies sistemos daugėja pačių mažmenininkų priimamų sprendimų (vadinamųjų atskirų sprendimų), o tai reiškia skirtingų grąžinimo sistemų, kurios viena su kita nesuderinamos, mišinį. Be to, esant atskiriems sprendimams, mažmenininkai dažnai gali tiekėjų reikalauti pritaikyti pakuotes pagal jų pačių reikalavimus, todėl tiekėjai patiria papildomų sąnaudų. Tokia padėtis gali dar labiau neigiamai veikti vidaus rinką. Atsižvelgiant į tai, viena šalies sistema yra itin svarbi (17). |
| --- | --- |

a)

Reikėtų sukurti vieną šalies sistemą, kuri būtų taikoma visoje teritorijoje, susijusioje su privaloma užstato sistema. Tačiau tai nereiškia tik vieno sistemos dalyvio buvimą. Keli tiekėjai taip pat būtų galimi, jei sistemos yra suderinamos ir nėra išskirtinės. Viena šalies sistema siekiama, kad būtų pakankamai grąžinimo punktų, kad vartotojai galėtų atgauti užstatą nepriklausomai nuo pradinės produkto įsigijimo vietos. Taip vartotojai labiau pritartų bet kuriai tokiai sistemai, būtų lengviau grąžinamos tuščios pakuotės ir, be abejonių, būtų surenkama daugiau medžiagų. Patirtis parodė, kad nesant vienos šalies sistemos daugėja pačių mažmenininkų priimamų sprendimų (vadinamųjų atskirų sprendimų), o tai reiškia skirtingų grąžinimo sistemų, kurios viena su kita nesuderinamos, mišinį. Be to, esant atskiriems sprendimams, mažmenininkai dažnai gali tiekėjų reikalauti pritaikyti pakuotes pagal jų pačių reikalavimus, todėl tiekėjai patiria papildomų sąnaudų. Tokia padėtis gali dar labiau neigiamai veikti vidaus rinką. Atsižvelgiant į tai, viena šalies sistema yra itin svarbi (17).

| b) | Bet kuri privaloma užstato ir grąžinimo sistema turi būti tokia, kad joje galėtų dalyvauti visi susijusio sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojai. Ji taip pat taikoma importuojamiems produktams nediskriminuojančiomis sąlygomis. Tai reiškia išsamias sistemos veiklos priemones ir sistemą naudojančios organizacijos nustatytus mokesčius arba tarifus. Šiomis garantijomis siekiama išvengti nepagrįstų prekybos kliūčių arba konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

b)

Bet kuri privaloma užstato ir grąžinimo sistema turi būti tokia, kad joje galėtų dalyvauti visi susijusio sektoriaus ūkinės veiklos vykdytojai. Ji taip pat taikoma importuojamiems produktams nediskriminuojančiomis sąlygomis. Tai reiškia išsamias sistemos veiklos priemones ir sistemą naudojančios organizacijos nustatytus mokesčius arba tarifus. Šiomis garantijomis siekiama išvengti nepagrįstų prekybos kliūčių arba konkurencijos iškraipymo.

| c) | Valstybės narės privalo užtikrinti, kad nebūtų produktų, kuriems netaikomas užstato reikalavimas, ir produktų, kuriems jis taikomas, diskriminacijos ir, kad bet koks diferencijavimas būtų pagrįstas objektyviais kriterijais. Todėl Komisija mano, kad iš esmės diferencijavimas turėtų būti grindžiamas medžiaga, iš kurios pagaminta tara, o ne gėrimų sudėtimi, nes pati gėrimų sudėtis nesusijusi su pakuočių poveikiu aplinkai. |
| --- | --- |

c)

Valstybės narės privalo užtikrinti, kad nebūtų produktų, kuriems netaikomas užstato reikalavimas, ir produktų, kuriems jis taikomas, diskriminacijos ir, kad bet koks diferencijavimas būtų pagrįstas objektyviais kriterijais. Todėl Komisija mano, kad iš esmės diferencijavimas turėtų būti grindžiamas medžiaga, iš kurios pagaminta tara, o ne gėrimų sudėtimi, nes pati gėrimų sudėtis nesusijusi su pakuočių poveikiu aplinkai.

Valstybės narės gali rinktis pačios nustatyti tokią sistemą arba šią užduotį palikti susijusiai pramonės įmonei (pvz., gamintojams ir platintojams). Vis dėlto, pastarasis pasirinkimas nereiškia, kad valstybės narės atleidžiamos nuo prievolės užtikrinti tinkamai veikiančią sistemą. Šiuo atžvilgiu valstybės narės atsako už rezultatus. Todėl būtina, kad nacionalinės institucijos aktyviai bendradarbiautų. Tam, kad ši garantinė funkcija būtų vykdoma, valstybės narės teisinėse nuostatose gali nurodyti tam tikras sistemos ypatybes arba reikalauti stebėti ar prižiūrėti už sistemą atsakingą subjektą.

3.3.3.   Geriausi sprendimai

Siekdamos išspręsti minėtus klausimus, valstybės narės gali svarstyti panaudoti šiuos praktinius sprendimus:

| a) | Ženklinimas etiketėmis. Tam, kad vartotojas galėtų lengviau atpažinti gėrimus arba gėrimų pakuotes, kurioms taikoma užstato ir grąžinimo sistemą, manoma, kad būtų naudinga susijusius produktus ženklinti etiketėmis, t. y. jiems suteikti bendrą logotipą (18). Tačiau dėl minėtos naudos vartotojui gali atsirasti papildomų sąnaudų gamintojui arba platintojui, nes etiketę reikia pritaikyti prie tam tikrų nacionalinės rinkos reikalavimų. Taikant bet kurią tokią prievolę pakeisti pakuotes gali būti sudaroma prekybos kliūtis pagal EB sutarties 28 straipsnį (19). Siekiant susijusių konkuruojančių interesų, t. y. vartotojų informavimo ir lengvo produktų teikimo rinkai, pusiausvyros, bet koks tokio ženklinimo etiketėmis reikalavimas turėtų būti taikomas, tik jei tai yra būtina. Privalomo užstato žymėjimo atveju, ženklą būtų lengviau naudoti, jei gamintojams būtų suteikta galimybė susipažinti su ženklo dizaino savybėmis ir spausdinimo specifikacijomis. Be to, lipdukais gali būti aprūpinami importuotojai, importuojantys mažus kiekius; taip mažiems platintojams būtų leista tokį papildomą lipduką priklijuoti prie pradinės etiketės, užuot reikalaujant, kad jie pakeistų visą etiketę. Galiausiai rekomenduojama nereikalauti gėrimų pakuotes ženklinti išskirtiniu ženklu, bet leisti naudoti kitus ženklus, naudojamus kitose valstybėse narėse. Taip gamintojai galėtų naudoti tą pačią etiketę keliose valstybėse narėse. Aišku, tam tikromis aplinkybėmis dėl sukčiavimo priežasčių gali būti ribojamas susijusių pakuočių analogiškas ženklinimas keliais užstato ženklais. Kalbant apie kitą ženklinimo savybę, dėl panašių priežasčių produktams žymėti naudojami EAN (Europos prekės numeris) kodai. Reikėtų vengti atskiros šalies EAN kodų, nes tuomet kiekviena šalis turėtų turėti savo pakuotes, dėl to atsirastų tarpvalstybinės prekybos kliūčių rizika. |
| --- | --- |

a)

Ženklinimas etiketėmis. Tam, kad vartotojas galėtų lengviau atpažinti gėrimus arba gėrimų pakuotes, kurioms taikoma užstato ir grąžinimo sistemą, manoma, kad būtų naudinga susijusius produktus ženklinti etiketėmis, t. y. jiems suteikti bendrą logotipą (18). Tačiau dėl minėtos naudos vartotojui gali atsirasti papildomų sąnaudų gamintojui arba platintojui, nes etiketę reikia pritaikyti prie tam tikrų nacionalinės rinkos reikalavimų. Taikant bet kurią tokią prievolę pakeisti pakuotes gali būti sudaroma prekybos kliūtis pagal EB sutarties 28 straipsnį (19). Siekiant susijusių konkuruojančių interesų, t. y. vartotojų informavimo ir lengvo produktų teikimo rinkai, pusiausvyros, bet koks tokio ženklinimo etiketėmis reikalavimas turėtų būti taikomas, tik jei tai yra būtina. Privalomo užstato žymėjimo atveju, ženklą būtų lengviau naudoti, jei gamintojams būtų suteikta galimybė susipažinti su ženklo dizaino savybėmis ir spausdinimo specifikacijomis. Be to, lipdukais gali būti aprūpinami importuotojai, importuojantys mažus kiekius; taip mažiems platintojams būtų leista tokį papildomą lipduką priklijuoti prie pradinės etiketės, užuot reikalaujant, kad jie pakeistų visą etiketę. Galiausiai rekomenduojama nereikalauti gėrimų pakuotes ženklinti išskirtiniu ženklu, bet leisti naudoti kitus ženklus, naudojamus kitose valstybėse narėse. Taip gamintojai galėtų naudoti tą pačią etiketę keliose valstybėse narėse. Aišku, tam tikromis aplinkybėmis dėl sukčiavimo priežasčių gali būti ribojamas susijusių pakuočių analogiškas ženklinimas keliais užstato ženklais. Kalbant apie kitą ženklinimo savybę, dėl panašių priežasčių produktams žymėti naudojami EAN (Europos prekės numeris) kodai. Reikėtų vengti atskiros šalies EAN kodų, nes tuomet kiekviena šalis turėtų turėti savo pakuotes, dėl to atsirastų tarpvalstybinės prekybos kliūčių rizika.

| b) | Tarpuskaitos sistema. Naudojant tarpuskaitos sistemą būtų galima lengviau užtikrinti, kad būtų suvienodinti skirtingi susijusių dalyvių surinkto ir grąžinto užstato dydžiai. Reikėtų užtikrinti galimybes lengvai naudotis sistema, nepriklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje gamintojas ar platintojas yra įsikūręs. |
| --- | --- |

b)

Tarpuskaitos sistema. Naudojant tarpuskaitos sistemą būtų galima lengviau užtikrinti, kad būtų suvienodinti skirtingi susijusių dalyvių surinkto ir grąžinto užstato dydžiai. Reikėtų užtikrinti galimybes lengvai naudotis sistema, nepriklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje gamintojas ar platintojas yra įsikūręs.

| c) | Išimtys mažoms įmonėms. Valstybės narės gali sumažinti kai kurias su veikla susijusias dalyvaujančių mažų įmonių prievoles dėl užstato sistemos, remiantis, pavyzdžiui, de minimis nuostatomis. Pavyzdžiui, maži kioskai gali neturėti sandėliavimo vietos, reikalingos tam, kad jie galėtų laikytis pakuočių grąžinimo įsipareigojimų. Todėl būtų tikslinga jiems taikyti tam tikras išimtis. Tačiau patartina įvertinti, ar taikant tokią išimtį nebūtų daromas poveikis bendrai užstato ir grąžinimo sistemos kokybei bei veikimui, ar ji nebūtų taikoma diskriminuojant. |
| --- | --- |

c)

Išimtys mažoms įmonėms. Valstybės narės gali sumažinti kai kurias su veikla susijusias dalyvaujančių mažų įmonių prievoles dėl užstato sistemos, remiantis, pavyzdžiui, de minimis nuostatomis. Pavyzdžiui, maži kioskai gali neturėti sandėliavimo vietos, reikalingos tam, kad jie galėtų laikytis pakuočių grąžinimo įsipareigojimų. Todėl būtų tikslinga jiems taikyti tam tikras išimtis. Tačiau patartina įvertinti, ar taikant tokią išimtį nebūtų daromas poveikis bendrai užstato ir grąžinimo sistemos kokybei bei veikimui, ar ji nebūtų taikoma diskriminuojant.

| d) | Lengvai vykdomas importas ir (arba) eksportas. Taikant privalomas užstato ir grąžinimo sistemas, importuojamus produktus teikti rinkai sunkiau, nes reikalaujama, kad susijęs produktas būtų reguliariai pakartotinai galutinai apdorojamas. Be to, esant šioms sistemoms, gali būti trukdoma eksportui, atsižvelgiant į tai, kad kitoje valstybėje narėje gali būti sunku pardavinėti produktus, kurie specialiai pagaminti pagal užstato ir grąžinimo sistemą valstybėje narėje, kurioje jie pirmą kartą pateikti rinkai. Kai kurie iš šių prekybos sunkumų yra neišvengiami tokių sistemų padariniai, nes jos yra susijusios su tam tikros valstybės narės, o ne visos ES, situacija. Tačiau valstybės narės turėtų vengti bet kokių teisinių nuostatų, kurias taikant gėrimų eksportas, grįžtamasis importas arba paralelus importas būtų iš esmės neįmanomas dėl tam tikrų pakuočių tvarkymo reikalavimų. |
| --- | --- |

d)

Lengvai vykdomas importas ir (arba) eksportas. Taikant privalomas užstato ir grąžinimo sistemas, importuojamus produktus teikti rinkai sunkiau, nes reikalaujama, kad susijęs produktas būtų reguliariai pakartotinai galutinai apdorojamas. Be to, esant šioms sistemoms, gali būti trukdoma eksportui, atsižvelgiant į tai, kad kitoje valstybėje narėje gali būti sunku pardavinėti produktus, kurie specialiai pagaminti pagal užstato ir grąžinimo sistemą valstybėje narėje, kurioje jie pirmą kartą pateikti rinkai. Kai kurie iš šių prekybos sunkumų yra neišvengiami tokių sistemų padariniai, nes jos yra susijusios su tam tikros valstybės narės, o ne visos ES, situacija. Tačiau valstybės narės turėtų vengti bet kokių teisinių nuostatų, kurias taikant gėrimų eksportas, grįžtamasis importas arba paralelus importas būtų iš esmės neįmanomas dėl tam tikrų pakuočių tvarkymo reikalavimų.

3.4.   Jokio konkurencijos iškraipymo

Direktyvos 94/62/EB 7 straipsniu reikalaujama, kad valstybės narės, nustatydamos pakuočių grąžinimo, surinkimo ar regeneravimo sistemas, išvengtų bet kokio konkurencijos iškraipymo. Jei tokias sistemas pavesta sukurti privatiems subjektams, nacionalinės institucijos turėtų užtikrinti, kad šios sistemos nebūtų naudojamos tam, kad būtų trukdoma naujiems konkurentams patekti į rinką. Turėtų būti nustatytos teisinės apsaugos priemonės. Reikėtų pabrėžti, kad pirmiausia privatiems subjektams tenka atsakomybė už bet kokį piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi arba konkurenciją pažeidžiančius veiksmus pagal EB sutarties 81–82 straipsnius. Vis dėlto, valstybės narės raginamos tikrinti užstato ir grąžinimo sistemos parengimą ir veikimą, siekiant nustatyti bet kokį galimą pavojų, dėl kurio galėtų atsirasti galimybė taip piktnaudžiauti.

4.   ALTERNATYVŪS METODAI

4.1.   Mokesčiais pagrįsta sistema

Direktyvos 94/62/EB 15 straipsnyje pabrėžiama valstybių narių teisė nustatyti ekonomines priemones, kuriomis būtų skatinamas aplinkos politikos tikslų įgyvendinimas, kai nėra suderintų nuostatų. Nustatant tokias priemones reikėtų atsižvelgti, inter alia, į principą „teršėjas moka“ ir EB sutartyje nustatytas prievoles.

Valstybės narės nacionalines mokesčiais pagrįstas sistemas gali laikyti viena iš tokių ekonominių priemonių ir alternatyvių būdų siekti tvarių pakuočių. Nacionalinių mokesčiais pagrįstų sistemų sąnaudos dažnai yra mažesnės už papildomas sąnaudas, susijusias su aprašytomis privalomomis užstato sistemomis. Vis dėlto, pakuočių apmokestinimas turi įtakos vidaus rinkai. Dėl tokių mokesčių, jei jie yra susiję su tam tikra naudojama medžiaga, gali būti pakeista medžiaga, atsižvelgiant į tai, kad gėrimų pakuotėms gaminti naudojamos įvairios medžiagos paprastai yra lengvai pakeičiamos viena kita. Be to, tokie mokesčiai dažnai turi įtakos padidėjusiai mažmeninei kainai, taigi ir vartotojų pasirinkimui.

Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad nacionalinis apmokestinimas atitiktų EB sutarties 90 straipsnį. Šia nuostata siekiama užtikrinti visišką vidaus mokesčių neutralumą vidaus produktų ir iš kitos valstybės narės importuotų produktų konkurencinės padėties atžvilgiu (20). Remiantis šia nuostata, valstybėms narėms neleidžiama taikyti nacionalinio apmokestinimo, palankaus vietos ūkinės veiklos vykdytojams, palyginti su jų konkurentais kitose valstybėse narėse, kurie gamina tokius pačius arba panašius produktus. Šio nediskriminavimo principo turi būti laikomasi tiek teisiškai, tiek faktiškai. Komisija kiekvienu atskiru atveju vertins galimus nacionalinių apmokestinimo sistemų neatitikimus EB sutarties 90 straipsniui.

Laikantis minėtos nuostatos, panašūs produktai gali būti diferencijuojami, tik jei siekiama ekonominės, socialinės ar aplinkos politikos tikslų, atitinkančių EB sutarties ir antrinių Bendrijos teisės aktų reikalavimus, ir jei išsamios taisyklės yra tokios, kurias taikant būtų išvengta bet kokio diskriminavimo (21). Pagal šį kriterijų valstybės narės gali priimti mokesčių nuostatas, pagal kurias būtų diferencijuojami panašūs produktai, remiantis objektyviais kriterijais, kaip antai naudojamų žaliavų tipu arba gamybos metodais (22).

Dabartinėmis aplinkybėmis diferencijavimo kriterijai gali būti laikomi objektyviais, jei juose nurodomas naudojamos medžiagos poveikis aplinkai. Tokie su aplinka susiję kriterijai turi būti taikomi nuosekliai. Kai mokesčiai taikomi ne pakartotinio naudojimo pakuotėms, reikėtų itin atsargiai apsvarstyti diferencijavimą pagal jų sudėtį (veiksnį, kuris savaime nepriklausomas nuo pakuočių poveikio aplinkai).

Tai, kas išdėstyta pirmiau, taikoma visai apmokestinimo sistemai, įskaitant mokesčių mažinimą. Bet kokios lengvatinės sąlygos turi būti taikomos nediskriminuojant kitų valstybių narių produktų, kurie atitinka tas pačias sąlygas.

4.2.   Savanoriškos sistemos

Savanoriškos arba pačių gamintojų grąžinimo sistemos dažnai taikomos pakartotinio naudojimo tarai, nes šiuo atveju gamintojai yra labiausiai suinteresuoti surinkti didelį kiekį panaudotų pakuočių tam, kad galėtų veikti vadinamasis pakartotinio užpildymo ciklas. Vidaus rinkos požiūriu dėl tokių sistemų neatsiranda prekybos kliūčių. Vis dėlto, valstybės narės gali nustatyti tam tikrus kriterijus, siekdamos užtikrinti sąveiką, prieigą ir vartotojų apsaugą.

5.   VALSTYBĖMS NARĖMS TAIKOMI PRANEŠIMO REIKALAVIMAI

Direktyvoje 98/34/EB (23) nustatyta pranešimo tvarka, susijusi su techniniais standartais bei reglamentais, tam, kad būtų išvengta nacionalinių standartų ir techninių reglamentų, dėl kurių atsirastų naujų prekybos kliūčių vidaus rinkoje, priėmimo. Remiantis šia direktyva, valstybės narės įpareigotos Komisijai pranešti apie rengiamus techninius reglamentus. Tokiu būdu Komisija ir valstybės narės turėtų galimybę išnagrinėti (kitų) valstybių narių techninių reglamentų projektus prieš juos priimant ir taip pašalinti bet kokias kliūtys laisvam prekių judėjimui joms dar neatsiradus. Pranešimo prievolė taikoma techninių reglamentų projektams.

Pagal direktyvos 1 straipsnio 11 punktą techninis reglamentas – techninės specifikacijos ir kiti reikalavimai arba paslaugų taisyklės, įskaitant atitinkamas administracines nuostatas, kurių būtina laikytis.

Pagal direktyvos 1 straipsnio 3 punktą techninė specifikacija – tai specifikacija, įtraukta į dokumentą, kuriame nustatytos charakteristikos, kurios turi būti būdingos gaminiui, pvz., kokybės, eksploatavimo, saugos lygis arba matmenys, įskaitant parduodamo gaminio pavadinimui, terminologijai, simboliams, bandymams ir bandymų metodikai, pakavimui, žymėjimui ar ženklinimui etiketėmis ir atitikties vertinimo procedūroms taikytinus reikalavimus. Terminas „techninės specifikacijos“ taip pat apima žemės ūkio produktų ir žmonėms vartoti skirtų produktų gamybos būdus ir procesus.

Pagal direktyvos 1 straipsnio 4 punktą „kiti reikalavimai“ – gaminiui keliami reikalavimai, išskyrus techninės specifikacijos reikalavimus, kuriais siekiama apsaugoti pirmiausia vartotojus ar aplinką, turintys įtakos rinkai pateikto gaminio tarnavimo laikui, kaip antai jo naudojimo, perdirbimo, pakartotinio naudojimo ar sunaikinimo sąlygos, jeigu jos gali itin paveikti gaminio sudėtį, esmines savybes ar jo pardavimą.

Manoma, kad nacionalinio reglamentavimo, kuris susijęs su pakuočių atliekų tvarkymu arba kuriuo siekiama nustatyti pakuočių grąžinimo ar pakartotinio naudojimo sistemą arba netgi atskirą tam tikrų produktų surinkimą, nuostatos gali sutapti su kitais reikalavimais, todėl apie jas reikia pranešti Komisijai taikant Direktyvoje 98/34/EB nustatytą pranešimo procedūrą.

Taigi įpareigojimas pranešti taikomas techniniams reglamentams, kurie yra privalomi, de jure arba de facto, įskaitant savanoriškus susitarimus, kuriuose valdžios institucija yra susitariančioji šalis.

Be to, Direktyvos 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų 16 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės turi pranešti Komisijai apie bet kokių priemonių, kurias jos ketina priimti pagal Direktyvą 94/62/EB, projektus prieš jas priimant, kad būtų nustatyta, ar jos atitinka Direktyvą 94/62/EB.

Todėl pagal 16 straipsnį įpareigojimas pranešti taikomas plačiau; valstybės narės Komisijai praneša ne tik apie techninius reglamentus pagal Direktyvą 98/34/EB, bet ir priemones, kurioms taikoma Direktyva 94/62/EB. Apie priemones, kurios yra techniniai reglamentai, turi būti pranešama tiek pagal Direktyvą 94/62/EB, tiek pagal Direktyvą 98/34/EB.

Siekiant užtikrinti sklandžią pranešimo procedūrą, šiems priemonių projektams nustatytas „vieno langelio“ principas. Apie juos panešama taikant Direktyvoje 98/34/EB nustatytą procedūrą, pagal kurią jie ir bus nagrinėjami.

Iš tikrųjų valstybės narės reguliariai praneša apie savo teisės aktų, visų pirma tų, kurie susiję su pakuočių užstato, grąžinimo ir surinkimo sistemomis, projektus pagal Direktyvą 98/34/EB. Tai padėjo Komisijai suprasti nacionalines reglamentavimo iniciatyvas, sukurti tikrų diskusijų forumą (įskaitant pramonės atstovų dalyvavimą) bei iš anksto užkirsti kelią problemoms, taigi išvengti brangių ir prieštaringų pažeidimų procedūrų, kurias galima pradėti tik tuomet, kai priemonė įsigalioja.

6.   IŠVADA

Šiame komunikate pateikti skirtingi teisiniai aspektai, kuriais paremtos su gėrimų pakuočių sritimi susijusios reglamentavimo priemonės gali daryti įtaką faktinei vidaus rinkai. Tai žinant, valstybės narės, kurios siekia geresnio reglamentavimo, skatinamos pranešti apie šiais aspektais pagrįstas nacionalines priemones ir jas atidžiai išnagrinėti, kad prekės galėtų laisvai judėti ir kuo geriau būtų užtikrinta nacionalinių sistemų sąveika.

Komisija savo ruožtu toliau stebės gėrimų pakuočių sektoriaus pakyčius ir, prireikus, tikrins, kokių tolesnių veiksmų, susijusių su reguliavimu ir nereguliavimu, įskaitant šio komunikato peržiūrą, imtis.

---

(1)  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31) su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/20/EB (OL L 70, 2005 3 16).

(2)  Komisijos pranešimas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų įgyvendinimo ir jos poveikio aplinkai bei vidaus rinkos veikimui, 2006 m. gruodžio 6 d., COM(2006) 767 galutinis, p. 8.

(3)  1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/34/EB, nustatanti informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (OL L 204, 1998 7 21), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. lapkričio 20 d. Tarybos direktyva 2006/96/EB (OL L 363, 2006 12 20).

(4)  Komisijos pranešimas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų įgyvendinimo ir jos poveikio aplinkai bei vidaus rinkos veikimui, 2006 m. gruodžio 6 d., COM(2006) 767 galutinis.

(5)  Sprendimo Radlberger Spitz, C-309/02, 2004, Rink. p. I-11763, 62 punktas; plg. taip pat Sprendimą Komisija prieš Daniją, 302/86, Rink., 1988, p. 4607.

(6)  Žr. generalinio advokato Colomero išvadą, pateiktą Sprendimo Komisija prieš Daniją, C-246/99 40 punkte, ir jo išvadą, pateiktą Sprendimo C-233/99 24 punkte (abu sprendimai buvo pašalinti iš Teismo registro nepriėmus sprendimo). Tai nepažeidžia valstybės narės teisės teikti prašymą leisti taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą pagal EB sutarties 95 straipsnio 5 dalį dėl tos valstybės narės patiriamos problemos, atsiradusios jai priėmus suderinimo priemonę.

(7)  Sprendimo Radlberger Spitz, C-309/02, 2004, Rink. p. I-11763, 62 punktas.

(8)  Žr., pavyzdžiui, Sprendimo Komisija prieš Portugaliją, C-432/03, 2005, Rink. p. I-9665, 41 punktą.

(9)  Plg. Direktyvos 94/62/EB 3 straipsnio („Apibrėžimai“) 5 punktą.

(10)  Sprendimo Radlberger Spitz, C-309/02, 2004, Rink. p. I-11763, 33 punktas; Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-463/01, 2004, Rink. p. I-11705, 40 punktas. Neseniai peržiūrėtoje Pagrindų direktyvoje dėl atliekų (2008/98/EB), kuriai Pakuočių direktyva yra lex specialis, pateiktas prioritetų eiliškumo sąrašas atliekų prevenciją ir tvarkymą reglamentuojančiuose teisės aktuose ir politikoje (prevencija, paruošimas pakartotiniam panaudojimui, perdirbimas ir kitoks naudojimas, kaip antai naudojimas energijai gauti ir šalinimas) tiek, kiek ekologiniu požiūriu šis eiliškumas suteikia geriausių rezultatų. Todėl gali būti reikalingi konkretūs, šioje eiliškumo tvarkoje neišsitenkantys atliekų srautai, pagrindžiami tarnavimo laiko samprata, aprėpiančia atliekų susidarymo ir tvarkymo bendrą poveikį, atsižvelgiant į, inter alia, technines galimybes, ekonominį perspektyvumą ir aplinkos apsaugą.

(11)  Sprendimo Radlberger Spitz, C-309/02, 2004, Rink. p. I-11763, 36 punktas.

(12)  Direktyvos 94/62/EB 7 straipsnio 1 punktas.

(13)  Sprendimo Radlberger Spitz, C-309/02, 2004, Rink. p. I-11763, 42 punktas.

(14)  Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-463/01, 2004, Rink. p. I-11705, 61 ir 62 punktai.

(15)  Sprendimo Radlberger Spitz, C-309/02, 2004, Rink. p. I-11763, 77 punktas.

(16)  Sprendimo Komisija prieš Vokietiją, C-463/01, 2004, Rink. p. I-11705, 81 punktas.

(17)  Plg. Sprendimo Radlberger Spitz, C-309/02, 2004, Rink. p. I-11763, 46 punktą.

(18)  Direktyvos 94/62/EB 8 straipsniu nustatytoms ženklinimo ir identifikavimo sistemoms šiuo metu taikomas 1997 m. sausio 28 d. Sprendimas 97/129/EB, nustatantis pakuočių medžiagų identifikavimo sistemą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų, kuris susijęs su pakuočių medžiagomis. Pakuočių ženklinimui, kuriam taikoma užstato ir grąžinimo sistema, netaikomi suderinti Bendrijos teisės aktai.

(19)  Sprendimo Clinique Laboratoires, C-315/92, 1994, Rink. p. I-317, 19 punktas.

(20)  Plg. Sprendimo Komisija prieš Švediją, C-167/05, 40 punktą.

(21)  Plg. Sprendimo C-221/06, Stadtgemeinde Frohnleiten, 2007, Rink. p. I-9643, 56 punktą; Sprendimo Outokumpu Oy, C-213/96, 1998, Rink. p. I-1777, 30 punktą.

(22)  Sprendimo Haahr Petroleum, C-90/94, 1997, Rink. p. I-4085, 29 punktas.

(23)  Žr. 3 išnašą.

---

| 9.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 107/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 107/10

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JV'S)

(Tekstas svarbus EEE)

2009/C 107/02

2009 m. balandžio 20 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos Reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra anglų kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32009M5347 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32009M5347 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Komisija

| 9.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 107/11

---

Euro kursas (1)

2009 m. gegužės 8 d.

2009/C 107/03

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3425 |
| JPY | Japonijos jena | 133,36 |
| DKK | Danijos krona | 7,4486 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,89070 |
| SEK | Švedijos krona | 10,5120 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5142 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,6415 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,650 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 277,75 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7091 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,3510 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1335 |
| TRY | Turkijos lira | 2,0833 |
| AUD | Australijos doleris | 1,7702 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5582 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,4044 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,2531 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9676 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 668,53 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,2542 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 9,1583 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3582 |
| IDR | Indonezijos rupija | 13 915,01 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7216 |
| PHP | Filipinų pesas | 63,185 |
| RUB | Rusijos rublis | 43,5980 |
| THB | Tailando batas | 46,800 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,8066 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,5465 |
| INR | Indijos rupija | 66,1620 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3425

JPY

Japonijos jena

133,36

DKK

Danijos krona

7,4486

GBP

Svaras sterlingas

0,89070

SEK

Švedijos krona

10,5120

CHF

Šveicarijos frankas

1,5142

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,6415

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,650

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

277,75

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7091

PLN

Lenkijos zlotas

4,3510

RON

Rumunijos lėja

4,1335

TRY

Turkijos lira

2,0833

AUD

Australijos doleris

1,7702

CAD

Kanados doleris

1,5582

HKD

Honkongo doleris

10,4044

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,2531

SGD

Singapūro doleris

1,9676

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 668,53

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,2542

CNY

Kinijos ženminbi juanis

9,1583

HRK

Kroatijos kuna

7,3582

IDR

Indonezijos rupija

13 915,01

MYR

Malaizijos ringitas

4,7216

PHP

Filipinų pesas

63,185

RUB

Rusijos rublis

43,5980

THB

Tailando batas

46,800

BRL

Brazilijos realas

2,8066

MXN

Meksikos pesas

17,5465

INR

Indijos rupija

66,1620

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 9.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 107/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 107/12

---

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

2009/C 107/04

Pagalbos Nr.: XA 2/09

Valstybė narė: Danija

Regionas: Danmark

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø

Teisinis pagrindas: Bekendtgørelsen nr. 1360 af 19. december 2008 om tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø udstedt med hjemmel i Finansloven for finansåret 2009

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 10 000 000 DKK

Maksimalus pagalbos intensyvumas: 50 %

Įgyvendinimo data: Bekendtgørelse om tilskud til certificerede partier af sædekorn og markfrø træder (Įsakymas dėl dotacijų sertifikuotoms javų sėklos ir kitos sėti skirtos sėklos partijoms) įsigalioja 2009 m. sausio 1 d. Nuo tos dienos gali būti skiriama pagalba pagal šią schemą.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: Schema finansuojama iš asignavimų pagal 2009 m. Finansų įstatymą (Finansloven for finansåret 2009). Atitinkamai pagalba pagal šią schemą gali būti išmokėta tik laikotarpiu nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: pagalbos tikslas yra teikti dotacijas žemės ūkio valdoms (ūkiams), užsiimančioms (-tiems) pirmine žemės ūkio produktų gamyba, privalomos kontrolės priemonių, susijusių su javų sėklos ir kitos sėti skirtos sėklos sertifikavimu, išlaidoms iš dalies padengti. Pagalba skiriama pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 14 straipsnio 2 dalies e punktą.

Ekonomikos sektorius (-iai): žemės ūkio sektorius, susijęs su javų sėkla ir kita sėti skirta sėkla.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Plantedirektoratet |
| --- |
| Skovbrynet 20 |
| 2800 Kgs. Lyngby |
| DANMARK |

Plantedirektoratet

Skovbrynet 20

2800 Kgs. Lyngby

DANMARK

Svetainė: https://www.lovtidende.dk/Forms/L0700.aspx?s31=10&s19=1360&s32=2008

Kita informacija: —

Pagalbos Nr.: XA 19/09

Valstybė narė: Nyderlandai

Regionas: Provincie Fryslân (Fryzija)

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten

Teisinis pagrindas:

| — | Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009 |
| --- | --- |

—

Kadersubsidieverordening pMJP Fryslân 2009

| — | Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten |
| --- | --- |

—

Subsidieverordening pMJP Fryslân 2009, Hoofdstuk 1.1.3. Subsidie agrarische bedrijfsverplaatsing en daaraan gerelateerde investeringskosten

| — | Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54 |
| --- | --- |

—

Wet inkomstenbelasting 2001, art. 3.54

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: Apskaičiuotos metinės išlaidos – 600 000 EUR

Apskaičiuotos 2009–2013 m. išlaidos – 3 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 ir 6 straipsnius mažiesiems ir vidutiniams ūkininkams teiktina pagalba sudaro:

Tokiomis investicijomis visų pirma siekiama:

| — | sumažinti gamybos išlaidas, |
| --- | --- |

—

sumažinti gamybos išlaidas,

| — | pagerinti ir reorganizuoti gamybą, |
| --- | --- |

—

pagerinti ir reorganizuoti gamybą,

| — | pagerinti kokybę, |
| --- | --- |

—

pagerinti kokybę,

| — | išsaugoti ir pagerinti natūralią aplinką arba pagerinti higienos sąlygas arba gyvūnų gerovės standartus. |
| --- | --- |

—

išsaugoti ir pagerinti natūralią aplinką arba pagerinti higienos sąlygas arba gyvūnų gerovės standartus.

Prie pagalbos skyrimo kriterijus atitinkančių išlaidų priskiriama:

| — | nekilnojamojo turto statybos, įsigijimo arba gerinimo išlaidos, |
| --- | --- |

—

nekilnojamojo turto statybos, įsigijimo arba gerinimo išlaidos,

| — | mašinų ir įrangos, įskaitant kompiuterių programinę įrangą, įsigijimas turto rinkos vertės neviršijančia kaina arba turto rinkos vertės neviršijanti išperkamoji nuoma, |
| --- | --- |

—

mašinų ir įrangos, įskaitant kompiuterių programinę įrangą, įsigijimas turto rinkos vertės neviršijančia kaina arba turto rinkos vertės neviršijanti išperkamoji nuoma,

| — | bendrosios išlaidos, susijusios su pirmiau minėtomis išlaidomis, pavyzdžiui, mokesčiai už architektų, inžinierių ir konsultantų paslaugas, galimybių studijas, patentų ir licencijų įsigijimo mokesčiai. |
| --- | --- |

—

bendrosios išlaidos, susijusios su pirmiau minėtomis išlaidomis, pavyzdžiui, mokesčiai už architektų, inžinierių ir konsultantų paslaugas, galimybių studijas, patentų ir licencijų įsigijimo mokesčiai.

Visos atitinkamo rajono mažosios ir vidutinės žemės ūkio valdos, atitinkančios pagalbos schemos sąlygas, atitinka subsidijos skyrimo reikalavimus, ir už jas galima prašyti subsidijų.

Pagalba neskiriama sunkumų patiriančioms žemės ūkio valdoms.

Pagalba neskiriama, jei nesilaikoma Tarybos reglamentuose, kuriais nustatoma bendro rinkų organizavimo sistema, nustatytų draudimų arba apribojimų, net jei tie draudimai ir apribojimai yra susiję tik su Bendrijos parama.

Pagalba neskiriama:

| — | gamybos teisėms, gyvūnams ir metiniams augalams įsigyti, |
| --- | --- |

—

gamybos teisėms, gyvūnams ir metiniams augalams įsigyti,

| — | metiniams augalams sodinti, |
| --- | --- |

—

metiniams augalams sodinti,

| — | drenažo darbams arba drėkinimo įrangai ir drėkinimo darbams, jei tokia investicija nepadeda bent 25 % sumažinti sunaudojamo vandens kiekio, |
| --- | --- |

—

drenažo darbams arba drėkinimo įrangai ir drėkinimo darbams, jei tokia investicija nepadeda bent 25 % sumažinti sunaudojamo vandens kiekio,

| — | paprastoms atnaujinimo investicijoms. |
| --- | --- |

—

paprastoms atnaujinimo investicijoms.

Pagalba neskiriama žemei įsigyti.

Visa 1–4 punktuose nurodytos pagalbos suma neviršija 400 000 EUR.

Įgyvendinimo data: Kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 18 straipsnio 1 dalyje, pagalbos schema bus pradėta įgyvendinti ją paskelbus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, bet ne anksčiau nei ją patvirtina provincijos taryba arba ne anksčiau nei paskelbiamas potvarkis dėl 2007 m. rugsėjo 3 d. potvarkio, iš dalies keičiančio 2001 m. pajamų mokesčio įgyvendinimo potvarkį (Uitvoeringsbesluit inkomstenbelasting 2001, Stb. 2007, 328), įsigaliojimo.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: iki 2013 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Ūkių perkėlimas visuomenės interesų labui, būtent erdvinių arba žemės ūkio statinių tobulinimas, kaimo vietovės, kraštovaizdžio, vandens ar aplinkos gerinimas ir susijusios investicijos.

Siekdami ūkio veiklą vykdyti kitoje vietoje, žemės ūkio subjektai „senoje“ vietoje esančias patalpas ir visą susijusią ūkio žemę parduoda Žemės ūkio paskirties žemės valdymo biurui (Bureau Beheer Landbouwgronden – BBL) arba regioninei valdžios institucijai už kainą, kuri atitiktų atviros rinkos kainą (tipinė rinkos vertė), ir perka naujas patalpas bei ūkio žemę. Reikalavimus atitinkančios išlaidos yra šios:

100 % realių perkėlimo išlaidų, jei jos susijusios su esamų įrenginių išmontavimu, perkėlimu ir surinkimu iš naujo, taip pat konsultavimo, planavimo bei perkėlimo tikslu vykdomų tyrimų ir su perkėlimu susijusių mokesčių mokėjimo išlaidų. Į konsultavimo, planavimo bei perkėlimo tikslu vykdomų tyrimų išlaidas įeina: su perkėlimu susiję notaro, žemės registro ir konsultavimo paslaugų mokesčiai, pavyzdžiui, mokesčiai už nekilnojamojo turto agentų, buhalterių ir architektų ir kt. paslaugas. Tačiau atitinkami ūkininkai patiria ir su verslo patalpų perkėlimu susijusių fiskalinių pasekmių. Kad ūkininkai, likviduojantys įmones dėl mokesčių, galėtų perkelti savo ūkius, jie privalo mokėti (buvusio) ūkio nematomų rezervų ir panašaus turto mokestį. Šios ūkininkų išlaidos yra tiesiogiai ir neatskiriamai siejamos su ūkio perkėlimu. Todėl šie ūkininkai dažnai neišgali pasinaudoti perkėlimo galimybe, ir žemės ūkio valdų vieta lieka nepakeista (pvz., šalia jautrių taršai zonų). Vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 6 straipsnio 2 dalimi, pagal šią priemonę teikiama pagalba gali sudaryti iki 100 % patirtų išlaidų.

40 % sumos, kuria po perkėlimo padidėjo atitinkamų įrenginių vertė, jei dėl perkėlimo ūkininkas gauna šiuolaikiškesnius įrenginius; tokio dydžio pagalba skiriama su sąlyga, jei ūkininkas padengs ne mažiau kaip 60 % susijusių išlaidų (pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 6 straipsnio 3 dalį).

40 % išlaidų, patirtų siekiant padidinti gamybos pajėgumą, jei dėl perkėlimo gamybos pajėgumas padidėja; tokio dydžio pagalba skiriama su sąlyga, jei ūkininkas padengs ne mažiau kaip 60 % susijusių išlaidų (pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 6 straipsnio 4 dalį).

40 % su perkėlimu susijusių investicijų sumos, jei paraiška pateikta per dvejus metus nuo atitinkamos priemonės įgyvendinimo pradžios (pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnį).

Pagalbos suma negali viršyti 400 000 EUR vienai valdai.

Ekonomikos sektorius (-iai): visos mažosios ir vidutinės žemės ūkio valdos, kuriose vykdoma pirminė EB sutarties I priede išvardytų produktų gamyba.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Provincie Fryslân (Fryzija) |
| --- |
| Sneekertrekweg 1 |
| Leeuwarden |
| Postbus 20120 |
| 8900 HM Leeuwarden |
| NEDERLAND |

Provincie Fryslân (Fryzija)

Sneekertrekweg 1

Leeuwarden

Postbus 20120

8900 HM Leeuwarden

NEDERLAND

Interneto svetainė: www.fryslan.nl/regelgevingeuropa

vartotojo vardas „europa“

slaptažodis „regelgeving“

Kita informacija: —

Pagalbos Nr.: XA 22/09

Valstybė narė: Italija

Regionas: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Indennizzi connessi con l’attuazione del Piano Operativo per fronteggiare il rischio sanitario connesso alla diffusione della brucellosi negli allevamenti bufalini nel territorio della provincia di Caserta e zone limitrofe

Teisinis pagrindas: Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 3 agosto 2007 e successivo Decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri 4 luglio 2008

Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 21 Dicembre 2007 n. 3634 modificata con Ordinanza del Presidente del Consiglio dei Ministri 28 maggio 2008 n. 3675

Decreto Commissariale n. 4 del 6 maggio 2008 e Decreto Commissariale n. 10 del 31 luglio 2008

Decreto Commissariale n. 21 del 22 ottobre 2008

Decreto Commissariale n. 49 del 28 novembre 2008

Decreto ministeriale 27 dicembre 2007

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

| — | OPCM (Ministrų tarybos pirmininko nutarimo) Nr. 3634/2007 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytos kompensacijos didžiausia suma – 37 000 000 EUR, teikiama kaip vienkartinė pagalba |
| --- | --- |

—

OPCM (Ministrų tarybos pirmininko nutarimo) Nr. 3634/2007 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytos kompensacijos didžiausia suma – 37 000 000 EUR, teikiama kaip vienkartinė pagalba

| — | OPCM (Ministrų tarybos pirmininko nutarimo) Nr. 3634/2007 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos kompensacijos suma – 4 600 000 EUR, teikiama kaip vienkartinė pagalba |
| --- | --- |

—

OPCM (Ministrų tarybos pirmininko nutarimo) Nr. 3634/2007 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos kompensacijos suma – 4 600 000 EUR, teikiama kaip vienkartinė pagalba

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 100 % patirtų nuostolių

Taikymo data: pagalba pradedama teikti nuo dienos, kai Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje paskelbiamas užregistruotas prašymo taikyti išimtį atpažinimo numeris.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos laikotarpis: iki 2007 m. rugpjūčio 3 d. Ministrų tarybos pirmininko nutarimo, kuriuo nustatyta nepaprastoji padėtis, pabaigos, t. y. 2008 m. gruodžio 31 d.; kompensacijas bus galima išmokėti ir po šios datos, nes išmokėjimas priklauso nuo užsikrėtusių gyvulių skerdimo datos arba nuo ūkio bandos atkūrimo. Bet kokiu atveju pagalbos nebebus teikiama nuo atitinkamo įvykio praėjus daugiau kaip ketveriems metams.

Pagalbos tikslas: 10 straipsnio 2 dalis:

1964 m. birželio 9 d. Įstatyme Nr. 615, jo pakeitimuose ir vėlesniuose papildymuose nustatytos kompensacijos, į kurias suinteresuotosios šalys turi teisę už paskerstus gyvulius pagal 2006 m. lapkričio 14 d. Sveikatos ministerijos sprendimą, iš jų išskaičiavus parduotos mėsos vertę;

papildoma kompensacija, atsižvelgiant į rinkos kainą, nustatytą paskelbiant 2007 m. gruodžio 21 d. sprendimą ir nurodytą ISMEA biuletenyje, iš jos išskaičiavus kompensacijas, gautas pagal 1964 m. birželio 9 d. Įstatymą Nr. 615 su pakeitimais ir papildymais;

negautos pajamos dėl karantino reikalavimų vykdymo ir dėl sunkumų atkuriant bandas.

Norėdamas gauti pagalbą pagalbos gavėjas privalo pateikti paraišką. Pagalba suteikiama vyriausybinei kontrolei atlikus patikrinimus ir davus teigiamą įvertinimą, kiekvienas pagalbos gavėjas informuojamas apie jam suteikiamą pagalbos sumą ir apie jai suskaičiuoti naudotas taisykles; pagalba bus teikiama, kol bus išnaudotos visos Ministrų tarybos pirmininko nutarime Nr. 3634/2007 nurodytos lėšos.

Ekonomikos sektorius (-iai): gyvulininkystės sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas, svetainė: Commissariato di Governo per l’Emergenza brucellosi negli allevamenti bufalini in provincia di Caserta e zone limitrofe

Visą pagalbos dokumento tekstą ir kitus susijusius dokumentus galima rasti svetainėje: http://www.sito.regione.campania.it/agricoltura/brucellosi/brucellosi.html

Kita informacija: susidarius tam tikroms aplinkybėms, vėliau gali būti priimtas Ministrų tarybos pirmininko nutarimas dėl nepaprastosios socialinės ir ekonominės padėties Caserta ir aplinkinėse teritorijose pratęsimo, siekiant užkirsti kelią dėl didelio buivolų bruceliozės išplitimo sveikatai kylančiai grėsmei.

Pagalbos Nr.: XA 28/09

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: Bourgogne

Pagalbos schemos pavadinimas: Aide Régionale Jeune Agriculteur HCF (Hors Cadre Familial)

Teisinis pagrindas: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Circulaire DGFAR/SDEA/C2008-5002 (16.1.08)

Délibération du Conseil régional de Bourgogne

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: 400 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: nuo 3 375 EUR iki 13 500 EUR vienam ūkininkui

Įgyvendinimo data: 2009 m.

Pagalbos schemos trukmė: iki 2013 m.

Pagalbos tikslas: Pagalbos schema atitinka 2006 m. gruodžio 15 d. Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio nuostatas.

Pagalbos tikslas – skatinti ūkininkus kurtis naujuose (kurie nepriklausė jiems ar jų giminėms) ūkiuose ir jiems padėti; ūkininkai turi atitikti toliau išvardytus kriterijus:

būti jaunesni nei 40 metų amžiaus ir kaip ūkio valdytojai kurtis pirmą kartą,

būti pakankamai kompetentingi ir turėti pakankamai profesinių žinių pagal Europoje galiojančius teisės aktus,

turi turėti ūkininkavimo veiklos plėtros verslo planą,

būti apsidraudę socialiniu žemės ūkio draudimu (mutualité sociale agricole (MSA)).

Pagalba mokama pačiam ūkininkui.

Pagalba skiriasi nuo pagalbos, kuri galėtų būti teikiama pagal pagalbos schemą XA 25/07 (vietos iniciatyvų kūrimo ir vystymo programa (VIKVP)).

Ekonomikos sektorius (-iai): žemės ūkio sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Tinklalapis: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/jeune_agriculteur.doc

Pagalbos Nr.: XA 32/09

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: Bourgogne

Pagalbos pavadinimas: Conseil aux Agriculteurs

Teisinis pagrindas: Code Général des collectivités territoriales, notamment son article L 1511-2

Délibération du Conseil régional de Bourgogne.

Planuojamos metinės išlaidos pagal schemą: 600 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 80 % reikalavimus atitinkančių lėšų (su inžinerija, dokumentų parengimu ir ryšiais susijusios išlaidos) konsultavimui šiais klausimais:

Energetika, žemės ūkio atliekos, integruotas gamybos metodas, produkcijos vertės didinimas, remiantis teritorijos planu

Žemės ūkio įranga

Veiklos įvairinimas

Gamybos būdai, imantis kolektyvinių sektoriaus priemonių (sanitarija, genetika, sąnaudų mažinimas)

Įgyvendinimo data: 2009 m.

Pagalbos schemos trukmė: iki 2013 m.

Pagalbos tikslas: Pagalbos schema atitinka 2006 m. gruodžio 15 d. Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio nuostatas.

Konsultacijos teikiamos laikinai ir jos nesusijusios su įprastine ūkio veikla.

Ši pagalbos schema skirta žemės ūkio kolektyvinių struktūrų vykdomų šių įvairių priemonių specifinėms išlaidoms finansuoti. Remiantis žemės ūkio išimties reglamento 15 straipsnio 3 ir 4 punktais, pagalba nebus teikiama ūkininkams ir kiekvienas reikalavimus atitinkantis asmuo galės pasinaudoti kolektyvinių struktūrų teikiamomis paslaugomis nereikalaujant, kad jis būtų šių struktūrų narys.

Ekonomikos sektorius (-iai): žemės ūkio gamybos sektorius

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Conseil régional de Bourgogne |
| --- |
| Direction de l’agriculture et du développement rural |
| 17, boulevard de la Trémouille |
| BP 1602 |
| 21035 Dijon cedex |
| FRANCE |

Conseil régional de Bourgogne

Direction de l’agriculture et du développement rural

17, boulevard de la Trémouille

BP 1602

21035 Dijon cedex

FRANCE

Interneto svetainė: http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_agroequipt.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_amelioration_modes_production.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs_diversification.doc

http://www.cr-bourgogne.fr/documents/gda/2008-12/conseils_agriculteurs.doc

---

| 9.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 107/18

---

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 70/2001

2009/C 107/05

Pagalbos Nr.: XA 34/09

Valstybė narė: Prancūzija

Regionas: Département de Saone-et-Loire

Pagalbos schemos pavadinimas: Aide relative aux pertes entraînées par la fièvre catarrhale ovine (FCO) dans les élevages ovins et caprins de Saône-et-Loire.

Teisinis pagrindas:

| — | Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales, |
| --- | --- |

—

Art L 1511-2-3-5 du Code général des collectivités territoriales,

| — | Arrêté du ministre de l'agriculture et de la pêche du 15 décembre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine, |
| --- | --- |

—

Arrêté du ministre de l'agriculture et de la pêche du 15 décembre 2008 modifiant l'arrêté du 1er avril 2008 définissant les zones réglementées relatives à la fièvre catarrhale ovine,

| — | Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008 |
| --- | --- |

—

Délibération du Conseil général de Saône et Loire du 20 novembre 2008

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos: 200 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 100 %

Sonos ir Luaros teritorinis departamentas už nuo mėlynojo liežuvio ligos kritusius arba dėl jos paskerstus gyvulius, priklausomai nuo gyvulio ypatybių (patinas, patelė, registruotas ar ne) skiria 25–75 EUR.

Didžiausias intensyvumas, sudėjus visą viešąją pagalbą – 100 %.

Tikrinant pagalbos intensyvumą bus įtraukiamos pagal draudimą gautos lėšos.

Ši pagalba bus teikiama išvardytus reikalavimus atitinkantiems ūkiams:

ūkiams, kuriuose 2007 ir 2008 m. deklaruoti ligos židiniai,

gaunantiems paramą už avis arba ožkas (pranc. Prime Brebis Chèvre),

kurie gavo Prancūzijos valstybės teikiamą sanitarinę kompensaciją už kritusius arba paskerstus gyvulius,

kurie įsipareigoja savo bandos gyvulius pakeisti kitais. Tinkamais laikomi gyvuliai, pirkti nuo 2007 m. liepos 1 d. iki 2009 m. birželio 30 d.

Įgyvendinimo data: kai bus gautas patvirtinimas, kad Europos Komisija gavo pranešimą, ne vėliau kaip nuo 2009 m. vasario 16 d.

Pagalbos schemos trukmė: 2009 m., atsižvelgiant į Europos teisės aktų pasikeitimus ir su sąlyga, kad bus skirtos biudžeto dotacijos.

Pagalbos tikslas: Šios pagalbos tikslas – kompensuoti avių ir ožkų bandų augintojų dėl mėlynojo liežuvio ligos patirtus nuostolius, palengvinti gyvulių pirkimą arba pakeitimą kitais, skirtą atkurti prieš ligos protrūkį buvusį veislinių gyvulių skaičių.

Ši pagalba bus skiriama kompensuoti tik dėl mėlynojo liežuvio ligos patirtai žalai, kai šios ligos židinius oficialiai pripažino už sveikatą atsakingos Prancūzijos valdžios institucijos ir kai tai numatyta regionų parengtose viešosiose programose.

Pagal 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 10 straipsnio 2 dalį reikalavimus departamento pagalbai gauti atitinkančiomis išlaidomis laikomos aukščiau nurodytos išlaidos.

Ekonomikos sektorius (-iai): avininkystės ir ožkininkystės sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Monsieur Le President Du Conseil General De Saone-Et-Loire |
| --- |
| Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture |
| Service des Affaires Agricoles |
| Espace Duhesme — 18 rue de Flacé |
| 71026 Macon Cedex 9 |
| FRANCE |

Monsieur Le President Du Conseil General De Saone-Et-Loire

Direction de l’Equipement rural et de l’agriculture

Service des Affaires Agricoles

Espace Duhesme — 18 rue de Flacé

71026 Macon Cedex 9

FRANCE

Tinklavietė: http://www.cg71.fr/jahia/webdav/site/internet_cg71/shared/Missions/Agriculture/Aides%20exemptees%20CE/Texte_integral_FCO.pdf

Pagalbos Nr.: XA 43/09

Valstybė narė: Ispanija

Regionas: Principado de Asturias

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA)

Teisinis pagrindas: Convenio de colaboración entre el Gobierno del Principado de Asturias y la Asociación de Criadores de Oveya Xalda de Asturias (ACOXA) para el desarrollo del programa de conservación de la raza autóctona asturiana Oveya Xalda durante el trienio 2009-2011.

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: Didžiausia pagalbos suma skiriama kiekvienais metais pagal susitarimą:

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Didžiausias pagalbos intensyvumas kiekvienai veiksmų programos, kurią įgyvendina pagalbos gavėjas, eilutei:

Įgyvendinimo data: nuo prašymo taikyti išimtį registracijos numerio paskelbimo Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje.

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: iki 2011 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Įgyvendinti vietinės Xalda avių rūšies išsaugojimo programą.

Taikomi šie Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 straipsniai:

15 straipsnis „Techninės pagalbos žemės ūkio srityje teikimas”. Reikalavimus atitinkančios išlaidos: veislininkystės specialistų mokymo programų organizavimo išlaidos, trečiųjų šalių teikiamų konsultacijų išlaidos, keitimosi žiniomis forumų, konkursų ir parodų organizavimo išlaidos, leidinių išlaidos.

16 straipsnis „Parama gyvulininkystės sektoriui”. Reikalavimus atitinkančios išlaidos – galvijų kilmės knygų tvarkymo išlaidos.

Ekonomikos sektorius (-iai): avininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias |
| --- |
| C/ Coronel Aranda, s/n, 4a planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Rural y Pesca del Principado de Asturias

C/ Coronel Aranda, s/n, 4a planta

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Tinklalapis: Bendradarbiavimo susitarimo tekstą galima rasti interneto svetainės www.asturias.es tinklalapyje

http://www.asturias.es/Asturias/descargas/CONVENIOS%20GANADERIA/ACOXA%2009%20convenio.pdf

Kita informacija: —

Luis Miguel ALVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentación

Pagalbos Nr.: XA 48/09

Valstybė narė: Estija

Regionas: Eesti

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Põllumajandusloomade aretustoetus

Teisinis pagrindas:

| 1) | Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008, 33, 202); |
| --- | --- |

1)

Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse § 3 lg 2 p 2, § 7 lg 1 p 3, § 11 (RTI, 18.7.2008, 33, 202);

| 2) | Põllumajandusministri 18.1.2005. a määrus nr 6 „Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”. |
| --- | --- |

2)

Põllumajandusministri 18.1.2005. a määrus nr 6 „Põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks esitatavad nõuded ning toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord”.

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 20 000 000 EEK per metus

Didžiausias pagalbos intensyvumas: iki 70 %

Įgyvendinimo data:

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: 2009 m. vasario 15 d.–2011 m. gruodžio 31 d.

Pagalbos tikslas: Gyvulininkystės sektorius.

Pagalba teikiama remiantis Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 16 straipsniu.

Reikalavimus atitinkančios išlaidos yra išlaidos, skirtos tvarkyti galvijų kilmės knygas ar kilmės dokumentus ir atlikti produktyvumo kontrolės ar genetinės vertės nustatymo tyrimus.

Pagalba teikiama subsidijuojamų paslaugų forma, pinigai tiesiogiai gamintojams nėra mokami.

Ekonomikos sektorius (-iai): galvijų, arklių, avių ir naminių paukščių auginimas (NACE kodas A104)

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| --- |
| Narva mnt 3 |
| Tartu 51009 |
| EESTI/ESTONIA |

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva mnt 3

Tartu 51009

EESTI/ESTONIA

Interneto svetainė: http://www.agri.ee/siseriiklikud-toetused

Kita informacija: šis pranešimas iš dalies pakeičia pranešimą XA93/08.

Pagalbos Nr.: XA 58/09

Valstybė narė: Ispanija

Regionas: Principado de Asturias

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.).

Teisinis pagrindas: Convenio de colaboración entre el Principado de Asturias y el Laboratorio Interprofesional Lechero y Agroalimentario de Asturias (L.I.L.A.) suscrito el 7 de abril de 2008 para la realización de los análisis de control lechero oficial. Adenda al citado Convenio de colaboración de 27 de enero de 2009.

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: didžiausia pagalbos suma 2009 m. – 420 000 EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: iki 70 % gavėjo vykdomos veiklos išlaidų.

Įgyvendinimo data: nuo prašymo taikyti išimtį registracijos numerio paskelbimo Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato svetainėje.

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: iki 2009 m. gruodžio mėn.

Pagalbos tikslas: Atlikti oficialius pieno tyrimus Astūrijos kunigaikštystėje, kurie yra pagrindinė veislinių pieninių gyvulių genetinio vertinimo priemonė, o kartu ir pagrindinė visų gyvulių gerinimo programų dalis.

Taikomas Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 straipsnis –

16 straipsnis „Parama gyvulininkystės sektoriui”. Reikalavimus atitinkančios išlaidos: tyrimų gyvulių genetinei kokybei ir produktyvumui nustatyti išlaidos.

16 straipsnis „Parama gyvulininkystės sektoriui”

Ekonomikos sektorius (-iai): pieninių galvijų auginimas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Consejería de Medio Ambiente y Desarrollo Rural del Principado de Asturias |
| --- |
| C/Coronel Aranda, s/n, 4 planta |
| E-33071 Oviedo (Asturias) |
| ESPAÑA |

Consejería de Medio Ambiente y Desarrollo Rural del Principado de Asturias

C/Coronel Aranda, s/n, 4 planta

E-33071 Oviedo (Asturias)

ESPAÑA

Interneto svetainė: Bendradarbiavimo susitarimo tekstą galima rasti interneto svetainės www.asturias.es tinklalapyje:

http://www.asturias.es/portal/site/Asturias/menuitem.fe57bf7c5fd38046e44f5310bb30a0a0/?vgnextoid=959f4749be187110VgnVCM10000097030a0aRCRD&vgnextchannel=d2907989c258f010VgnVCM100000b0030a0aRCRD&i18n.http.lang=es

Kita informacija: —

Luis Miguel ALVAREZ MORALES

El director general de ganadería y agroalimentación,

Pagalbos Nr.: XA 59/09

Valstybė narė: Jungtinė Karalystė

Regionas: England – Cornwall

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Caradon Hill Area Heritage Project

Teisinis pagrindas: The National Heritage Act 1980 set up a fund called the National Heritage Memorial Fund (NHMF) as amended by the National Heritage Act 1997 and the National Lottery Act 1993 and 1998.

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma:

| (GBP) |
| --- |
| Data | Suma |
| 1-ieji metai: 2009 m. kovo mėn.–2010 m. vasario mėn. | 184 845,00 GBP |
| 2-ieji metai: 2010 m. kovo mėn.–2011 m. vasario mėn. | 87 828,00 GBP |
| 3-ieji metai: 2011 m. kovo mėn.–2012 m. vasario mėn. | 90 177,00 GBP |
| Bendra suma | 362 850,00 GBP |

(GBP)

Data

Suma

1-ieji metai: 2009 m. kovo mėn.–2010 m. vasario mėn.

184 845,00 GBP

2-ieji metai: 2010 m. kovo mėn.–2011 m. vasario mėn.

87 828,00 GBP

3-ieji metai: 2011 m. kovo mėn.–2012 m. vasario mėn.

90 177,00 GBP

Bendra suma

Bendra suma

362 850,00 GBP

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnį pagalbos intensyvumas techninės paramos priemonei bus iki 100 %.

Didžiausias pagalbos intensyvumas priemonėms, kurios skirtos tradiciniam kraštovaizdžiui išsaugoti, bus iki 100 %, kai pagalba teikiama neproduktyviems paveldo objektams išsaugoti, remiantis Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 5 straipsnio 2 dalimi. Didžiausia pagalbos norma bus mažinama atsižvelgiant į Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 5 straipsnio 3 dalyje nustatytas normas, kai pagalba teikiama produktyviems paveldo objektams išsaugoti.

Įgyvendinimo data: schema pradedama įgyvendinti 2009 m. kovo 18 d.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: schema pradedama įgyvendinti 2009 m. kovo 18 d. ir trunka trejus metus. Naujiems pareiškėjams schema baigsis 2012 m. kovo 1 d., o darbai turės būti baigti iki 2012 m. kovo 17 d. Paskutinis mokėjimas bus atliktas 2012 m. rugsėjo 1 d.

Pagalbos tikslas: Siekiama išsaugoti svarbius augalijos ir gyvūnijos, istorijos bei geologijos (mineralogijos) objektus ir padėti palengvinti jų ilgalaikį valdymą. Ši priemonė atitinka Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 5 straipsnį. Didžiausias pagalbos intensyvumas bus mažinamas atsižvelgiant į Komisijos reglamento (EB) 1857/2006 4 straipsnyje nustatytas normas, kai pagalba teikiama produktyviems paveldo objektams išsaugoti.

2-oji programa. Istorinės aplinkos programa

2-oji programa

Šis pranešimas apima visas šioje programoje numatomas priemones, taikytinas žemės ūkio paskirties žemei ir atitinkančias Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 5 straipsnį. Programą sudaro šios priemonės:

darbų atlikimas ir (arba) skatinimas atlikti darbus, siekiant pagerinti minėtų istorinių objektų ir kraštovaizdžio bruožų būklę ir pateikimą,

šiuose pasiūlymuose nurodomos stambialapių šakių kontrolės ir žemės ūkio paskirties žemės istorinių ribų nustatymo ypatybės.

4-oji programa. Žemėtvarkos ir objektų pasiekiamumo programa

4-oji programa

Ši programa taikytina tiek žemės ūkio paskirties, tiek ne žemės ūkio paskirties žemei. Šis pranešimas apima tik toliau išvardijamas schemos dalis, taikytinas žemės ūkio paskirties žemei ir atitinkančias Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 5 straipsnį.

Istorinių akmeninių tvorų ir (arba) sienų (angl. Cornish hedge) kaip svarbių kraštovaizdžio ypatumų atkūrimas

Cornish hedge

Archeologinių paminklų konsolidavimas

Netoli archeologinių objektų esančių krūmynų tvarkymas

Be to, šia schema raginama ugdyti profesinius įgūdžius, ypač teikiant formalųjį konkrečių įgūdžių, susijusių su paveldo išsaugojimo valdymu, mokymą; numatoma vykdyti seminarų programą, skirtą dalijimosi gerąja patirtimi, konsultavimo ir grįžtamojo ryšio įgūdžiams ugdyti bei žemės savininkų, ūkininkų, eilinių žmonių ir rangovų kvalifikacijai, susijusiai su projektu, kelti. Ši priemonė atitinka Komisijos reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnį.

1-oji programa. Gamtinės aplinkos programa

1-oji programa

Gamtinės aplinkos projektai skiriami žemės savininkams ir ūkininkams, kad paskatintų ir paremtų gerosios patirties taikymą buveinių ir rūšių išsaugojimo srityje. Tai apima įvairius patariamuosius ir mokomuosius renginius, kuriuose galės dalyvauti visi projektuose dalyvaujantys ūkininkai ir žemės savininkai.

Ši programa apima schemas, taikomas žemės ūkio paskirties žemei, ir atitinka 15 straipsnį.

5-oji programa. Vertimo, švietimo ir lavinimo programa

Ši programa taikytina tiek žemės ūkio paskirties, tiek ne žemės ūkio paskirties žemei. Šis pranešimas apima tik toliau išvardijamas schemos dalis, taikytinas žemės ūkio paskirties žemei ir atitinkančias 15 straipsnį.

Invazinė piktžolių kontrolė

Archeologinių žinių teikimas

3-ioji programa. Kasybos paveldo projektas

3-ioji programa

Šis projektas taikytinas ne žemės ūkio paskirties žemei ir susijęs su valstybės pagalba NN 11/2002.

Ekonomikos sektorius (-iai): schema taikoma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

| Cornwall County Council County Hall |
| --- |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| JUNGTINĖ KARALYSTĖ |

Cornwall County Council County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

Už schemą atsakinga institucija:

| Cornwall County Council |
| --- |
| County Hall |
| Treyew Road |
| Truro |
| Cornwall |
| TR1 3AY |
| JUNGTINĖ KARALYSTĖ |

Cornwall County Council

County Hall

Treyew Road

Truro

Cornwall

TR1 3AY

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

Už schemos vykdymą atsakinga organizacija:

| Caradon Hill Area Heritage Project |
| --- |
| Luxstowe House |
| Liskeard |
| Cornwall |
| PL14 3DZ |
| JUNGTINĖ KARALYSTĖ |

Caradon Hill Area Heritage Project

Luxstowe House

Liskeard

Cornwall

PL14 3DZ

JUNGTINĖ KARALYSTĖ

Interneto svetainė: http://www.cornwall.gov.uk/index.cfm?articleid=6835

Kita informacija: Ne žemės ūkio priemonės, kurios yra šios schemos dalis, patenka į valstybės pagalbos NN 11/2002 taikymo sritį, taigi atitinka valstybės pagalbos reikalavimus.

Išsamesnės informacijos apie schemos kriterijus ir taisykles galite rasti pasinaudodami pirmiau pateiktomis interneto nuorodomis.

---

V Skelbimai

Komisija

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

| 9.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 107/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 107/23

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2009/C 107/06

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti pakeitimo paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Užprotestavimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„MARRONE DI COMBAI“

EB Nr.: IT-PGI-0005-0565-08.11.2006

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas:

„Marrone di Combai“

2.   Valstybė narė ar trečioji šalis:

Italija

3.   Žemės ūkio ar maisto produkto apibūdinimas:

3.1.   Produkto rūšis (žr. II priedą):

| 1.6 klasė. | Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros |
| --- | --- |

1.6 klasė.

Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, apibūdinimas:

„Marrone di Combai“ ekotipas susiformavo tipinėje Trevizo regiono priekalnių aplinkoje. Parduodami vaisiai turi turėti tokias morfologines ir prekines savybes:

Elipsės forma, suplota viršūnėlė. Saitavietės kontūras lygus pūkuotas, aiškiai matomos plačios žvaigždės formos. Apyvaisis nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos, visada permatomas, su matomomis drūžėmis, lengvai atsiskiriantis nuo lukšto. Lukštas – šviesiai rudos spalvos, dengia valgomąją vaisiaus dalį, turi nedaug negilių raukšlių, kurios leidžia vaisius lengvai išgliaudyti. Paprastai vaisiuje esanti viena sėkla (daugiasėklių procentinė dalis laba maža) yra vientisa su paviršinėmis rainelėmis. Minkštimas miltingos tešlos konsistencijos, balkšvas, o termiškai apdorotas tampa traškus ir gardus.

Prekiauti pateikiami vaisiai turi būti optimalios būsenos fitosanitariniu požiūriu ir turėti tokias ypatybes:

| | Extra kategorija:
  dideli vaisiai: | nuo 50 iki 80 vaisių kilograme; |
| --- | --- | --- |

Extra kategorija:

dideli vaisiai:

nuo 50 iki 80 vaisių kilograme;

| | vabzdžių pažeista ne didesnė kaip 4 % svorio atitinkanti dalis (įskaitant endokarpinę dalį); |
| --- | --- |

vabzdžių pažeista ne didesnė kaip 4 % svorio atitinkanti dalis (įskaitant endokarpinę dalį);

| | apyvaisis pragriaužtas ne didesnėje kaip 3 % vaisių svorio dalyje. |
| --- | --- |

apyvaisis pragriaužtas ne didesnėje kaip 3 % vaisių svorio dalyje.

| | I kategorija: | nuo 81 iki 105 vaisių kilograme; |
| --- | --- | --- |

I kategorija:

nuo 81 iki 105 vaisių kilograme;

| | vabzdžių pažeista ne didesnė kaip 6 % svorio atitinkanti endokarpinė dalis; |
| --- | --- |

vabzdžių pažeista ne didesnė kaip 6 % svorio atitinkanti endokarpinė dalis;

| | apyvaisis pragraužtas ne didesnėje kaip 5 % vaisių svorio dalyje. |
| --- | --- |

apyvaisis pragraužtas ne didesnėje kaip 5 % vaisių svorio dalyje.

3.3.   Žaliava (tik perdirbtiems produktams):

—

3.4.   Pašarai (tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5.   Specialūs gamybos etapai, kurie turi vykti nustatytoje vietovėje:

Siekiant užtikrinti produkto kilmę ir kontrolę, produkcija turi būti gaminama 4 punkte nurodytoje vietovėje.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir t. t. taisyklės:

Pakavimas yra viena iš curatura metodo (mirkymą vandenyje) operacijų ir gali būti atliekamas ne 4 straipsnyje apibrėžtoje vietovėje, tačiau siekiant nepabloginti produkto kokybės jis turi būti atliktas nuo raškymo praėjus ne daugiau kaip 24 valandoms.

Kita vertus, nesupakuotas produktas gali būti laikomas šaldymo patalpose nuo 0,5 iki 2 °C temperatūroje ir esant 95–98 % drėgniui ne ilgiau kaip 3 paras. Tam laikotarpiui pasibaigus, privaloma atlikti curatura operaciją.

Taikant curatura metodą (mirkymą vandenyje) vaisiai panardinami į kambario temperatūros vandenį ir jame laikomi 5–7 dienas, vandenį pakeičiant proceso viduryje. Gali būti taikomas alternatyvus metodas, kuomet vaisiai panardinami į 45–48 °C temperatūros vandenį 45 minutėms, po to jie skubiai panardinami į šaltą vandenį ir laikomi, kol visiškai atvėsta. Po to vaisiai karštu oru džiovinami džiovykloje ar ventiliatoriumi arba paskleidžiant juos ant medinių grotelių ir kasdien vartant, kol jie visiškai išdžius.

Produktą galima parduoti tik tokiose pakuotėse: 1, 2, 3, 5 ir 25 kg džiuto maišuose; 1, 2, 3, 5 ir 25 kg plastiko tinkleliuose, nuo 1 iki 5 kg svorio medinėse dėžėse arba dėžutėse. Pakuotės užsegamos metalinėmis sąsagomis panaudojant segiklį, užsiuvant nailoniniu siūlu arba virvele ir užantspauduojant švinine plomba. Pakuotės užsegamos taip, kad kartu būtų pritvirtinama etiketė su logotipu. Dėžės ar dėžutės apvyniojamos celofanu ir užantspauduojamos švinine plomba, logotipas turi būti aiškiai matomas.

3.7.   Ženklinimo etiketėmis taisyklės:

Kontrolės institucija tikrina, ar produktas paženklintas etikete ir logotipu su nuoroda „Marrone di Combai“, kuri užrašyta didesniais nei kitų užrašų rašmenimis. Etiketėje arba ant talpų gali būti pateikta tokia informacija: gamintojo arba pakavimo įmonės pavadinimas ir prekės ženklas, pirminis grynasis svoris ir kategorija, su maistu ir mityba susijusi informacija, gamybos metai, produkto tinkamo laikymo ir saugojimo instrukcijos. Logotipe pavaizduotas stilizuotas kaštainis, aplink jį išdėstyti šviesiai rudos spalvos stilizuotos kaštainio dėžutės spygliukai, visas paveikslėlis yra tamsiai rudos spalvos stačiakampyje (šviesiai ruda spalva – Pantone 465U, tamsiai ruda – Pantone 4625U). Matmenys. Logotipas gali būti tokių matmenų: 65 mm x 102 mm; 33 mm x 51 mm; 17 mm x 25 mm; 8 mm x 12 mm.

Image

4.   Glaustas vietovės apibūdinimas:

„Marrone di Combai“ gamybos vietovė yra šiose Trevizo provincijos komunose: Cison di Valmarino, Cordignano, Follina, Fregona, Miane, Revine Lago, Sarmede, Segusino, Tarzo, Valdobbiadene ir Vittorio Veneto.

5.   Ryšys su vietove:

5.1.   Vietovės ypatumai:

Visa 4 punkte nurodyta teritorija yra Alpių priekalnių kalvų zona.

Grynai kalnų tipo Alpių priekalnių teritorija, kurioje auginami „Marrone di Combai“, vertinant griežtai geologiniu požiūriu, susiformavo iš karstinės morfologijos klinties ir silicio uolienų ir kalvų virtinių, pasižyminčių stačiais skardžiais ir šlaitais, vykstant dirvožemio degradacijai dėl kietų ir atsparių uolienų persidengiančių sluoksnių susiformavimo. Toks orografinis tipas yra labai svarbus klimato požiūriu: Alpių priekalnis ir kalvos sukūrė barjerą rytų vėjams, tačiau netrukdo patekti šiaurės vėjams, todėl palyginti su slėniais, metiniai temperatūrų skirtumai sušvelninami. Gausūs Viduržemio zonai būdingi lietūs ir tai, kad niekada nebūna rūko, būdingo visoms kitoms Po upės slėnio ir Veneto vietovėms, sukuria specifinį klimatą, kuris auginti „Marrone di Combai“ ypač tinkamas.

5.2.   Produkto ypatumai:

Juslinė ekspertų atlikta analizė parodė, kad minkštimo savybės, ypač minkšta konsistencija, daro teigiamą poveikį bendrai vaisiaus skonio kokybei. Be aspektų, kurie daro poveikį lytėjimo pojūčiui, vaisius pasižymi ypatingomis aromatinėmis vartoti pateikiamo produkto savybėmis, kurios labai vertinamos dėl suteikiamo aštrumo pojūčio, gėlių ir žolių kvapo. Vertinant pagal specialius juslinei analizei nustatytus kiekybinius rodiklius, nustatyta, kad kvapas stiprus, ilgai išsilaikantis ir saldus, o neigiamos vaisiaus savybės (sutraukiamosios savybės ir kartumas) – neryškios. Ypatingas aromatines „Marrone di Combai“ savybes lemia dirvožemio ir oro, kuriuose jie auginami, savybės, jos atspindi tamprias kaštonmedžių ir jų auginimo vietovės dirvožemio bei aplinkos sąsajas.

5.3.   Priežastinis vietovės ir produkto kokybės ar savybių (SKVN produktams) arba produkto specialios kokybės, reputacijos ar kitų savybių (SGN produktams) ryšys:

SGN „Marrone di Comba“ registravimo paraiška grindžiama ne tik ypatingomis produkto savybėmis, bet ir reputacija.

Apie kaštainių auginimą ir ypatingas savybes „Marrone di Combai“ auginimo vietovėje liudija istorinių duomenų gausa, pirmieji jų – XII amžiaus. Šie duomenys liudija, kad produkto savybes lėmė ne tik aplinkos sąlygos, bet ir žmogaus veikla, žinant, kad kaštonmedis šių kalvotų vietovių gyventojų pragyvenimui visada buvo labai svarbus. Viename iš 1665 m. rugsėjo 18 d. šaltinių aiškiai parodomi kaštainių derliaus nuėmimo socialiniai ir bendradarbiavimo aspektai. Nuimant kaštainių derlių, kuris buvo reglamentuojamas paskirstant kvotas pagal šeimos sudėtį, dalyvaudavo visi, įskaitant moteris ir vaikus.

Vėlesniu laikotarpiu dėl kaimo švenčių ir renginių, kaip Festa dei Marroni di Combai, kuri nuo 1945 m. yra vienas svarbiausių vietos ir šalies lygmens renginių, „Marrone di Combai“ tapo žinomi visiems Italijos vartotojams ir už Veneto apylinkių ribų.

Šio produkto savybės glaudžiai susijusios su geografine gamybos aplinka.

Dėl geologinių gamybos vietovės savybių, ypač dėl uolienų iš karstinės morfologijos klinties ir silicio susiformavimo, dėl stačių kalvų skardžių ir šlaitų, kurios neleidžia atsirasti stovinčio vandens sankaupoms ir sudaro sąlygas optimaliam auginimo dirvožemių drenavimui, vaisių minkštimas yra minkštas ir saldus, labai aromatingas ir ilgai išsilaikančio kvapo, o kartu jam nebūdingos sutraukiančios savybės ir kartumas.

Be to, kalvų sudarytas barjeras rytų vėjams, netrukdantis patekti šiaurės vėjams, leidžiantis sušvelninti metinių temperatūrų skirtumus ir neleidžiantis susiformuoti rūkui, labai teigiamai veikia fitosanitarinę kaštonmedžių būklę ir augimą, todėl išauginami kaštainiai yra sveiki ir kokybiški.

Nuoroda į specifikacijos paskelbimą:

Valdžios institucijos pradėjo nacionalinę užprotestavimo procedūrą, paskelbdamos „Marrone di Combai“ pripažinimo paraišką 2005 m. lapkričio 23 d. Italijos Respublikos oficialiajame leidinyje Nr. 273.

Visą produkto specifikacijos tekstą galite:

| — | rasti interneto svetainėje
  www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg
  arba |
| --- | --- |

—

rasti interneto svetainėje

www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop%20Igp%20e%20Stg

arba

| — | tiesiogiai žemės ūkio politikos, maisto ir miškininkystės ministerijos svetainėje (www.politicheagricole.it): paspausti rubriką Prodotti di Qualità (kairėje ekrano pusėje), paskui – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg (CE) no 510/2006)“. |
| --- | --- |

—

tiesiogiai žemės ūkio politikos, maisto ir miškininkystės ministerijos svetainėje (www.politicheagricole.it): paspausti rubriką Prodotti di Qualità (kairėje ekrano pusėje), paskui – „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE (Reg (CE) no 510/2006)“.

---

(1)  OL L 93, 2006.3.31, p. 12.

---