# Jurnalul Oficial C 61/2009

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 61 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5216 martie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 61

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5216 martie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Adunarea parlamentară paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parteA 16-a sesiune a avut loc la Port Moresby (Papua Noua Guinee) între 25 și 28 noiembrie 2008. |
| 2009/C 061/01 | Procesul-verbal al reuniunii de marți, 25 noiembrie 2008 | 1 |
| Ședința inaugurală | 1 |
| Ședința Adunării Parlamentare Paritare | 1 |
| Componența Adunării Parlamentare Paritare | 1 |
| Acreditarea reprezentanților neparlamentari | 1 |
| Membrii supleanți | 1 |
| Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.388) | 2 |
| Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 15-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 271, 25.10.2008) | 2 |
| Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 24 noiembrie | 2 |
| Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.300/08/fin) privind eficiența ajutorului și definiția oficială a asistenței pentru dezvoltare | 2 |
| Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.247/08/fin), privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategiile de combatere a acesteia | 2 |
| Obiectivele de dezvoltare ale mileniului: dezbatere fără rezoluție | 3 |
| Formarea IT în țările ACP: dezbatere fără rezoluție | 3 |
| 2009/C 061/02 | Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 26 noiembrie 2008 | 4 |
| Membrii supleanți | 4 |
| Declarația de la Port Moresby privind actuala criză globală: dezbatere | 4 |
| Chestiunea urgentă nr. 1: Situația din Mauritania | 4 |
| Chestiunea urgentă nr. 2: Situația din Zimbabwe | 4 |
| Acorduri de parteneriat economic — situația actuală: dezbatere fără rezoluție | 4 |
| 2009/C 061/03 | Procesul-verbal al reuniunii de joi, 27 noiembrie 2008 | 5 |
| Membrii supleanți | 5 |
| Declarația copreședintei privind atacurile teroriste din Mumbai, India | 5 |
| Declarația dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar | 5 |
| Timpul afectat întrebărilor adresate Comisiei | 5 |
| Măsurile Comisiei privind rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 15-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, care a avut loc la Ljubljana (Slovenia) | 5 |
| Declarația dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar | 5 |
| Dezbatere cu Comisia Europeană | 6 |
| Comisia pentru afaceri politice (ACP-UE/100.291/08/fin), privind protecția civililor în timpul operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și organizațiilor regionale | 6 |
| Comunicările copreședinelui | 6 |
| Declarația dlui Lucien Marie-Noël Bembamba, ministrul afacerilor economice și financiare (Burkina Faso), președintele în exercițiu al Consiliului ACP | 6 |
| Declarația fostului ministru delegat pentru cooperare și francofonie, dl Pierre-André Wiltzer, reprezentând președintele în exercițiu al Consiliului UE | 6 |
| Timpul afectat întrebărilor adresate Consiliului | 6 |
| Dezbatere cu Consiliul | 6 |
| Schimbările climatice — impactul asupra statelor mici insulare: dezbatere fără rezoluție | 6 |
| Prezentarea Comitetului Economic și Social European și a reprezentanților societății civile la nivel regional | 7 |
| Documentele de strategie pe țări și pe regiuni pentru al 10-lea FED | 7 |
| 2009/C 061/04 | Procesul-verbal al reuniunii de vineri, 28 noiembrie 2008 | 8 |
| Membrii supleanți | 8 |
| Aprobarea procesului-verbal de joi dimineața, 27 noiembrie 2008 | 8 |
| Rapoarte de sinteză ale atelierelor | 8 |
| Votul privind revizuirea Regulamentului de procedură | 8 |
| Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente | 8 |
| Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente | 8 |
| Adoptarea Declarației de la Port Moresby privind criza alimentară și financiară globală | 8 |
| Chestiuni diverse | 9 |
| Data și locul celei de-a 17-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 9 |
| Anexa I   Lista Alfabetică A Membrilor Adunării Parlamentare Paritare | 10 |
| Anexa II   Lista de prezență la sesiunea din 25-28 noiembrie de la Port Moresby | 14 |
| Anexa III   Anexa ședinței de marți, 25 noiembrie 2008 | 18 |
| Anexa IV   Rezoluții adoptate | 19 |
| —   Rezoluție privind protecția civililor în timpul misiunilor de menținere a păcii ale ONU și ale organizațiilor regionale | 19 |
| —   Rezoluția privind eficiența ajutorului și definiția ajutorului public pentru dezvoltare | 26 |
| —   Rezoluția privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategii de combatere a muncii copiilor | 31 |
| —   Rezoluție privind situația din Mauritania | 37 |
| —   Rezoluția privind situația din Zimbabwe | 40 |
| —   Declarația de la Port Moresby privind criza alimentară și financiară | 42 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea parlamentară paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parteA 16-a sesiune a avut loc la Port Moresby (Papua Noua Guinee) între 25 și 28 noiembrie 2008.

2009/C 061/01

Procesul-verbal al reuniunii de marți, 25 noiembrie 2008

1

Ședința inaugurală

1

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

1

Componența Adunării Parlamentare Paritare

1

Acreditarea reprezentanților neparlamentari

1

Membrii supleanți

1

Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.388)

2

Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 15-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 271, 25.10.2008)

2

Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 24 noiembrie

2

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.300/08/fin) privind eficiența ajutorului și definiția oficială a asistenței pentru dezvoltare

2

Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.247/08/fin), privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategiile de combatere a acesteia

2

Obiectivele de dezvoltare ale mileniului: dezbatere fără rezoluție

3

Formarea IT în țările ACP: dezbatere fără rezoluție

3

2009/C 061/02

Procesul-verbal al reuniunii de miercuri, 26 noiembrie 2008

4

Membrii supleanți

4

Declarația de la Port Moresby privind actuala criză globală: dezbatere

4

Chestiunea urgentă nr. 1: Situația din Mauritania

4

Chestiunea urgentă nr. 2: Situația din Zimbabwe

4

Acorduri de parteneriat economic — situația actuală: dezbatere fără rezoluție

4

2009/C 061/03

Procesul-verbal al reuniunii de joi, 27 noiembrie 2008

5

Membrii supleanți

5

Declarația copreședintei privind atacurile teroriste din Mumbai, India

5

Declarația dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar

5

Timpul afectat întrebărilor adresate Comisiei

5

Măsurile Comisiei privind rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 15-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, care a avut loc la Ljubljana (Slovenia)

5

Declarația dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar

5

Dezbatere cu Comisia Europeană

6

Comisia pentru afaceri politice (ACP-UE/100.291/08/fin), privind protecția civililor în timpul operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și organizațiilor regionale

6

Comunicările copreședinelui

6

Declarația dlui Lucien Marie-Noël Bembamba, ministrul afacerilor economice și financiare (Burkina Faso), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

6

Declarația fostului ministru delegat pentru cooperare și francofonie, dl Pierre-André Wiltzer, reprezentând președintele în exercițiu al Consiliului UE

6

Timpul afectat întrebărilor adresate Consiliului

6

Dezbatere cu Consiliul

6

Schimbările climatice — impactul asupra statelor mici insulare: dezbatere fără rezoluție

6

Prezentarea Comitetului Economic și Social European și a reprezentanților societății civile la nivel regional

7

Documentele de strategie pe țări și pe regiuni pentru al 10-lea FED

7

2009/C 061/04

Procesul-verbal al reuniunii de vineri, 28 noiembrie 2008

8

Membrii supleanți

8

Aprobarea procesului-verbal de joi dimineața, 27 noiembrie 2008

8

Rapoarte de sinteză ale atelierelor

8

Votul privind revizuirea Regulamentului de procedură

8

Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

8

Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente

8

Adoptarea Declarației de la Port Moresby privind criza alimentară și financiară globală

8

Chestiuni diverse

9

Data și locul celei de-a 17-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

9

Anexa I   Lista Alfabetică A Membrilor Adunării Parlamentare Paritare

10

Anexa II   Lista de prezență la sesiunea din 25-28 noiembrie de la Port Moresby

14

Anexa III   Anexa ședinței de marți, 25 noiembrie 2008

18

Anexa IV   Rezoluții adoptate

19

—   Rezoluție privind protecția civililor în timpul misiunilor de menținere a păcii ale ONU și ale organizațiilor regionale

19

—   Rezoluția privind eficiența ajutorului și definiția ajutorului public pentru dezvoltare

26

—   Rezoluția privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategii de combatere a muncii copiilor

31

—   Rezoluție privind situația din Mauritania

37

—   Rezoluția privind situația din Zimbabwe

40

—   Declarația de la Port Moresby privind criza alimentară și financiară

42

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Adunarea parlamentară paritară a acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte A 16-a sesiune a avut loc la Port Moresby (Papua Noua Guinee) între 25 și 28 noiembrie 2008.

| 16.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 61/1

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MARȚI, 25 NOIEMBRIE 2008

(2009/C 61/01)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 11.45)

Ședința inaugurală

S-au adresat Adunării următorii:

Copreședintele în exercițiu al Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, dl Tony Aimo (Papua Noua Guinee), copreședinta Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, dna Glenys Kinnock, și vice-prim-ministrul Papua Noua Guinee, dl dr Puka Temu.

(Reuniunea a fost suspendată la ora 11.50 și reluată la 15.15)

Prezidată de dna KINNOCK

Copreședinte

Ședința Adunării Parlamentare Paritare

Copreședinta a salutat toți participanții.

1.   Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședinta a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, transmisă de autoritățile statelor ACP și de Președintele Parlamentului European, va fi anexată la procesul-verbal.

2.   Acreditarea reprezentanților neparlamentari

Copreședintele a informat că autoritățile statelor ACP au trimis o listă cu reprezentanții neparlamentari. În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Acordul de parteneriat și cu articolul 1 din Regulamentul de procedură al Adunării Parlamentare Paritare, a propus ca numele acestora să fie listate în anexa la procesul-verbal.

Adunarea Parlamentară Paritară a aprobat această propunere.

3.   Membrii supleanți

Copreședintele a anunțat următorii membri supleanți: Audy (pentru Coelho), Budreikaitė (pentru Busk), Ford (pentru Arif), Gill (pentru Gröner), Goebbels (pentru Bullmann), Hutchinson (pentru McAvan), Jäätteenmäki (pentru Morillon), Lavarra (pentru Zani), Leinen (pentru Jöns), Maldeikis (pentru Louis), Martin D. (pentru Fraile Cantón), Neris (pentru Ferreira E.), Olajos (pentru Mitchell), Sornosa Martínez (pentru Scheele), Sudre (pentru Gaubert) și Zwiefka (pentru Záborská).

4.   Adoptarea proiectului de ordine de zi (ACP-UE/100.388)

Au intervenit: Assarid (Mali), Deva, Cashman, Bowis, Martens, Gahler și Straker (Saint Vincent și Grenadine).

Proiectul de ordine de zi a fost adoptat așa cum este prezentat în acest proces-verbal.

5.   Aprobarea procesului-verbal al celei de-a 15-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE (JO C 271, 25.10.2008)

Procesul-verbal a fost aprobat.

6.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv ale deciziilor luate de către Birou în cadrul reuniunii din 24 noiembrie

Copreședintele s-a referit la deciziile reuniunii Biroului de luni, 24 noiembrie:

| — | Pirateriile din apele somaleze ar trebui dezbătute în Comisia pentru afaceri politice la următoarea sa reuniune din februarie 2009; |
| --- | --- |

—

Pirateriile din apele somaleze ar trebui dezbătute în Comisia pentru afaceri politice la următoarea sa reuniune din februarie 2009;

| — | Chestiunea diurnelor membrilor ACP și a diferitelor reguli privind plata indemnizațiilor membrilor PE și ACP urmează a fi ridicată de către Comisarul Louis Michel în cursul săptămânii și supusă atenției Biroului la următoarea sa reuniune; |
| --- | --- |

—

Chestiunea diurnelor membrilor ACP și a diferitelor reguli privind plata indemnizațiilor membrilor PE și ACP urmează a fi ridicată de către Comisarul Louis Michel în cursul săptămânii și supusă atenției Biroului la următoarea sa reuniune;

| — | Chestiunea referitoare la banane va fi ridicată în cursul dezbaterii APE; |
| --- | --- |

—

Chestiunea referitoare la banane va fi ridicată în cursul dezbaterii APE;

| — | Biroul va da o declarație privind absența la APP a președintelui în exercițiu al Consiliului UE; |
| --- | --- |

—

Biroul va da o declarație privind absența la APP a președintelui în exercițiu al Consiliului UE;

| — | Secretariatul comun va începe pregătirile pentru o misiune APP de observare a alegerilor europene din iunie 2009 din Regatul Unit și dintr-un alt stat membru; |
| --- | --- |

—

Secretariatul comun va începe pregătirile pentru o misiune APP de observare a alegerilor europene din iunie 2009 din Regatul Unit și dintr-un alt stat membru;

| — | Cea de-a treia reuniune regională urmează să aibă loc la 23 februarie 2009 în regiunea Caraibelor, în urma unei invitații oficiale care trebuie primită până la 10 decembrie; |
| --- | --- |

—

Cea de-a treia reuniune regională urmează să aibă loc la 23 februarie 2009 în regiunea Caraibelor, în urma unei invitații oficiale care trebuie primită până la 10 decembrie;

| — | O a patra reuniune regională va avea loc imediat după cea de-a 18-a sesiune din regiunea Africii de Vest, într-o țară ce urmează a fi stabilită de către membrii din regiune; |
| --- | --- |

—

O a patra reuniune regională va avea loc imediat după cea de-a 18-a sesiune din regiunea Africii de Vest, într-o țară ce urmează a fi stabilită de către membrii din regiune;

| — | De documentele de strategie regională pentru regiunile ACP se va ocupa Comisia pentru dezvoltare economică, comerț și finanțe, începând cu următoarea sa reuniune și cu consultarea celorlalte comisii în domeniile lor de competență; |
| --- | --- |

—

De documentele de strategie regională pentru regiunile ACP se va ocupa Comisia pentru dezvoltare economică, comerț și finanțe, începând cu următoarea sa reuniune și cu consultarea celorlalte comisii în domeniile lor de competență;

| — | Raportul Biroului din domeniul drepturilor omului, referitor la pedeapsa capitală, a fost adoptat cu amendamente și urmează să fie făcut public; |
| --- | --- |

—

Raportul Biroului din domeniul drepturilor omului, referitor la pedeapsa capitală, a fost adoptat cu amendamente și urmează să fie făcut public;

| — | Raportul Biroului privind actorii nestatali va fi finalizat la următoarea reuniune a acestuia; |
| --- | --- |

—

Raportul Biroului privind actorii nestatali va fi finalizat la următoarea reuniune a acestuia;

| — | A 17-a sesiune va avea loc în Praga (Republica Cehă) între 6 și 9 aprilie 2009, iar a 18-a în Luanda (Angola), între 30 noiembrie și 3 decembrie 2009. |
| --- | --- |

—

A 17-a sesiune va avea loc în Praga (Republica Cehă) între 6 și 9 aprilie 2009, iar a 18-a în Luanda (Angola), între 30 noiembrie și 3 decembrie 2009.

Adunarea a aprobat cererea UEMVA (Uniunea Economică și Monetară Vest Africană) de a primi statut de observator.

Copreședinta a prezentat evenimentele sociale ale săptămânii și cele trei ateliere de miercuri după-amiaza. Ea a dat, de asemenea, detalii despre modul în care s-a alocat timpul pentru alocuțiuni.

Președinta a anunțat că termenele au fost următoarele:

| — | pentru amendamentele la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele înaintate de comisiile permanente: marți, 25 noiembrie la ora 16.00; |
| --- | --- |

—

pentru amendamentele la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele înaintate de comisiile permanente: marți, 25 noiembrie la ora 16.00;

| — | pentru amendamentele la propunerile de rezoluție de compromis și la alte propuneri de rezoluție ce trebuiau supuse la vot urgent: miercuri, 26 noiembrie la ora 12; |
| --- | --- |

—

pentru amendamentele la propunerile de rezoluție de compromis și la alte propuneri de rezoluție ce trebuiau supuse la vot urgent: miercuri, 26 noiembrie la ora 12;

| — | pentru întrebările legate de metodele de votare: marți, 27 noiembrie la ora 18.00, în scris. |
| --- | --- |

—

pentru întrebările legate de metodele de votare: marți, 27 noiembrie la ora 18.00, în scris.

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.300/08/fin) privind eficiența ajutorului și definiția oficială a asistenței pentru dezvoltare

Dl William (Seychelles) și dna Van Lancker au prezentat raportul.

Au intervenit: Dombrovskis, Baldeh (Gambia), Budreikaitė, Deerpalsing (Mauritius), Deva, Kamar (Kenya), Alma (Niger), Martens, Rosati, Deng Dekuek (Sudan), Agnoletto, Jean-Marie (St. Lucia), Sudre, Ramotar (Guyana) și Baum (Comisia Europeană).

Dl William (Seychelles) și dna Van Lancker au răspuns întrebărilor puse în cadrul dezbaterii.

Comisia pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/100.247/08/fin), privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategiile de combatere a acesteia

Dna Sithole (Mozambic) și dl Aylward au prezentat raportul.

Au intervenit: Bowis, Haug, Schmidt O., Assarid (Mali), Grabowska, Alma (Niger), Novak, Deng Dekuek (Sudan), William (Seychelles), Deva, Roithova, Jouye de Grandmaison și Baum (Comisia Europeană).

Dna Sithole (Mozambique) și dl Aylward au răspuns întrebărilor puse în cadrul dezbaterii.

9.   Obiectivele de dezvoltare ale mileniului: dezbatere fără rezoluție

Copreședintele a prezentat tema.

Au intervenit: Pimple (Campania Millennium a ONU), Gomes, Toga (Ethiopia), Bowis, Kamar (Kenya), Budreikaitė, Tabai (Kiribati), Mataola (Malawi), Assarid (Mali), Gill, Deerpalsing (Mauritius), Aubert, Abdullahi (Nigeria), William (Seychelles), Novak, Zimmer, Mugambe (Uganda) și Baum (Comisia Europeană).

Dl Mugambe (Uganda) a atras atenția Adunării asupra a două probleme deosebit de îngrijorătoare în regiunea Est Africană: mortalitatea maternă (MDG5) și proliferarea armelor de calibru mic și a armelor ușoare. Copreședintele și-a exprimat sprijinul moral pentru APP și a propus abordarea acestor chestiuni în cadrul unei reuniuni regionale a APP.

10.   Formarea IT în țările ACP: dezbatere fără rezoluție

Copreședintele a prezentat tema.

Au intervenit: Pagelio (Secretar pentru educație, Papua Noua Guinee), Deva, Martens, Leinen și Ribeiro e Castro.

(Ședința s-a încheiat la ora 19.00)

Wilkie RASMUSSEN și

Glenys KINNOCK

Copreședinți

Sir John KAPUTIN și

Dietmar NICKEL

Cosecretari-Generali

---

| 16.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 61/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 61/4

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE MIERCURI, 26 NOIEMBRIE 2008

(2009/C 61/02)

(Ședința a fost deschisă la ora 9.30)

Prezidată de dl RASMUSSEN

Copreședinte

1.   Membrii supleanți

Copreședintele a anunțat următorii membri supleanți: Audy (pentru Coelho), Budreikaitė (pentru Busk), Czarnecki (pentru de Villiers), Ford (pentru Arif), Gill (pentru Gröner), Goebbels (pentru Bullmann), Hutchinson (pentru McAvan), Jäätteenmäki (pentru Morillon), Lavarra (pentru Zani), Leinen (pentru Jöns), Maldeikis (pentru Louis), Martin D. (pentru Fraile Cantón), Neris (pentru Ferreira E.), Olajos (pentru Mitchell), Sudre (pentru Gaubert) și Zwiefka (pentru Záborská).

2.   Declarația de la Port Moresby privind actuala criză globală: dezbatere

Copreședintele a prezentat tema.

Au intervenit: Boto (Centrul Technic pentru Cooperare Agricolă și Rurală), Dombrovskis, Martens, Toga (Ethiopia), Neris, Kamar (Kenya), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Bowis, Ramotar (Guyana), Olajos, Assarid (Mali), Gomes, Deerpalsing (Mauritius), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Aubert, Jean Marie (St. Lucia), Goebbels, William (Seychelles), Ford, Roithova și Baum (Comisia Europeană).

3.   Chestiunea urgentă nr. 1: Situația din Mauritania

Au intervenit: Audy, Bounkoulou (Republica Congo), Toga (Ethiopia), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Assarid (Mali), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Mauro, Straker (St Vincent și Grenadine), Lehideux, Guelaye (Mauritania) și Baum (Comisia Europeană).

Dl Mauro a propus ca una dintre reuniunile Biroului APP să aibă loc în Mauritania. Copreședintele a replicat că această chestiune va fi adusă în atenția Biroului.

4.   Chestiunea urgentă nr. 2: Situația din Zimbabwe

Au intervenit: Gahler, de Sousa (Angola), Bounkoulou (Republica Congo), Gomes, Ribeiro e Castro, Grabowska, Assarid (Mali), Kaczmarek, Alma (Niger), Zimmer, Straker (St Vincent și Grenadine), Dillen, Deng Dekuek (Sudan), Schmidt O., Chidakwa (Zimbabwe), Holland (Zimbabwe) și Baum (Comisia Europeană).

5.   Acorduri de parteneriat economic — situația actuală: dezbatere fără rezoluție

Copreședintele a prezentat tema.

Au intervenit: Thompson (Comisia Europeană), Gosselin (Secretariatul Forumului Inslulelor din Pacific), Schröder, Danata (Camerun), Toga (Ethiopia), Hutchinson, Kamar (Kenya), Lahai (Sierra Leone), Ford, Agnoletto, Deerpalsing (Mauritius), Mushelenga (Namibia), Audy, Alma (Niger), Abdullahi (Nigeria), Ribeiro e Castro, Polisi (Rwanda), Martin D., William (Seychelles), Mugambe (Uganda) și Milupi (Zambia).

Dl Thompson (Comisia Europeană) a răspuns la întrebări.

În cadrul unei moțiuni de ordine, dl Audy a declarat că consideră declarația Biroului privind absența la APP a Președintelui în exercițiu al Consiliului Uniunii Europene inexactă și a solicitat clarificări cu privire la statutul documentului. Copreședintele a precizat că este un document al Biroului.

Copreședintele a anunțat că, în afară de cele trei ateliere deja anunțate, la cererea membrilor, se organizează două excursii, miercuri după-amiaza, în regiunea de vest și cea de est a Hiri.

Copreședintele a atras atenția membrilor asupra cazului dlui Hans Joachim Keil, deputat în Parlament, ministru asociat al Samoa și purtător principal de cuvânt ministerial al ACP Pacific pentru negocierile APE, care a fost arestat în Statele Unite în septembrie 2008 pe motive legate de imigrare și a fost apoi eliberat pe cauțiune.

(Ședința a fost suspendată la ora 13.30)

Wilkie RASMUSSEN și

Glenys KINNOCK

Copreședinți

Sir John KAPUTIN și

Dietmar NICKEL

Cosecretari-Generali

---

| 16.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 61/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 61/5

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE JOI, 27 NOIEMBRIE 2008

(2009/C 61/03)

(Reuniunea a fost deschisă la ora 9.20)

Prezidată de dna KINNOCK

Copreședintă

1.   Membrii supleanți

Copreședintele a anunțat următorii membri supleanți: Audy (pentru Coelho), Budreikaitė (pentru Busk), Czarnecki (pentru de Villiers), Ford (pentru Arif), Gill (pentru Gröner), Goebbels (pentru Bullmann), Hutchinson (pentru McAvan), Jäätteenmäki (pentru Morillon), Lavarra (pentru Zani), Leinen (pentru Jöns), Maldeikis (pentru Louis), Martin D. (pentru Fraile Cantón), Neris (pentru Ferreira E.), Olajos (pentru Mitchell), Pomés Ruiz (pentru López-Istúriz White), Sornosa Martínez (pentru Scheele), Sudre (pentru Gaubert) și Zwiefka (pentru Záborská).

2.   Declarația copreședintei privind atacurile teroriste din Mumbai, India

Au intervenit: Copreședinta Kinnock, Bowis, Gill și Baldeh (Gambia).

S-a decis ca copreședinții să adreseze o scrisoare de condoleanțe autorităților indiene.

3.   Declarația dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar

Comisarul Michel a dat o declarație în numele Comisiei.

4.   Timpul afectat întrebărilor adresate Comisiei

În total, au fost puse Comisiei 17 întrebări.

Comisia răspunsese anterior întrebărilor în scris, iar dl Michel a răspuns oral întrebărilor suplimentare adresate de următorii:

Întrebarea 1 — dl O. Schmidt — privind efectele crizei financiare asupra Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (OMD) și a Acordurilor de parteneriat economic (APE).

Întrebarea 2 — dl Assarid (Mali) — privind asistența oficială pentru dezvoltare.

Întrebarea 3 — dl Tapsoba (Burkina Faso) privind criza financiară.

Întrebarea 6 — dl Van Lancker — privind revizuirea la jumătatea perioadei a documentelor de strategie de țară (DST) pentru cel de-al 10-lea Fond European pentru Dezvoltare (FED).

Întrebarea 8 — dl Van Hecke — privind credibilitatea Tribunalului Penal Internațional (TPI).

Întrebarea 10 — dl Hutchinson — privind munca decentă.

Întrebarea 12 — dl Bowis — referitoare la Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CDPD).

Întrebarea 14 — dna Aubert — privind resursele naturale.

Întrebarea 4 — dl Leinen — privind Acordurile de parteneriat economic (APE) și societatea civilă.

Întrebarea 5 — dl Ford — privind Acordul complet de parteneriat economic (APE) cu Fiji și Papua Noua Guinee.

Întrebarea 16 — dl William (Seychelles) — privind finanțarea Centrului pentru dezvoltarea întreprinderilor (CDE).

Întrebarea 9 — dna Gomes — privind încălcările drepturilor omului în Angola.

Întrebarea 15 — dna Neris — privind ajutorul european în urma catastrofei naturale din Haiti.

Autorii întrebărilor 13 — dna Carlotti, reprezentată de dl Hutchinson — și 17 — dl Jardim Fernandes, reprezentat de dna Gomes — nu au avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor 11 și 7 nu au fost prezenți.

5.   Măsurile Comisiei privind rezoluțiile adoptate în cadrul celei de-a 15-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, care a avut loc la Ljubljana (Slovenia)

Comisarul Michel s-a referit la documentul care fusese distribuit, în care se detaliau măsurile luate de Comisie în urma rezoluțiilor adoptate la Ljubljana (Slovenia).

Declarația dlui Louis Michel, membru al Comisiei Europene responsabil pentru dezvoltare și ajutor umanitar

Comisarul Michel a dat o declarație în numele Comisiei.

Au intervenit: Copreședinta Kinnock, De Sousa (Angola), Hutchinson, Bounkoulou (Republica Congo), Polisi (Rwanda), Aubert, Milupi (Zambia), Schröder, Sithole (Mozambic), Van Hecke, Atim-Ogwal (Uganda), Gomes, Danata (Camerun) și Enguda Litumba (Republica Democrată Congo).

Comisarul Michel a răspuns întrebărilor.

7.   Dezbatere cu Comisia Europeană

Au intervenit: Audy, Derpaalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Jimenez (Republica Dominicană), Gahler, Holland (Zimbabwe), Cashman și Jacinthe (Haiti).

Comisarul Michel a răspuns întrebărilor.

Ca răspuns la ultima întrebare, a dl Baldeh (Gambia), privind diurnele membrilor ACP, Comisarul Michel a explicat că responsabilitatea pentru gestionarea bugetului membrilor ACP revine secretariatului ACP.

Comisia pentru afaceri politice (ACP-UE/100.291/08/fin), privind protecția civililor în timpul operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și organizațiilor regionale

Dl Klassou (Togo) și dl Van Hecke au prezentat raportul.

Au intervenit: Kaczmarek, Mustafa (Sudan), Gomes, Enguda Litumba (Republica Democrată Congo), Ali (Ethiopia), Aubert, Ramotar (Guyana), Zimmer, Zwiefka și Baum (Comisia Europeană).

Dl Klassou (Togo) și dl Van Hecke au încheiat dezbaterea.

(Ședința a fost suspendată la 13.05 și reluată la 15.25)

Prezidată de dl RASMUSSEN

Copreședinte

9.   Comunicările copreședinelui

Copreședintele a anunțat că, în urma declarației de dimineață a dlui Michel privind diurnele membrilor ACP, a fost mandatat de grupul ACP să-i trimită o scrisoare, al cărui rezultat va fi comunicat în următoarea reuniune a Biroului.

Copreședintele a reamintit membrilor că Biroul a elaborat o declarație, care a fost deja distribuită, în care își exprima regretul pentru absența Președintelui în exercițiu al Consiliului Uniunii Europene la sesiunea Adunării Parlamentare Paritare.

10.   Declarația dlui Lucien Marie-Noël Bembamba, ministrul afacerilor economice și financiare (Burkina Faso), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

Dl Bembamba a dat o declarație în numele Consiliului ACP.

11.   Declarația fostului ministru delegat pentru cooperare și francofonie, dl Pierre-André Wiltzer, reprezentând președintele în exercițiu al Consiliului UE

Dl Wiltzer a dat o declarație în numele Consiliului UE.

12.   Timpul afectat întrebărilor adresate Consiliului

Consiliului ACP i s-a adresat o singură întrebare.

Dl Bembamba a răspuns întrebării.

Întrebarea nr. 1 — dl William (Seychelles) — privind pescuitul.

Consiliului UE i s-au adresat 15 întrebări.

Dl Wiltzer a răspuns întrebării următoare și întrebărilor suplimentare, la unele dintre care a răspuns, de asemenea, dl Bembamba.

Întrebarea 5 — dl Tapsoba (Burkina Faso) — privind criza financiară.

Întrebarea nr. 6 — dna Van Lancker (reprezentând-o pe dna Carlotti) — privind programarea bugetului intra-ACP în cadrul celui de-al 10-lea FED.

Întrebarea nr. 7 — dl Agnoletto — privind accesul la medicamentele de bază.

Întrebarea nr. 14 — dl Schmidt — privind Dawit Isaak, Eritreea.

Întrebarea 15 — dna Gomes — privind încălcările drepturilor omului în Angola.

Întrebarea 9 — dl Bowis — referitoare la Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități.

Următoarele întrebări nu au fost urmate de întrebări suplimentare:

Întrebarea nr. 2 — dl Van Hecke — privind criza financiară globală și întrebarea nr. 3 — dl Leinen — privind criza financiară.

Întrebarea 4 — dl Assarid (Mali) — privind asistența oficială pentru dezvoltare.

Întrebarea nr. 12 — dna Van Lancker — privind finanțarea pentru planificarea familială, serviciile de bază și cercetarea legate de sănătatea reproducerii.

Întrebarea nr. 8 — dna Neris — privind cooperarea regională ca reacție la catastrofa naturală din Haiti.

Întrebarea nr. 16 — dna Gomes (pentru dl Jardim Fernandes) — privind relațiile UE — Zimbabwe.

Întrebarea 10 — dna Aubert — privind resursele naturale.

Întrebarea nr. 13 — dl William (Seychelles) — privind Adunarea Parlamentară a Națiunilor Unite.

13.   Dezbatere cu Consiliul

Au intervenit: Naib (Eritrea), Sudre, Veneto, Milebou (Gabon), William (Seychelles), Assarid (Mali), Bembamba (ACP Council) și Wiltzer (Consiliul UE).

14.   Schimbările climatice — impactul asupra statelor mici insulare: dezbatere fără rezoluție

Au intervenit: Saulei (Centrul de Studii postuniversitare a Universității din PNG), Yausause (Departamentul pentru schimbările climatice, Ministerul madiului, PNG), Bowis, Bounkoulou (Republica Congo), Cashman, Baldeh (Gambia), Jouye de Grandmaison, Ramotar (Guyana), Rosati, Assarid (Mali), Jäätteenmäki, William (Seychelles) și Sabatucci (Comisia Europeană).

15.   Prezentarea Comitetului Economic și Social European și a reprezentanților societății civile la nivel regional

Au intervenit: Jahier (Comitetul de monitorizare CESE ACP-UE) și Anthony (Comitetul de monitorizare CESE ACP-UE și sindicatele din Fiji).

16.   Documentele de strategie pe țări și pe regiuni pentru al 10-lea FED

Au intervenit: Baum (Comisia Europeană), Lahai (Sierra Leone), Assarid (Mali), Kombo (Kenya), Danata (Camerun), Thomas (St Kitts și Nevis), Tapsoba (Burkina Faso) și William (Seychelles).

(Ședința s-a încheiat la ora 19.07)

Wilkie RASMUSSEN și

Glenys KINNOCK

Copreședinți

Sir John KAPUTIN și

Dietmar NICKEL

Cosecretari-Generali

---

| 16.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 61/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 61/8

---

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE VINERI, 28 NOIEMBRIE 2008

(2009/C 61/04)

(Ședința a fost deschisă la 8.50)

Prezidată de dna KINNOCK

Copreședintă

1.   Membrii supleanți

Copreședintele a anunțat următorii membri supleanți:

Attard-Montalto (pentru Fernandes), Audy (pentru Coelho), Budreikaitė (pentru Busk), Czarnecki (pentru de Villiers), Ford (pentru Arif), Gill (pentru Gröner), Goebbels (pentru Bullmann), Hutchinson (pentru McAvan), Jäätteenmäki (pentru Morillon), Lavarra (pentru Zani), Leinen (pentru Jöns), Maldeikis (pentru Louis), Martin D. (pentru Fraile Cantón), Neris (pentru Ferreira E.), Olajos (pentru Mitchell), Sornosa Martínez (pentru Scheele), Sudre (pentru Gaubert) și Zwiefka (pentru Záborská)

2.   Aprobarea procesului-verbal de joi dimineața, 27 noiembrie 2008

Procesele-verbale au fost aprobate.

3.   Rapoarte de sinteză ale atelierelor

| — | Dl Bernard Lehideux, privind regiunea autonomă Bougainville; |
| --- | --- |

—

Dl Bernard Lehideux, privind regiunea autonomă Bougainville;

| — | Dl Waven William (Seychelles) privind pescuitul, mai ales de ton, în contextul Acordului de Parteneriat Economic (APE) dintre Papua Noua Guinee și Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

—

Dl Waven William (Seychelles) privind pescuitul, mai ales de ton, în contextul Acordului de Parteneriat Economic (APE) dintre Papua Noua Guinee și Uniunea Europeană.

| — | Dl Ibrahim I. Matola (Malawi) privind malaria, tuberculoza și HIV-AIDS. |
| --- | --- |

—

Dl Ibrahim I. Matola (Malawi) privind malaria, tuberculoza și HIV-AIDS.

4.   Votul privind revizuirea Regulamentului de procedură

Propunerea a fost adoptată de ambele camere, în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul de procedură.

5.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

| — | Raport privind protecția civililor în timpul operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și organizațiilor regionale (ACP-UE7100.291/08/fin) — Comisia pentru afaceri politice. Coraportori: Dr Komi Selom Klassou (Togo) și dl Johan Van Hecke.
  Rezoluția a fost adoptată în unanimitate fără amendamente. |
| --- | --- |

—

Raport privind protecția civililor în timpul operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și organizațiilor regionale (ACP-UE7100.291/08/fin) — Comisia pentru afaceri politice. Coraportori: Dr Komi Selom Klassou (Togo) și dl Johan Van Hecke.

Rezoluția a fost adoptată în unanimitate fără amendamente.

| — | Raport privind eficiența ajutorului și definirea asistenței publice pentru dezvoltare (ACP — UE/100.300/08/fin) — Comisia pentru dezvoltare, finanțe și comerț. Coraportori: dl Waven William (Seychelles) și dna Anne Van Lancker.
  Au fost adoptate amendamentele 1-5, amendamentul de compromis 1 (cu un amendament oral depus de dl Agnoletto) și amendamentele 10-12.
  Rezoluția amendată a fost adoptată în unanimitate, cu o singură abținere. |
| --- | --- |

—

Raport privind eficiența ajutorului și definirea asistenței publice pentru dezvoltare (ACP — UE/100.300/08/fin) — Comisia pentru dezvoltare, finanțe și comerț. Coraportori: dl Waven William (Seychelles) și dna Anne Van Lancker.

Au fost adoptate amendamentele 1-5, amendamentul de compromis 1 (cu un amendament oral depus de dl Agnoletto) și amendamentele 10-12.

Rezoluția amendată a fost adoptată în unanimitate, cu o singură abținere.

| — | Raport privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategiile de combatere a acesteia (ACP-UE/100.247/08/fin) — Comisia pentru afaceri sociale și mediu. Coraportori: dna Ana Rita Sithole (Mozambic) și dl Liam Aylward.
  A fost adoptat amendamentul 1.
  A fost adoptat un amendament oral la considerentul AD, depus de dna Sithole (Mozambic).
  Cinci membri au solicitat votarea separată a punctului 32 și punctul a fost respins.
  Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate. |
| --- | --- |

—

Raport privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategiile de combatere a acesteia (ACP-UE/100.247/08/fin) — Comisia pentru afaceri sociale și mediu. Coraportori: dna Ana Rita Sithole (Mozambic) și dl Liam Aylward.

A fost adoptat amendamentul 1.

A fost adoptat un amendament oral la considerentul AD, depus de dna Sithole (Mozambic).

Cinci membri au solicitat votarea separată a punctului 32 și punctul a fost respins.

Rezoluția modificată a fost adoptată în unanimitate.

6.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție urgente

| — | Propunere de rezoluție de urgență privind situația din Mauritania (APP — UE/100.440/08/comp.)
  Dl Hutchinson a depus un amendament oral la punctul 13, care a fost adoptat.
  Au fost adoptate amendamentele 1-4.
  Rezoluția amendată a fost adoptată în unanimitate, cu o singură abținere. |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluție de urgență privind situația din Mauritania (APP — UE/100.440/08/comp.)

Dl Hutchinson a depus un amendament oral la punctul 13, care a fost adoptat.

Au fost adoptate amendamentele 1-4.

Rezoluția amendată a fost adoptată în unanimitate, cu o singură abținere.

| — | Propunere de rezoluție de urgență privind situația din Zimbabwe (APP-UE/100.439/08/comp.)
  Nu s-a depus niciun amendament.
  Rezoluția amendată a fost adoptată în unanimitate, cu o singură abținere.
  A intervenit: Ribeiro e Castro privind o eroare factică. |
| --- | --- |

—

Propunere de rezoluție de urgență privind situația din Zimbabwe (APP-UE/100.439/08/comp.)

Nu s-a depus niciun amendament.

Rezoluția amendată a fost adoptată în unanimitate, cu o singură abținere.

A intervenit: Ribeiro e Castro privind o eroare factică.

7.   Adoptarea Declarației de la Port Moresby privind criza alimentară și financiară globală

Declarația a fost adoptată prin aclamații.

Explicarea voturilor (articolul 16 din Regulamentul de procedură): Aubert și Hutchinson (oral) și Ford (în scris).

8.   Chestiuni diverse

Au intervenit: Mugambe (Uganda) și Gomes privind armele ușoare și armele de calibru mic, Ribeiro e Castro privind necesitatea de a aborda din timp problema costurilor ridicate în Luanda (Angola) și locul celei de-a 18-a sesiuni, Audy privind procedura adoptării declarațiilor prin aclamații, Bowis privind cele două vizite programate în paralele cu atelierele, Sithole (Mozambic) pentru a mulțumi autorităților din PNG pentru organizare, Danata (Camerun) privind chestiuni legate de transport, Ramotar (Guyana) pentru a sugera trimiterea unei scrisori președintelui nou ales al SUA, Barrack Obama prin care să fie invitat să participe la o sesiune APP.

Copreședintele a mulțumit autorităților din PNG pentru ospitalitate și pentru eforturile depuse pentru a organiza cea de-a 16-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare în Port Moresby și evenimentele sociale conexe.

9.   Data și locul celei de-a 17-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

A 17-a sesiune a APP urmează să aibă loc în 6-9 aprilie, la Praga (Republica Cehă).

Dna Roithova a declarat membrilor că vor fi bineveniți la Praga.

(Ședința s-a încheiat la ora 10.15)

Wilkie RASMUSSEN și

Glenys KINNOCK

Copreședinți

Sir John KAPUTIN și

Dietmar NICKEL

Cosecretari-Generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanți ACP | Reprezentanți PE |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (Insulele COOK), Copreședinte | KINNOCK, Copreședinte |
| ANGOLA (VP) | GAHLER (VP) |
| BURKINA FASO (VP) | VENTRE (VP) |
| CONGO Republica (VP) | JOUYE DE GRANDMAISON (VP) |
| CONGO Republica Democrată (VP) | CARLOTTI (VP) |
| ETHIOPIA (VP) | MITCHELL (VP) |
| GAMBIA (VP) | AUBERT (VP) |
| GUYANA (VP) | LULLING (VP) |
| PAPUA NOUA GUINEE (VP) | BIELAN (VP) |
| RWANDA (VP) | POLFER (VP) |
| INSULELE SOLOMON (VP) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| SURINAM (VP) | BOWIS (VP) |
| ZIMBABWE (VP) | GOUDIN (VP) |
| ANTIGUA & BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMAS | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BORRELL FONTELLES |
| BURUNDI | BULLMAN |
| CAMERUN | BUSK |
| CAPUL VERDE | CALLANAN |
| REPUBLICA CENTRAFRICANĂ | CASHMAN |
| CIAD | CIANI |
| COMOROS | COELHO |
| COASTA DE FILDAȘ | CORNILLET |
| DJIBOUTI | DEVA |
| DOMINICA | DILLEN |
| REPUBLICA DOMINICANĂ | DOMBROVSKIS |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | FERNANDES |
| ERITREEA | FERREIRA |
| FIJI | FRAILE CANTÓN |
| GABON | GAUBERT |
| GANA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| GUINEA-BISSAU | GURMAI |
| JAMAICA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KENYA | HOLM |
| KIRIBATI | IRUJO AMEZAGA |
| LESOTHO | JÖNS |
| LIBERIA | KACZMAREK |
| MADAGASCAR | KORHOLA |
| MALAWI | KOZLIK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MARSHALL, INSULELE (Republica) | LEHIDEUX |
| MAURITANIA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MAURITIUS | LOUIS |
| MICRONESIA (Federated States of) | McAVAN |
| MOZAMBIC | MARTENS |
| NAMIBIA | MAURO |
| NAURU (Republica) | MAYER |
| NIGER | MORILLON |
| NIGERIA | NOVAK |
| NIUE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| PALAU | RIBEIRO E CASTRO |
| SAINT KITTS AND NEVIS | ROITHOVÁ |
| SAINT LUCIA | ROSATI |
| SAINT VINCENT AND THE GRENADINES | SANZ PALACIO |
| SAMOA | SCHEELE |
| SÃO TOMÉ AND PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SENEGAL | SCHMIDT F. |
| SEYCHELLES | SCHMIDT O. |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SCHRÖDER |
| AFRICA DE SUD | SPERONI |
| SUDAN | STURDY |
| SWAZILAND | VAN HECKE |
| TANZANIA | VAN LANCKER |
| TIMOR-LESTE | VENETO |
| TOGO | de VILLIERS |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD ȘI TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | ZÁBORSKÁ |
| UGANDA | ZANI |
| VANUATU | ZĪLE |
| ZAMBIA | ZIMMER |

Reprezentanți ACP

Reprezentanți PE

RASMUSSEN (Insulele COOK), Copreședinte

KINNOCK, Copreședinte

ANGOLA (VP)

GAHLER (VP)

BURKINA FASO (VP)

VENTRE (VP)

CONGO Republica (VP)

JOUYE DE GRANDMAISON (VP)

CONGO Republica Democrată (VP)

CARLOTTI (VP)

ETHIOPIA (VP)

MITCHELL (VP)

GAMBIA (VP)

AUBERT (VP)

GUYANA (VP)

LULLING (VP)

PAPUA NOUA GUINEE (VP)

BIELAN (VP)

RWANDA (VP)

POLFER (VP)

INSULELE SOLOMON (VP)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

SURINAM (VP)

BOWIS (VP)

ZIMBABWE (VP)

GOUDIN (VP)

ANTIGUA & BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMAS

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BORRELL FONTELLES

BURUNDI

BULLMAN

CAMERUN

BUSK

CAPUL VERDE

CALLANAN

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CASHMAN

CIAD

CIANI

COMOROS

COELHO

COASTA DE FILDAȘ

CORNILLET

DJIBOUTI

DEVA

DOMINICA

DILLEN

REPUBLICA DOMINICANĂ

DOMBROVSKIS

GUINEEA ECUATORIALĂ

FERNANDES

ERITREEA

FERREIRA

FIJI

FRAILE CANTÓN

GABON

GAUBERT

GANA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

GUINEA-BISSAU

GURMAI

JAMAICA

HALL

HAITI

HAUG

KENYA

HOLM

KIRIBATI

IRUJO AMEZAGA

LESOTHO

JÖNS

LIBERIA

KACZMAREK

MADAGASCAR

KORHOLA

MALAWI

KOZLIK

MALI

LANGENDRIES

MARSHALL, INSULELE (Republica)

LEHIDEUX

MAURITANIA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MAURITIUS

LOUIS

MICRONESIA (Federated States of)

McAVAN

MOZAMBIC

MARTENS

NAMIBIA

MAURO

NAURU (Republica)

MAYER

NIGER

MORILLON

NIGERIA

NOVAK

NIUE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

PALAU

RIBEIRO E CASTRO

SAINT KITTS AND NEVIS

ROITHOVÁ

SAINT LUCIA

ROSATI

SAINT VINCENT AND THE GRENADINES

SANZ PALACIO

SAMOA

SCHEELE

SÃO TOMÉ AND PRÍNCIPE

SCHLYTER

SENEGAL

SCHMIDT F.

SEYCHELLES

SCHMIDT O.

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SCHRÖDER

AFRICA DE SUD

SPERONI

SUDAN

STURDY

SWAZILAND

VAN HECKE

TANZANIA

VAN LANCKER

TIMOR-LESTE

VENETO

TOGO

de VILLIERS

TONGA

WIELAND

TRINIDAD ȘI TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

ZÁBORSKÁ

UGANDA

ZANI

VANUATU

ZĪLE

ZAMBIA

ZIMMER

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| IBOVI (REP.CONGO), Copreședinte | CALLANAN, Copreședinte |
| CHERON (HAITI), VP | JÖNS, VP |
| AIMO (PAPUA NOUA GUINEE), VP | POLFER, VP |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| REP. CENTRAFRICANĂ | DILLEN |
| INSULELE COOK | GAHLER |
| AMON-AGO (COASTA DE FILDEȘ) | GAUBERT |
| MUSA NAIB (ERITREEA) | GOMES |
| TOGA (ETIOPIA) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIJI) | GRÖNER |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON) | GURMAI |
| KUMI (GHANA) | KACZMAREK |
| GRENADA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUINEEA | LOUIS |
| GUYANA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KAMAR (KENYA) | MAURO |
| KOLLIE (LIBERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| STRAKER (SAINT VINCENT ȘI GRENADINE) | SCHMIDT F. |
| AFRICA DE SUD | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANZANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| TUVALU | ZANI |
| MANDIZHA (ZIMBABWE) | ZIMMER |

Membri ACP

Membri PE

IBOVI (REP.CONGO), Copreședinte

CALLANAN, Copreședinte

CHERON (HAITI), VP

JÖNS, VP

AIMO (PAPUA NOUA GUINEE), VP

POLFER, VP

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

REP. CENTRAFRICANĂ

DILLEN

INSULELE COOK

GAHLER

AMON-AGO (COASTA DE FILDEȘ)

GAUBERT

MUSA NAIB (ERITREEA)

GOMES

TOGA (ETIOPIA)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIJI)

GRÖNER

MILEBOU-AUBUSSON (GABON)

GURMAI

KUMI (GHANA)

KACZMAREK

GRENADA

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUINEEA

LOUIS

GUYANA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KAMAR (KENYA)

MAURO

KOLLIE (LIBERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

STRAKER (SAINT VINCENT ȘI GRENADINE)

SCHMIDT F.

AFRICA DE SUD

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANZANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

TUVALU

ZANI

MANDIZHA (ZIMBABWE)

ZIMMER

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| KGATHI (BOTSWANA), Copreședinte | SCHLYTER, Copreședinte |
| KUTEKALA (REP. DEM. CONGO) VP | DOMBROVSKIS, VP |
| WAZIRI (NIGERIA), VP | RIBEIRO E CASTRO, VP |
| BARBADOS | AGNOLETTO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BEREND |
| GUINEEA ECUATORIALĂ | BULLMANN |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA) | BUSK |
| TIHELI (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURITANIA) | FERREIRA |
| MICRONESIA (Statele Federale ale) | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | KINNOCK |
| PALAU | KOZLÍK |
| POLISI (RWANDA) | LANGENDRIES |
| SAMOA | LEHIDEUX |
| SAO TOME & PRINCIPE | LULLING |
| SECK (SENEGAL) | MAYER |
| WILLIAM (SEYCHELLES) | McAVAN |
| LAHAI (SIERRA LEONE) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS ȘI NEVIS | ROSATI |
| SAINT LUCIA | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD AND TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| NJOBVU (ZAMBIA) | ZĪLE |

Membri ACP

Membri PE

KGATHI (BOTSWANA), Copreședinte

SCHLYTER, Copreședinte

KUTEKALA (REP. DEM. CONGO) VP

DOMBROVSKIS, VP

WAZIRI (NIGERIA), VP

RIBEIRO E CASTRO, VP

BARBADOS

AGNOLETTO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BEREND

GUINEEA ECUATORIALĂ

BULLMANN

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA)

BUSK

TIHELI (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURITANIA)

FERREIRA

MICRONESIA (Statele Federale ale)

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIBIA)

KINNOCK

PALAU

KOZLÍK

POLISI (RWANDA)

LANGENDRIES

SAMOA

LEHIDEUX

SAO TOME & PRINCIPE

LULLING

SECK (SENEGAL)

MAYER

WILLIAM (SEYCHELLES)

McAVAN

LAHAI (SIERRA LEONE)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS ȘI NEVIS

ROSATI

SAINT LUCIA

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD AND TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

NJOBVU (ZAMBIA)

ZĪLE

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membri ACP | Membri PE |
| --- | --- |
| TOSUL (VANUATU), Copreședinte | SCHEELE, Copreședintă |
| SITHOLE (MOZAMBIQUE), VP | NOVAK, VP |
| DEERPALSING (MAURITIUS), VP | ARIF, VP |
| ANTIGUA AND BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMAS | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (CAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| CAPUL VERDE | BOWIS |
| CIAD | CASHMAN |
| COMOROS | CIANI |
| SAID (DJIBOUTI) | FERNANDES |
| DOMINICA | FRAILE CANTÓN |
| JIMENEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ) | GOUDIN |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEEA BISSAU | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| MADAGASCAR | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MALAWI | KORHOLA |
| INSULELE MARSHALL | MARTENS |
| NAURU (RepublicA) | MITCHELL |
| OUMAROU (NIGER) | ROITHOVA |
| INSULELE SOLOMON | SCHMIDT O. |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| RATHPAL (SURINAM) | VENETO |
| THWALA (SWAZILAND) | WIJKMAN |
| TIMOR-LESTE | ZÁBORSKÁ |

Membri ACP

Membri PE

TOSUL (VANUATU), Copreședinte

SCHEELE, Copreședintă

SITHOLE (MOZAMBIQUE), VP

NOVAK, VP

DEERPALSING (MAURITIUS), VP

ARIF, VP

ANTIGUA AND BARBUDA

ALLISTER

BAHAMAS

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (CAMERUN)

BORRELL FONTELLES

CAPUL VERDE

BOWIS

CIAD

CASHMAN

COMOROS

CIANI

SAID (DJIBOUTI)

FERNANDES

DOMINICA

FRAILE CANTÓN

JIMENEZ (REPUBLICA DOMINICANĂ)

GOUDIN

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEEA BISSAU

HAUG

KIRIBATI

HOLM

MADAGASCAR

JOUYE DE GRANDMAISON

MALAWI

KORHOLA

INSULELE MARSHALL

MARTENS

NAURU (RepublicA)

MITCHELL

OUMAROU (NIGER)

ROITHOVA

INSULELE SOLOMON

SCHMIDT O.

SOMALIA

SCHNELLHARDT

RATHPAL (SURINAM)

VENETO

THWALA (SWAZILAND)

WIJKMAN

TIMOR-LESTE

ZÁBORSKÁ

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ LA SESIUNEA DIN 25-28 NOIEMBRIE DE LA PORT MORESBY

| RASMUSSEN (Cook Islands), Copreședinte | KINNOCK, Copreședinte |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (VP) | AGNOLETTO |
| BRATHWAITE (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (pentru Fernandes) (2)
   (4) |
| DAYORI (Benin) | AUBERT (VP) |
| NTUANE (Botswana) | AUDY (for Coelho) |
| KABORE (Burkina Faso) (VP) | AYLWARD |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BIELAN (2)
   (3)
   (4) |
| DANATA (Camerun) | BOWIS (VP) |
| BOUNKOULOU (Congo, Republica) (VP) | BUDREIKAITE (pentru Busk) |
| LUTUNDULA (Congo, Republica Democrată) (VP) | CASHMAN |
| JIMENEZ (Republica Dominicană) | CZARNECKI (pentru De Villiers) (2)
   (3)
   (4) |
| DOUGAN MALABO (Guinea Ecuatorială) | DEVA |
| NAIB (Eritreea) | DILLEN |
| TOGA (Etiopia) (VP) | DOMBROVSKIS |
| CAVUILATI (Fiji) (*) | FORD (for Arif) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | GAHLER (VP) |
| BALDEH (Gambia) | GILL (pentru Gröner) |
| ATTOH (Ghana) | GOEBBELS (pentru Bullmann) |
| RAMOTAR (Guyana) | GOMES |
| JACINTHE (Haiti) | GOUDIN (VP) |
| HAY WEBSTER (Jamaica) | GRABOWSKA |
| KAMAR(Kenya) | HAUG |
| TABAI (Kiriati) | HUTCHINSON (pentru McAvan) |
| MAFURA (Lesotho) | JÄÄTTEENMÄKI (pentru Morillon) |
| MAHAZAKA (Madagascar) | JOUYE DE GRANDMAISON (VP) |
| MATOLA (Malawi) | KACZMAREK |
| ASSARID (Mali) | LAVARRA (pentru Zani) |
| GUELAYE (Mauritania) | LEHIDEUX |
| DEERPALSING (Mauritius) | LEINEN (pentru Jöns) |
| WELLY ( Statele Federale Micronezia) | MALDEIKIS (pentru Louis) |
| SITHOLE (Mozambique) | MARTENS |
| MUSHELENGA (Namibia) | MARTIN (pentru Fraile Cantón) |
| OUMAROU (Niger) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP) |
| ABDULLAHI (Nigeria) | MAURO |
| AIMO (Papua Noua Guinee) (VP) | NERIS (pentru Ferreira) |
| POLISI (Rwanda) (VP) | NOVAK |
| THOMAS (Saint Kitts and Nevis) (*) | OLAJOS (pentru Mitchell) |
| EVERISTUS (Saint Lucia) | POMES (pentru López-Istúriz White) (2)
   (3) |
| STRAKER (Saint Vincent and the Grenadines) | RIBEIRO E CASTRO |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | ROITHOVA |
| WILLIAM (Seychelles) | ROSATI |
| LAHAI (Sierra Leone) | SCHMIDT O. |
| BATA'ANISIA (Insulele Solomon) (VP) (*) | SCHRÖDER |
| SITHOLE (Africa de Sud) | SORNOSA MARTINEZ (Scheele) |
| DEKUEK (Sudan) | SPERONI (3)
   (4) |
| RODGERS (Surinam) (VP) | SUDRE (Gaubert) |
| MASUKU (Swaziland) (*) | VAN HECKE (1)
   (2)
   (3) |
| KAGYER DARBO (Ciad) | VAN LANCKER |
| KLASSOU (Togo) | VENETO (1)
   (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | VENTRE |
| TOSUL (Vanuatu) | WIELAND |
| MILUPI (Zambia) | ZILE |
| CHIDAKWA (Zimbabwe) (VP) | ZIMMER |
| | ZWIEFKA (pentru Zaborska) |

RASMUSSEN (Cook Islands), Copreședinte

KINNOCK, Copreședinte

DE SOUSA (Angola) (VP)

AGNOLETTO

BRATHWAITE (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (pentru Fernandes) (2)
   (4)

DAYORI (Benin)

AUBERT (VP)

NTUANE (Botswana)

AUDY (for Coelho)

KABORE (Burkina Faso) (VP)

AYLWARD

MANIRAKIZA (Burundi)

BIELAN (2)
   (3)
   (4)

DANATA (Camerun)

BOWIS (VP)

BOUNKOULOU (Congo, Republica) (VP)

BUDREIKAITE (pentru Busk)

LUTUNDULA (Congo, Republica Democrată) (VP)

CASHMAN

JIMENEZ (Republica Dominicană)

CZARNECKI (pentru De Villiers) (2)
   (3)
   (4)

DOUGAN MALABO (Guinea Ecuatorială)

DEVA

NAIB (Eritreea)

DILLEN

TOGA (Etiopia) (VP)

DOMBROVSKIS

CAVUILATI (Fiji) (*)

FORD (for Arif)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

GAHLER (VP)

BALDEH (Gambia)

GILL (pentru Gröner)

ATTOH (Ghana)

GOEBBELS (pentru Bullmann)

RAMOTAR (Guyana)

GOMES

JACINTHE (Haiti)

GOUDIN (VP)

HAY WEBSTER (Jamaica)

GRABOWSKA

KAMAR(Kenya)

HAUG

TABAI (Kiriati)

HUTCHINSON (pentru McAvan)

MAFURA (Lesotho)

JÄÄTTEENMÄKI (pentru Morillon)

MAHAZAKA (Madagascar)

JOUYE DE GRANDMAISON (VP)

MATOLA (Malawi)

KACZMAREK

ASSARID (Mali)

LAVARRA (pentru Zani)

GUELAYE (Mauritania)

LEHIDEUX

DEERPALSING (Mauritius)

LEINEN (pentru Jöns)

WELLY ( Statele Federale Micronezia)

MALDEIKIS (pentru Louis)

SITHOLE (Mozambique)

MARTENS

MUSHELENGA (Namibia)

MARTIN (pentru Fraile Cantón)

OUMAROU (Niger)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (VP)

ABDULLAHI (Nigeria)

MAURO

AIMO (Papua Noua Guinee) (VP)

NERIS (pentru Ferreira)

POLISI (Rwanda) (VP)

NOVAK

THOMAS (Saint Kitts and Nevis) (*)

OLAJOS (pentru Mitchell)

EVERISTUS (Saint Lucia)

POMES (pentru López-Istúriz White) (2)
   (3)

STRAKER (Saint Vincent and the Grenadines)

RIBEIRO E CASTRO

SOLAMALEMALO (Samoa)

ROITHOVA

WILLIAM (Seychelles)

ROSATI

LAHAI (Sierra Leone)

SCHMIDT O.

BATA'ANISIA (Insulele Solomon) (VP) (*)

SCHRÖDER

SITHOLE (Africa de Sud)

SORNOSA MARTINEZ (Scheele)

DEKUEK (Sudan)

SPERONI (3)
   (4)

RODGERS (Surinam) (VP)

SUDRE (Gaubert)

MASUKU (Swaziland) (*)

VAN HECKE (1)
   (2)
   (3)

KAGYER DARBO (Ciad)

VAN LANCKER

KLASSOU (Togo)

VENETO (1)
   (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

VENTRE

TOSUL (Vanuatu)

WIELAND

MILUPI (Zambia)

ZILE

CHIDAKWA (Zimbabwe) (VP)

ZIMMER

ZWIEFKA (pentru Zaborska)

Alte persoane prezente:

| ANGOLA
  PINTO
  GAMBOA
  SAMY | BARBADOS
  HUMPHREY | BENIN
  ALIA
  SEIDOU ADAMBI
  TODJINOU |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  TABSOBA
  OUBA | BURUNDI
  NIBOGORA | CAMEROON
  AWUDU MBAYA
  HAMA TOUKOUR
  NDOUMBA NGONO
  ABDOULAYE DAOUDA
  SOKENG |
| CONGO (Republica)
  OBA | CONGO (Republica Democrată)
  ENDUGA LITUMBA
  KUTEKALA KAAWA
  MBUKU LAKA
  MOLEKE MOLIWA
  BIE BONGENGE MAYICHA | ETIOPIA
  ALI
  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS |
| GUINEEA ECUATORIALĂ
  CARMELO
  BACALE | GABON
  MABAKA
  NTEM ALLOGHO | GANA
  KUMI |
| HAITI
  DOREUS
  DENIUS
  NELSON
  ACKLUSH | KENYA
  KOMBO | MALI
  BA |
| MAURITANIA
  OULD BOILIL | MAURITIUS
  GUNESSEE | NAMIBIA
  DE WAAL
  IIPINGE
  RUMPF |
| NIGERIA
  USMAN
  AKWASHIKI | PAPUA NOUA GUINEE
  DEKENA
  GRAHAM
  MALADINA
  ZURENUOC
  ASIK
  WESLEY
  TABAR
  LAGEA
  BOURSIN | RWANDA
  AYINKAMIYE |
| SEYCHELLES
  FAURE | SIERRA LEONE
  BUNDU | INSULELE SOLOMON
  MA'AHANUA |
| AFRICA DE SUD
  MAGAU
  OPPERMAN
  SOOKLAL | SUDAN
  JERVASE YAK
  MUSTAFA
  ALOPA
  ABDELLA | SURINAM
  RATHIPAL
  CASTELEN
  JAIRAM |
| TOGO
  GBONE | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  KATENKA-APULI | ZIMBABWE
  HOLLAND
  NDLOVU |

ANGOLA

PINTO

GAMBOA

SAMY

BARBADOS

HUMPHREY

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

TODJINOU

BURKINA FASO

TABSOBA

OUBA

BURUNDI

NIBOGORA

CAMEROON

AWUDU MBAYA

HAMA TOUKOUR

NDOUMBA NGONO

ABDOULAYE DAOUDA

SOKENG

CONGO (Republica)

OBA

CONGO (Republica Democrată)

ENDUGA LITUMBA

KUTEKALA KAAWA

MBUKU LAKA

MOLEKE MOLIWA

BIE BONGENGE MAYICHA

ETIOPIA

ALI

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

GUINEEA ECUATORIALĂ

CARMELO

BACALE

GABON

MABAKA

NTEM ALLOGHO

GANA

KUMI

HAITI

DOREUS

DENIUS

NELSON

ACKLUSH

KENYA

KOMBO

MALI

BA

MAURITANIA

OULD BOILIL

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIBIA

DE WAAL

IIPINGE

RUMPF

NIGERIA

USMAN

AKWASHIKI

PAPUA NOUA GUINEE

DEKENA

GRAHAM

MALADINA

ZURENUOC

ASIK

WESLEY

TABAR

LAGEA

BOURSIN

RWANDA

AYINKAMIYE

SEYCHELLES

FAURE

SIERRA LEONE

BUNDU

INSULELE SOLOMON

MA'AHANUA

AFRICA DE SUD

MAGAU

OPPERMAN

SOOKLAL

SUDAN

JERVASE YAK

MUSTAFA

ALOPA

ABDELLA

SURINAM

RATHIPAL

CASTELEN

JAIRAM

TOGO

GBONE

UGANDA

ATIM-OGWAL

KATENKA-APULI

ZIMBABWE

HOLLAND

NDLOVU

CONSILIUL ACP_UE

| WILTZER | (Fost ministru delegat pentru cooperare și francofonie, dl Pierre-André Wiltzer, reprezentând președintele în exercițiu al Consiliului UE) |
| --- | --- |
| BEMBAMBA | (Ministrul afacerilor economice și financiare (Burkina Faso), președinte în exercițiu al Consiliului ACP) |

WILTZER

(Fost ministru delegat pentru cooperare și francofonie, dl Pierre-André Wiltzer, reprezentând președintele în exercițiu al Consiliului UE)

BEMBAMBA

(Ministrul afacerilor economice și financiare (Burkina Faso), președinte în exercițiu al Consiliului ACP)

COMISIA EUROPEANĂ

| MICHEL | Comisar responsabil cu dezvoltarea și ajutorul umanitar |
| --- | --- |

MICHEL

Comisar responsabil cu dezvoltarea și ajutorul umanitar

CESE

JAHIER

ANTHONY

CTA

BOTO

DOUDET

CAMPANIA ONU MILLENNIUM

PIMPLE

SECRETARIATUL FORUMULUI INSULELOR DIN PACIFIC

GOSSELIN

FAO

GUEYE

SECRETARIATUL ACP

KAPUTIN, Cosecretar General

SECRETARIATUL UE

NICKEL, Cosecretar General

---

(*)  Țară reprezentată de o persoană care nu este membru al parlamentului.

(1)  Prezent la 25 noiembrie 2008.

(2)  Prezent la 26 noiembrie 2008.

(3)  Prezent la 27 noiembrie 2008.

(4)  Prezent la 28 noiembrie 2008.

---

ANEXA III

ANEXA ȘEDINȚEI DE MARȚI, 25 NOIEMBRIE 2008

Acreditarea delegaților neparlamentari

FIJI

Excelența sa Ratu CAVUILATI

Ambasador al Fiji, Bruxelles

INSULELE SOLOMON

Excelența sa dl Bernard BATA'ANASIA

Ambasador al Insulelor Solomon, Port Moresby

SWAZILAND

dna Pilile MASUKU

Prim-secretară, Ambasada Swaziland, Bruxelles

ST. KITTS AND NEVIS

dl Arnold THOMAS

Responsabil, Ambasada Statelor din Estul Caraibelor, Bruxelles

---

ANEXA IV

REZOLUȚII ADOPTATE

| — | privind protecția civililor în timpul operațiunilor de menținere a păcii ale ONU și organizațiilor regionale (ACP-UE7100.291/08/fin) | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind eficiența ajutorului și asistența publică pentru dezvoltare (ACP-UE/100.300/08/fin) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategiile de combatere a acesteia (ACP-UE/100.247/08/fin) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind situația din Mauritania (ACP-UE/100.440/08/fin) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | privind situația din Zimbabwe (ACP-UE/100.439/08/fin) | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Declarația de la Port Moresby privind criza globală financiară și cea alimentară (ACP-UE/100.393/08/fin) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

REZOLUȚIE (1)

privind protecția civililor în timpul misiunilor de menținere a păcii ale ONU și ale organizațiilor regionale

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 25-28 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 25-28 noiembrie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva, în special a patra Convenție (12 august 1949) privind protecția civililor în timp de război, protocoalele adiționale la aceasta din 1977 și 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva, în special a patra Convenție (12 august 1949) privind protecția civililor în timp de război, protocoalele adiționale la aceasta din 1977 și 2005,

| — | având în vedere Tratatul pentru interzicerea minelor anti-personal (Tratatul de la Ottawa) semnat în septembrie 1997 și Convenția ONU privind anumite categorii de arme convenționale (CCW), încheiată la Geneva la 10 octombrie 1980 și intrată în vigoare în decembrie 1983 și protocoalele adiționale la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul pentru interzicerea minelor anti-personal (Tratatul de la Ottawa) semnat în septembrie 1997 și Convenția ONU privind anumite categorii de arme convenționale (CCW), încheiată la Geneva la 10 octombrie 1980 și intrată în vigoare în decembrie 1983 și protocoalele adiționale la aceasta,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului a Națiunilor Unite din 10 decembrie 1948 și Declarația și programul de acțiune de la Viena adoptate în urma Conferinței mondiale a drepturilor omului din 14-25 iunie 1993, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului a Națiunilor Unite din 10 decembrie 1948 și Declarația și programul de acțiune de la Viena adoptate în urma Conferinței mondiale a drepturilor omului din 14-25 iunie 1993,

| — | având în vedere Statutul de la Roma de instituire a Curții Penale Internaționale adoptat în 1998, în special articolele 6, 7 și 8, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma de instituire a Curții Penale Internaționale adoptat în 1998, în special articolele 6, 7 și 8,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (2), și modificat la Luxembourg la 25 iunie 2005 (3), în special articolele 8, 17 alineatul (2), 20, 31, 33, 96 și 97, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului de state din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (2), și modificat la Luxembourg la 25 iunie 2005 (3), în special articolele 8, 17 alineatul (2), 20, 31, 33, 96 și 97,

| — | având în vedere rezoluția sa privind refacerea post-conflict din țările ACP adoptată la cea de-a 9-a sesiune a sa de la Bamako din 21 aprilie 2005 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa privind refacerea post-conflict din țările ACP adoptată la cea de-a 9-a sesiune a sa de la Bamako din 21 aprilie 2005 (4),

| — | având în vedere rezoluția sale privind rolul integrării regionale în promovarea păcii și securității adoptată la cea de-a 11-a sesiune a sa de la Viena din 22 iunie 2006 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sale privind rolul integrării regionale în promovarea păcii și securității adoptată la cea de-a 11-a sesiune a sa de la Viena din 22 iunie 2006 (5),

| — | având în vedere raportul Secretarului-General al ONU către Consiliul de Securitate S/1998/318 din 13 aprilie 1998 intitulat „Cauzele conflictului și promovarea păcii și a dezvoltării durabile în Africa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului-General al ONU către Consiliul de Securitate S/1998/318 din 13 aprilie 1998 intitulat „Cauzele conflictului și promovarea păcii și a dezvoltării durabile în Africa”,

| — | având în vedere rapoartele Secretarului-General al ONU către Consiliul de Securitate privind protecția civililor din zonele de conflict armat cuprinse în documentele S/1999/957 (8 septembrie 1999), S/2001/331 (30 martie 2001), S/2002/1300 (30 noiembrie 2002), S/2004/431 (28 mai 2004), S/2005/740 (28 noiembrie 2005) și S/2007/643 (28 octombrie 2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Secretarului-General al ONU către Consiliul de Securitate privind protecția civililor din zonele de conflict armat cuprinse în documentele S/1999/957 (8 septembrie 1999), S/2001/331 (30 martie 2001), S/2002/1300 (30 noiembrie 2002), S/2004/431 (28 mai 2004), S/2005/740 (28 noiembrie 2005) și S/2007/643 (28 octombrie 2007),

| — | având în vedere Rezoluțiile 1265 din 17 septembrie 1999, 1296 din 19 aprilie 2000, 1674 din 28 aprilie 2006 și 1738 din 23 decembrie 2006, ale Consiliului de Securitate al ONU privind protecția civililor din zonele de conflict armat, care reafirmă că părțile dintr-un conflict poartă responsabilitatea principală pentru asigurarea protecției civililor din zonele de conflict armat și care recunoaște contribuția importantă a organizațiilor regionale în protecția civililor din zonele de conflict armat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 1265 din 17 septembrie 1999, 1296 din 19 aprilie 2000, 1674 din 28 aprilie 2006 și 1738 din 23 decembrie 2006, ale Consiliului de Securitate al ONU privind protecția civililor din zonele de conflict armat, care reafirmă că părțile dintr-un conflict poartă responsabilitatea principală pentru asigurarea protecției civililor din zonele de conflict armat și care recunoaște contribuția importantă a organizațiilor regionale în protecția civililor din zonele de conflict armat,

| — | având în vedere declarațiile Președinției Consiliului de Securitate al ONU din 15 martie 2002 și 15 decembrie 2003 și „Aide Memoire pentru examinarea aspectelor referitoare la protecția civililor în timpul deliberărilor de către Consiliul de Securitate a mandatelor de menținere a păcii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Președinției Consiliului de Securitate al ONU din 15 martie 2002 și 15 decembrie 2003 și „Aide Memoire pentru examinarea aspectelor referitoare la protecția civililor în timpul deliberărilor de către Consiliul de Securitate a mandatelor de menținere a păcii”,

| — | având în vedere Rezoluțiile 1325 din 31 octombrie 2000 și 1820 din 19 iunie 2008 ale Consiliului de Securitate al ONU, care subliniază importanța participării egale și a deplinei implicări a femeilor în toate eforturile de menținere și promovare a păcii și securității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile 1325 din 31 octombrie 2000 și 1820 din 19 iunie 2008 ale Consiliului de Securitate al ONU, care subliniază importanța participării egale și a deplinei implicări a femeilor în toate eforturile de menținere și promovare a păcii și securității,

| — | având în vedere raportul final al Bazei de operațiuni a UE privind egalitatea de gen din EUFOR RD Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Bazei de operațiuni a UE privind egalitatea de gen din EUFOR RD Congo,

| — | având în vedere raportul privind „O lume mai sigură: responsabilitatea noastră comună” (2004), publicat de către Grupul la nivel înalt pentru amenințări, provocări și schimbare, îndemnând la răspunsuri hotărâte din partea comunității internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind „O lume mai sigură: responsabilitatea noastră comună” (2004), publicat de către Grupul la nivel înalt pentru amenințări, provocări și schimbare, îndemnând la răspunsuri hotărâte din partea comunității internaționale,

| — | având în vedere Declarația reuniunii la vârf mondiale adoptată la New York în septembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația reuniunii la vârf mondiale adoptată la New York în septembrie 2005,

| — | având în vedere Rezoluția 1385 (2004) și Recomandarea 1665 (2004) privind rolul femeilor în prevenirea și rezolvarea conflictelor ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei adoptate la 23 iunie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1385 (2004) și Recomandarea 1665 (2004) privind rolul femeilor în prevenirea și rezolvarea conflictelor ale Adunării Parlamentare a Consiliului Europei adoptate la 23 iunie 2004,

| — | având în vedere Rezoluția S/2001/1366 din 30 august 2001 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind rolul Consiliului de Securitate în prevenirea conflictelor armate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția S/2001/1366 din 30 august 2001 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind rolul Consiliului de Securitate în prevenirea conflictelor armate,

| — | având în vedere Rezoluția S/2003/1502 din 26 august 2003 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind protecția personalului umanitar și al ONU și a personalului său asociat în zonele de conflict, precum și Convenția privind securitatea personalului Națiunilor Unite și a personalului asociat cu Națiunile Unite din 9 decembrie 1994 și protocolul său opțional din 8 decembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția S/2003/1502 din 26 august 2003 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind protecția personalului umanitar și al ONU și a personalului său asociat în zonele de conflict, precum și Convenția privind securitatea personalului Națiunilor Unite și a personalului asociat cu Națiunile Unite din 9 decembrie 1994 și protocolul său opțional din 8 decembrie 2005,

| — | având în vedere declarațiile bianuale ale sub-secretarului general pentru afaceri umanitare de pe lângă Consiliul de Securitate privind protecția civililor în zonele de conflict armat, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile bianuale ale sub-secretarului general pentru afaceri umanitare de pe lângă Consiliul de Securitate privind protecția civililor în zonele de conflict armat,

| — | având în vedere definiția de bază a Departamentului pentru operațiuni de menținere a păcii al Organizației Națiunilor Unite (DPKO), care definește menținerea păcii ca pe „o cale de a ajuta țările sfâșiate de conflicte să creeze condițiile necesare pentru o pace durabilă. Trupele ONU de menținere a păcii, soldați și ofițeri, polițiști și personal civil din multe țări, monitorizează și observă procesul de pace care apare în situațiile post-conflictuale și sprijină părțile în conflict să aplice acordul de pace pe care l-au semnat. O astfel de asistență ia multe forme, inclusiv promovarea securității umane, măsurile de sporire a încrederii, acordurile de împărțire a puterii, sprijinul electoral, întărirea statului de drept și dezvoltarea economică și socială”, |
| --- | --- |

—

având în vedere definiția de bază a Departamentului pentru operațiuni de menținere a păcii al Organizației Națiunilor Unite (DPKO), care definește menținerea păcii ca pe „o cale de a ajuta țările sfâșiate de conflicte să creeze condițiile necesare pentru o pace durabilă. Trupele ONU de menținere a păcii, soldați și ofițeri, polițiști și personal civil din multe țări, monitorizează și observă procesul de pace care apare în situațiile post-conflictuale și sprijină părțile în conflict să aplice acordul de pace pe care l-au semnat. O astfel de asistență ia multe forme, inclusiv promovarea securității umane, măsurile de sporire a încrederii, acordurile de împărțire a puterii, sprijinul electoral, întărirea statului de drept și dezvoltarea economică și socială”,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/100.291/08/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/100.291/08/fin.),

| A. | întrucât conceptul clasic de menținere a păcii, destinat esențial separării părților aflate în conflict după semnarea unei încetări a focului, suferă schimbări de-a lungul timpului și include supravegherea frontierelor, crearea de zone demilitarizate și, dacă este prevăzut în acorduri, monitorizarea schimburilor de prizonieri și demilitarizarea, fiind astfel conceput ca parte a unui „proces de rutină” menit să ofere și să conserve un spațiu politic în care părțile să negocieze și să își soluționeze disputele; |
| --- | --- |

A.

întrucât conceptul clasic de menținere a păcii, destinat esențial separării părților aflate în conflict după semnarea unei încetări a focului, suferă schimbări de-a lungul timpului și include supravegherea frontierelor, crearea de zone demilitarizate și, dacă este prevăzut în acorduri, monitorizarea schimburilor de prizonieri și demilitarizarea, fiind astfel conceput ca parte a unui „proces de rutină” menit să ofere și să conserve un spațiu politic în care părțile să negocieze și să își soluționeze disputele;

| B. | întrucât în Declarația reuniunii la vârf mondiale adoptată la New York în septembrie 2005, 109 guverne suverane au recunoscut responsabilitatea statelor și a Organizației Națiunilor Unite de a proteja populațiile de genocid, crime de război, crime împotriva umanității și epurare etnică; |
| --- | --- |

B.

întrucât în Declarația reuniunii la vârf mondiale adoptată la New York în septembrie 2005, 109 guverne suverane au recunoscut responsabilitatea statelor și a Organizației Națiunilor Unite de a proteja populațiile de genocid, crime de război, crime împotriva umanității și epurare etnică;

| C. | întrucât multitudinea de sarcini incluse în mandatele de protecție a civililor îndreaptă forțele de menținere a păcii în diferite direcții, iar acestea se angajează tot mai mult în aspecte de „securitate scăzută” precum dezvoltarea, reconstrucția și clădirea păcii pe termen lung, toate acestea fiind activități pentru care forțele militare nu sunt pregătite; |
| --- | --- |

C.

întrucât multitudinea de sarcini incluse în mandatele de protecție a civililor îndreaptă forțele de menținere a păcii în diferite direcții, iar acestea se angajează tot mai mult în aspecte de „securitate scăzută” precum dezvoltarea, reconstrucția și clădirea păcii pe termen lung, toate acestea fiind activități pentru care forțele militare nu sunt pregătite;

| D. | întrucât una dintre încercările la care este supusă capacitatea misiunilor de menținere a păcii de a proteja civilii este lipsa recunoașterii rolului potențial și a puterilor capacității civile permanente, compusă din personal civil multinațional profesionist bine instruit, rapid desfășurabil și având calificări adecvate pentru sarcinile care privesc direct protecția civililor, precum monitorizarea drepturilor omului, medierea la nivel de comunitate, consilierea în privința conflictelor de gen, mobilizarea comunității și informarea; |
| --- | --- |

D.

întrucât una dintre încercările la care este supusă capacitatea misiunilor de menținere a păcii de a proteja civilii este lipsa recunoașterii rolului potențial și a puterilor capacității civile permanente, compusă din personal civil multinațional profesionist bine instruit, rapid desfășurabil și având calificări adecvate pentru sarcinile care privesc direct protecția civililor, precum monitorizarea drepturilor omului, medierea la nivel de comunitate, consilierea în privința conflictelor de gen, mobilizarea comunității și informarea;

| E. | întrucât ONU și Uniunea Africană (UA), uneori sprijinite de către Uniunea Europeană (UE), sporesc numărul trupelor de menținere a păcii pe continent în acest an, cu noi misiuni în locuri precum regiunea Darfur din Sudan, Ciad, Republica Centrafricană și Somalia; |
| --- | --- |

E.

întrucât ONU și Uniunea Africană (UA), uneori sprijinite de către Uniunea Europeană (UE), sporesc numărul trupelor de menținere a păcii pe continent în acest an, cu noi misiuni în locuri precum regiunea Darfur din Sudan, Ciad, Republica Centrafricană și Somalia;

| F. | întrucât forțele de menținere a păcii ale Uniunii Africane au recunoscut asistența acordată în temeiul Instrumentului pentru pace inclus în FED; |
| --- | --- |

F.

întrucât forțele de menținere a păcii ale Uniunii Africane au recunoscut asistența acordată în temeiul Instrumentului pentru pace inclus în FED;

| G. | întrucât, de la adoptarea Tratatului de la Amsterdam în 1997, politica europeană pentru securitate și apărare a UE (PESA) îndeplinește sarcinile stabilite la Petersburg în 1992 de menținere a păcii, protecție a civililor și protecției a asistenței umanitare; |
| --- | --- |

G.

întrucât, de la adoptarea Tratatului de la Amsterdam în 1997, politica europeană pentru securitate și apărare a UE (PESA) îndeplinește sarcinile stabilite la Petersburg în 1992 de menținere a păcii, protecție a civililor și protecției a asistenței umanitare;

| H. | întrucât aceste misiuni sunt îndeplinite în cadrul unui mandat al ONU și întrucât cinci astfel de misiuni se desfășoară sau s-au desfășurat în Africa; |
| --- | --- |

H.

întrucât aceste misiuni sunt îndeplinite în cadrul unui mandat al ONU și întrucât cinci astfel de misiuni se desfășoară sau s-au desfășurat în Africa;

| I. | întrucât UE, ONU și organizațiile regionale, înaintea desfășurării operațiunilor de menținere a păcii, ar trebui să desfășoare o analiză a conflictului și a amenințării pentru a dobândi o mai bună înțelegere a contextului în care activează, evitând astfel impactul negativ al intervențiilor, precum alimentarea tensiunilor și a conflictului; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE, ONU și organizațiile regionale, înaintea desfășurării operațiunilor de menținere a păcii, ar trebui să desfășoare o analiză a conflictului și a amenințării pentru a dobândi o mai bună înțelegere a contextului în care activează, evitând astfel impactul negativ al intervențiilor, precum alimentarea tensiunilor și a conflictului;

| J. | întrucât actorii militari nu au încă deprinderea de a identifica și proteja civilii în medii ostile în cadrul intervențiilor internaționale sau ca terță parte și, în mod frecvent, personalul militar din trupele de menținere a păcii nu este recrutat direct de către ONU sau de organizațiile regionale, ci este însoțit de trupe din țări contribuitoare care își mențin autoritatea asupra instruirii și măsurilor disciplinare vizând propriile trupe; |
| --- | --- |

J.

întrucât actorii militari nu au încă deprinderea de a identifica și proteja civilii în medii ostile în cadrul intervențiilor internaționale sau ca terță parte și, în mod frecvent, personalul militar din trupele de menținere a păcii nu este recrutat direct de către ONU sau de organizațiile regionale, ci este însoțit de trupe din țări contribuitoare care își mențin autoritatea asupra instruirii și măsurilor disciplinare vizând propriile trupe;

| K. | întrucât rolul și abordarea unor actori umanitari precum ONG-urile și agențiile ONU referitoare la protecția civililor sunt diferite de cele ale forțelor de menținere a păcii; |
| --- | --- |

K.

întrucât rolul și abordarea unor actori umanitari precum ONG-urile și agențiile ONU referitoare la protecția civililor sunt diferite de cele ale forțelor de menținere a păcii;

| L. | întrucât responsabilitatea pentru determinarea practicii agențiilor privind protecția este atribuit adesea ofițerilor pentru protecția individuală din teren, fără a-și avea originea în orientări clare dezvoltate la nivel instituțional; |
| --- | --- |

L.

întrucât responsabilitatea pentru determinarea practicii agențiilor privind protecția este atribuit adesea ofițerilor pentru protecția individuală din teren, fără a-și avea originea în orientări clare dezvoltate la nivel instituțional;

| M. | întrucât violența împotriva civililor în țările afectate de conflicte, în special împotriva femeilor și copiilor, este adesea utilizată ca metodă de luptă pentru a umili și slăbi psihologic victimele, care se tem să raporteze exploatarea sexuală și abuzurile din partea oricui, inclusiv a trupelor de menținere a păcii și a asistenților umanitari; |
| --- | --- |

M.

întrucât violența împotriva civililor în țările afectate de conflicte, în special împotriva femeilor și copiilor, este adesea utilizată ca metodă de luptă pentru a umili și slăbi psihologic victimele, care se tem să raporteze exploatarea sexuală și abuzurile din partea oricui, inclusiv a trupelor de menținere a păcii și a asistenților umanitari;

| N. | întrucât amploarea misiunii de menținere a păcii, în special în ceea ce privește numărul de forțe suplimentare civile neînarmate de menținere a păcii și extinderea sa geografică, este un important factor pentru creșterea nivelului de protecție a civililor, |
| --- | --- |

N.

întrucât amploarea misiunii de menținere a păcii, în special în ceea ce privește numărul de forțe suplimentare civile neînarmate de menținere a păcii și extinderea sa geografică, este un important factor pentru creșterea nivelului de protecție a civililor,

Definirea protecției civililor

| 1. | subliniază că responsabilitatea primară pentru protecția civililor și pentru satisfacerea necesităților de bază ale acestora revine statelor sau altor autorități sau actori, care au un control efectiv asupra acestora, și că rolul operațiunilor externe sau ale unor părți terțe de menținere a păcii se subsumează acestuia; |
| --- | --- |

1.

subliniază că responsabilitatea primară pentru protecția civililor și pentru satisfacerea necesităților de bază ale acestora revine statelor sau altor autorități sau actori, care au un control efectiv asupra acestora, și că rolul operațiunilor externe sau ale unor părți terțe de menținere a păcii se subsumează acestuia;

| 2. | subliniază că principiul neamestecului nu trebuie să permită tolerarea unor crime grave precum genocidul și omorul în masă, epurarea etnică, expulzările și violul în masă; comunitatea internațională are, mai curând, în acest caz, obligația să protejeze și să ia contramăsuri hotărâte, în special pentru a proteja populația aflată în pericol și, dacă este posibil, să implice în acest proces organizațiile regionale în vederea stingerii conflictelor; |
| --- | --- |

2.

subliniază că principiul neamestecului nu trebuie să permită tolerarea unor crime grave precum genocidul și omorul în masă, epurarea etnică, expulzările și violul în masă; comunitatea internațională are, mai curând, în acest caz, obligația să protejeze și să ia contramăsuri hotărâte, în special pentru a proteja populația aflată în pericol și, dacă este posibil, să implice în acest proces organizațiile regionale în vederea stingerii conflictelor;

| 3. | subliniază importanța recunoașterii faptului că operațiunilor de menținere a păcii ar trebui să posede un mandat destul de puternic pentru a sprijini restaurarea păcii și a statului de drept, inclusiv tranziția către reforma sectorului de securitate (RSS); declară că, în acest scop, trebuie elaborată o strategie de securitate integrată, care să asigure în egală măsură pregătirea forțelor de securitate civilie (poliția), să sprijine măsurile de demobilizare și să stabilească obiective de reconstrucție clare; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța recunoașterii faptului că operațiunilor de menținere a păcii ar trebui să posede un mandat destul de puternic pentru a sprijini restaurarea păcii și a statului de drept, inclusiv tranziția către reforma sectorului de securitate (RSS); declară că, în acest scop, trebuie elaborată o strategie de securitate integrată, care să asigure în egală măsură pregătirea forțelor de securitate civilie (poliția), să sprijine măsurile de demobilizare și să stabilească obiective de reconstrucție clare;

| 4. | își exprimă din nou îngrijorarea față de proliferarea armelor ușoare și de calibru mic și este de părere că dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea trebuie să fie componente integrante ale operațiunilor de menținere a păcii; |
| --- | --- |

4.

își exprimă din nou îngrijorarea față de proliferarea armelor ușoare și de calibru mic și este de părere că dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea trebuie să fie componente integrante ale operațiunilor de menținere a păcii;

| 5. | subliniază că este important ca eforturile de îmbunătățire a protecției civililor să țină cont de complexitatea mai amplă a provocărilor și amenințărilor cu care se confruntă civilii și salută interacțiunea sporită a diferiților actori civili neînarmați din domeniu, care reprezintă o valoare adăugată pentru punerea în aplicare a strategiilor de protecție; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este important ca eforturile de îmbunătățire a protecției civililor să țină cont de complexitatea mai amplă a provocărilor și amenințărilor cu care se confruntă civilii și salută interacțiunea sporită a diferiților actori civili neînarmați din domeniu, care reprezintă o valoare adăugată pentru punerea în aplicare a strategiilor de protecție;

| 6. | subliniază că strategiile militare nu pot avea succes decât dacă sunt însoțite de măsuri umanitare și obiective politice pentru pace cuprinzătoare; afirmă că, pentru stoparea încleștărilor dintre părțile unui conflict și pentru garantarea pacificării și reconstrucției, este necesar un mandat solid, care să fie inclus cu claritate într-o strategie a protecției; |
| --- | --- |

6.

subliniază că strategiile militare nu pot avea succes decât dacă sunt însoțite de măsuri umanitare și obiective politice pentru pace cuprinzătoare; afirmă că, pentru stoparea încleștărilor dintre părțile unui conflict și pentru garantarea pacificării și reconstrucției, este necesar un mandat solid, care să fie inclus cu claritate într-o strategie a protecției;

| 7. | relevă că un număr de state au creat un serviciu civil pentru pace și au înregistrat, astfel, rezultate deosebite, inclusiv în mediul post-conflict din statele care au făcut parte din Iugoslavia, și recomandă ca și alte state și organizații regionale, precum Uniunea Africană și UE, să creeze un serviciu civil pentru pace permanent; |
| --- | --- |

7.

relevă că un număr de state au creat un serviciu civil pentru pace și au înregistrat, astfel, rezultate deosebite, inclusiv în mediul post-conflict din statele care au făcut parte din Iugoslavia, și recomandă ca și alte state și organizații regionale, precum Uniunea Africană și UE, să creeze un serviciu civil pentru pace permanent;

| 8. | salută includerea sporită în mandatele de menținere a păcii a activităților de protecție a civililor și observă necesitatea unei îndrumări în privința modului de implementare a acestor mandate pentru a asigura abordări mai cuprinzătoare pentru dezvoltarea umană, drepturile omului, acțiunile umanitare și de securitate umană și, prin urmare, îndeamnă ONU și organizațiile regionale să clarifice modul în care protecția civililor este interpretată în mandatele misiunilor lor și în misiunile comune și să sprijine mai bine pregătirea propriilor trupe și a propriului personal pentru astfel de operațiuni; |
| --- | --- |

8.

salută includerea sporită în mandatele de menținere a păcii a activităților de protecție a civililor și observă necesitatea unei îndrumări în privința modului de implementare a acestor mandate pentru a asigura abordări mai cuprinzătoare pentru dezvoltarea umană, drepturile omului, acțiunile umanitare și de securitate umană și, prin urmare, îndeamnă ONU și organizațiile regionale să clarifice modul în care protecția civililor este interpretată în mandatele misiunilor lor și în misiunile comune și să sprijine mai bine pregătirea propriilor trupe și a propriului personal pentru astfel de operațiuni;

| 9. | accentuează necesitatea de a dezvolta o capacitate sporită de acțiune, inclusiv crearea unei capacități civile permanente de menținere a păcii compusă dintr-un birou de coordonare bine echipat la nivelul cartierului general și, posibil, la nivel regionale, și dintr-o forță civilă desfășurabilă rapid, precum și crearea unei ierarhii adecvate a personalului; |
| --- | --- |

9.

accentuează necesitatea de a dezvolta o capacitate sporită de acțiune, inclusiv crearea unei capacități civile permanente de menținere a păcii compusă dintr-un birou de coordonare bine echipat la nivelul cartierului general și, posibil, la nivel regionale, și dintr-o forță civilă desfășurabilă rapid, precum și crearea unei ierarhii adecvate a personalului;

| 10. | subliniază că este necesar ca populația civilă să fie apărată nu numai de asalturile violente, ci și de astfel de acte criminale precum atacurile gangsterilor și jafurile; |
| --- | --- |

10.

subliniază că este necesar ca populația civilă să fie apărată nu numai de asalturile violente, ci și de astfel de acte criminale precum atacurile gangsterilor și jafurile;

| 11. | salută decizia Consiliului UE de a institui un mecanism de protecție civilă, precum și noul instrument financiar al UE menit să amelioreze mobilizarea și coordonarea asistenței de urgență pentru protecția civililor, atât la interiorul, cât și la exteriorul UE; |
| --- | --- |

11.

salută decizia Consiliului UE de a institui un mecanism de protecție civilă, precum și noul instrument financiar al UE menit să amelioreze mobilizarea și coordonarea asistenței de urgență pentru protecția civililor, atât la interiorul, cât și la exteriorul UE;

| 12. | recomandă ca strategiile militare pentru operațiunile de menținere a păcii să includă instrumente practice pentru îndeplinirea eficientă a mandatelor specifice de protecție, precum protecție civilă neînarmată, patrule de noapte și comunicații radio, organizarea unor comitete de apărare sătească pentru alertarea trupelor de menținere a păcii, acoperire aeriană, includerea unei forțe de reacție rapidă pregătită să răspundă în caz de tulburări, utilizarea sateliților pentru monitorizare și interceptare și includerea unei poliții de stabilitate ca mod de sprijinire a misiunilor și de asigurare a unor strategii de ieșire ale operațiunilor de menținere a păcii; |
| --- | --- |

12.

recomandă ca strategiile militare pentru operațiunile de menținere a păcii să includă instrumente practice pentru îndeplinirea eficientă a mandatelor specifice de protecție, precum protecție civilă neînarmată, patrule de noapte și comunicații radio, organizarea unor comitete de apărare sătească pentru alertarea trupelor de menținere a păcii, acoperire aeriană, includerea unei forțe de reacție rapidă pregătită să răspundă în caz de tulburări, utilizarea sateliților pentru monitorizare și interceptare și includerea unei poliții de stabilitate ca mod de sprijinire a misiunilor și de asigurare a unor strategii de ieșire ale operațiunilor de menținere a păcii;

| 13. | subliniază că, în regiunile de conflict, actorii umanitari trebuie să fie, de asemenea, protejați de către forțele de menținere a păcii, astfel încât activitățile lor să fie asigurate pe plan local; |
| --- | --- |

13.

subliniază că, în regiunile de conflict, actorii umanitari trebuie să fie, de asemenea, protejați de către forțele de menținere a păcii, astfel încât activitățile lor să fie asigurate pe plan local;

| 14. | subliniază că abordările participatorii ale punctelor de control, în care să fie implicați reprezentanții locali ai statului și societatea civilă, vor contribui la identificarea factorilor de vulnerabilitate, în scopul dezvoltării unor răspunsuri adecvate, și atrage atenția asupra importanței unei mai bune coordonări între forțele economice, politice, civile și militare; |
| --- | --- |

14.

subliniază că abordările participatorii ale punctelor de control, în care să fie implicați reprezentanții locali ai statului și societatea civilă, vor contribui la identificarea factorilor de vulnerabilitate, în scopul dezvoltării unor răspunsuri adecvate, și atrage atenția asupra importanței unei mai bune coordonări între forțele economice, politice, civile și militare;

| 15. | invită statele membre ale UE și comunitatea internațională să încurajeze aplicarea Rezoluțiilor 1325/2000 și 1820/2008 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile și copiii din zonele de conflict armat și să dezvolte planuri naționale de acțiune și documente de strategie; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre ale UE și comunitatea internațională să încurajeze aplicarea Rezoluțiilor 1325/2000 și 1820/2008 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile și copiii din zonele de conflict armat și să dezvolte planuri naționale de acțiune și documente de strategie;

| 16. | subliniază rolul important pe care îl poate juca o prezență feminină în misiunile de menținere a păcii pentru dezamorsarea violenței față de femei în zonele de conflict și post-conflict și că femeile din trupele de menținere a păcii s-au dovedit adesea modele pentru femeile locale, pe care le-au impulsionat să participe la reconstrucția de după conflict, în special în clădirea democrației și a dezvoltării economice; |
| --- | --- |

16.

subliniază rolul important pe care îl poate juca o prezență feminină în misiunile de menținere a păcii pentru dezamorsarea violenței față de femei în zonele de conflict și post-conflict și că femeile din trupele de menținere a păcii s-au dovedit adesea modele pentru femeile locale, pe care le-au impulsionat să participe la reconstrucția de după conflict, în special în clădirea democrației și a dezvoltării economice;

| 17. | solicită să se țină seama în mod corespunzător de Rezoluția 1325/2000 a Consiliului de Securitate al ONU privind participare femeilor la mecanismele de prevenire, gestionare și soluționare a conflictelor; |
| --- | --- |

17.

solicită să se țină seama în mod corespunzător de Rezoluția 1325/2000 a Consiliului de Securitate al ONU privind participare femeilor la mecanismele de prevenire, gestionare și soluționare a conflictelor;

| 18. | condamnă categoric cazurile în care forțele de menținere a păcii au abuzat de putere și s-au implicat în exploatarea sexuală a civililor sau în practici de corupție și subliniază că reacția contribuabililor naționali în aceste cazuri este deosebit de importantă; insistă ca aceste fapte penale să fie urmărite în justiție cu strictețe de către autoritățile din țara de origine a făptașului sau de către Tribunalul Penal Internațional; respinge acordarea imunității, sub orice formă, personalului ONU sau soldaților cu mandat ONU în cazul comiterii unor asemenea fapte penale; |
| --- | --- |

18.

condamnă categoric cazurile în care forțele de menținere a păcii au abuzat de putere și s-au implicat în exploatarea sexuală a civililor sau în practici de corupție și subliniază că reacția contribuabililor naționali în aceste cazuri este deosebit de importantă; insistă ca aceste fapte penale să fie urmărite în justiție cu strictețe de către autoritățile din țara de origine a făptașului sau de către Tribunalul Penal Internațional; respinge acordarea imunității, sub orice formă, personalului ONU sau soldaților cu mandat ONU în cazul comiterii unor asemenea fapte penale;

| 19. | recomandă ca fiecare misiune de menținere a păcii să fie însoțită de unități însărcinate în mod special cu monitorizarea, investigarea și raportarea publică a cazurilor de încălcare a legislației umanitare internaționale și a legislației din domeniul drepturilor omului, precum și de o unitate de investigații independentă care va examina cazurile de presupuse abuzuri sexuale comise de trupele de menținere a păcii, fiind necesară crearea unui sistem adecvat de asistență a victimelor unor astfel de abuzuri și a copiilor născuți ca urmare a acestora; |
| --- | --- |

19.

recomandă ca fiecare misiune de menținere a păcii să fie însoțită de unități însărcinate în mod special cu monitorizarea, investigarea și raportarea publică a cazurilor de încălcare a legislației umanitare internaționale și a legislației din domeniul drepturilor omului, precum și de o unitate de investigații independentă care va examina cazurile de presupuse abuzuri sexuale comise de trupele de menținere a păcii, fiind necesară crearea unui sistem adecvat de asistență a victimelor unor astfel de abuzuri și a copiilor născuți ca urmare a acestora;

| 20. | îndeamnă la crearea unui mecanism de monitorizare, un „watchdog”, care va asigura investigarea în mod transparent și eficient a plângerilor, astfel încât acestea să fie tratate adecvat la nivel național; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă la crearea unui mecanism de monitorizare, un „watchdog”, care va asigura investigarea în mod transparent și eficient a plângerilor, astfel încât acestea să fie tratate adecvat la nivel național;

| 21. | subliniază că punctele de contract trebuie implicate în inițiativele ONU și ale ONG-urilor în scopul prevenirii și soluționării exploatării și abuzurilor sexuale; |
| --- | --- |

21.

subliniază că punctele de contract trebuie implicate în inițiativele ONU și ale ONG-urilor în scopul prevenirii și soluționării exploatării și abuzurilor sexuale;

| 22. | recomandă ca punctele de contact să garanteze comunităților posibilitatea de a-și publica plângerile prin crearea unui mecanism comun de înregistrare a plângerilor; susține că mecanismele trebuie să fie accesibile tuturor agențiilor și punctelor de contact astfel încât comunitățile să știe unde ar trebui să depună plângerile; |
| --- | --- |

22.

recomandă ca punctele de contact să garanteze comunităților posibilitatea de a-și publica plângerile prin crearea unui mecanism comun de înregistrare a plângerilor; susține că mecanismele trebuie să fie accesibile tuturor agențiilor și punctelor de contact astfel încât comunitățile să știe unde ar trebui să depună plângerile;

Implicații pentru mandate, reguli de angajament și instruire

| 23. | afirmă importanța îmbunătățirii instruirii anterioare misiunii, precum și a instruirii în timpul serviciului activ (în special în domeniul legislației umanitare internaționale, al legislației drepturilor omului, al aplicării mandatelor punctelor de contact, inclusiv de prevenire și soluționare a violenței sexuale) pentru desfășurarea de trupe multinaționale, atât la nivel național cât și la nivel multinațional, și critică faptul că, în cazul personalului militar al misiunilor conduse de ONU, aceasta este considerată o responsabilitate exclusiv națională; |
| --- | --- |

23.

afirmă importanța îmbunătățirii instruirii anterioare misiunii, precum și a instruirii în timpul serviciului activ (în special în domeniul legislației umanitare internaționale, al legislației drepturilor omului, al aplicării mandatelor punctelor de contact, inclusiv de prevenire și soluționare a violenței sexuale) pentru desfășurarea de trupe multinaționale, atât la nivel național cât și la nivel multinațional, și critică faptul că, în cazul personalului militar al misiunilor conduse de ONU, aceasta este considerată o responsabilitate exclusiv națională;

| 24. | solicită ca, în conformitate cu orientările Adunării Parlamentare Paritare referitoare la copii și conflictele armate, să se prevadă o pregătire specifică pentru protejarea copiilor; |
| --- | --- |

24.

solicită ca, în conformitate cu orientările Adunării Parlamentare Paritare referitoare la copii și conflictele armate, să se prevadă o pregătire specifică pentru protejarea copiilor;

| 25. | îndeamnă la emiterea unui „card al soldatului”, asemănător celui folosit de către EUFOR în RD Congo, care să conțină orientări pentru trupele de menținere a păcii privind comportamentul față de civili; solicită să se emită un card asemănător specific pentru copii; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă la emiterea unui „card al soldatului”, asemănător celui folosit de către EUFOR în RD Congo, care să conțină orientări pentru trupele de menținere a păcii privind comportamentul față de civili; solicită să se emită un card asemănător specific pentru copii;

| 26. | recunoaște eforturile depuse de către DPKO ONU pentru a asigura o instruire anterioară desfășurării pentru ofițerii superiori și soldați, acordând atenție în special regulilor de angajament, dar regretă că statelor nu sunt obligate să participe la această instruire; |
| --- | --- |

26.

recunoaște eforturile depuse de către DPKO ONU pentru a asigura o instruire anterioară desfășurării pentru ofițerii superiori și soldați, acordând atenție în special regulilor de angajament, dar regretă că statelor nu sunt obligate să participe la această instruire;

| 27. | recomandă crearea de către statele membre ale ONU a unei academii de pregătire comune pentru misiunile de pace, în care să se ofere, cel puțin pentru personalul de comandă, pregătire de bază multinațională standard pentru misiunile umanitare și cele de asistență tehnică în vederea asistării și protejării populației civile; |
| --- | --- |

27.

recomandă crearea de către statele membre ale ONU a unei academii de pregătire comune pentru misiunile de pace, în care să se ofere, cel puțin pentru personalul de comandă, pregătire de bază multinațională standard pentru misiunile umanitare și cele de asistență tehnică în vederea asistării și protejării populației civile;

| 28. | recomandă organizațiilor regionale și sub-regionale ale ONU să pună la punct module de instruire mai standardizate și să sporească exercițiile de instruire bilaterale și multilaterale, însoțite, în particular, de măsuri de sensibilizare referitoare la respectarea drepturilor omului, în conformitate cu principiul în temeiul căruia toate persoanele sunt egale și trebuie tratate în același fel, indiferent de vârstă, gen, rasă sau etnie, religie sau convingere; |
| --- | --- |

28.

recomandă organizațiilor regionale și sub-regionale ale ONU să pună la punct module de instruire mai standardizate și să sporească exercițiile de instruire bilaterale și multilaterale, însoțite, în particular, de măsuri de sensibilizare referitoare la respectarea drepturilor omului, în conformitate cu principiul în temeiul căruia toate persoanele sunt egale și trebuie tratate în același fel, indiferent de vârstă, gen, rasă sau etnie, religie sau convingere;

| 29. | salută efortul UE de a armoniza mai eficient metodele sale privind protecția civililor între statele membre, în special prin dispunerea de activități comune de instruire, și subliniază că noțiunea de protecție a civililor și protecție a copiilor ar trebui să devină parte integrantă a unei astfel de instruiri efectuate prin inițiative ale societăților profesionale civile globale; |
| --- | --- |

29.

salută efortul UE de a armoniza mai eficient metodele sale privind protecția civililor între statele membre, în special prin dispunerea de activități comune de instruire, și subliniază că noțiunea de protecție a civililor și protecție a copiilor ar trebui să devină parte integrantă a unei astfel de instruiri efectuate prin inițiative ale societăților profesionale civile globale;

| 30. | cere ca prevenirea exploatării sexuale și a abuzului să devină un aspect standard, care trebuie tratat în cadrul instruirii personalului din țările contribuitoare, și ca mecanismele corespunzătoare de finanțare și compensare a victimelor abuzurilor personalului de menținere a păcii să fie aprobate alături de operațiunile însăși; |
| --- | --- |

30.

cere ca prevenirea exploatării sexuale și a abuzului să devină un aspect standard, care trebuie tratat în cadrul instruirii personalului din țările contribuitoare, și ca mecanismele corespunzătoare de finanțare și compensare a victimelor abuzurilor personalului de menținere a păcii să fie aprobate alături de operațiunile însăși;

| 31. | îndeamnă ca o importantă parte a modulelor de instruire oferită personalului de menținere a păcii, al ONU sau regional, să includă aspecte privind comportamentul abuziv, deoarece informațiile despre modul de raportare a abuzurilor și de pedepsire a agresorului sunt adesea neclare pentru personalul misiunilor ONU; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă ca o importantă parte a modulelor de instruire oferită personalului de menținere a păcii, al ONU sau regional, să includă aspecte privind comportamentul abuziv, deoarece informațiile despre modul de raportare a abuzurilor și de pedepsire a agresorului sunt adesea neclare pentru personalul misiunilor ONU;

| 32. | îndeamnă ca fiecare misiune PESA să includă un consilier specializat în protecția copilului; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă ca fiecare misiune PESA să includă un consilier specializat în protecția copilului;

| 33. | salută faptul că, în prezent, DPKO-urile ONU desfășoară echipe de evaluare pentru a identifica lipsurile în instruire și se oferă să certifice faptul că țările care posedă forțe instruite îndeplinesc standardele ONU; |
| --- | --- |

33.

salută faptul că, în prezent, DPKO-urile ONU desfășoară echipe de evaluare pentru a identifica lipsurile în instruire și se oferă să certifice faptul că țările care posedă forțe instruite îndeplinesc standardele ONU;

| 34. | arată că UE vizează inițiative similare sub forma Obiectivului global și a Obiectivului global civil, dar accentuează că aceasta suferă încă din cauza lipsei unei abordări sistematice, deoarece sarcina instruirii revine în ultimă instanță statului; |
| --- | --- |

34.

arată că UE vizează inițiative similare sub forma Obiectivului global și a Obiectivului global civil, dar accentuează că aceasta suferă încă din cauza lipsei unei abordări sistematice, deoarece sarcina instruirii revine în ultimă instanță statului;

| 35. | reamintește statelor membre responsabilitatea care le revine în temeiul legislației internaționale de a asigura instruirea adecvată a întregului personal civil și militar, în conformitate cu standardele umanitare internaționale, și de a garanta că sunt elaborate și revizuite orientări corespunzătoare, astfel încât populațiile locale, culturile și genurile să fie respectate; subliniază că este important să se țină seama de drepturile omului și de egalitatea între femei și bărbați; |
| --- | --- |

35.

reamintește statelor membre responsabilitatea care le revine în temeiul legislației internaționale de a asigura instruirea adecvată a întregului personal civil și militar, în conformitate cu standardele umanitare internaționale, și de a garanta că sunt elaborate și revizuite orientări corespunzătoare, astfel încât populațiile locale, culturile și genurile să fie respectate; subliniază că este important să se țină seama de drepturile omului și de egalitatea între femei și bărbați;

| 36. | solicită ca instruirea furnizată de personalul militar european personalului militar african în cadrul programului Euro Recamp să includă în mod sistematic instruire pentru respectarea drepturilor omului și protejarea civililor și să aloce, în acest sens, un buget suficient; |
| --- | --- |

36.

solicită ca instruirea furnizată de personalul militar european personalului militar african în cadrul programului Euro Recamp să includă în mod sistematic instruire pentru respectarea drepturilor omului și protejarea civililor și să aloce, în acest sens, un buget suficient;

| 37. | subliniază importanța luării în considerare în mod corespunzător a utilității experiențelor acumulate și a bunelor practici, în special pentru că experiența acumulată în operațiuni cu un mandat clar de protecție, precum ARTEMIS și EUFOR în RDC, oferă materialul necesar pentru îmbunătățirea instruirii în UE; laudă în special insistența asupra furnizării de informații transparente publicului și asupra încurajării percepției pozitive a operațiunilor, facilitată de faptul că majoritatea forțelor UE pot să comunice într-o limbă înțeleasă de către populație; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța luării în considerare în mod corespunzător a utilității experiențelor acumulate și a bunelor practici, în special pentru că experiența acumulată în operațiuni cu un mandat clar de protecție, precum ARTEMIS și EUFOR în RDC, oferă materialul necesar pentru îmbunătățirea instruirii în UE; laudă în special insistența asupra furnizării de informații transparente publicului și asupra încurajării percepției pozitive a operațiunilor, facilitată de faptul că majoritatea forțelor UE pot să comunice într-o limbă înțeleasă de către populație;

Îmbunătățirea comunicării

| 38. | reafirmă rolul esențial pe care Adunarea Parlamentară Paritară a ACP-UE îl poate juca în sensibilizarea publicului și în stimularea dezbaterii legate de plasarea agendei privind protecția în centrul mandatelor de operațiuni ale PESA UE și al altor misiuni de menținere a păcii ale organizațiilor regionale deopotrivă; |
| --- | --- |

38.

reafirmă rolul esențial pe care Adunarea Parlamentară Paritară a ACP-UE îl poate juca în sensibilizarea publicului și în stimularea dezbaterii legate de plasarea agendei privind protecția în centrul mandatelor de operațiuni ale PESA UE și al altor misiuni de menținere a păcii ale organizațiilor regionale deopotrivă;

| 39. | subliniază importanța faptului că experiența acumulată nu rămâne restrânsă la o „națiune conducătoare” și accentuează importanța dezvoltării unei doctrine europene a intervențiilor în situații de dezastru umanitar, insistând în special asupra experiențelor statelor membre celor mai avansate în aceasta privință pentru a întări pertinența unor astfel de reguli de angajare; |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța faptului că experiența acumulată nu rămâne restrânsă la o „națiune conducătoare” și accentuează importanța dezvoltării unei doctrine europene a intervențiilor în situații de dezastru umanitar, insistând în special asupra experiențelor statelor membre celor mai avansate în aceasta privință pentru a întări pertinența unor astfel de reguli de angajare;

| 40. | subliniază necesitatea oficializării comunicării între ONG-uri și ONU și organizațiile regionale, în special în zonele periculoase aflate sub protecția trupelor de menținere a păcii; |
| --- | --- |

40.

subliniază necesitatea oficializării comunicării între ONG-uri și ONU și organizațiile regionale, în special în zonele periculoase aflate sub protecția trupelor de menținere a păcii;

| 41. | reamintește cerința ca statele să afirme și să respecte drepturile omului și principiile umanitare ale umanității, neutralității, imparțialității și independenței și să asigure că actorii din domeniul umanitar se bucură de acces sigur și liber la populațiile nevoiașe, în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul internațional și legislația națională; |
| --- | --- |

41.

reamintește cerința ca statele să afirme și să respecte drepturile omului și principiile umanitare ale umanității, neutralității, imparțialității și independenței și să asigure că actorii din domeniul umanitar se bucură de acces sigur și liber la populațiile nevoiașe, în conformitate cu dispozițiile relevante din dreptul internațional și legislația națională;

| 42. | îndeamnă ca, pe teren, operațiunile de menținere a păcii să colaboreze permanent cu asociațiile umanitare în privința interpretării mandatului lor de protecție a civililor, iar liderii politici și militari ai operațiunilor să desfășoare inițiative de comunicare similare cu autoritățile politice și administrative; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă ca, pe teren, operațiunile de menținere a păcii să colaboreze permanent cu asociațiile umanitare în privința interpretării mandatului lor de protecție a civililor, iar liderii politici și militari ai operațiunilor să desfășoare inițiative de comunicare similare cu autoritățile politice și administrative;

| 43. | subliniază necesitatea creării unei echipe de contact în interiorul fiecărei structuri de menținere a păcii pentru a urmări aspectele de comunicare și pentru a informa populația locală, inclusiv populația de la frontieră, în privința mandatului real al misiunii, aceasta constituind o contribuție esențială pentru afirmarea neutralității operațiunilor de menținere a păcii; afirmă că principala sarcină a echipei va fi crearea, cu ajutor din partea comunităților locale, a unui mecanism de înregistrare a plângerilor; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea creării unei echipe de contact în interiorul fiecărei structuri de menținere a păcii pentru a urmări aspectele de comunicare și pentru a informa populația locală, inclusiv populația de la frontieră, în privința mandatului real al misiunii, aceasta constituind o contribuție esențială pentru afirmarea neutralității operațiunilor de menținere a păcii; afirmă că principala sarcină a echipei va fi crearea, cu ajutor din partea comunităților locale, a unui mecanism de înregistrare a plângerilor;

| 44. | arată că comunicarea cu populația locală este esențială, fiind necesară adoptarea unei atitudini care să încurajeze informarea transparentă și care să garanteze accesul tuturor persoanelor; această atitudine trebuie să fie extinsă către alte terțe forțe și organizații umanitare, organizații ale drepturilor omului și organizații pentru dezvoltare de la fața locului; |
| --- | --- |

44.

arată că comunicarea cu populația locală este esențială, fiind necesară adoptarea unei atitudini care să încurajeze informarea transparentă și care să garanteze accesul tuturor persoanelor; această atitudine trebuie să fie extinsă către alte terțe forțe și organizații umanitare, organizații ale drepturilor omului și organizații pentru dezvoltare de la fața locului;

| 45. | subliniază importanța desfășurării evaluării efective și continue a (in)securității civililor, iar analiza rezultată ar trebui să fie utilizată ca bază pentru determinarea strategiilor de protecție, vizând prevenirea resurgenței conflictelor violente; |
| --- | --- |

45.

subliniază importanța desfășurării evaluării efective și continue a (in)securității civililor, iar analiza rezultată ar trebui să fie utilizată ca bază pentru determinarea strategiilor de protecție, vizând prevenirea resurgenței conflictelor violente;

| 46. | invită UE, în consultare cu alți actori relevanți, precum Biroul pentru coordonarea afacerilor umanitare, să desfășoare un studiu specific suplimentar privind includerea strategiilor de protecție în cadrul abordării militare aflate în curs de evoluție a UE privind gestionarea crizelor și să includă reflecțiile asupra experienței dobândite la nivelul UE în privința protecției civililor, în special a copiilor, și consideră că acestea ar trebui să formeze baza adoptării unei „doctrine de protecție a UE” mai ample, care să includă elemente de orientare privind protecția juridică, a civililor, umanitară și militară; |
| --- | --- |

46.

invită UE, în consultare cu alți actori relevanți, precum Biroul pentru coordonarea afacerilor umanitare, să desfășoare un studiu specific suplimentar privind includerea strategiilor de protecție în cadrul abordării militare aflate în curs de evoluție a UE privind gestionarea crizelor și să includă reflecțiile asupra experienței dobândite la nivelul UE în privința protecției civililor, în special a copiilor, și consideră că acestea ar trebui să formeze baza adoptării unei „doctrine de protecție a UE” mai ample, care să includă elemente de orientare privind protecția juridică, a civililor, umanitară și militară;

| 47. | accentuează importanța înființării de agenții principale, care pot furniza o direcție strategică clară, pot identifica lipsurile fundamentale și pot clarifica rolurile și responsabilitățile în combaterea unui conflict; |
| --- | --- |

47.

accentuează importanța înființării de agenții principale, care pot furniza o direcție strategică clară, pot identifica lipsurile fundamentale și pot clarifica rolurile și responsabilitățile în combaterea unui conflict;

| 48. | încredințează co-președinților săi sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri al ACP-UE, Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului pan-african și parlamentelor naționale și regionale, Comisiei Europene, organizațiilor ONU și regionale, Președinției Consiliului și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

48.

încredințează co-președinților săi sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri al ACP-UE, Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului pan-african și parlamentelor naționale și regionale, Comisiei Europene, organizațiilor ONU și regionale, Președinției Consiliului și Uniunii Africane.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 28 noiembrie 2008, la Port Moresby (Papua Noua Guinee).

(2)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(3)  JO L 287, 28.10.2005, p. 4.

(4)  JO L 272, 3.11.2005, p. 26.

(5)  JO L 307, 15.12.2006, p. 17.

REZOLUȚIA (1)

privind eficiența ajutorului și definiția ajutorului public pentru dezvoltare

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 25-28 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 25-28 noiembrie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere obiectivele Acordului de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele Acordului de parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000,

| — | având în vedere Declarația mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care stabilește că obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) sunt obiectivele stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eliminarea sărăciei, precum și raportul ONU privind obiectivele de dezvoltare ale mileniului din 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000, care stabilește că obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM) sunt obiectivele stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eliminarea sărăciei, precum și raportul ONU privind obiectivele de dezvoltare ale mileniului din 2007,

| — | având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european” (Consensul european privind dezvoltarea) semnat la 20 decembrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european” (Consensul european privind dezvoltarea) semnat la 20 decembrie 2005,

| — | având în vedere Declarația de la Paris privind eficiența ajutorului pentru dezvoltare din 2 martie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris privind eficiența ajutorului pentru dezvoltare din 2 martie 2005,

| — | având în vedere Consensul de la Monterrey adoptat la Conferința Internațională a Organizației Națiunilor Unite privind finanțarea dezvoltării din 21 și 22 martie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul de la Monterrey adoptat la Conferința Internațională a Organizației Națiunilor Unite privind finanțarea dezvoltării din 21 și 22 martie 2002,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 februarie 2007 intitulată „Codul de conduită al UE în materie de diviziune a muncii în cadrul politicii de dezvoltare” (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 februarie 2007 intitulată „Codul de conduită al UE în materie de diviziune a muncii în cadrul politicii de dezvoltare” (COM(2007)0072),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 aprilie 2008 intitulată „UE — partener global pentru dezvoltare — Accelerarea progreselor către obiectivele de dezvoltare ale mileniului” (COM(2008)0177), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 aprilie 2008 intitulată „UE — partener global pentru dezvoltare — Accelerarea progreselor către obiectivele de dezvoltare ale mileniului” (COM(2008)0177),

| — | având în vedere principalele concluzii și recomandările Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE incluse în evaluarea paritară a Comunității Europene din 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere principalele concluzii și recomandările Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD) al OCDE incluse în evaluarea paritară a Comunității Europene din 2007,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe (CAGRE) din mai 2008 și ale Consiliului din iunie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe (CAGRE) din mai 2008 și ale Consiliului din iunie 2008,

| — | având în vedere rezultatul celui de-Al treilea forum la nivel înalt privind eficiența ajutorului organizat la Accra în perioada 2-4 septembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul celui de-Al treilea forum la nivel înalt privind eficiența ajutorului organizat la Accra în perioada 2-4 septembrie 2008,

| — | având în vedere Declarația de la Accra adoptată de șefii de stat și de guvern ai țărilor ACP din 3 octombrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Accra adoptată de șefii de stat și de guvern ai țărilor ACP din 3 octombrie 2008,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.300/08/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/100.300/08/fin.),

| A. | întrucât agenda privind eficiența ajutorului ar trebui să permită obținerea unor progrese concrete în privința eradicării sărăciei și a inegalității și să ajute țările partenere să îndeplinească ODM și să respecte standardele privind drepturile omului convenite la nivel internațional; |
| --- | --- |

A.

întrucât agenda privind eficiența ajutorului ar trebui să permită obținerea unor progrese concrete în privința eradicării sărăciei și a inegalității și să ajute țările partenere să îndeplinească ODM și să respecte standardele privind drepturile omului convenite la nivel internațional;

| B. | întrucât principala limitare a definiției asimilării pe plan local (ownership) prevăzută în Declarația de la Paris este lipsa recunoașterii explicite a importanței incluziunii democratice (democratic ownership), în special a rolului organizațiilor societății civile și al autorităților locale, precum și a unui angajament clar în privința rolului parlamentelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât principala limitare a definiției asimilării pe plan local (ownership) prevăzută în Declarația de la Paris este lipsa recunoașterii explicite a importanței incluziunii democratice (democratic ownership), în special a rolului organizațiilor societății civile și al autorităților locale, precum și a unui angajament clar în privința rolului parlamentelor;

| C. | întrucât UE și-a asumat o serie de angajamente importante privind egalitatea de gen, care trebuie respectate în totalitate; întrucât dimensiunea de gen este totuși în continuare luată în considerare doar într-o măsură limitată în dezbaterea privind eficiența ajutorului; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și-a asumat o serie de angajamente importante privind egalitatea de gen, care trebuie respectate în totalitate; întrucât dimensiunea de gen este totuși în continuare luată în considerare doar într-o măsură limitată în dezbaterea privind eficiența ajutorului;

| D. | întrucât creșterea volumului ajutorului și îmbunătățirea eficienței acestuia sunt la fel de importante și întrucât trebuie efectuate progrese atât din punct de vedere al cantității, cât și din punct de vedere al calității ajutorului în vederea îndeplinirii ODM-urilor, acordând o importanță specială ODM-urilor în domeniul sănătății și celor specifice perspectivei de gen, care nu fac aproape deloc dovada progresului și care sunt esențiale pentru respectarea acestor angajamente; |
| --- | --- |

D.

întrucât creșterea volumului ajutorului și îmbunătățirea eficienței acestuia sunt la fel de importante și întrucât trebuie efectuate progrese atât din punct de vedere al cantității, cât și din punct de vedere al calității ajutorului în vederea îndeplinirii ODM-urilor, acordând o importanță specială ODM-urilor în domeniul sănătății și celor specifice perspectivei de gen, care nu fac aproape deloc dovada progresului și care sunt esențiale pentru respectarea acestor angajamente;

| E. | întrucât datele recente furnizate de OCDE indică faptul că ajutorul general al UE a scăzut în mod semnificativ în 2007 și întrucât cifrele care contabilizează ajutorul sunt adesea mărite artificial prin includerea instrumentelor pentru reducerea datoriilor și a unor fonduri care nu ajung la populațiile țărilor partenere; |
| --- | --- |

E.

întrucât datele recente furnizate de OCDE indică faptul că ajutorul general al UE a scăzut în mod semnificativ în 2007 și întrucât cifrele care contabilizează ajutorul sunt adesea mărite artificial prin includerea instrumentelor pentru reducerea datoriilor și a unor fonduri care nu ajung la populațiile țărilor partenere;

| F. | întrucât țările donatoare și partenere trebuie să adere la cele mai înalte standarde de deschidere și transparență, în special țările donatoare în ceea ce privește previziunile lor bugetare referitoare la fluxurile ajutoarelor, care, în caz contrar, nu pot fi reflectate în previziunile bugetare anuale ale țărilor partenere, reducând prin aceasta în mod considerabil capacitatea parlamentelor de a controla politicile de dezvoltare guvernamentale și capacitatea țărilor partenere de efectua investiții pe termen lung; |
| --- | --- |

F.

întrucât țările donatoare și partenere trebuie să adere la cele mai înalte standarde de deschidere și transparență, în special țările donatoare în ceea ce privește previziunile lor bugetare referitoare la fluxurile ajutoarelor, care, în caz contrar, nu pot fi reflectate în previziunile bugetare anuale ale țărilor partenere, reducând prin aceasta în mod considerabil capacitatea parlamentelor de a controla politicile de dezvoltare guvernamentale și capacitatea țărilor partenere de efectua investiții pe termen lung;

| G. | întrucât ajutorul condiționat subminează grav transparența ajutorului și mărește costul bunurilor și serviciilor cu până la 30 %, în conformitate cu previziunile Băncii Mondiale; |
| --- | --- |

G.

întrucât ajutorul condiționat subminează grav transparența ajutorului și mărește costul bunurilor și serviciilor cu până la 30 %, în conformitate cu previziunile Băncii Mondiale;

| H. | întrucât donatorii rămân reticenți față de utilizarea sistemelor naționale, iar progresele au fost extrem de lente în această privință; întrucât aceasta este o componentă cheie a asimilării pe plan local (ownership) și întrucât alinierea este esențială pentru a sprijini consolidarea capacităților și pentru dezvoltarea piețelor locale; |
| --- | --- |

H.

întrucât donatorii rămân reticenți față de utilizarea sistemelor naționale, iar progresele au fost extrem de lente în această privință; întrucât aceasta este o componentă cheie a asimilării pe plan local (ownership) și întrucât alinierea este esențială pentru a sprijini consolidarea capacităților și pentru dezvoltarea piețelor locale;

| I. | întrucât sistemul de ajutor internațional se complică odată cu crearea structurilor verticale și apariția unor noi actori publici și privați, care deseori funcționează în afara codurilor și a mecanismelor de coordonare existente; |
| --- | --- |

I.

întrucât sistemul de ajutor internațional se complică odată cu crearea structurilor verticale și apariția unor noi actori publici și privați, care deseori funcționează în afara codurilor și a mecanismelor de coordonare existente;

| J. | întrucât sprijinul bugetar poate contribui la asimilarea pe plan local (ownership) a programelor de dezvoltare, la consolidarea capacităților instituționale și la ameliorarea supravegherii și a controlului exercitate de actorii naționali; întrucât succesul acestuia este determinat totuși de capacitatea guvernelor de a planifica, executa și justifica cheltuielile lor publice; |
| --- | --- |

J.

întrucât sprijinul bugetar poate contribui la asimilarea pe plan local (ownership) a programelor de dezvoltare, la consolidarea capacităților instituționale și la ameliorarea supravegherii și a controlului exercitate de actorii naționali; întrucât succesul acestuia este determinat totuși de capacitatea guvernelor de a planifica, executa și justifica cheltuielile lor publice;

| K. | întrucât țările partenere se confruntă adesea cu condiționări foarte numeroase la nivel politic și legate de îndeplinirea anumitor rezultate, care în unele situații pot fi contradictorii și stabilite de o varietate de donatori și care pot plasa o sarcină imposibil de susținut pe umerii țărilor partenere, diminuând în acest fel asimilarea pe plan național (country ownership) a programelor de dezvoltare și responsabilitatea guvernelor față de cetățenii și parlamentele lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât țările partenere se confruntă adesea cu condiționări foarte numeroase la nivel politic și legate de îndeplinirea anumitor rezultate, care în unele situații pot fi contradictorii și stabilite de o varietate de donatori și care pot plasa o sarcină imposibil de susținut pe umerii țărilor partenere, diminuând în acest fel asimilarea pe plan național (country ownership) a programelor de dezvoltare și responsabilitatea guvernelor față de cetățenii și parlamentele lor;

| L. | întrucât asistența tehnică se poate ridica la 50 % din ajutor, dar o mare parte a acesteia continuă să fie condiționată, fiind supraevaluată și ineficientă în ceea ce privește consolidarea capacităților instituționale locale și a asimilării pe plan local (ownersip) a programelor de dezvoltare; |
| --- | --- |

L.

întrucât asistența tehnică se poate ridica la 50 % din ajutor, dar o mare parte a acesteia continuă să fie condiționată, fiind supraevaluată și ineficientă în ceea ce privește consolidarea capacităților instituționale locale și a asimilării pe plan local (ownersip) a programelor de dezvoltare;

| M. | întrucât o proporție care crește în mod constant a sectoarelor celor mai vulnerabile ale societății vor deveni și mai vulnerabile; |
| --- | --- |

M.

întrucât o proporție care crește în mod constant a sectoarelor celor mai vulnerabile ale societății vor deveni și mai vulnerabile;

| N. | întrucât vulnerabilitatea din punct de vedere al economiei și mediului a statelor insulare mici în curs de dezvoltare (SIDS) și a statelor ACP fără ieșire la mare la multiplele crize poate duce la consecințe negative grave asupra societății și mediului și la o reziliență economică slabă și poate afecta în mod negativ capacitatea statelor respective de a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă și de realizare cu succes a reformei economice atât de necesare; |
| --- | --- |

N.

întrucât vulnerabilitatea din punct de vedere al economiei și mediului a statelor insulare mici în curs de dezvoltare (SIDS) și a statelor ACP fără ieșire la mare la multiplele crize poate duce la consecințe negative grave asupra societății și mediului și la o reziliență economică slabă și poate afecta în mod negativ capacitatea statelor respective de a îndeplini obiectivele de dezvoltare durabilă și de realizare cu succes a reformei economice atât de necesare;

| O. | întrucât comunitatea internațională a făcut mari eforturi de cooperare cu statele cele mai sărace și întrucât acestea nu au fost însoțite de eforturi similare pentru statele cu venituri medii (MIC), în special pentru statele insulare mici în curs de dezvoltare care importă alimente de bază și combustibili; întrucât aceste țări riscă să se întoarcă la categoria de state cu venituri mici dacă nu se iau măsuri adecvate și prompte pentru a răspunde nevoilor lor, |
| --- | --- |

O.

întrucât comunitatea internațională a făcut mari eforturi de cooperare cu statele cele mai sărace și întrucât acestea nu au fost însoțite de eforturi similare pentru statele cu venituri medii (MIC), în special pentru statele insulare mici în curs de dezvoltare care importă alimente de bază și combustibili; întrucât aceste țări riscă să se întoarcă la categoria de state cu venituri mici dacă nu se iau măsuri adecvate și prompte pentru a răspunde nevoilor lor,

| 1. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește angajamentele politice luate în cadrul Agendei de acțiune de la Accra (AAA) și subliniază necesitatea aplicării ambițioase a agendei respective, trecând de la concepte și promisiuni politice la rezultate tangibile și măsurabile în ceea ce privește aplicarea principiilor prevăzute în Declarația de la Paris; speră că UE se va angaja într-un mod mai proactiv și că va juca un rol principal în îmbunătățirea eficienței ajutorului în întreaga lume; |
| --- | --- |

1.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește angajamentele politice luate în cadrul Agendei de acțiune de la Accra (AAA) și subliniază necesitatea aplicării ambițioase a agendei respective, trecând de la concepte și promisiuni politice la rezultate tangibile și măsurabile în ceea ce privește aplicarea principiilor prevăzute în Declarația de la Paris; speră că UE se va angaja într-un mod mai proactiv și că va juca un rol principal în îmbunătățirea eficienței ajutorului în întreaga lume;

| 2. | invită UE și țările ACP să promoveze în mod activ valorile comune și prioritățile stabilite în versiunea revizuită a Acordului de parteneriat de la Cotonou, precum reducerea sărăciei, egalitatea de gen, dezvoltarea durabilă din punct de vedere economic, social și al mediului, integrarea regională, promovarea păcii, a securității și a unei democrații care respectă drepturile omului, în cadrul Agendei privind eficiența ajutorului; |
| --- | --- |

2.

invită UE și țările ACP să promoveze în mod activ valorile comune și prioritățile stabilite în versiunea revizuită a Acordului de parteneriat de la Cotonou, precum reducerea sărăciei, egalitatea de gen, dezvoltarea durabilă din punct de vedere economic, social și al mediului, integrarea regională, promovarea păcii, a securității și a unei democrații care respectă drepturile omului, în cadrul Agendei privind eficiența ajutorului;

| 3. | subliniază că democrația oferă cea mai bună temelie pentru dezvoltarea durabilă, pace și securitate; solicită, prin urmare, ca în cadrul cooperării dintre UE și ACP să se acorde prioritate promovării democrației, favorizând un proces decizional transparent, incluziv și responsabil ca mijloc important de creștere a eficienței ajutorului; |
| --- | --- |

3.

subliniază că democrația oferă cea mai bună temelie pentru dezvoltarea durabilă, pace și securitate; solicită, prin urmare, ca în cadrul cooperării dintre UE și ACP să se acorde prioritate promovării democrației, favorizând un proces decizional transparent, incluziv și responsabil ca mijloc important de creștere a eficienței ajutorului;

| 4. | îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să utilizeze o definiție mai largă a coerenței decât cea prevăzută în AAA, pentru a garanta o coerență sporită a politicii de dezvoltare în cadrul unor politici europene precum agricultura, pescuitul, comerțul, energia, mediul, schimbările climatice, securitatea și migrația, pentru a evalua impactul acestor politici asupra dezvoltării și pentru a asigura o reformă adecvată, astfel încât aceste politici să nu poată crea bariere netarifare și să nu poată submina îndeplinirea ODM-urilor și a obiectivelor prevăzute în APE; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să utilizeze o definiție mai largă a coerenței decât cea prevăzută în AAA, pentru a garanta o coerență sporită a politicii de dezvoltare în cadrul unor politici europene precum agricultura, pescuitul, comerțul, energia, mediul, schimbările climatice, securitatea și migrația, pentru a evalua impactul acestor politici asupra dezvoltării și pentru a asigura o reformă adecvată, astfel încât aceste politici să nu poată crea bariere netarifare și să nu poată submina îndeplinirea ODM-urilor și a obiectivelor prevăzute în APE;

| 5. | subliniază că, deși Declarația de la Paris reprezintă punctul de plecare al dezbaterii privind eficiența ajutorului, Acordul de parteneriat de la Cotonou și Declarația de la Paris se pot consolida reciproc, deoarece primul dintre acestea constituie de asemenea un model de cooperare eficientă pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, deși Declarația de la Paris reprezintă punctul de plecare al dezbaterii privind eficiența ajutorului, Acordul de parteneriat de la Cotonou și Declarația de la Paris se pot consolida reciproc, deoarece primul dintre acestea constituie de asemenea un model de cooperare eficientă pentru dezvoltare;

Asigurarea incluziunii democratice (democratic ownership) și a responsabilității

| 6. | subliniază că conceptul de „ownership” menționat în Declarația de la Paris trebuie să fie extins, în conformitate cu Acordul de parteneriat de la Cotonou, pentru a cuprinde incluziunea democratică (democratic ownership) (asigurarea participării parlamentelor naționale, organismelor guvernamentale locale, societăților civile, a unui sistem juridic independent și a mass-mediei), astfel încât să se asigure mai multă transparență și responsabilitate reciprocă, în baza unor indicatori monitorizabili, și să se garanteze îndeplinirea obiectivelor ajutorului pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

6.

subliniază că conceptul de „ownership” menționat în Declarația de la Paris trebuie să fie extins, în conformitate cu Acordul de parteneriat de la Cotonou, pentru a cuprinde incluziunea democratică (democratic ownership) (asigurarea participării parlamentelor naționale, organismelor guvernamentale locale, societăților civile, a unui sistem juridic independent și a mass-mediei), astfel încât să se asigure mai multă transparență și responsabilitate reciprocă, în baza unor indicatori monitorizabili, și să se garanteze îndeplinirea obiectivelor ajutorului pentru dezvoltare;

| 7. | salută recunoașterea în cadrul AAA a rolului însemnat pe care îl dețin parlamentele și administrațiile locale în procesul de dezvoltare; invită donatorii și guvernele partenere să se asigure că parlamentele și administrațiile locale joacă un rol adecvat în garantarea eficienței ajutorului, sprijinind asimilarea pe plan local (ownership), creând mecanisme de control prin monitorizarea bugetelor, politicilor și a rezultatelor lor și implicând cetățenii în luarea deciziilor pentru dezvoltare în cadrul procesului democratic; |
| --- | --- |

7.

salută recunoașterea în cadrul AAA a rolului însemnat pe care îl dețin parlamentele și administrațiile locale în procesul de dezvoltare; invită donatorii și guvernele partenere să se asigure că parlamentele și administrațiile locale joacă un rol adecvat în garantarea eficienței ajutorului, sprijinind asimilarea pe plan local (ownership), creând mecanisme de control prin monitorizarea bugetelor, politicilor și a rezultatelor lor și implicând cetățenii în luarea deciziilor pentru dezvoltare în cadrul procesului democratic;

| 8. | salută recunoașterea în cadrul AAA a rolului însemnat pe care îl deține societatea civilă în procesul de dezvoltare; invită donatorii și guvernele partenere să garanteze participarea deplină și semnificativă a societății civile la planificarea, executarea, monitorizarea și evaluarea bugetelor și programelor și să creeze condițiile de care aceasta are nevoie pentru a-și îndeplini propriul rol; |
| --- | --- |

8.

salută recunoașterea în cadrul AAA a rolului însemnat pe care îl deține societatea civilă în procesul de dezvoltare; invită donatorii și guvernele partenere să garanteze participarea deplină și semnificativă a societății civile la planificarea, executarea, monitorizarea și evaluarea bugetelor și programelor și să creeze condițiile de care aceasta are nevoie pentru a-și îndeplini propriul rol;

| 9. | invită donatorii și țările partenere să ia în considerare impactul disproporționat pe care îl are sărăcia asupra femeilor și să garanteze faptul că egalitatea de gen, creșterea gradului de autonomie a femeilor și drepturile femeii sunt în întregime încorporate în procesele naționale de dezvoltare; regretă faptul că în AAA nu sunt identificate mecanisme de punere în aplicare a egalității de gen și de creștere a gradului de autonomie a femeilor și că, prin urmare, nu sunt prevăzuți indicatori ai progresului; |
| --- | --- |

9.

invită donatorii și țările partenere să ia în considerare impactul disproporționat pe care îl are sărăcia asupra femeilor și să garanteze faptul că egalitatea de gen, creșterea gradului de autonomie a femeilor și drepturile femeii sunt în întregime încorporate în procesele naționale de dezvoltare; regretă faptul că în AAA nu sunt identificate mecanisme de punere în aplicare a egalității de gen și de creștere a gradului de autonomie a femeilor și că, prin urmare, nu sunt prevăzuți indicatori ai progresului;

| 10. | regretă faptul că AAA nu transpune sub forma unor măsuri practice angajamentul asumat în Declarația de la Paris de implicare a parlamentelor, a organizațiilor societății civile și a autorităților locale; speră că UE va respecta rolul principal asumat de țările partenere și va contribui la consolidarea capacității acestora de a și-l exercita și îndeamnă UE și țările partenere să elaboreze planuri de acțiune practice pentru a asigura incluziunea democratică (democratic ownership) și pentru a stabili o serie de indicatori ai progresului; |
| --- | --- |

10.

regretă faptul că AAA nu transpune sub forma unor măsuri practice angajamentul asumat în Declarația de la Paris de implicare a parlamentelor, a organizațiilor societății civile și a autorităților locale; speră că UE va respecta rolul principal asumat de țările partenere și va contribui la consolidarea capacității acestora de a și-l exercita și îndeamnă UE și țările partenere să elaboreze planuri de acțiune practice pentru a asigura incluziunea democratică (democratic ownership) și pentru a stabili o serie de indicatori ai progresului;

Sporirea eforturilor pentru a crește eficiența ajutorului

| 11. | salută concluziile adoptate de Consiliu, care reafirmă angajamentul atingerii obiectivului colectiv privind ajutorul public pentru dezvoltare (APD) de 0,56 % în 2010 și de 0,7 % în 2015; solicită să se ia noi angajamente sub forma unor calendare multianuale ambițioase, astfel încât creșterea progresivă a bugetelor alocate ajutorului să poată fi măsurată; |
| --- | --- |

11.

salută concluziile adoptate de Consiliu, care reafirmă angajamentul atingerii obiectivului colectiv privind ajutorul public pentru dezvoltare (APD) de 0,56 % în 2010 și de 0,7 % în 2015; solicită să se ia noi angajamente sub forma unor calendare multianuale ambițioase, astfel încât creșterea progresivă a bugetelor alocate ajutorului să poată fi măsurată;

| 12. | îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să asigure faptul că definițiile APD nu sunt extinse pentru a include articole nespecifice ajutorului, precum cheltuielile militare; invită Comisia Europeană și statele membre să excludă cheltuielile destinate reducerii datoriilor din cheltuielile legate de APD raportate și să nu țină cont de banii cheltuiți în Europa pentru studenți și refugiați la calcularea totalului cheltuielilor destinate ajutorului pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

12.

îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să asigure faptul că definițiile APD nu sunt extinse pentru a include articole nespecifice ajutorului, precum cheltuielile militare; invită Comisia Europeană și statele membre să excludă cheltuielile destinate reducerii datoriilor din cheltuielile legate de APD raportate și să nu țină cont de banii cheltuiți în Europa pentru studenți și refugiați la calcularea totalului cheltuielilor destinate ajutorului pentru dezvoltare;

| 13. | insistă ca donatorii să aloce ajutorul într-un mod transparent, responsabil, iar caracterul previzibil al fluxurilor, programării și efectuării plăților să sporească considerabil, în special prin elaborarea unor programe multianuale fiabile și prin asigurarea posibilității de anticipare de la an la an; salută inițiativa de planificare continuă (rolling programming) prevăzută în AAA, care asigură previzibilitatea pe termen mediu; |
| --- | --- |

13.

insistă ca donatorii să aloce ajutorul într-un mod transparent, responsabil, iar caracterul previzibil al fluxurilor, programării și efectuării plăților să sporească considerabil, în special prin elaborarea unor programe multianuale fiabile și prin asigurarea posibilității de anticipare de la an la an; salută inițiativa de planificare continuă (rolling programming) prevăzută în AAA, care asigură previzibilitatea pe termen mediu;

Creștere economică susținută pentru o dezvoltare durabilă

| 14. | subliniază că un indicator al eficienței ajutorului este măsura în care acesta contribuie la crearea unei economii puternice, care protejează mediul și în care nimeni nu este privat de dreptul de a beneficia de servicii sociale de bază; |
| --- | --- |

14.

subliniază că un indicator al eficienței ajutorului este măsura în care acesta contribuie la crearea unei economii puternice, care protejează mediul și în care nimeni nu este privat de dreptul de a beneficia de servicii sociale de bază;

| 15. | solicită abordarea într-o manieră mai adecvată, în cadrul cooperării pentru dezvoltare, a problemei piedicilor existente în calea creșterii economice precum lipsa investițiilor străine directe, scurgerile de capital și poverile administrative apăsătoare pentru întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

15.

solicită abordarea într-o manieră mai adecvată, în cadrul cooperării pentru dezvoltare, a problemei piedicilor existente în calea creșterii economice precum lipsa investițiilor străine directe, scurgerile de capital și poverile administrative apăsătoare pentru întreprinderile mici și mijlocii;

| 16. | solicită elaborarea în acest sens a unor politici de dezvoltare care să promoveze transferul de cunoștințe, concurența și politicile macroeconomice viabile și care să reducă birocrația pentru întreprinderi, care respectă sau care promovează drepturile de proprietate și care luptă împotriva corupției; |
| --- | --- |

16.

solicită elaborarea în acest sens a unor politici de dezvoltare care să promoveze transferul de cunoștințe, concurența și politicile macroeconomice viabile și care să reducă birocrația pentru întreprinderi, care respectă sau care promovează drepturile de proprietate și care luptă împotriva corupției;

| 17. | subliniază că comerțul echitabil poate fi unul din mijloacele cele mai eficiente de promovare a dezvoltării economice durabile, însoțit de măsuri de sprijin adecvate pentru a acoperi costurile legate de adaptare și pentru a finanța programele de securitate socială și de creștere a gradului de autonomie, dar că trebuie să fie susținut de politici sociale și de redistribuire, pentru a garanta faptul că beneficiile sunt împărțite în mod echitabil; |
| --- | --- |

17.

subliniază că comerțul echitabil poate fi unul din mijloacele cele mai eficiente de promovare a dezvoltării economice durabile, însoțit de măsuri de sprijin adecvate pentru a acoperi costurile legate de adaptare și pentru a finanța programele de securitate socială și de creștere a gradului de autonomie, dar că trebuie să fie susținut de politici sociale și de redistribuire, pentru a garanta faptul că beneficiile sunt împărțite în mod echitabil;

| 18. | regretă că s-au făcut foarte puține progrese în ceea ce privește utilizarea sistemelor naționale (doar un mic procent din APD trece prin sistemele bugetare naționale, în vreme ce donatorii au promis atingerea unui procent de 50 % până în 2010) și că nici măcar în țările care dețin sisteme naționale cu o funcționare adecvată donatorii nu doresc să utilizeze sistemele respective; îndeamnă țările donatoare să efectueze mai repede alinierea ajutorului acordat la sistemele naționale într-o măsură cât mai mare posibilă să consolideze sistemele administrației locale și să mărească volumul ajutorului utilizat pentru sprijinul bugetar general și sectorial în cazurile în care există o bună guvernanță economică și politică, asigurând o transparență și o responsabilitate bugetară deplină; subliniază că sprijinul bugetar nu trebuie sub nicio formă să fie acordat în situațiile în care se observă existența corupției generalizate; |
| --- | --- |

18.

regretă că s-au făcut foarte puține progrese în ceea ce privește utilizarea sistemelor naționale (doar un mic procent din APD trece prin sistemele bugetare naționale, în vreme ce donatorii au promis atingerea unui procent de 50 % până în 2010) și că nici măcar în țările care dețin sisteme naționale cu o funcționare adecvată donatorii nu doresc să utilizeze sistemele respective; îndeamnă țările donatoare să efectueze mai repede alinierea ajutorului acordat la sistemele naționale într-o măsură cât mai mare posibilă să consolideze sistemele administrației locale și să mărească volumul ajutorului utilizat pentru sprijinul bugetar general și sectorial în cazurile în care există o bună guvernanță economică și politică, asigurând o transparență și o responsabilitate bugetară deplină; subliniază că sprijinul bugetar nu trebuie sub nicio formă să fie acordat în situațiile în care se observă existența corupției generalizate;

| 19. | salută faptul că AAA face trimitere la o serie de actori din domeniul dezvoltării, alții decât donatorii bilaterali; subliniază că una din principalele provocări până în 2011 va fi extinderea principiilor prevăzute în Declarația de la Paris pentru a acoperi fondurile verticale și noii donatori, astfel încât să se asigure o adevărată coordonare în rândul donatorilor și alinierea cu țările partenere; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că AAA face trimitere la o serie de actori din domeniul dezvoltării, alții decât donatorii bilaterali; subliniază că una din principalele provocări până în 2011 va fi extinderea principiilor prevăzute în Declarația de la Paris pentru a acoperi fondurile verticale și noii donatori, astfel încât să se asigure o adevărată coordonare în rândul donatorilor și alinierea cu țările partenere;

| 20. | solicită guvernelor partenere să-și întemeieze sprijinul bugetar pe un plan național solid de reducere a sărăciei, care să consolideze responsabilitatea, gestiunea financiară și monitorizarea la nivel național printr-o participare strategică sistematică a parlamentelor naționale, a administrațiilor locale și a actorilor nestatali, un aspect care în prezent este extrem de limitat; |
| --- | --- |

20.

solicită guvernelor partenere să-și întemeieze sprijinul bugetar pe un plan național solid de reducere a sărăciei, care să consolideze responsabilitatea, gestiunea financiară și monitorizarea la nivel național printr-o participare strategică sistematică a parlamentelor naționale, a administrațiilor locale și a actorilor nestatali, un aspect care în prezent este extrem de limitat;

| 21. | salută intenția Comisiei Europene de a asigura o formă de sprijin bugetar mai previzibilă pe termen lung folosind contracte ODM în cazul țărilor care înregistrează rezultate performante, dar subliniază că acest lucru presupune o angajare puternică în vederea îndeplinirii ODM-urilor din partea țărilor partenere și că este necesară o monitorizare continuă, în care să se pună un accent puternic pe rezultate; |
| --- | --- |

21.

salută intenția Comisiei Europene de a asigura o formă de sprijin bugetar mai previzibilă pe termen lung folosind contracte ODM în cazul țărilor care înregistrează rezultate performante, dar subliniază că acest lucru presupune o angajare puternică în vederea îndeplinirii ODM-urilor din partea țărilor partenere și că este necesară o monitorizare continuă, în care să se pună un accent puternic pe rezultate;

| 22. | salută faptul că în AAA se precizează că donatorii OCDE-CAD vor extinde domeniul de aplicare prevăzut în Recomandarea CAD din 2001 privind acordarea ajutorului necondiționat la țările sărace puternic îndatorate (HIPC) care nu fac parte din grupul țărilor cele mai puțin dezvoltate (LDC); îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să-și ia un angajament ferm de a înlătura până în 2010 orice condiție impusă pentru ajutorul acordat țărilor ACP, inclusiv pentru asistența tehnică, care trebuie să ilustreze prioritățile și caracteristicile naționale, pentru sistemul de achiziții publice, ajutorul alimentar și pentru transportul și depozitarea ajutorului alimentar; |
| --- | --- |

22.

salută faptul că în AAA se precizează că donatorii OCDE-CAD vor extinde domeniul de aplicare prevăzut în Recomandarea CAD din 2001 privind acordarea ajutorului necondiționat la țările sărace puternic îndatorate (HIPC) care nu fac parte din grupul țărilor cele mai puțin dezvoltate (LDC); îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să-și ia un angajament ferm de a înlătura până în 2010 orice condiție impusă pentru ajutorul acordat țărilor ACP, inclusiv pentru asistența tehnică, care trebuie să ilustreze prioritățile și caracteristicile naționale, pentru sistemul de achiziții publice, ajutorul alimentar și pentru transportul și depozitarea ajutorului alimentar;

| 23. | invită Comisia Europeană să integreze perspectiva de gen în procedura bugetară, condiționând plata tranșelor variabile de îmbunătățirile aduse indicatorilor diferențiați în funcție de gen; invită țările partenere să includă perspectiva de gen la toate nivelurile procedurii bugetare și să stimuleze intensificarea dialogului cu organizațiile pentru drepturile femeilor; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia Europeană să integreze perspectiva de gen în procedura bugetară, condiționând plata tranșelor variabile de îmbunătățirile aduse indicatorilor diferențiați în funcție de gen; invită țările partenere să includă perspectiva de gen la toate nivelurile procedurii bugetare și să stimuleze intensificarea dialogului cu organizațiile pentru drepturile femeilor;

| 24. | invită Comisia Europeană și țările membre să meargă dincolo de obiectivele AAA și să reducă drastic numărul criteriilor de condiționare, reducând treptat condiționarea în materie de politică economică, și să utilizeze în schimb contracte care să reflecte un acord comun privind prioritățile principale care leagă efectuarea plăților de performanțe și de rezultatele atinse la nivelul politicilor, concentrându-se în particular asupra ODM-urilor, precum și să stabilească un calendar concret în acest scop; invită UE și statele membre ale acesteia să facă uz de influența lor pentru a convinge Banca Mondială și Fondul Monetar Internațional să se îndrepte în aceeași direcție, mai ales în acest moment, când statele ACP sunt în pericol să fie afectate de multiplele crize economice care au loc la nivel mondial; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia Europeană și țările membre să meargă dincolo de obiectivele AAA și să reducă drastic numărul criteriilor de condiționare, reducând treptat condiționarea în materie de politică economică, și să utilizeze în schimb contracte care să reflecte un acord comun privind prioritățile principale care leagă efectuarea plăților de performanțe și de rezultatele atinse la nivelul politicilor, concentrându-se în particular asupra ODM-urilor, precum și să stabilească un calendar concret în acest scop; invită UE și statele membre ale acesteia să facă uz de influența lor pentru a convinge Banca Mondială și Fondul Monetar Internațional să se îndrepte în aceeași direcție, mai ales în acest moment, când statele ACP sunt în pericol să fie afectate de multiplele crize economice care au loc la nivel mondial;

Diviziunea muncii și coordonarea donatorilor

| 25. | invită Comisia Europeană și statele membre să-și intensifice în mod semnificativ eforturile de mărire a coordonării la nivelul donatorilor și să îmbunătățească diviziunea muncii prin alinierea ajutorului multilateral și bilateral la procesele naționale, incluziunea democratică (democratic ownership), responsabilitatea, armonizarea, analiza comună, programarea și randamentul obținute și să reducă drastic numărul unităților de punere în aplicare a programelor; ia notă de inițiativa AAA de a iniția, până în iunie 2009, în toate țările, un dialog pe tema diviziunii muncii la nivel internațional; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia Europeană și statele membre să-și intensifice în mod semnificativ eforturile de mărire a coordonării la nivelul donatorilor și să îmbunătățească diviziunea muncii prin alinierea ajutorului multilateral și bilateral la procesele naționale, incluziunea democratică (democratic ownership), responsabilitatea, armonizarea, analiza comună, programarea și randamentul obținute și să reducă drastic numărul unităților de punere în aplicare a programelor; ia notă de inițiativa AAA de a iniția, până în iunie 2009, în toate țările, un dialog pe tema diviziunii muncii la nivel internațional;

| 26. | își exprimă speranța că atlasul 2008 al donatorilor va contribui la promovarea și sprijinirea unei coordonări mai ambițioase la nivelul donatorilor și în special la soluționarea problemei „țărilor preferate” și a „țărilor orfane” și a indiferenței demonstrate față de sectoare vitale precum sănătatea, energia, educația, coeziunea socială, egalitatea de gen; salută faptul că în AAA se prevede, de asemenea, ca donatorii să abordeze problema țărilor care primesc ajutor insuficient și să garanteze faptul că noile dispoziții referitoare la diviziunea muncii nu vor duce la reducerea ajutorului acordat în unele țări în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

26.

își exprimă speranța că atlasul 2008 al donatorilor va contribui la promovarea și sprijinirea unei coordonări mai ambițioase la nivelul donatorilor și în special la soluționarea problemei „țărilor preferate” și a „țărilor orfane” și a indiferenței demonstrate față de sectoare vitale precum sănătatea, energia, educația, coeziunea socială, egalitatea de gen; salută faptul că în AAA se prevede, de asemenea, ca donatorii să abordeze problema țărilor care primesc ajutor insuficient și să garanteze faptul că noile dispoziții referitoare la diviziunea muncii nu vor duce la reducerea ajutorului acordat în unele țări în curs de dezvoltare;

| 27. | solicită consolidarea capacităților în toate ministerele, pentru a asigura o eficiență mai mare în domeniile sănătății, educației și egalității de gen, prin sprijin de la buget, întrucât procesul de asimilare pe plan național (country ownership) a programelor de dezvoltare se limitează foarte frecvent la ministerul finanțelor; |
| --- | --- |

27.

solicită consolidarea capacităților în toate ministerele, pentru a asigura o eficiență mai mare în domeniile sănătății, educației și egalității de gen, prin sprijin de la buget, întrucât procesul de asimilare pe plan național (country ownership) a programelor de dezvoltare se limitează foarte frecvent la ministerul finanțelor;

| 28. | recunoaște că este necesar un ajutor mai susținut pentru statele fragile și pentru țările cu venituri mici în situații post-conflict; salută faptul că donatorii și țările partenere sunt îndemnate în cadrul AAA să adapteze Declarația de la Paris la principiile OCDE-CAD referitoare la implicarea internațională în statele fragile și situațiile conflictuale, dar subliniază necesitatea construirii unei societăți civile puternice atât în statele fragile, cât și în cele vulnerabile; |
| --- | --- |

28.

recunoaște că este necesar un ajutor mai susținut pentru statele fragile și pentru țările cu venituri mici în situații post-conflict; salută faptul că donatorii și țările partenere sunt îndemnate în cadrul AAA să adapteze Declarația de la Paris la principiile OCDE-CAD referitoare la implicarea internațională în statele fragile și situațiile conflictuale, dar subliniază necesitatea construirii unei societăți civile puternice atât în statele fragile, cât și în cele vulnerabile;

| 29. | consideră totuși că trebuie efectuate eforturi mai mari și mai bine direcționate în vederea creșterii sprijinului acordat statelor ACP cu venituri medii și solicită adoptarea și punerea în aplicare în timp util a unui acord privind furnizarea sistematică și previzibilă a ajutorului care să răspundă în mod eficient la nevoile specifice ale statelor respective, pentru a le permite să continue să evolueze pe calea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

29.

consideră totuși că trebuie efectuate eforturi mai mari și mai bine direcționate în vederea creșterii sprijinului acordat statelor ACP cu venituri medii și solicită adoptarea și punerea în aplicare în timp util a unui acord privind furnizarea sistematică și previzibilă a ajutorului care să răspundă în mod eficient la nevoile specifice ale statelor respective, pentru a le permite să continue să evolueze pe calea dezvoltării durabile;

| 30. | salută angajamentul comunității donatorilor de a-și intensifica eforturile de cooperare cu țările cele mai sărace și faptul că partea de ajutor programabil alocată Africii este în creștere, mulțumită angajamentului de a dubla APD pentru Africa până în 2010, mai ales în prezent, când prețurile petrolului și alimentelor au crescut, și având în vedere efectele schimbărilor climatice globale, care ar putea zădărnici toate eforturile depuse până în prezent; |
| --- | --- |

30.

salută angajamentul comunității donatorilor de a-și intensifica eforturile de cooperare cu țările cele mai sărace și faptul că partea de ajutor programabil alocată Africii este în creștere, mulțumită angajamentului de a dubla APD pentru Africa până în 2010, mai ales în prezent, când prețurile petrolului și alimentelor au crescut, și având în vedere efectele schimbărilor climatice globale, care ar putea zădărnici toate eforturile depuse până în prezent;

| 31. | laudă contribuția Secretariatului Commonwealth-ului și a Institutului pentru țările mici și insulare al Universității din Malta la dezvoltarea indicilor de vulnerabilitate și reziliență și speră că UE își va asuma un rol principal în aplicarea practică a indicilor și în crearea unui cadru nou de asistență sistematică pentru statele insulare mici în curs de dezvoltare și pentru statele fără ieșire la mare în curs de dezvoltare; propune ca în special statele mici să schițeze un profil al vulnerabilității și rezilienței, în paralel cu pregătirea strategiei de dezvoltare pe termen mediu; |
| --- | --- |

31.

laudă contribuția Secretariatului Commonwealth-ului și a Institutului pentru țările mici și insulare al Universității din Malta la dezvoltarea indicilor de vulnerabilitate și reziliență și speră că UE își va asuma un rol principal în aplicarea practică a indicilor și în crearea unui cadru nou de asistență sistematică pentru statele insulare mici în curs de dezvoltare și pentru statele fără ieșire la mare în curs de dezvoltare; propune ca în special statele mici să schițeze un profil al vulnerabilității și rezilienței, în paralel cu pregătirea strategiei de dezvoltare pe termen mediu;

| 32. | invită Comisia Europeană și statele membre să-și asume un angajament comun puternic în numele UE la Conferința de la Doha cu privire la cantitatea și calitatea ajutorului pentru dezvoltare, în scopul îndeplinirii ODM-urilor printr-o abordare sustenabilă și prin foi de parcurs clare în vederea respectării angajamentelor lor privind APD, atât pe plan individual, cât și colectiv, fără a aduce atingere actualei crize financiare; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia Europeană și statele membre să-și asume un angajament comun puternic în numele UE la Conferința de la Doha cu privire la cantitatea și calitatea ajutorului pentru dezvoltare, în scopul îndeplinirii ODM-urilor printr-o abordare sustenabilă și prin foi de parcurs clare în vederea respectării angajamentelor lor privind APD, atât pe plan individual, cât și colectiv, fără a aduce atingere actualei crize financiare;

| 33. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri ACP-UE, Comisiei Europene, Președinției Consiliului, Uniunii Africane, Parlamentului Pan-African, parlamentelor naționale și regionale, organizațiilor regionale ACP, precum și Comitetului de asistență pentru dezvoltare al OCDE. |
| --- | --- |

33.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri ACP-UE, Comisiei Europene, Președinției Consiliului, Uniunii Africane, Parlamentului Pan-African, parlamentelor naționale și regionale, organizațiilor regionale ACP, precum și Comitetului de asistență pentru dezvoltare al OCDE.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 28 noiembrie 2008 la Port Moresby (Papua Noua Guinee).

REZOLUȚIA (1)

privind consecințele sociale ale muncii copiilor și strategii de combatere a muncii copiilor

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 25-28 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 25-28 noiembrie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului care a fost adoptată la 20 noiembrie 1989 (2) și a intrat în vigoare în 1990 și în special articolele 28 și 32 ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile copilului care a fost adoptată la 20 noiembrie 1989 (2) și a intrat în vigoare în 1990 și în special articolele 28 și 32 ale acesteia,

| — | având în vedere Convenția nr. 138 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind vârsta minimă de încadrare în muncă (1973) (3) și Convenția nr. 182 privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor și acțiunea imediată în vederea eliminării lor (1999) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția nr. 138 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind vârsta minimă de încadrare în muncă (1973) (3) și Convenția nr. 182 privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor și acțiunea imediată în vederea eliminării lor (1999) (4),

| — | având în vedere articolele 177-181 din Tratatul de instituire a Comunității Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 177-181 din Tratatul de instituire a Comunității Europene,

| — | având în vedere Acordul de Parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 și revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 (numit în continuare Acordul de la Cotonou) și în special articolele 26 și 50 ale acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de Parteneriat ACP-UE semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 și revizuit la Luxemburg la 25 iunie 2005 (numit în continuare Acordul de la Cotonou) și în special articolele 26 și 50 ale acestuia,

| — | având în vedere declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre în cadrul reuniunii Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene, intitulată „Consensul european” din 20 decembrie 2005 și în special articolele 12, 97, 101 și 103 (5) ale acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre în cadrul reuniunii Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene, intitulată „Consensul european” din 20 decembrie 2005 și în special articolele 12, 97, 101 și 103 (5) ale acesteia,

| — | având în vedere Declarația Mileniului a ONU din 8 septembrie 2000, care stabilește că Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) sunt obiectivele stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eliminarea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a ONU din 8 septembrie 2000, care stabilește că Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) sunt obiectivele stabilite de comun acord de către comunitatea internațională pentru eliminarea sărăciei,

| — | având în vedere Cadrul pentru acțiune „Educație pentru toți: respectarea angajamentelor noastre colective”, adoptat în cadrul Forumului mondial pentru educație la Dakar, Senegal, în 2000 (Summit-ul de la Dakar) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul pentru acțiune „Educație pentru toți: respectarea angajamentelor noastre colective”, adoptat în cadrul Forumului mondial pentru educație la Dakar, Senegal, în 2000 (Summit-ul de la Dakar) (6),

| — | având în vedere Declarația de la Bruxelles privind educația pentru dezvoltare durabilă în statele ACP și cadrul său de acțiune adoptat de miniștrii educației ACP în 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bruxelles privind educația pentru dezvoltare durabilă în statele ACP și cadrul său de acțiune adoptat de miniștrii educației ACP în 2006,

| — | având în vedere Declarația UE de la Lucca, Italia, din 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația UE de la Lucca, Italia, din 2003,

| — | având în vedere Programul Internațional al OIM pentru eliminarea muncii copiilor (IPEC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul Internațional al OIM pentru eliminarea muncii copiilor (IPEC),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Copiii ocupă un loc special în acțiunile externe ale Uniunii Europene” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Copiii ocupă un loc special în acțiunile externe ale Uniunii Europene” (7),

| — | având în vedere Raportul global de monitorizare din 2008 privind inițiativa Educație pentru toți intitulat „Educație pentru toți până în 2015: o să reușim?” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul global de monitorizare din 2008 privind inițiativa Educație pentru toți intitulat „Educație pentru toți până în 2015: o să reușim?” (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa privind drepturile copiilor și, în special, copiii soldați, adoptată la 15 octombrie 2003 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa privind drepturile copiilor și, în special, copiii soldați, adoptată la 15 octombrie 2003 (9),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European privind exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, cu un accent deosebit asupra muncii copiilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European privind exploatarea copiilor în țările în curs de dezvoltare, cu un accent deosebit asupra muncii copiilor (10),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: punerea în aplicare a parteneriatului pentru dezvoltare și ocupare a forței de muncă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European privind responsabilitatea socială a întreprinderilor: punerea în aplicare a parteneriatului pentru dezvoltare și ocupare a forței de muncă (11),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și de mediu (ACP-UE/100.247/08/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și de mediu (ACP-UE/100.247/08/fin.),

| A. | întrucât munca copiilor își are rădăcinile în sărăcia maselor și în cultura și tradițiile multor comunități din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

A.

întrucât munca copiilor își are rădăcinile în sărăcia maselor și în cultura și tradițiile multor comunități din țările în curs de dezvoltare;

| B. | întrucât munca copiilor contribuie la scăderea salariilor adulților și, prin urmare, la ciclul sărăciei, forțând adulții să concureze cu mâna de lucru ieftină reprezentată de copii; |
| --- | --- |

B.

întrucât munca copiilor contribuie la scăderea salariilor adulților și, prin urmare, la ciclul sărăciei, forțând adulții să concureze cu mâna de lucru ieftină reprezentată de copii;

| C. | întrucât munca copiilor se caracterizează prin muncă grea, efectuată deseori în condiții aspre și durând de la douăsprezece până la paisprezece ore pe zi, iar puținul câștigat drept „salariu” este returnat adesea angajatorului pentru cazare și masă sau ca amendă pentru nerealizarea normei; |
| --- | --- |

C.

întrucât munca copiilor se caracterizează prin muncă grea, efectuată deseori în condiții aspre și durând de la douăsprezece până la paisprezece ore pe zi, iar puținul câștigat drept „salariu” este returnat adesea angajatorului pentru cazare și masă sau ca amendă pentru nerealizarea normei;

| D. | întrucât, în conformitate cu OIM, circa 165 de milioane de copii cu vârste cuprinse între 5 și 14 ani sunt implicați în munca copiilor; întrucât cele mai grave forme de exploatare a copiilor și încălcarea drepturilor copiilor, inclusiv sclavia copiilor (servitorii casnici), vânzarea și traficul de copii, prostituția copiilor, recrutarea copiilor în conflicte armate și alte forme de exploatare, dăunează dezvoltării fizice normale și sănătății mentale a copiilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu OIM, circa 165 de milioane de copii cu vârste cuprinse între 5 și 14 ani sunt implicați în munca copiilor; întrucât cele mai grave forme de exploatare a copiilor și încălcarea drepturilor copiilor, inclusiv sclavia copiilor (servitorii casnici), vânzarea și traficul de copii, prostituția copiilor, recrutarea copiilor în conflicte armate și alte forme de exploatare, dăunează dezvoltării fizice normale și sănătății mentale a copiilor;

| E. | întrucât trebuie acordată o atenție deosebită și trebuie luate măsuri urgente împotriva formelor celor mai grave de exploatare a copiilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât trebuie acordată o atenție deosebită și trebuie luate măsuri urgente împotriva formelor celor mai grave de exploatare a copiilor;

| F. | întrucât anumite categorii de copii și adolescenți, în special copiii aparținând unor minorități etnice sau altor minorități, copiii migranți, copiii strămutați sau refugiați, copiii afectați de conflictele armate, copiii soldați, orfanii și copiii lipsiți de îngrijirea părinților, copiii afectați de HIV/SIDA și copiii cu handicap, sunt supuși riscurilor în mod deosebit; întrucât fetele sunt supuse inclusiv riscurilor de exploatare și abuz sexual; |
| --- | --- |

F.

întrucât anumite categorii de copii și adolescenți, în special copiii aparținând unor minorități etnice sau altor minorități, copiii migranți, copiii strămutați sau refugiați, copiii afectați de conflictele armate, copiii soldați, orfanii și copiii lipsiți de îngrijirea părinților, copiii afectați de HIV/SIDA și copiii cu handicap, sunt supuși riscurilor în mod deosebit; întrucât fetele sunt supuse inclusiv riscurilor de exploatare și abuz sexual;

| G. | întrucât munca copiilor este unul din indicatorii cei mai relevanți prin care sunt identificați copiii vulnerabili și care, în consecință, face dovada unor lipsuri în cazul unora dintre ODM, precum eradicarea sărăciei, educația pentru toți, egalitatea de gen, combaterea HIV/SIDA și crearea unui parteneriat global pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

G.

întrucât munca copiilor este unul din indicatorii cei mai relevanți prin care sunt identificați copiii vulnerabili și care, în consecință, face dovada unor lipsuri în cazul unora dintre ODM, precum eradicarea sărăciei, educația pentru toți, egalitatea de gen, combaterea HIV/SIDA și crearea unui parteneriat global pentru dezvoltare;

| H. | întrucât exploatarea comercială a copiilor reprezintă o încălcare gravă a demnității lor umane și este contrară principiilor justiției sociale; întrucât, prin ratificarea Convenției privind drepturile copilului, statele părți recunosc drepturile umane ale copiilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât exploatarea comercială a copiilor reprezintă o încălcare gravă a demnității lor umane și este contrară principiilor justiției sociale; întrucât, prin ratificarea Convenției privind drepturile copilului, statele părți recunosc drepturile umane ale copiilor;

| I. | întrucât realizarea educației primare universale de calitate pentru toți copiii reprezintă o metodă prin care copiilor li se permite să dobândească aptitudinile și cunoștințele esențiale pentru a putea scăpa de sărăcie, să influențeze dezvoltarea societăților lor și să facă alegeri libere și informate în viață, contribuind în acest fel la dezvoltarea socială și economică a țărilor lor; |
| --- | --- |

I.

întrucât realizarea educației primare universale de calitate pentru toți copiii reprezintă o metodă prin care copiilor li se permite să dobândească aptitudinile și cunoștințele esențiale pentru a putea scăpa de sărăcie, să influențeze dezvoltarea societăților lor și să facă alegeri libere și informate în viață, contribuind în acest fel la dezvoltarea socială și economică a țărilor lor;

| J. | întrucât un acces real la o educație de calitate presupune existența unor școli adaptate copiilor, care satisfac nevoile ambelor genuri în mod egal și care sunt dotate cu rețele de apă potabilă sănătoasă și grupuri sanitare, deoarece educația de slabă calitate îi poate îndepărta pe copii de școală și îi face vulnerabili la exploatare; |
| --- | --- |

J.

întrucât un acces real la o educație de calitate presupune existența unor școli adaptate copiilor, care satisfac nevoile ambelor genuri în mod egal și care sunt dotate cu rețele de apă potabilă sănătoasă și grupuri sanitare, deoarece educația de slabă calitate îi poate îndepărta pe copii de școală și îi face vulnerabili la exploatare;

| K. | întrucât printre efectele diferitelor forme de exploatare a copiilor se numără o rată scăzută a înscrierii în învățământul primar și secundar (în special în cazul fetelor), o rată ridicată a abandonului școlar, un analfabetism răspândit și o rată ridicată a eșecului, precum și dezvoltarea fizică întârziată în rândul copiilor, o rată ridicată a sarcinilor în rândul adolescentelor, abuzul de droguri printre copii și o rată ridicată a șomajului în rândul adulților; |
| --- | --- |

K.

întrucât printre efectele diferitelor forme de exploatare a copiilor se numără o rată scăzută a înscrierii în învățământul primar și secundar (în special în cazul fetelor), o rată ridicată a abandonului școlar, un analfabetism răspândit și o rată ridicată a eșecului, precum și dezvoltarea fizică întârziată în rândul copiilor, o rată ridicată a sarcinilor în rândul adolescentelor, abuzul de droguri printre copii și o rată ridicată a șomajului în rândul adulților;

| L. | întrucât cea mai mare parte a țărilor au adoptat legi și politici pentru a proteja bunăstarea și interesele copiilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât cea mai mare parte a țărilor au adoptat legi și politici pentru a proteja bunăstarea și interesele copiilor;

| M. | întrucât guvernele, angajatorii, muncitorii și organizațiile acestora și societatea în general, au responsabilitatea comună de a efectua demersurile necesare pentru eliminarea treptată a exploatării copiilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât guvernele, angajatorii, muncitorii și organizațiile acestora și societatea în general, au responsabilitatea comună de a efectua demersurile necesare pentru eliminarea treptată a exploatării copiilor;

| N. | întrucât practica angajării copiilor ca forță de muncă are adesea loc în afara întreprinderilor înființate legal și reglementate printr-o legislație adecvată și este predominantă în sectoarele libere și rurale, în mediul privat al gospodăriei și în ocupațiile tipice familiei, care nici măcar nu se consideră că au relevanță socială pentru a putea fi considerate drept muncă și în unele cazuri în activități ilegale; |
| --- | --- |

N.

întrucât practica angajării copiilor ca forță de muncă are adesea loc în afara întreprinderilor înființate legal și reglementate printr-o legislație adecvată și este predominantă în sectoarele libere și rurale, în mediul privat al gospodăriei și în ocupațiile tipice familiei, care nici măcar nu se consideră că au relevanță socială pentru a putea fi considerate drept muncă și în unele cazuri în activități ilegale;

| O. | întrucât, în multe cazuri, exploatarea copiilor în țările ACP are loc în numele unor companii europene, care agravează astfel problema muncii copiilor în țările ACP; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în multe cazuri, exploatarea copiilor în țările ACP are loc în numele unor companii europene, care agravează astfel problema muncii copiilor în țările ACP;

| P. | întrucât exploatarea copiilor în domeniul economic afectează între patru și zece milioane de copii în Europa (dintre care o parte cad pradă celor mai grave forme de exploatare, inclusiv prostituției, în rândul tinerelor fete) și întrucât trebuie subliniat că mulți dintre acești copii și tineri adulți provin din țări ACP și, în cea mai mare parte a cazurilor, se află în mod ilegal în țările europene; |
| --- | --- |

P.

întrucât exploatarea copiilor în domeniul economic afectează între patru și zece milioane de copii în Europa (dintre care o parte cad pradă celor mai grave forme de exploatare, inclusiv prostituției, în rândul tinerelor fete) și întrucât trebuie subliniat că mulți dintre acești copii și tineri adulți provin din țări ACP și, în cea mai mare parte a cazurilor, se află în mod ilegal în țările europene;

| Q. | întrucât contribuția pe care munca copiilor o are la veniturile familiei în țările cele mai sărace nu poate fi ignorată; |
| --- | --- |

Q.

întrucât contribuția pe care munca copiilor o are la veniturile familiei în țările cele mai sărace nu poate fi ignorată;

| R. | întrucât nu există obiecții cu privire la angajarea copiilor mai mari cu jumătate de normă în ferma familiei sau în afacerea de familie, cu condiția ca educația, sănătatea și bunăstarea lor să nu fie subminate; |
| --- | --- |

R.

întrucât nu există obiecții cu privire la angajarea copiilor mai mari cu jumătate de normă în ferma familiei sau în afacerea de familie, cu condiția ca educația, sănătatea și bunăstarea lor să nu fie subminate;

| S. | întrucât în practică ar putea fi dificil să se facă o distincție morală între copiii exploatați comercial și copiii a căror muncă este utilizată pentru a susține activitatea fermei la nivel de subzistență; |
| --- | --- |

S.

întrucât în practică ar putea fi dificil să se facă o distincție morală între copiii exploatați comercial și copiii a căror muncă este utilizată pentru a susține activitatea fermei la nivel de subzistență;

| T. | întrucât răspândirea unor boli precum HIV/SIDA a contribuit la utilizarea copiilor în activitățile care generează venituri; |
| --- | --- |

T.

întrucât răspândirea unor boli precum HIV/SIDA a contribuit la utilizarea copiilor în activitățile care generează venituri;

| U. | întrucât eliminarea muncii copiilor este complicată de inegalitățile culturale și de gen; |
| --- | --- |

U.

întrucât eliminarea muncii copiilor este complicată de inegalitățile culturale și de gen;

| V. | întrucât îmbunătățirea accesului la credite accesibile și rambursabile poate avea efectul de a atenua fenomenul de exploatare a copiilor și de a crește numărul înscrierilor în școli; |
| --- | --- |

V.

întrucât îmbunătățirea accesului la credite accesibile și rambursabile poate avea efectul de a atenua fenomenul de exploatare a copiilor și de a crește numărul înscrierilor în școli;

| W. | întrucât existența unor opțiuni alternative de îngrijire a copiilor contribuie la reducerea muncii copiilor și creează condițiile necesare creșterii frecvenței școlare; |
| --- | --- |

W.

întrucât existența unor opțiuni alternative de îngrijire a copiilor contribuie la reducerea muncii copiilor și creează condițiile necesare creșterii frecvenței școlare;

| X. | întrucât eforturile de susținere a nivelurilor educaționale ale adulților și a salariilor contribuie la reducerea preponderenței și intensității exploatării copiilor și cresc șansele ca copiii să nu abandoneze școala; |
| --- | --- |

X.

întrucât eforturile de susținere a nivelurilor educaționale ale adulților și a salariilor contribuie la reducerea preponderenței și intensității exploatării copiilor și cresc șansele ca copiii să nu abandoneze școala;

| Y. | întrucât diferența dintre spațiul urban și cel rural influențează școlarizarea copiilor și deciziile referitoare la muncă; |
| --- | --- |

Y.

întrucât diferența dintre spațiul urban și cel rural influențează școlarizarea copiilor și deciziile referitoare la muncă;

| Z. | întrucât fiecare copil are dreptul de a fi declarat la naștere; întrucât nedeclararea nașterilor facilitează exploatarea și abuzurile comise asupra copiilor în sectoarele ascunse ale muncii, precum activitățile casnice și agricultura; |
| --- | --- |

Z.

întrucât fiecare copil are dreptul de a fi declarat la naștere; întrucât nedeclararea nașterilor facilitează exploatarea și abuzurile comise asupra copiilor în sectoarele ascunse ale muncii, precum activitățile casnice și agricultura;

| AA. | întrucât companiile care își desfășoară activitatea într-un mod care contravine instrumentelor internaționale și legislației interne și internaționale referitoare la munca copiilor beneficiază de un avantaj incorect; |
| --- | --- |

AA.

întrucât companiile care își desfășoară activitatea într-un mod care contravine instrumentelor internaționale și legislației interne și internaționale referitoare la munca copiilor beneficiază de un avantaj incorect;

| AB. | întrucât sectorul agricol din țările în curs de dezvoltare oferă un potențial însemnat al exploatării copiilor și întrucât, în conformitate cu un raport din 2002 al Human Rights Watch circa 70 % sau 170 de milioane de copii fac parte din această industrie, unde sunt forțați să lucreze 12 ore pe zi, 365 de zile pe an, fiind expuși contactului cu pesticide toxice și unor temperaturi extreme, de până la 100 °C, și unde trebuie să manevreze încărcături grele și unelte industriale ascuțite; |
| --- | --- |

AB.

întrucât sectorul agricol din țările în curs de dezvoltare oferă un potențial însemnat al exploatării copiilor și întrucât, în conformitate cu un raport din 2002 al Human Rights Watch circa 70 % sau 170 de milioane de copii fac parte din această industrie, unde sunt forțați să lucreze 12 ore pe zi, 365 de zile pe an, fiind expuși contactului cu pesticide toxice și unor temperaturi extreme, de până la 100 °C, și unde trebuie să manevreze încărcături grele și unelte industriale ascuțite;

| AC. | întrucât pirotehnia, reciclarea deșeurilor, spargerea rocilor și mineritul se numără printre cele mai grave forme de exploatare prin muncă a copiilor și întrucât cea mai gravă formă de exploatare este utilizarea soldaților copii în războaie; |
| --- | --- |

AC.

întrucât pirotehnia, reciclarea deșeurilor, spargerea rocilor și mineritul se numără printre cele mai grave forme de exploatare prin muncă a copiilor și întrucât cea mai gravă formă de exploatare este utilizarea soldaților copii în războaie;

| AD. | întrucât cei care achiziționează bunuri din țările în curs de dezvoltare sunt în măsură să identifice și să refuze să cumpere bunuri fabricate total sau parțial prin utilizarea muncii copiilor și pot astfel să exercite o presiune economică directă și eficace; |
| --- | --- |

AD.

întrucât cei care achiziționează bunuri din țările în curs de dezvoltare sunt în măsură să identifice și să refuze să cumpere bunuri fabricate total sau parțial prin utilizarea muncii copiilor și pot astfel să exercite o presiune economică directă și eficace;

| AE. | întrucât drepturile fundamentale ale copiilor sunt în pericol să fie grav subminate prin expunerea și exploatarea acestora în publicitatea neîntreruptă din mijloacele de informare în masă (precum radio, televiziune și ziare), |
| --- | --- |

AE.

întrucât drepturile fundamentale ale copiilor sunt în pericol să fie grav subminate prin expunerea și exploatarea acestora în publicitatea neîntreruptă din mijloacele de informare în masă (precum radio, televiziune și ziare),

Generalități

| 1. | salută numărul mare al țărilor ACP și UE care au ratificat Convențiile OIM nr. 138 și nr. 182 (a se vedea anexa 1); invită statele părți să asigure implementarea acestor convenții și le îndeamnă pe cele care încă nu au ratificat aceste convenții să facă acest lucru de urgență; |
| --- | --- |

1.

salută numărul mare al țărilor ACP și UE care au ratificat Convențiile OIM nr. 138 și nr. 182 (a se vedea anexa 1); invită statele părți să asigure implementarea acestor convenții și le îndeamnă pe cele care încă nu au ratificat aceste convenții să facă acest lucru de urgență;

| 2. | recunoaște că trebuie acordată prioritate copiilor folosiți în industriile cele mai periculoase; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că trebuie acordată prioritate copiilor folosiți în industriile cele mai periculoase;

| 3. | solicită în termenii cei mai clari posibil ca acelora împotriva cărora se aduc dovezi că au recrutat sau utilizat copii soldați să fie deferit Tribunalului Penal Internațional și judecat; |
| --- | --- |

3.

solicită în termenii cei mai clari posibil ca acelora împotriva cărora se aduc dovezi că au recrutat sau utilizat copii soldați să fie deferit Tribunalului Penal Internațional și judecat;

| 4. | subliniază, în contextul Convenției nr. 182, necesitatea luării unor măsuri urgente pentru eliminarea celor mai grave forme de exploatare prin muncă a copiilor, precum utilizarea copiilor în condiții de sclavie sau semi-sclavie și în activități periculoase sau riscante de producție sau trafic de droguri și de contrabandă și trafic cu arme mici, exploatarea copiilor foarte mici și exploatarea sexuală comercială a copiilor; |
| --- | --- |

4.

subliniază, în contextul Convenției nr. 182, necesitatea luării unor măsuri urgente pentru eliminarea celor mai grave forme de exploatare prin muncă a copiilor, precum utilizarea copiilor în condiții de sclavie sau semi-sclavie și în activități periculoase sau riscante de producție sau trafic de droguri și de contrabandă și trafic cu arme mici, exploatarea copiilor foarte mici și exploatarea sexuală comercială a copiilor;

| 5. | invită toate statele UE semnatare ale Convenției nr.182 a OIM să publice anual dovezi ale respectării articolului 8, care solicită membrilor să se ajute reciproc pentru a pune în practică dispozițiile Convenției prin cooperare și/sau asistență internațională sporită; |
| --- | --- |

5.

invită toate statele UE semnatare ale Convenției nr.182 a OIM să publice anual dovezi ale respectării articolului 8, care solicită membrilor să se ajute reciproc pentru a pune în practică dispozițiile Convenției prin cooperare și/sau asistență internațională sporită;

| 6. | invită statele membre ale UE și țările ACP să elaboreze strategii integrate în cadrul parteneriatului ACP-UE în vederea combaterii muncii copiilor, pe baza evaluării exacte a faptelor și având în vedere interesele copiilor; în acest sens, subliniază că este necesar ca societatea civilă și sindicatele să se implice în formularea politicilor și în implementarea și monitorizarea acțiunilor de combatere a muncii copiilor; |
| --- | --- |

6.

invită statele membre ale UE și țările ACP să elaboreze strategii integrate în cadrul parteneriatului ACP-UE în vederea combaterii muncii copiilor, pe baza evaluării exacte a faptelor și având în vedere interesele copiilor; în acest sens, subliniază că este necesar ca societatea civilă și sindicatele să se implice în formularea politicilor și în implementarea și monitorizarea acțiunilor de combatere a muncii copiilor;

| 7. | subliniază că lupta împotriva muncii copiilor presupune o combinație adecvată de alegeri politice și programe, în special în domeniile sănătății, educației, ocupării forței de muncă și al protecției sociale, care trebuie să aibă drept scop sensibilizarea publicului, mobilizarea socială, îmbunătățirea resurselor și a analizei bazelor de date, a legislației din domeniul muncii și a aplicării acesteia, munca decentă, oferirea unei educații obligatorii gratuite, a formării profesionale și o acțiune directă pentru îndepărtarea, reabilitarea și reintegrarea copiilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază că lupta împotriva muncii copiilor presupune o combinație adecvată de alegeri politice și programe, în special în domeniile sănătății, educației, ocupării forței de muncă și al protecției sociale, care trebuie să aibă drept scop sensibilizarea publicului, mobilizarea socială, îmbunătățirea resurselor și a analizei bazelor de date, a legislației din domeniul muncii și a aplicării acesteia, munca decentă, oferirea unei educații obligatorii gratuite, a formării profesionale și o acțiune directă pentru îndepărtarea, reabilitarea și reintegrarea copiilor;

| 8. | invită comunitatea internațională, în special statele membre UE și Comisia Europeană, să includă aspectele referitoare la munca copiilor în fiecare activitate a programelor lor de cooperare pentru dezvoltare și în procesul de realizare a ODM până în 2015, inter alia prin identificarea cauzelor protecției inadecvate a copiilor și ale încălcărilor drepturilor copiilor; subliniază că aceste politici trebuie, de asemenea, să abordeze aspectele reabilitării și integrării sociale a copiilor îndepărtați din activitățile de muncă; |
| --- | --- |

8.

invită comunitatea internațională, în special statele membre UE și Comisia Europeană, să includă aspectele referitoare la munca copiilor în fiecare activitate a programelor lor de cooperare pentru dezvoltare și în procesul de realizare a ODM până în 2015, inter alia prin identificarea cauzelor protecției inadecvate a copiilor și ale încălcărilor drepturilor copiilor; subliniază că aceste politici trebuie, de asemenea, să abordeze aspectele reabilitării și integrării sociale a copiilor îndepărtați din activitățile de muncă;

| 9. | recunoaște că munca copiilor este în mare parte cauzată de sărăcie și că soluția pe termen lung constă într-o creștere economică susținută și într-o bună guvernare, care duc la progres social, în special la diminuarea sărăciei și la realizarea educației primare universale; |
| --- | --- |

9.

recunoaște că munca copiilor este în mare parte cauzată de sărăcie și că soluția pe termen lung constă într-o creștere economică susținută și într-o bună guvernare, care duc la progres social, în special la diminuarea sărăciei și la realizarea educației primare universale;

| 10. | subliniază necesitatea abordării aspectului referitor la eliminarea muncii copiilor în cadrul luptei împotriva HIV/SIDA și în strategiile de soluționare a conflictelor; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea abordării aspectului referitor la eliminarea muncii copiilor în cadrul luptei împotriva HIV/SIDA și în strategiile de soluționare a conflictelor;

| 11. | subliniază că copiii care nu beneficiază de susținere parentală, precum orfanii, copii străzii, copiii strămutați la nivel național, refugiații și copiii victime ale traficului și exploatării sexuale și economice au nevoie de îngrijiri speciale și că trebuie luate măsuri la obiect pentru a ajuta acești copii și instituțiile, structurile și serviciile care îi sprijină; |
| --- | --- |

11.

subliniază că copiii care nu beneficiază de susținere parentală, precum orfanii, copii străzii, copiii strămutați la nivel național, refugiații și copiii victime ale traficului și exploatării sexuale și economice au nevoie de îngrijiri speciale și că trebuie luate măsuri la obiect pentru a ajuta acești copii și instituțiile, structurile și serviciile care îi sprijină;

| 12. | observă că, deși multe guverne au adoptat politici și au luat măsuri pentru eliminarea muncii copiilor, faptul că familiilor copiilor afectați nu li s-au oferit mijloace alternative pentru a se autosusține va agrava situația acestor familii; |
| --- | --- |

12.

observă că, deși multe guverne au adoptat politici și au luat măsuri pentru eliminarea muncii copiilor, faptul că familiilor copiilor afectați nu li s-au oferit mijloace alternative pentru a se autosusține va agrava situația acestor familii;

| 13. | subliniază că orice politică care vizează eliminarea muncii copiilor trebuie întotdeauna considerată din perspectiva muncii decente pentru toți, în conformitate cu principalele standarde internaționale din domeniul muncii; consideră că nicio campanie împotriva muncii copiilor nu poate avea succes dacă nu este susținută de reforme mai ample ale practicilor comerciale, atât în statele UE, cât și în statele ACP; |
| --- | --- |

13.

subliniază că orice politică care vizează eliminarea muncii copiilor trebuie întotdeauna considerată din perspectiva muncii decente pentru toți, în conformitate cu principalele standarde internaționale din domeniul muncii; consideră că nicio campanie împotriva muncii copiilor nu poate avea succes dacă nu este susținută de reforme mai ample ale practicilor comerciale, atât în statele UE, cât și în statele ACP;

| 14. | invită guvernele și actorii societății civile din țările UE și ACP să depună eforturi comune în vederea instituirii unor forțe speciale naționale împotriva exploatării prin muncă a copiilor, care vor oferi și vor disemina informații privind drepturile și bunele practici și care vor urmări să coordoneze politice actorilor guvernamentali locali, naționali și internaționali, ale ONG-urilor și ale sindicatelor; |
| --- | --- |

14.

invită guvernele și actorii societății civile din țările UE și ACP să depună eforturi comune în vederea instituirii unor forțe speciale naționale împotriva exploatării prin muncă a copiilor, care vor oferi și vor disemina informații privind drepturile și bunele practici și care vor urmări să coordoneze politice actorilor guvernamentali locali, naționali și internaționali, ale ONG-urilor și ale sindicatelor;

| 15. | invită statele membre ale UE și țările ACP să includă aspectele referitoare la munca copiilor în inițiativele de dezvoltare existente și viitoare din domeniul agriculturii; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre ale UE și țările ACP să includă aspectele referitoare la munca copiilor în inițiativele de dezvoltare existente și viitoare din domeniul agriculturii;

| 16. | îndeamnă guvernele țărilor ACP să-și intensifice eforturile de universalizare a declarării oficiale a nașterii și invită Comisia Europeană să promoveze și să susțină aceste eforturi, incluzând declararea nașterii oficială universală în politica de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă guvernele țărilor ACP să-și intensifice eforturile de universalizare a declarării oficiale a nașterii și invită Comisia Europeană să promoveze și să susțină aceste eforturi, incluzând declararea nașterii oficială universală în politica de cooperare pentru dezvoltare;

| 17. | îndeamnă UE să adopte o directivă care să prevadă un tratament special pentru copiii cu statut ilegal care au căzut victime ale traficului și exploatării pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă UE să adopte o directivă care să prevadă un tratament special pentru copiii cu statut ilegal care au căzut victime ale traficului și exploatării pe teritoriul UE;

Educația și eliminarea muncii copiilor

| 18. | consideră că orice copil care nu urmează o formă de învățământ cu durată normală este supus riscului de exploatare; consideră că în definiția copilului în acest context intră copiii aflați sub vârsta la care educația cu durată normală este obligatorie în țara respectivă; |
| --- | --- |

18.

consideră că orice copil care nu urmează o formă de învățământ cu durată normală este supus riscului de exploatare; consideră că în definiția copilului în acest context intră copiii aflați sub vârsta la care educația cu durată normală este obligatorie în țara respectivă;

| 19. | subliniază că, deși experiența muncii poate juca un rol în educația copilului, ea nu trebuie să devină exploatatoare și nu trebuie să afecteze activitatea educațională normală și trebuie să le lase întotdeauna timp suficient pentru joacă și pentru a se bucura de copilărie; afirmă că acest lucru este, de asemenea, valabil în cazul muncii plătite și al muncii în familie, precum îngrijirea copiilor sau munca în ferma familiei; subliniază că, deși veniturile din munca copiilor pot reprezenta o cotă importantă din veniturile familiilor cu venituri foarte mici, trebuie luate măsurile necesare pentru ca părinții care își apără, astfel cum au dreptul, copilul de exploatarea prin muncă să nu fie criticați; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, deși experiența muncii poate juca un rol în educația copilului, ea nu trebuie să devină exploatatoare și nu trebuie să afecteze activitatea educațională normală și trebuie să le lase întotdeauna timp suficient pentru joacă și pentru a se bucura de copilărie; afirmă că acest lucru este, de asemenea, valabil în cazul muncii plătite și al muncii în familie, precum îngrijirea copiilor sau munca în ferma familiei; subliniază că, deși veniturile din munca copiilor pot reprezenta o cotă importantă din veniturile familiilor cu venituri foarte mici, trebuie luate măsurile necesare pentru ca părinții care își apără, astfel cum au dreptul, copilul de exploatarea prin muncă să nu fie criticați;

| 20. | îndeamnă toate statele UE și ACP să se asigure că măsurile luate în vederea îndeplinirii ODM 2, de exemplu, educația primară universală, sunt durabile și orientate spre calitate; în acest scop, invită UE să condiționeze finanțarea pentru educație de menținerea unor clase cu mărimi gestionabile și de asigurarea unei formări satisfăcătoare a profesorilor; îndeamnă atât UE cât și ACP să pună la dispoziție fonduri care să acopere materialele necesare și mesele studenților, pentru a evita ca educația să devină o cheltuială care ar duce la retragerea copiilor de la școală; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă toate statele UE și ACP să se asigure că măsurile luate în vederea îndeplinirii ODM 2, de exemplu, educația primară universală, sunt durabile și orientate spre calitate; în acest scop, invită UE să condiționeze finanțarea pentru educație de menținerea unor clase cu mărimi gestionabile și de asigurarea unei formări satisfăcătoare a profesorilor; îndeamnă atât UE cât și ACP să pună la dispoziție fonduri care să acopere materialele necesare și mesele studenților, pentru a evita ca educația să devină o cheltuială care ar duce la retragerea copiilor de la școală;

| 21. | invită Comisia Europeană să aloce fondurile destinate educației pentru îndeplinirea unor scopuri precise, acordându-se atenție copiilor aflați cel mai mult în pericol de a fi exploatați, în special fetelor, copiilor din zonele afectate de conflict, copiilor care provin din grupuri marginalizate sau vulnerabile ale societății și copiilor din zonele agricole rurale; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia Europeană să aloce fondurile destinate educației pentru îndeplinirea unor scopuri precise, acordându-se atenție copiilor aflați cel mai mult în pericol de a fi exploatați, în special fetelor, copiilor din zonele afectate de conflict, copiilor care provin din grupuri marginalizate sau vulnerabile ale societății și copiilor din zonele agricole rurale;

| 22. | invită guvernele să amelioreze cadrele juridice privind munca copiilor și să includă aspectele muncii copiilor în politicile și planurile educaționale, luând în considerare diferențele dintre spațiul urban și cel rural; |
| --- | --- |

22.

invită guvernele să amelioreze cadrele juridice privind munca copiilor și să includă aspectele muncii copiilor în politicile și planurile educaționale, luând în considerare diferențele dintre spațiul urban și cel rural;

| 23. | invită statele ACP să mărească volumul cheltuielilor pentru educație, în special pentru educația primară universală și educația adulților; |
| --- | --- |

23.

invită statele ACP să mărească volumul cheltuielilor pentru educație, în special pentru educația primară universală și educația adulților;

| 24. | subliniază importanța dezvoltării bazei de cunoștințe și a rețelelor din domeniile muncii copiilor și al educației, de exemplu, prin cercetare și monitorizare, colectare de date, precum și printr-o analiză eficace și adecvată a reacțiilor obținute în urma anchetelor realizate și a proiectelor pilot, în vederea îmbunătățirii înțelegerii principalelor aspecte ale muncii copiilor și a caracteristicilor naționale în ceea ce privește copiii și educația; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța dezvoltării bazei de cunoștințe și a rețelelor din domeniile muncii copiilor și al educației, de exemplu, prin cercetare și monitorizare, colectare de date, precum și printr-o analiză eficace și adecvată a reacțiilor obținute în urma anchetelor realizate și a proiectelor pilot, în vederea îmbunătățirii înțelegerii principalelor aspecte ale muncii copiilor și a caracteristicilor naționale în ceea ce privește copiii și educația;

| 25. | încurajează apărarea și diseminarea bunelor practici într-o mai mare măsură, vizând realizarea unor modificări politice și economice reale care să se bazeze pe informații actualizate referitoare la situația muncii copiilor; |
| --- | --- |

25.

încurajează apărarea și diseminarea bunelor practici într-o mai mare măsură, vizând realizarea unor modificări politice și economice reale care să se bazeze pe informații actualizate referitoare la situația muncii copiilor;

| 26. | invită guvernele și alți angajatori înființați în mod legal să organizeze activități educaționale în beneficiul copiilor care muncesc și al familiilor lor, în vederea reducerii efectelor implicării copiilor respectivi în activitățile de muncă; |
| --- | --- |

26.

invită guvernele și alți angajatori înființați în mod legal să organizeze activități educaționale în beneficiul copiilor care muncesc și al familiilor lor, în vederea reducerii efectelor implicării copiilor respectivi în activitățile de muncă;

| 27. | solicită crearea unor clase de recuperare pentru copiii care s-au înscris târziu la școală sau care s-au întors la școală din câmpul muncii, din zonele de conflict sau în care au fost strămutați; |
| --- | --- |

27.

solicită crearea unor clase de recuperare pentru copiii care s-au înscris târziu la școală sau care s-au întors la școală din câmpul muncii, din zonele de conflict sau în care au fost strămutați;

| 28. | își exprimă îngrijorarea față de discrepanțele dintre instrumentele internaționale, în special ODM 2 și Convenția nr. 138 a OIM, aceasta din urmă fixând 15 sau, în mod excepțional, 14 ani ca vârstă minimă pentru admiterea în câmpul muncii, dar solicitând doar educație universală la nivel primar; consideră că în acest fel copiii cu vârste între 11 și 15 ani sunt în pericol mai mare de a fi supuși exploatării și solicită abordarea problemei discrepanței; |
| --- | --- |

28.

își exprimă îngrijorarea față de discrepanțele dintre instrumentele internaționale, în special ODM 2 și Convenția nr. 138 a OIM, aceasta din urmă fixând 15 sau, în mod excepțional, 14 ani ca vârstă minimă pentru admiterea în câmpul muncii, dar solicitând doar educație universală la nivel primar; consideră că în acest fel copiii cu vârste între 11 și 15 ani sunt în pericol mai mare de a fi supuși exploatării și solicită abordarea problemei discrepanței;

Responsabilitățile sectorului întreprinderilor în eliminarea muncii copiilor

| 29. | salută tendința crescută a marilor companii de a stabili coduri de conduită socială și de a adera voluntar la practici comerciale etice; consideră totuși că aceste coduri voluntare nu trebuie să înlocuiască mijloacele de supraveghere ale autorităților publice și respectarea transparentă a principalelor standarde de muncă; |
| --- | --- |

29.

salută tendința crescută a marilor companii de a stabili coduri de conduită socială și de a adera voluntar la practici comerciale etice; consideră totuși că aceste coduri voluntare nu trebuie să înlocuiască mijloacele de supraveghere ale autorităților publice și respectarea transparentă a principalelor standarde de muncă;

| 30. | încurajează promovarea codurilor de conduită la locul de muncă, aplicarea legislației referitoare la nivelul minim al salariilor și siguranța economică a familiei; |
| --- | --- |

30.

încurajează promovarea codurilor de conduită la locul de muncă, aplicarea legislației referitoare la nivelul minim al salariilor și siguranța economică a familiei;

| 31. | invită Comisia Europeană să mențină și să consolideze responsabilitatea pe care o deține sectorul întreprinderilor în ceea ce privește eliminarea muncii copiilor; invită Comisia Europeană să oblige sectorul întreprinderilor care funcționează în UE să strângă dovezi, să prezinte rapoarte și să-și asume responsabilitatea pentru practicile legate de muncă la toate nivelurile lanțului de aprovizionare; solicită, prin urmare, Comisiei să înființeze un număr verde pentru munca copiilor, pentru a permite ca informațiile referitoare la acest aspect să fie trimise în operațiunile directe sau în lanțul de aprovizionare al companiilor din UE; consideră că această respectare a cerințelor în cadrul lanțului de aprovizionare trebuie susținută de inspecții periodice și amănunțite la toate nivelurile și trebuie să se supună unei verificări din partea unei entități de audit independente; consideră că, în cazul în care se dovedește că o companie utilizează munca copiilor în lanțul de aprovizionare, Comisia Europeană trebuie să o oblige să creeze și să publice un program cu limite temporale, de maximum trei ani, în vederea eliminării imediate a muncii copiilor din lanțul de aprovizionare; consideră că trebuie instituit și aplicat un program de sancțiuni, în cazul în care continuă să se folosească munca copiilor; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia Europeană să mențină și să consolideze responsabilitatea pe care o deține sectorul întreprinderilor în ceea ce privește eliminarea muncii copiilor; invită Comisia Europeană să oblige sectorul întreprinderilor care funcționează în UE să strângă dovezi, să prezinte rapoarte și să-și asume responsabilitatea pentru practicile legate de muncă la toate nivelurile lanțului de aprovizionare; solicită, prin urmare, Comisiei să înființeze un număr verde pentru munca copiilor, pentru a permite ca informațiile referitoare la acest aspect să fie trimise în operațiunile directe sau în lanțul de aprovizionare al companiilor din UE; consideră că această respectare a cerințelor în cadrul lanțului de aprovizionare trebuie susținută de inspecții periodice și amănunțite la toate nivelurile și trebuie să se supună unei verificări din partea unei entități de audit independente; consideră că, în cazul în care se dovedește că o companie utilizează munca copiilor în lanțul de aprovizionare, Comisia Europeană trebuie să o oblige să creeze și să publice un program cu limite temporale, de maximum trei ani, în vederea eliminării imediate a muncii copiilor din lanțul de aprovizionare; consideră că trebuie instituit și aplicat un program de sancțiuni, în cazul în care continuă să se folosească munca copiilor;

| 32. | îndeamnă Comisia Europeană și guvernele ACP să garanteze că orice companie care se dovedește a utiliza munca copiilor își asumă responsabilitatea integrării adecvate în sistemul educațional a copiilor care lucrează în cadrul ei; |
| --- | --- |

32.

îndeamnă Comisia Europeană și guvernele ACP să garanteze că orice companie care se dovedește a utiliza munca copiilor își asumă responsabilitatea integrării adecvate în sistemul educațional a copiilor care lucrează în cadrul ei;

| 33. | subliniază că statutul SGP și SGP+ trebuie să depindă nu numai de ratificarea, ci și de demonstrarea de către țările ACP beneficiare ale programelor SGP și SGP+ a respectării Convențiilor OIM privind munca copiilor și a Convenției ONU privind drepturile copilului; în acest scop, invită Comisia Europeană să creeze o structură de monitorizare și raportare periodică și frecventă privind respectarea dispozițiilor acestor convenții; afirmă că trebuie întreprinsă o acțiune adecvată în cazul în care se face dovada unei încălcări grave și sistematice; |
| --- | --- |

33.

subliniază că statutul SGP și SGP+ trebuie să depindă nu numai de ratificarea, ci și de demonstrarea de către țările ACP beneficiare ale programelor SGP și SGP+ a respectării Convențiilor OIM privind munca copiilor și a Convenției ONU privind drepturile copilului; în acest scop, invită Comisia Europeană să creeze o structură de monitorizare și raportare periodică și frecventă privind respectarea dispozițiilor acestor convenții; afirmă că trebuie întreprinsă o acțiune adecvată în cazul în care se face dovada unei încălcări grave și sistematice;

| 34. | consideră că contractele de achiziții publice trebuie să conțină clauze care să oblige companiile în cauză să demonstreze respectarea în cadrul lanțului de aprovizionare a standardelor internaționale referitoare la munca copiilor, că aceste contracte nu trebuie acordate în lipsa acestor dovezi și că trebuie să existe, la nivel public, o oportunitate adecvată pentru ONG-uri și alte părți să prezinte dovezile contrare; susține cu tărie că aceste clauze nu trebuie în niciun caz considerate bariere comerciale netarifare; |
| --- | --- |

34.

consideră că contractele de achiziții publice trebuie să conțină clauze care să oblige companiile în cauză să demonstreze respectarea în cadrul lanțului de aprovizionare a standardelor internaționale referitoare la munca copiilor, că aceste contracte nu trebuie acordate în lipsa acestor dovezi și că trebuie să existe, la nivel public, o oportunitate adecvată pentru ONG-uri și alte părți să prezinte dovezile contrare; susține cu tărie că aceste clauze nu trebuie în niciun caz considerate bariere comerciale netarifare;

| 35. | invită statele membre ale UE și Comisia Europeană să condiționeze sprijinul acordat companiilor sub formă de misiuni comerciale, subvenții la export, granturi și împrumuturi de demonstrarea respectării convențiilor internaționale referitoare la munca copiilor; |
| --- | --- |

35.

invită statele membre ale UE și Comisia Europeană să condiționeze sprijinul acordat companiilor sub formă de misiuni comerciale, subvenții la export, granturi și împrumuturi de demonstrarea respectării convențiilor internaționale referitoare la munca copiilor;

| 36. | subliniază că globalizarea și liberalizarea comerțului mondial trebuie să fie însoțite de respectarea drepturilor fundamentale, printre care interzicerea muncii copiilor; |
| --- | --- |

36.

subliniază că globalizarea și liberalizarea comerțului mondial trebuie să fie însoțite de respectarea drepturilor fundamentale, printre care interzicerea muncii copiilor;

| 37. | solicită comunității internaționale (care cuprinde Organizația Mondială a Comerțului) să creeze o marcă de calitate care să indice clar faptul că un produs a fost „cultivat/fabricat fără a utiliza munca copiilor” și care ar putea fi folosit în special în cazul țărilor în care se știe că munca copiilor este la ordinea zilei; |
| --- | --- |

37.

solicită comunității internaționale (care cuprinde Organizația Mondială a Comerțului) să creeze o marcă de calitate care să indice clar faptul că un produs a fost „cultivat/fabricat fără a utiliza munca copiilor” și care ar putea fi folosit în special în cazul țărilor în care se știe că munca copiilor este la ordinea zilei;

| 38. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Forumului din Caraibe al statelor din Africa, Caraibe și Pacific, Forumului insulelor din Pacific, statelor membre ale UE, Fondului ONU pentru copii, precum și OIM. |
| --- | --- |

38.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de Miniștri ACP-UE, Comisiei Europene, Uniunii Africane, Forumului din Caraibe al statelor din Africa, Caraibe și Pacific, Forumului insulelor din Pacific, statelor membre ale UE, Fondului ONU pentru copii, precum și OIM.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 28 noiembrie 2008.

(2)  http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/k2crc.htm

(3)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c138.htm

(4)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c182.htm

(5)  JO L 46, 24.2.2006, p. 1.

(6)  http://unesdoc.unesco.org/images/0012/001211/121147e.pdf

(7)  COM(2008)0055 final.

(8)  http://unesdoc.unesco.org/images/0015/001547/154743e.pdf

(9)  JO L 26, 29.1.2004, p. 17.

(10)  P6_TA (2005)0272.

(11)  P6_TA(2007)0062.

REZOLUȚIE (1)

privind situația din Mauritania

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) între 25 și 28 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) între 25 și 28 noiembrie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere dispozițiile Actului Constitutiv al Uniunii Africane (UA), ale Declarației de la Lomé din iulie 2000 și ale Protocolului privind instituirea Consiliului pentru pace și securitate (CPS) al Uniunii Africane referitoare la schimbările neconstituționale de guvern, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile Actului Constitutiv al Uniunii Africane (UA), ale Declarației de la Lomé din iulie 2000 și ale Protocolului privind instituirea Consiliului pentru pace și securitate (CPS) al Uniunii Africane referitoare la schimbările neconstituționale de guvern,

| — | având în vedere declarația Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 20 august 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 20 august 2008,

| — | având în vedere declarațiile și rezoluțiile Comunității Economice ale Statelor Vest-Africane (ECOWAS), ale Uniunii Europene (UE) și ale Organizației Internaționale a Francofoniei (OIF), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile și rezoluțiile Comunității Economice ale Statelor Vest-Africane (ECOWAS), ale Uniunii Europene (UE) și ale Organizației Internaționale a Francofoniei (OIF),

| — | având în vedere consultările inițiate în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările inițiate în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere comunicatul redactat în cadrul reuniunii consultative privind situația din Mauritania la care au participat Liga Statelor Arabe, Organizația Națiunilor Unite, Organizația Conferinței Islamice (OIC), OIF, UE și UA organizată la 21 noiembrie 2008 la Addis Abeba, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul redactat în cadrul reuniunii consultative privind situația din Mauritania la care au participat Liga Statelor Arabe, Organizația Națiunilor Unite, Organizația Conferinței Islamice (OIC), OIF, UE și UA organizată la 21 noiembrie 2008 la Addis Abeba,

| — | având în vedere raportul misiunii de informare a Comitetului Ambasadorilor ACP organizată în Republica Islamică Mauritania în perioada 7-11 octombrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul misiunii de informare a Comitetului Ambasadorilor ACP organizată în Republica Islamică Mauritania în perioada 7-11 octombrie 2008,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Naționale Mauritane din 14 septembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Naționale Mauritane din 14 septembrie 2008,

| A. | întrucât, la 6 august 2008, o juntă militară condusă de generalul Mohamed Ould Abdel Aziz l-a alungat pe președintele Republicii Islamiste Mauritania, Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 6 august 2008, o juntă militară condusă de generalul Mohamed Ould Abdel Aziz l-a alungat pe președintele Republicii Islamiste Mauritania, Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi;

| B. | întrucât situația economică și socială din țară este catastrofală și întrucât dezvoltarea este factorul care garantează cel mai bine succesul democrației; |
| --- | --- |

B.

întrucât situația economică și socială din țară este catastrofală și întrucât dezvoltarea este factorul care garantează cel mai bine succesul democrației;

| C. | întrucât președintele Abdallahi a fost ales în mod democratic în aprilie 2007, la sfârșitul unei proces de tranziție democratic, considerat exemplar de către comunitatea internațională și validat de misiunea de observare a alegerilor a Uniunii Europene și de delegația Parlamentului European; |
| --- | --- |

C.

întrucât președintele Abdallahi a fost ales în mod democratic în aprilie 2007, la sfârșitul unei proces de tranziție democratic, considerat exemplar de către comunitatea internațională și validat de misiunea de observare a alegerilor a Uniunii Europene și de delegația Parlamentului European;

| D. | având în vedere sprijinul UE acordat tranziției democratice și „programul de susținere” în valoare de 156 de milioane EUR pentru perioada 2008-2013 din cadrul celui de-al zecelea Fond European pentru Dezvoltare, care completează asistența deja existentă și cele 335 de milioane EUR acordate sub formă de ajutor începând cu 1985; |
| --- | --- |

D.

având în vedere sprijinul UE acordat tranziției democratice și „programul de susținere” în valoare de 156 de milioane EUR pentru perioada 2008-2013 din cadrul celui de-al zecelea Fond European pentru Dezvoltare, care completează asistența deja existentă și cele 335 de milioane EUR acordate sub formă de ajutor începând cu 1985;

| E. | întrucât Mauritania este membră a Parteneriatului Euro-Mediteranean, cunoscut și sub numele de Procesul de la Barcelona, și a participat la Summit-ul privind Mediterana organizat la Paris la 13 iulie 2008; |
| --- | --- |

E.

întrucât Mauritania este membră a Parteneriatului Euro-Mediteranean, cunoscut și sub numele de Procesul de la Barcelona, și a participat la Summit-ul privind Mediterana organizat la Paris la 13 iulie 2008;

| F. | întrucât, deși schimbarea de guvern a avut loc fără vărsare de sânge, președintele Abdallahi și alte câteva personalități politice au fost arestate și întrucât președintele Abdallahi este în continuare privat de libertate; |
| --- | --- |

F.

întrucât, deși schimbarea de guvern a avut loc fără vărsare de sânge, președintele Abdallahi și alte câteva personalități politice au fost arestate și întrucât președintele Abdallahi este în continuare privat de libertate;

| G. | întrucât junta a creat un „Înalt consiliu de stat” și întrucât președintele acestui consiliu, generalul Mohamed Ould Abdel Aziz, a fost numit șef de stat prin „ordonanță constituțională”; |
| --- | --- |

G.

întrucât junta a creat un „Înalt consiliu de stat” și întrucât președintele acestui consiliu, generalul Mohamed Ould Abdel Aziz, a fost numit șef de stat prin „ordonanță constituțională”;

| H. | întrucât „ordonanța constituțională” în care junta își definește puterile și care îi permite să guverneze prin decret nu are temei juridic; |
| --- | --- |

H.

întrucât „ordonanța constituțională” în care junta își definește puterile și care îi permite să guverneze prin decret nu are temei juridic;

| I. | întrucât „Înaltul consiliu de stat” a numit un prim-ministru; |
| --- | --- |

I.

întrucât „Înaltul consiliu de stat” a numit un prim-ministru;

| J. | întrucât greutățile cu care se confrunta Mauritania în momentul loviturii de stat erau de natură politică și ar fi putut astfel să fie soluționate prin mijloace pașnice, politice, și prin dialog; |
| --- | --- |

J.

întrucât greutățile cu care se confrunta Mauritania în momentul loviturii de stat erau de natură politică și ar fi putut astfel să fie soluționate prin mijloace pașnice, politice, și prin dialog;

| K. | întrucât, în ciuda acestor greutăți, Mauritania a făcut progrese deosebite în chestiuni politice interne extrem de sensibile precum întoarcerea refugiaților, eradicarea sclaviei și liberalizarea mass-media și întrucât acestea au fost de bun augur pentru dezvoltarea în cele din urmă a unei democrații ferm înrădăcinate; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în ciuda acestor greutăți, Mauritania a făcut progrese deosebite în chestiuni politice interne extrem de sensibile precum întoarcerea refugiaților, eradicarea sclaviei și liberalizarea mass-media și întrucât acestea au fost de bun augur pentru dezvoltarea în cele din urmă a unei democrații ferm înrădăcinate;

| L. | întrucât este necesară o dezbatere deschisă între toate forțele politice în vederea creării mijloacelor de reinstaurare a ordinii constituționale, precum și a mecanismelor de reglementare a echilibrului dintre executiv și legislativ, în vederea asigurării, în cadrul Constituției, a unui echilibru adecvat între Președinte și Parlament, precum și a stabilității politice necesare, fără amestecul forțelor armate; |
| --- | --- |

L.

întrucât este necesară o dezbatere deschisă între toate forțele politice în vederea creării mijloacelor de reinstaurare a ordinii constituționale, precum și a mecanismelor de reglementare a echilibrului dintre executiv și legislativ, în vederea asigurării, în cadrul Constituției, a unui echilibru adecvat între Președinte și Parlament, precum și a stabilității politice necesare, fără amestecul forțelor armate;

| M. | având în vedere diferitele mijloace de soluționare a crizei și de restaurare a ordinii constituționale propuse de forțele politice și de „societatea civilă”, în special propunerea venită din partea opoziției democratice și „foaia de parcurs pentru tranziție” prezentată de Adunarea Națională; |
| --- | --- |

M.

având în vedere diferitele mijloace de soluționare a crizei și de restaurare a ordinii constituționale propuse de forțele politice și de „societatea civilă”, în special propunerea venită din partea opoziției democratice și „foaia de parcurs pentru tranziție” prezentată de Adunarea Națională;

| N. | având în vedere problemele de securitate din fâșia Sahelo-Sahariană, care alimentează terorismul, crimele transfrontaliere și traficul cu arme și droguri și care au un efect destabilizator asupra țărilor din subregiune; |
| --- | --- |

N.

având în vedere problemele de securitate din fâșia Sahelo-Sahariană, care alimentează terorismul, crimele transfrontaliere și traficul cu arme și droguri și care au un efect destabilizator asupra țărilor din subregiune;

| O. | având în vedere rolul jucat de Mauritania în combaterea acestor flageluri; |
| --- | --- |

O.

având în vedere rolul jucat de Mauritania în combaterea acestor flageluri;

| P. | luând notă de condamnarea loviturii de stat de către comunitatea internațională, în special de grupul statelor ACP, ECOWAS, UA, UE, Liga Arabă și Națiunile Unite, precum și de decizia luată de UA și OIF de a suspenda relațiile cu Mauritania până la reinstaurarea democrației; |
| --- | --- |

P.

luând notă de condamnarea loviturii de stat de către comunitatea internațională, în special de grupul statelor ACP, ECOWAS, UA, UE, Liga Arabă și Națiunile Unite, precum și de decizia luată de UA și OIF de a suspenda relațiile cu Mauritania până la reinstaurarea democrației;

| Q. | întrucât, la 22 septembrie 2008, Uniunea Africană a trimis juntei un ultimatum solicitând reinstaurarea ordinii constituționale și repunerea în funcție necondiționată a lui Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi până la 6 octombrie 2008; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, la 22 septembrie 2008, Uniunea Africană a trimis juntei un ultimatum solicitând reinstaurarea ordinii constituționale și repunerea în funcție necondiționată a lui Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi până la 6 octombrie 2008;

| R. | întrucât junta militară a respins acest ultimatum și întrucât marți 7 octombrie 2008, Comisia UA a solicitat statelor membre ale UA să nu-i recunoască pe complotiștii din Mauritania; |
| --- | --- |

R.

întrucât junta militară a respins acest ultimatum și întrucât marți 7 octombrie 2008, Comisia UA a solicitat statelor membre ale UA să nu-i recunoască pe complotiștii din Mauritania;

| S. | având în vedere deschiderea procedurii de consultare dintre Uniunea Europeană și Mauritania, în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou privind deschiderea acestor consultări atunci când una din părți consideră că cealaltă parte nu și-a îndeplinit o obligație care decurge din respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept; |
| --- | --- |

S.

având în vedere deschiderea procedurii de consultare dintre Uniunea Europeană și Mauritania, în conformitate cu articolul 96 din Acordul de la Cotonou privind deschiderea acestor consultări atunci când una din părți consideră că cealaltă parte nu și-a îndeplinit o obligație care decurge din respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept;

| T. | întrucât Banca Mondială a suspendat plata către Mauritania a unui ajutor în valoare de 175 de milioane USD; întrucât această suspendare va afecta circa 17 de proiecte naționale în Mauritania, precum și participarea Mauritaniei la proiectele regionale ale Băncii Mondiale legate, printre altele, de dezvoltarea rurală, sănătate, educație și infrastructură (precum construirea de drumuri); |
| --- | --- |

T.

întrucât Banca Mondială a suspendat plata către Mauritania a unui ajutor în valoare de 175 de milioane USD; întrucât această suspendare va afecta circa 17 de proiecte naționale în Mauritania, precum și participarea Mauritaniei la proiectele regionale ale Băncii Mondiale legate, printre altele, de dezvoltarea rurală, sănătate, educație și infrastructură (precum construirea de drumuri);

| U. | întrucât poliția a făcut uz de forță pentru a înăbuși demonstrațiile neautorizate organizate de o coaliție de partide politice care solicită repunerea în funcție a președintelui Abdallahi, |
| --- | --- |

U.

întrucât poliția a făcut uz de forță pentru a înăbuși demonstrațiile neautorizate organizate de o coaliție de partide politice care solicită repunerea în funcție a președintelui Abdallahi,

| 1. | condamnă răsturnarea președintelui și a guvernului de către forțele armate din Mauritania și subliniază că instituțiile create în mod democratic trebuie respectate; regretă acest pas înapoi, date fiind progresele notabile înregistrate în dezvoltarea democrației și a statului de drept în ultimii ani în Mauritania; |
| --- | --- |

1.

condamnă răsturnarea președintelui și a guvernului de către forțele armate din Mauritania și subliniază că instituțiile create în mod democratic trebuie respectate; regretă acest pas înapoi, date fiind progresele notabile înregistrate în dezvoltarea democrației și a statului de drept în ultimii ani în Mauritania;

| 2. | ia notă de transferul președintelui înlăturat de la putere Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi în satul său natal, unde se află sub arest la domiciliu, dar continuă să solicite eliberarea imediată și necondiționată a acestuia; |
| --- | --- |

2.

ia notă de transferul președintelui înlăturat de la putere Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi în satul său natal, unde se află sub arest la domiciliu, dar continuă să solicite eliberarea imediată și necondiționată a acestuia;

| 3. | invită autoritățile mauritane să susțină drepturile omului, inclusiv libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire; |
| --- | --- |

3.

invită autoritățile mauritane să susțină drepturile omului, inclusiv libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire;

| 4. | susține că doar prin consultări extinse se poate soluționa criza și se poate asigura din nou o funcționare corectă a tuturor instituțiilor democratice, inclusiv exercitarea deplină de către Parlament a tuturor prerogativelor sale; |
| --- | --- |

4.

susține că doar prin consultări extinse se poate soluționa criza și se poate asigura din nou o funcționare corectă a tuturor instituțiilor democratice, inclusiv exercitarea deplină de către Parlament a tuturor prerogativelor sale;

| 5. | invită autoritățile militare aflate la putere să se angajeze să respecte un calendar privind întoarcerea la ordinea constituțională și reinstaurarea instituțiilor democratice și să aibă grijă ca forțele militare să nu poată fi eligibile la alegeri; |
| --- | --- |

5.

invită autoritățile militare aflate la putere să se angajeze să respecte un calendar privind întoarcerea la ordinea constituțională și reinstaurarea instituțiilor democratice și să aibă grijă ca forțele militare să nu poată fi eligibile la alegeri;

| 6. | invită, în consecință, toți actorii politici din Mauritania să instituie fără întârziere un cadru adecvat pentru aceste consultări; |
| --- | --- |

6.

invită, în consecință, toți actorii politici din Mauritania să instituie fără întârziere un cadru adecvat pentru aceste consultări;

| 7. | salută începerea consultărilor dintre Uniunea Europeană și autoritățile aflate la conducere în Mauritania și invită Comisia Europeană să prezinte APP rapoarte periodice privind progresele înregistrate în cadrul consultărilor organizate în temeiul articolului 96 privind stabilirea unui calendar pentru reinstaurarea ordinii constituționale, dar regretă faptul că, până în prezent, nu s-au făcut progrese semnificative în acest sens; |
| --- | --- |

7.

salută începerea consultărilor dintre Uniunea Europeană și autoritățile aflate la conducere în Mauritania și invită Comisia Europeană să prezinte APP rapoarte periodice privind progresele înregistrate în cadrul consultărilor organizate în temeiul articolului 96 privind stabilirea unui calendar pentru reinstaurarea ordinii constituționale, dar regretă faptul că, până în prezent, nu s-au făcut progrese semnificative în acest sens;

| 8. | salută anunțul făcut de UA conform căruia aceasta va prezenta „propuneri concrete” în urma respingerii ultimatului său de către Înaltul consiliu de stat al Mauritaniei; |
| --- | --- |

8.

salută anunțul făcut de UA conform căruia aceasta va prezenta „propuneri concrete” în urma respingerii ultimatului său de către Înaltul consiliu de stat al Mauritaniei;

| 9. | invită UA și UE să analizeze toate sancțiunile care ar putea fi aplicate militarilor complotiști (interzicerea deplasării, înghețarea averilor etc.) în cazul în care nu se angajează în viitorul apropiat să urmeze un plan relevant și credibil care să ducă la soluționarea crizei și la reinstaurarea ordinii constituționale, dar să nu ia nicio măsură care ar periclita dezvoltarea Mauritaniei și ameliorarea condițiilor de trai ale populației acesteia; |
| --- | --- |

9.

invită UA și UE să analizeze toate sancțiunile care ar putea fi aplicate militarilor complotiști (interzicerea deplasării, înghețarea averilor etc.) în cazul în care nu se angajează în viitorul apropiat să urmeze un plan relevant și credibil care să ducă la soluționarea crizei și la reinstaurarea ordinii constituționale, dar să nu ia nicio măsură care ar periclita dezvoltarea Mauritaniei și ameliorarea condițiilor de trai ale populației acesteia;

| 10. | insistă ca populația Mauritaniei, care este deja grav afectată de crizele economice și alimentare, să nu devină ostatici ai actualei crize politice și invită Comisia Europeană să pună în aplicare proiectele de sprijinire a societății civile în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

10.

insistă ca populația Mauritaniei, care este deja grav afectată de crizele economice și alimentare, să nu devină ostatici ai actualei crize politice și invită Comisia Europeană să pună în aplicare proiectele de sprijinire a societății civile în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului;

| 11. | îndeamnă junta să analizeze multiplele avantaje de care ar beneficia populația mauritană în urma participării la procesul politic pentru pace, democrație, prosperitate și înțelegere umană, socială și culturală evidențiate la Summit-ul privind Mediterana din 13 iulie 2008, la care a participat Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, președintele Republicii Islamice Mauritania; |
| --- | --- |

11.

îndeamnă junta să analizeze multiplele avantaje de care ar beneficia populația mauritană în urma participării la procesul politic pentru pace, democrație, prosperitate și înțelegere umană, socială și culturală evidențiate la Summit-ul privind Mediterana din 13 iulie 2008, la care a participat Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi, președintele Republicii Islamice Mauritania;

| 12. | salută trimiterea unei delegații a Comitetului Ambasadorilor ACP și ia notă de adoptarea rezoluției Adunării Naționale Mauritane din 14 septembrie 2008; |
| --- | --- |

12.

salută trimiterea unei delegații a Comitetului Ambasadorilor ACP și ia notă de adoptarea rezoluției Adunării Naționale Mauritane din 14 septembrie 2008;

| 13. | hotărăște să trimită o delegație parlamentară ACP-UE în Mauritania, care să ajute parlamentul mauritan să-și redescopere unitatea și să identifice o cale de ieșire din criză onorabilă pentru toate părțile interesate; |
| --- | --- |

13.

hotărăște să trimită o delegație parlamentară ACP-UE în Mauritania, care să ajute parlamentul mauritan să-și redescopere unitatea și să identifice o cale de ieșire din criză onorabilă pentru toate părțile interesate;

| 14. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Parlamentului Panafrican, Comisiei Uniunii Africane, Uniunii Maghrebului Arab, Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, precum și Adunării Naționale și altor autorități din Mauritania. |
| --- | --- |

14.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Parlamentului Panafrican, Comisiei Uniunii Africane, Uniunii Maghrebului Arab, Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, precum și Adunării Naționale și altor autorități din Mauritania.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 28 noiembrie 2008 în Port Moresby (Papua Noua Guinee).

REZOLUȚIA (1)

privind situația din Zimbabwe

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 25-28 noiembrie 2008, |
| --- | --- |

—

reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) la 25-28 noiembrie 2008,

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul din 29 martie 2008 al misiunii Parlamentului Panafrican de observare a alegerilor armonizate în Republica Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 29 martie 2008 al misiunii Parlamentului Panafrican de observare a alegerilor armonizate în Republica Zimbabwe,

| — | având în vedere declarația preliminară din 29 iunie 2008 a misiunii Parlamentului Pan-african de observare a alegerilor prezidențiale și a alegerilor parlamentare parțiale din Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația preliminară din 29 iunie 2008 a misiunii Parlamentului Pan-african de observare a alegerilor prezidențiale și a alegerilor parlamentare parțiale din Zimbabwe,

| — | având în vedere declarația interimară din 30 iunie 2008 a misiunii Parlamentului Panafrican de observare a alegerilor prezidențiale și a alegerilor parlamentare parțiale din Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația interimară din 30 iunie 2008 a misiunii Parlamentului Panafrican de observare a alegerilor prezidențiale și a alegerilor parlamentare parțiale din Zimbabwe,

| — | având în vedere declarația preliminară din 29 iunie 2008 a Misiunii Uniunii Africane de observare a alegerilor din Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația preliminară din 29 iunie 2008 a Misiunii Uniunii Africane de observare a alegerilor din Zimbabwe,

| — | având în vedere rezoluția privind instituirea unui guvern de uniune națională în Zimbabwe adoptată la Reuniunea la nivel înalt a Uniunii Africane din 1 iulie 2008 de la Sharm el-Sheikh, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția privind instituirea unui guvern de uniune națională în Zimbabwe adoptată la Reuniunea la nivel înalt a Uniunii Africane din 1 iulie 2008 de la Sharm el-Sheikh,

| — | având în vedere Principiile și orientările pentru alegeri democratice adoptate de către Forumul Parlamentar al Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) în 2001 și Principiile și orientările pentru alegeri democratice adoptate de către Reuniunea la nivel înalt a SADC din Mauritius din august 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile și orientările pentru alegeri democratice adoptate de către Forumul Parlamentar al Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud (SADC) în 2001 și Principiile și orientările pentru alegeri democratice adoptate de către Reuniunea la nivel înalt a SADC din Mauritius din august 2004,

| — | având în vedere acordul din 15 septembrie 2008 dintre Uniunea Națională Africană din Zimbabwe — Frontul Patriotic (ZANU-PF) și cele două formațiuni ale Mișcării pentru Schimbare Democratică (MDC) privind rezolvarea provocărilor cu care se confruntă Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul din 15 septembrie 2008 dintre Uniunea Națională Africană din Zimbabwe — Frontul Patriotic (ZANU-PF) și cele două formațiuni ale Mișcării pentru Schimbare Democratică (MDC) privind rezolvarea provocărilor cu care se confruntă Zimbabwe,

| — | având în vedere Tratatul SADC și protocoalele anexate la acesta, inclusiv Protocolul electoral al SADC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul SADC și protocoalele anexate la acesta, inclusiv Protocolul electoral al SADC,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Uniunii Africane, Carta africană a drepturilor omului și popoarelor și Noul Parteneriat pentru Dezvoltarea Africii (NEPAD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Uniunii Africane, Carta africană a drepturilor omului și popoarelor și Noul Parteneriat pentru Dezvoltarea Africii (NEPAD),

| A. | întrucât primul tur al alegerilor prezidențiale, parlamentare (camera inferioară) și pentru senat din martie 2008, precum și cel de-al doilea tur de scrutin din iunie, au avut loc într-un context inadmisibil de violență și de încălcări ale drepturilor opoziției comise de către elemente ale armatei și poliției din Zimbabwe controlate de către partidul lui Mugabe, ZANU-PF; |
| --- | --- |

A.

întrucât primul tur al alegerilor prezidențiale, parlamentare (camera inferioară) și pentru senat din martie 2008, precum și cel de-al doilea tur de scrutin din iunie, au avut loc într-un context inadmisibil de violență și de încălcări ale drepturilor opoziției comise de către elemente ale armatei și poliției din Zimbabwe controlate de către partidul lui Mugabe, ZANU-PF;

| B. | întrucât arestarea în timpul campaniei electorale din primul tur de scrutin a lui Tandai Biti, secretar general al partidului de opoziție, MDC, și tentativa de asasinare a liderului partidului, Morgan Tsvangirai, care se opunea regimului Mugabe și care a fost forțat să se refugieze într-o ambasadă europeană și să părăsească țara, l-au obligat pe Tsvangirai să se retragă din cursa prezidențială în al doilea tur de scrutin; |
| --- | --- |

B.

întrucât arestarea în timpul campaniei electorale din primul tur de scrutin a lui Tandai Biti, secretar general al partidului de opoziție, MDC, și tentativa de asasinare a liderului partidului, Morgan Tsvangirai, care se opunea regimului Mugabe și care a fost forțat să se refugieze într-o ambasadă europeană și să părăsească țara, l-au obligat pe Tsvangirai să se retragă din cursa prezidențială în al doilea tur de scrutin;

| C. | întrucât, în ciuda presiunii și intimidărilor de tot felul exercitate asupra populației, Morgan Tsvangirai a câștigat o largă majoritate în primul tur al alegerilor prezidențiale și întrucât MDC a câștigat și alegerile parlamentare (camera inferioară) și alegerile pentru președinția parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ciuda presiunii și intimidărilor de tot felul exercitate asupra populației, Morgan Tsvangirai a câștigat o largă majoritate în primul tur al alegerilor prezidențiale și întrucât MDC a câștigat și alegerile parlamentare (camera inferioară) și alegerile pentru președinția parlamentului;

| D. | întrucât, pe baza rezultatelor oficiale obținute în cel de-al doilea tur de scrutin al alegerilor din 27 iunie 2008, președintele în exercițiu, Robert Mugabe, a fost reales, ca urmare a retragerii lui Morgan Tsvangirai; |
| --- | --- |

D.

întrucât, pe baza rezultatelor oficiale obținute în cel de-al doilea tur de scrutin al alegerilor din 27 iunie 2008, președintele în exercițiu, Robert Mugabe, a fost reales, ca urmare a retragerii lui Morgan Tsvangirai;

| E. | întrucât un mare număr de misiuni de observare africane (a Comunității Economice a Statelor Vest — Africane, a Parlamentul Panafrican, a Uniunii Africane) au declarat că, drept urmare a violenței, rezultatele alegerilor nu reflectă voința poporului; |
| --- | --- |

E.

întrucât un mare număr de misiuni de observare africane (a Comunității Economice a Statelor Vest — Africane, a Parlamentul Panafrican, a Uniunii Africane) au declarat că, drept urmare a violenței, rezultatele alegerilor nu reflectă voința poporului;

| F. | întrucât acordul politic din 15 septembrie 2008 privind principiul formării unui guvern de unitate națională în vederea soluționării crizei reprezintă un pas înainte, realizat prin medierea președintelui Thabo Mbeki; |
| --- | --- |

F.

întrucât acordul politic din 15 septembrie 2008 privind principiul formării unui guvern de unitate națională în vederea soluționării crizei reprezintă un pas înainte, realizat prin medierea președintelui Thabo Mbeki;

| G. | având în vedere impasul negocierilor dintre cele două părți privind formarea unui guvern de unitate națională; |
| --- | --- |

G.

având în vedere impasul negocierilor dintre cele două părți privind formarea unui guvern de unitate națională;

| H. | întrucât desfășurarea dezastruoasă a acestor alegeri a exacerbat situația umanitară deja catastrofală a populației din Zimbabwe, forțându-i pe oameni să-și părăsească locuințele sau țara; |
| --- | --- |

H.

întrucât desfășurarea dezastruoasă a acestor alegeri a exacerbat situația umanitară deja catastrofală a populației din Zimbabwe, forțându-i pe oameni să-și părăsească locuințele sau țara;

| I. | întrucât țara se confruntă cu o epidemie de holeră, cu un sistem de sănătate aflat în colaps și cu un sistem de alimentare cu apă distrus; întrucât speranța de viață a coborât de la 60 de ani pentru ambele sexe la 37 de ani pentru bărbați și 34 de ani pentru femei în ultimii 10 ani și întrucât 1,7 milioane de oameni sunt infectați cu HIV; |
| --- | --- |

I.

întrucât țara se confruntă cu o epidemie de holeră, cu un sistem de sănătate aflat în colaps și cu un sistem de alimentare cu apă distrus; întrucât speranța de viață a coborât de la 60 de ani pentru ambele sexe la 37 de ani pentru bărbați și 34 de ani pentru femei în ultimii 10 ani și întrucât 1,7 milioane de oameni sunt infectați cu HIV;

| J. | întrucât Programul alimentar mondial (PAM) a asigurat hrana a 2 milioane de locuitori din Zimbabwe în octombrie, dar întrucât se așteaptă ca această cifră să crească la 5,1 milioane la începutul lui 2009, ceea ce înseamnă că în curând jumătate din populația țării va fi dependentă de ajutoare; |
| --- | --- |

J.

întrucât Programul alimentar mondial (PAM) a asigurat hrana a 2 milioane de locuitori din Zimbabwe în octombrie, dar întrucât se așteaptă ca această cifră să crească la 5,1 milioane la începutul lui 2009, ceea ce înseamnă că în curând jumătate din populația țării va fi dependentă de ajutoare;

| K. | întrucât, potrivit UNICEF, numai un procent estimativ de 40 % dintre profesorii țării predau, și doar o treime din elevi frecventează cursurile; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit UNICEF, numai un procent estimativ de 40 % dintre profesorii țării predau, și doar o treime din elevi frecventează cursurile;

| L. | luând notă cu îngrijorare de refuzul regretabil de a permite intrarea în Zimbabwe a delegației constând din fostul președinte al SUA, Jimmy Carter, fostul Secretar-General al ONU, Kofi Annan, și activistul pentru drepturile omului, Graça Machel, |
| --- | --- |

L.

luând notă cu îngrijorare de refuzul regretabil de a permite intrarea în Zimbabwe a delegației constând din fostul președinte al SUA, Jimmy Carter, fostul Secretar-General al ONU, Kofi Annan, și activistul pentru drepturile omului, Graça Machel,

| 1. | condamnă cu fermitate campaniile de violență și intimidare duse împotriva populației cu scopul de a influența rezultatul alegerilor din 2008, precum și violarea drepturilor opoziției; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate campaniile de violență și intimidare duse împotriva populației cu scopul de a influența rezultatul alegerilor din 2008, precum și violarea drepturilor opoziției;

| 2. | declară că, având în vedere aceste încălcări flagrante, alegerile ținute în Zimbabwe în iunie 2008 nu pot fi considerate a fi transparente, credibile și corecte; |
| --- | --- |

2.

declară că, având în vedere aceste încălcări flagrante, alegerile ținute în Zimbabwe în iunie 2008 nu pot fi considerate a fi transparente, credibile și corecte;

| 3. | salută eforturile de mediere africane conduse de președintele Thabo Mbeki și solicită urgent un angajament sporit din partea țărilor africane și a instituțiilor regionale precum SADC și UA, dar și din partea personalităților africane în negocierea și unei soluții la situația din Zimbabwe, și ulterior în monitorizarea acesteia; |
| --- | --- |

3.

salută eforturile de mediere africane conduse de președintele Thabo Mbeki și solicită urgent un angajament sporit din partea țărilor africane și a instituțiilor regionale precum SADC și UA, dar și din partea personalităților africane în negocierea și unei soluții la situația din Zimbabwe, și ulterior în monitorizarea acesteia;

| 4. | confirmă că guvernul de unitate națională este o soluție pentru stoparea crizei pentru o perioadă de tranziție, permițând reformarea instituțiilor și reinstaurarea statului de drept; subliniază că, în acordul de împărțire a puterii din 15 septembrie 2008, părțile au convenit să conlucreze pentru o democrație puternică și durabilă și pentru o soluționare pașnică a actualei crize politice, economice și sociale din Zimbabwe; |
| --- | --- |

4.

confirmă că guvernul de unitate națională este o soluție pentru stoparea crizei pentru o perioadă de tranziție, permițând reformarea instituțiilor și reinstaurarea statului de drept; subliniază că, în acordul de împărțire a puterii din 15 septembrie 2008, părțile au convenit să conlucreze pentru o democrație puternică și durabilă și pentru o soluționare pașnică a actualei crize politice, economice și sociale din Zimbabwe;

| 5. | îndeamnă toate părțile semnatare ale acordului să-și respecte angajamentele și să se angajeze constructiv și deplin în punerea în aplicare a acordului și să demonstreze o mai mare reținere și moderație în cadrul negocierilor; subliniază că toate părțile sunt egale și nu ar trebui să ia decizii unilaterale în privința formării unui nou guvern; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă toate părțile semnatare ale acordului să-și respecte angajamentele și să se angajeze constructiv și deplin în punerea în aplicare a acordului și să demonstreze o mai mare reținere și moderație în cadrul negocierilor; subliniază că toate părțile sunt egale și nu ar trebui să ia decizii unilaterale în privința formării unui nou guvern;

| 6. | face un apel puternic la comunitatea internațională să asigure furnizarea rapidă a unui ajutor umanitar substanțial populației din Zimbabwe; |
| --- | --- |

6.

face un apel puternic la comunitatea internațională să asigure furnizarea rapidă a unui ajutor umanitar substanțial populației din Zimbabwe;

| 7. | semnalează impactul devastator al crizei politice asupra cetățenilor din Zimbabwe; observă că Uniunea Europeană a acordat recent un ajutor de 10 milioane de euro și cere autorităților din Zimbabwe să elimine toate restricțiile impuse agențiilor umanitare și să se asigure că ajutorul umanitar poate fi distribuit în conformitate cu principiile de umanitate, neutralitate, imparțialitate și independență; |
| --- | --- |

7.

semnalează impactul devastator al crizei politice asupra cetățenilor din Zimbabwe; observă că Uniunea Europeană a acordat recent un ajutor de 10 milioane de euro și cere autorităților din Zimbabwe să elimine toate restricțiile impuse agențiilor umanitare și să se asigure că ajutorul umanitar poate fi distribuit în conformitate cu principiile de umanitate, neutralitate, imparțialitate și independență;

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare față de situația refugiaților din Zimbabwe în regiune și deplânge actele de violență comise împotriva refugiaților din Zimbabwe în țările învecinate; invită Comisia Europeană să sprijine țările vecine prin programe de asistență financiară și materială destinate refugiaților; |
| --- | --- |

8.

își exprimă profunda îngrijorare față de situația refugiaților din Zimbabwe în regiune și deplânge actele de violență comise împotriva refugiaților din Zimbabwe în țările învecinate; invită Comisia Europeană să sprijine țările vecine prin programe de asistență financiară și materială destinate refugiaților;

| 9. | face un apel puternic la comunitatea internațională și la toți cei implicați să fie pregătiți să furnizeze în mod rapid ajutoare pentru reconstrucția post-conflict a Zimbabwe; |
| --- | --- |

9.

face un apel puternic la comunitatea internațională și la toți cei implicați să fie pregătiți să furnizeze în mod rapid ajutoare pentru reconstrucția post-conflict a Zimbabwe;

| 10. | regretă profund că delegației Elders Humanitarian compusă din fostul Secretar-General al ONU, Kofi Annan, fostul președinte al SUA, Jimmy Carter, și avocatul pentru drepturile femeilor și copiilor, Graça Machel i-a fost refuzată viza de intrare în timpul regimului Mugabe, deoarece aceștia doreau să-și folosească influența pentru a mări fluxul ajutoarelor imediate și pe termen lung cu scopul de a stopa enorma suferință a poporului din Zimbabwe; sprijină cu fermitate eforturile continue ale delegației de a ușura această criză umanitară; |
| --- | --- |

10.

regretă profund că delegației Elders Humanitarian compusă din fostul Secretar-General al ONU, Kofi Annan, fostul președinte al SUA, Jimmy Carter, și avocatul pentru drepturile femeilor și copiilor, Graça Machel i-a fost refuzată viza de intrare în timpul regimului Mugabe, deoarece aceștia doreau să-și folosească influența pentru a mări fluxul ajutoarelor imediate și pe termen lung cu scopul de a stopa enorma suferință a poporului din Zimbabwe; sprijină cu fermitate eforturile continue ale delegației de a ușura această criză umanitară;

| 11. | invită viitorul guvern de unitate națională să înființeze o comisie neutră și independentă pentru pace și reconciliere în vederea promovării procesului de reconciliere națională, care va revizui crimele împotriva umanității, torturile, violurile și alte crime comise în conflictele interne; |
| --- | --- |

11.

invită viitorul guvern de unitate națională să înființeze o comisie neutră și independentă pentru pace și reconciliere în vederea promovării procesului de reconciliere națională, care va revizui crimele împotriva umanității, torturile, violurile și alte crime comise în conflictele interne;

| 12. | consideră că este esențial ca parlamentul nou ales să primească finanțare și sprijin pentru a-și consolida capacitățile; |
| --- | --- |

12.

consideră că este esențial ca parlamentul nou ales să primească finanțare și sprijin pentru a-și consolida capacitățile;

| 13. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Parlamentului Panafrican, guvernului și parlamentului din Zimbabwe, Uniunii Africane, SADC și Secretarului-General al ONU. |
| --- | --- |

13.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului ACP-UE, Comisiei Europene, Parlamentului Panafrican, guvernului și parlamentului din Zimbabwe, Uniunii Africane, SADC și Secretarului-General al ONU.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 28 noiembrie 2008 în Port Moresby (Papua Noua Guinee).

Declarația de la Port Moresby

privind criza alimentară și financiară

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE, reunită la Port Moresby (Papua Noua Guinee) în perioada 25-28 noiembrie 2008:

Criza prețurilor alimentelor

| 1. | îndeamnă instituțiile europene să adopte și să implementeze de urgență propunerea recent-aprobată privind Mecanismul pentru produse alimentare în valoare de 1 miliard de euro, fără a aplica reduceri corespunzătoare în bugetele de ajutor bilateral, pentru a răspunde nevoilor urgente ale țărilor în curs de dezvoltare prin oferirea unui ajutor substanțial; |
| --- | --- |

1.

îndeamnă instituțiile europene să adopte și să implementeze de urgență propunerea recent-aprobată privind Mecanismul pentru produse alimentare în valoare de 1 miliard de euro, fără a aplica reduceri corespunzătoare în bugetele de ajutor bilateral, pentru a răspunde nevoilor urgente ale țărilor în curs de dezvoltare prin oferirea unui ajutor substanțial;

| 2. | îndeamnă guvernele ACP și UE să răspundă nevoilor urgente ale grupurilor sociale celor mai vulnerabile, în special femei și copii, prin suplimentarea intervențiilor pentru alimentație și a „plaselor de siguranță” și prin extinderea sistemelor de protecție socială; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă guvernele ACP și UE să răspundă nevoilor urgente ale grupurilor sociale celor mai vulnerabile, în special femei și copii, prin suplimentarea intervențiilor pentru alimentație și a „plaselor de siguranță” și prin extinderea sistemelor de protecție socială;

| 3. | accentuează faptul că cererea crescută și specula au condus la creșterea artificială a prețurilor alimentelor și combustibililor; subliniază faptul că prețurile volatile ale alimentelor afectează în special grupurile cele mai vulnerabile, cum sunt femeile, copiii, populația săracă din mediul urban și populația din mediul rural ce nu deține terenuri cultivabile, crescătorii de animale, micii fermieri și un număr mare de persoane afectate de conflicte sau care se regăsesc în situații post-conflict, ca de exemplu refugiații și cei care au fost strămutați în alte zone; observă că, deși prețurile alimentelor la nivel mondial au scăzut în ultima perioadă, cele ale cerealelor, orezului și ale semințelor oleaginoase se estimează că vor fi cu 10-35 % mai mari în următorii zece ani față de deceniul precedent; observă că prețurile în creștere ale combustibililor vor afecta fermierii din țările în curs de dezvoltare prin creșterea forțată a costurilor îngrășămintelor și de transport, mai ales în țările fără ieșire la mare; |
| --- | --- |

3.

accentuează faptul că cererea crescută și specula au condus la creșterea artificială a prețurilor alimentelor și combustibililor; subliniază faptul că prețurile volatile ale alimentelor afectează în special grupurile cele mai vulnerabile, cum sunt femeile, copiii, populația săracă din mediul urban și populația din mediul rural ce nu deține terenuri cultivabile, crescătorii de animale, micii fermieri și un număr mare de persoane afectate de conflicte sau care se regăsesc în situații post-conflict, ca de exemplu refugiații și cei care au fost strămutați în alte zone; observă că, deși prețurile alimentelor la nivel mondial au scăzut în ultima perioadă, cele ale cerealelor, orezului și ale semințelor oleaginoase se estimează că vor fi cu 10-35 % mai mari în următorii zece ani față de deceniul precedent; observă că prețurile în creștere ale combustibililor vor afecta fermierii din țările în curs de dezvoltare prin creșterea forțată a costurilor îngrășămintelor și de transport, mai ales în țările fără ieșire la mare;

| 4. | reamintește că Obiectivul de Dezvoltare al Mileniului 1 urmărește reducerea la jumătate a proporției celor care suferă de foame, dar că aproape un miliard de oameni suferă de foame în fiecare zi, în ciuda faptului că în lume se produc suficiente alimente pentru a hrăni întreaga populație a planetei; |
| --- | --- |

4.

reamintește că Obiectivul de Dezvoltare al Mileniului 1 urmărește reducerea la jumătate a proporției celor care suferă de foame, dar că aproape un miliard de oameni suferă de foame în fiecare zi, în ciuda faptului că în lume se produc suficiente alimente pentru a hrăni întreaga populație a planetei;

| 5. | subliniază că țările în curs de dezvoltare, multe dintre ele importatoare de alimente de bază, sunt cele mai mari victime ale prețurilor volatile ale alimentelor și că este necesar ca producția de alimente să fie reînscrisă printre prioritățile din agenda internațională de discuții; |
| --- | --- |

5.

subliniază că țările în curs de dezvoltare, multe dintre ele importatoare de alimente de bază, sunt cele mai mari victime ale prețurilor volatile ale alimentelor și că este necesar ca producția de alimente să fie reînscrisă printre prioritățile din agenda internațională de discuții;

| 6. | invită guvernele ACP și UE să asigure că se alocă suficient ajutor și că se fac suficiente cheltuieli publice în direcția asigurării securității alimentare, așa cum se stipulează în Declarația de la Maputo a șefilor de stat și de guvern din UA din iunie 2004; |
| --- | --- |

6.

invită guvernele ACP și UE să asigure că se alocă suficient ajutor și că se fac suficiente cheltuieli publice în direcția asigurării securității alimentare, așa cum se stipulează în Declarația de la Maputo a șefilor de stat și de guvern din UA din iunie 2004;

| 7. | invită guvernele ACP și UE să mărească investițiile pentru a realiza o creștere anuală de 2 % în agricultură, pentru a-și mări stocurile de produse alimentare de bază, care sunt permanent scăzute, și pentru a consolida sistemele de monitorizare și informare globală; |
| --- | --- |

7.

invită guvernele ACP și UE să mărească investițiile pentru a realiza o creștere anuală de 2 % în agricultură, pentru a-și mări stocurile de produse alimentare de bază, care sunt permanent scăzute, și pentru a consolida sistemele de monitorizare și informare globală;

| 8. | invită națiunile bogate, inclusiv țările membre ale UE, precum și viitoarea administrație a SUA, să reducă subvențiile agricole și să le elimine pe cele pentru export, așa cum au promis cele mai multe țări bogate la începutul Rundei Doha pentru dezvoltare, deși, de atunci, la nivel global nu s-au înregistrat progrese notabile; |
| --- | --- |

8.

invită națiunile bogate, inclusiv țările membre ale UE, precum și viitoarea administrație a SUA, să reducă subvențiile agricole și să le elimine pe cele pentru export, așa cum au promis cele mai multe țări bogate la începutul Rundei Doha pentru dezvoltare, deși, de atunci, la nivel global nu s-au înregistrat progrese notabile;

| 9. | invită guvernele ACP să implice fermierii și crescătorii de animale, dintre care o mare parte sunt femei, în elaborarea politicilor lor agricole și de utilizare a pământului; |
| --- | --- |

9.

invită guvernele ACP să implice fermierii și crescătorii de animale, dintre care o mare parte sunt femei, în elaborarea politicilor lor agricole și de utilizare a pământului;

| 10. | invită guvernele ACP să ajute fermierii mici, în special femeile, prin asigurarea accesului acestora la terenurile agricole, la credite și la noile tehnologii care vor crește semnificativ producția; |
| --- | --- |

10.

invită guvernele ACP să ajute fermierii mici, în special femeile, prin asigurarea accesului acestora la terenurile agricole, la credite și la noile tehnologii care vor crește semnificativ producția;

| 11. | invită Comisia Europeană și statele membre să îmbunătățească coerența între politicile agricole, comerciale și de dezvoltare; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia Europeană și statele membre să îmbunătățească coerența între politicile agricole, comerciale și de dezvoltare;

Criza financiară și sistemul financiar global

| 12. | invită comunitatea internațională să reglementeze și să reformeze sistemul financiar global pentru a garanta transparența și pentru a descuraja speculațiile inetice și pentru a se asigura că țările în curs de dezvoltare au un rol important; |
| --- | --- |

12.

invită comunitatea internațională să reglementeze și să reformeze sistemul financiar global pentru a garanta transparența și pentru a descuraja speculațiile inetice și pentru a se asigura că țările în curs de dezvoltare au un rol important;

| 13. | invită statele membre UE să reducă efectele încetinirii economice globale asupra creșterii țărilor în curs de dezvoltare, asupra comerțului și asupra fluxului investițiilor străine directe, ajutându-i să-și consolideze și mai mult capacitatea comercială și să-și îmbunătățească infrastructura și facilitând circulația banilor; |
| --- | --- |

13.

invită statele membre UE să reducă efectele încetinirii economice globale asupra creșterii țărilor în curs de dezvoltare, asupra comerțului și asupra fluxului investițiilor străine directe, ajutându-i să-și consolideze și mai mult capacitatea comercială și să-și îmbunătățească infrastructura și facilitând circulația banilor;

| 14. | invită, de asemenea, statele membre UE să-și onoreze angajamentele cu privire la ajutorul public pentru dezvoltare, respectiv 0,56 % din PIB până în 2010 și 0,7 % până în 2015, și să nu invoce criza financiară pentru a justifica reducerea ajutoarelor, în special având în vedere că miliarde de euro au fost mobilizate într-un timp extrem de scurt ca răspuns la criza financiară globală, în timp ce comunitatea internațională pare să aibă dificultăți mult mai mari în ceea ce privește furnizarea și alte fonduri pentru a combate foamea și sărăcia; |
| --- | --- |

14.

invită, de asemenea, statele membre UE să-și onoreze angajamentele cu privire la ajutorul public pentru dezvoltare, respectiv 0,56 % din PIB până în 2010 și 0,7 % până în 2015, și să nu invoce criza financiară pentru a justifica reducerea ajutoarelor, în special având în vedere că miliarde de euro au fost mobilizate într-un timp extrem de scurt ca răspuns la criza financiară globală, în timp ce comunitatea internațională pare să aibă dificultăți mult mai mari în ceea ce privește furnizarea și alte fonduri pentru a combate foamea și sărăcia;

| 15. | invită statele ACP și UE să ia măsuri pentru a elimina paradisurile fiscale, evaziunea fiscală și scurgerile ilicite de capital din țările în curs de dezvoltare, care costă aceste țări aproximativ 800 de miliarde de euro pe an, respectiv de opt ori mai mult față de cât primesc sub formă de ajutor; |
| --- | --- |

15.

invită statele ACP și UE să ia măsuri pentru a elimina paradisurile fiscale, evaziunea fiscală și scurgerile ilicite de capital din țările în curs de dezvoltare, care costă aceste țări aproximativ 800 de miliarde de euro pe an, respectiv de opt ori mai mult față de cât primesc sub formă de ajutor;

| 16. | invită șefii de stat ACP și UE să folosească Reuniunea la nivel înalt a ONU privind finanțarea pentru dezvoltare, ce va avea loc la Doha în perioada 29 noiembrie-2 decembrie 2008 pentru a asigura reale progrese în ceea ce privește noile abordări ale unei finanțări mai echitabile a dezvoltării globale; |
| --- | --- |

16.

invită șefii de stat ACP și UE să folosească Reuniunea la nivel înalt a ONU privind finanțarea pentru dezvoltare, ce va avea loc la Doha în perioada 29 noiembrie-2 decembrie 2008 pentru a asigura reale progrese în ceea ce privește noile abordări ale unei finanțări mai echitabile a dezvoltării globale;

| 17. | invită țările G20 să respecte angajamentele asumate la Reuniunea la vârf de la Washington la 15 noiembrie 2008; |
| --- | --- |

17.

invită țările G20 să respecte angajamentele asumate la Reuniunea la vârf de la Washington la 15 noiembrie 2008;

| 18. | invită toți participanții să conlucreze pentru a asigura Rundei Doha pentru dezvoltare un final reușit, durabil și imediat. |
| --- | --- |

18.

invită toți participanții să conlucreze pentru a asigura Rundei Doha pentru dezvoltare un final reușit, durabil și imediat.

---