# Euroopa Liidu C 70/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 70 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide24. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 70

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide24. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 070/01 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 070/02 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 8 |
| 2009/C 070/03 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2010 | 13 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2009/C 070/01

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

1

2009/C 070/02

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

8

2009/C 070/03

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2010

13

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 070/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  ) | 19 |
| 2009/C 070/05 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid | 20 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 070/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  )

1

19

2009/C 070/05

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

20

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2009/C 070/06 | Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu — Jaanuar ja veebruar 2009 (sotsiaalvaldkond) | 22 |
| | Komisjon |
| 2009/C 070/07 | Euro vahetuskurss | 24 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 070/08 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  ) | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2009/C 070/06

Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu — Jaanuar ja veebruar 2009 (sotsiaalvaldkond)

22

Komisjon

2009/C 070/07

Euro vahetuskurss

24

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 070/08

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  )

1

25

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2009/C 070/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 27 |

V   Teated

MUUD AKTID

Komisjon

2009/C 070/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

27

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2009/C 070/10 | Liikmesriikide poolt tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu parandus (ELT C 54, 7.3.2009) | 32 |

Parandused

2009/C 070/10

Liikmesriikide poolt tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu parandus (ELT C 54, 7.3.2009)

(ELT C 54, 7.3.2009)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 70/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2011.

| (2) | Lisaks pikaajalisele struktuurilisele nõrkusele, mis on mitme aasta vältel takistanud rahuldavat tootlikkuse kasvu, on ülemaailmsel majanduslangusel Itaalia majandusele suur mõju, kuigi erasektori madal võlatase ja riigi suhteliselt usaldusväärne finantssüsteem on Itaaliat seni finantskriisi vahetute mõjude eest mõnevõrra kaitsnud. Itaalia SKP reaalkasvu märkimisväärne aeglustumine sai alguse juba 2007. aasta keskel, ammu enne finantsturu kriisi süvenemist. 2008. aasta teisel poolel sai sellest langus, millele aitas kaasa sisenõudluse ja ekspordi vähenemine. Lühiajalises perspektiivis on peamisteks ülesanneteks ettevõtjate ja tarbijate usalduse taastamine, laenudele juurdepääsu tagamine eelkõige VKEde jaoks, tööturu kohandamise hõlbustamine suurenevast töötusest lähtuvalt, tootlikkuse kasvu tingimuste parandamine ja kulupõhise konkurentsivõime suurendamine. Arvestades valitsemissektori väga suurt võlga ja sellega seotud intressikohustusi, peavad meetmed, mida Itaalia valitsus võtab eelnevalt nimetatud ülesannete täitmiseks, olema hoolikalt tasakaalu viidud vajadusega vältida riigi rahanduse olukorra olulist halvenemist. 2009. aastaks kavandatud rahanduspoliitiline hoiak on üldjoontes neutraalne. Sellega seoses võttis valitsus vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale 2008. aasta novembris vastu majanduse elavdamise paketi, mille eesmärk on madala sissetulekuga majapidamiste ja ettevõtjate toetamine koos avaliku sektori investeeringute suurendamisega. 2009. aasta veebruaris võeti täiendavaid meetmeid, et toetada nõudlust energiatõhusate kestvuskaupade järele. Siiski avaldab majanduslangus Itaalia rahandusele tugevat mõju. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks pikaajalisele struktuurilisele nõrkusele, mis on mitme aasta vältel takistanud rahuldavat tootlikkuse kasvu, on ülemaailmsel majanduslangusel Itaalia majandusele suur mõju, kuigi erasektori madal võlatase ja riigi suhteliselt usaldusväärne finantssüsteem on Itaaliat seni finantskriisi vahetute mõjude eest mõnevõrra kaitsnud. Itaalia SKP reaalkasvu märkimisväärne aeglustumine sai alguse juba 2007. aasta keskel, ammu enne finantsturu kriisi süvenemist. 2008. aasta teisel poolel sai sellest langus, millele aitas kaasa sisenõudluse ja ekspordi vähenemine. Lühiajalises perspektiivis on peamisteks ülesanneteks ettevõtjate ja tarbijate usalduse taastamine, laenudele juurdepääsu tagamine eelkõige VKEde jaoks, tööturu kohandamise hõlbustamine suurenevast töötusest lähtuvalt, tootlikkuse kasvu tingimuste parandamine ja kulupõhise konkurentsivõime suurendamine. Arvestades valitsemissektori väga suurt võlga ja sellega seotud intressikohustusi, peavad meetmed, mida Itaalia valitsus võtab eelnevalt nimetatud ülesannete täitmiseks, olema hoolikalt tasakaalu viidud vajadusega vältida riigi rahanduse olukorra olulist halvenemist. 2009. aastaks kavandatud rahanduspoliitiline hoiak on üldjoontes neutraalne. Sellega seoses võttis valitsus vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale 2008. aasta novembris vastu majanduse elavdamise paketi, mille eesmärk on madala sissetulekuga majapidamiste ja ettevõtjate toetamine koos avaliku sektori investeeringute suurendamisega. 2009. aasta veebruaris võeti täiendavaid meetmeid, et toetada nõudlust energiatõhusate kestvuskaupade järele. Siiski avaldab majanduslangus Itaalia rahandusele tugevat mõju.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 2008. aastal 0,6 % võrra ja 2009. aastal veel 2 % võrra. SKP reaalkasv peaks 2010. aastal veidi suurenema (0,3 %-ni) ning kasvama 2011 jõulisema 1 % võrra. Nendes makromajanduslikes prognoosides võetakse arvesse 28. novembril vastu võetud majanduse elavdamise meetmeid, mille oodatava majandusliku mõju suurust ei ole siiski määratletud. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal (mis avaldati pärast programmi prognooside esitamise tähtaega) näib, et majanduskasv võib programmi raames prognoositust veelgi väiksem olla. Nimetatu taustal näivad ka programmi tööhõivet käsitlevad 2009. aasta prognoosid võrdlemisi optimistlikud, eelkõige töötundide osas. Programmi inflatsiooniprognoos tundub seevastu olevat realistlik. Programmi inflatsiooniprognoos ja selle aluseks olev tööjõu erikulu kasvu aeglustumine keskpikas perspektiivis viitavad 1990ndate lõpus alguse saanud Itaalia majanduse konkurentsivõime vähenemise teatavale aeglustumisele. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 2008. aastal 0,6 % võrra ja 2009. aastal veel 2 % võrra. SKP reaalkasv peaks 2010. aastal veidi suurenema (0,3 %-ni) ning kasvama 2011 jõulisema 1 % võrra. Nendes makromajanduslikes prognoosides võetakse arvesse 28. novembril vastu võetud majanduse elavdamise meetmeid, mille oodatava majandusliku mõju suurust ei ole siiski määratletud. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal (mis avaldati pärast programmi prognooside esitamise tähtaega) näib, et majanduskasv võib programmi raames prognoositust veelgi väiksem olla. Nimetatu taustal näivad ka programmi tööhõivet käsitlevad 2009. aasta prognoosid võrdlemisi optimistlikud, eelkõige töötundide osas. Programmi inflatsiooniprognoos tundub seevastu olevat realistlik. Programmi inflatsiooniprognoos ja selle aluseks olev tööjõu erikulu kasvu aeglustumine keskpikas perspektiivis viitavad 1990ndate lõpus alguse saanud Itaalia majanduse konkurentsivõime vähenemise teatavale aeglustumisele.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 2,8 %-le SKPst 2008. aastal, mis on suurem 2007. aasta novembri ajakohastatud programmis eesmärgiks seatud 2,2 % suurusest puudujäägist. Oodatust suurem puudujääk ilmnes vaatamata positiivsele üldmõjule, sest 2007. aasta eelarvepuudujääk on praegustel andmetel 1,6 % SKPst, mitte 2,4 %, nagu prognoositi eelmises programmis. 2007. aasta parema lähtepositsiooni rikkusid 2008. aasta arengusuunad, mis olid osaliselt seotud majandustingimuste halvenemisega. Lisaks tõid kõrgemad intressimäärad kaasa laenukohustustest tulenevate kulude suurenemise. Tulude kasvu aeglustumine, mis oli suurem majanduslanguse mõjust, viitab mitmete vabalt valitud meetmete võtmisele: 2007. aastaks ette nähtud tööjõu maksukoormuse vähendamise (alalise lepinguga töötajate puhul) kasutamine tööandjate poolt 2008. aastal, esmase eluasemega seotud maksu täielik kaotamine ja 2008. aasta lõpus majanduse elavdamise meetmepaketi raames vastu võetud teatavate maksude maksetähtaegade edasi lükkamine 2009. aastasse. Struktuurne eelarvepuudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) on võrreldes 2007. aastaga hinnanguliselt suurenenud 0,5 protsendipunkti võrra. See on võrreldav 2007. aasta novembri ajakohastatud programmis kavandatud 0,25 protsendipunkti suuruse vähenemisega. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist 2,8 %-le SKPst 2008. aastal, mis on suurem 2007. aasta novembri ajakohastatud programmis eesmärgiks seatud 2,2 % suurusest puudujäägist. Oodatust suurem puudujääk ilmnes vaatamata positiivsele üldmõjule, sest 2007. aasta eelarvepuudujääk on praegustel andmetel 1,6 % SKPst, mitte 2,4 %, nagu prognoositi eelmises programmis. 2007. aasta parema lähtepositsiooni rikkusid 2008. aasta arengusuunad, mis olid osaliselt seotud majandustingimuste halvenemisega. Lisaks tõid kõrgemad intressimäärad kaasa laenukohustustest tulenevate kulude suurenemise. Tulude kasvu aeglustumine, mis oli suurem majanduslanguse mõjust, viitab mitmete vabalt valitud meetmete võtmisele: 2007. aastaks ette nähtud tööjõu maksukoormuse vähendamise (alalise lepinguga töötajate puhul) kasutamine tööandjate poolt 2008. aastal, esmase eluasemega seotud maksu täielik kaotamine ja 2008. aasta lõpus majanduse elavdamise meetmepaketi raames vastu võetud teatavate maksude maksetähtaegade edasi lükkamine 2009. aastasse. Struktuurne eelarvepuudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) on võrreldes 2007. aastaga hinnanguliselt suurenenud 0,5 protsendipunkti võrra. See on võrreldav 2007. aasta novembri ajakohastatud programmis kavandatud 0,25 protsendipunkti suuruse vähenemisega.

| (5) | Programmi kohaselt suureneb kavandatav puudujääk 2008. aasta 2,6 %-lt SKPst 2009. aastal 3,7 %-ni SKPst, mis ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. See on võrreldav komisjoni talituste vaheprognoosis prognoositud 3,8 % suuruse puudujäägiga. Puudujäägi suurenemine viitab automaatsete stabilisaatorite toimimisele, kuna kavandatud eelarvepoliitiline hoiak on üldjoontes neutraalne. Eelkõige eeldatakse, et esmaste kulude kasv, mis on varasemaga võrreldes mõõdukas (nominaalselt 3,1 % võrreldes 4,5 %-ga, mis oli keskmine ajavahemikus 1999–2007), kujuneb oluliselt kiiremaks SKP nominaalkasvust. Tulude kasv aeglustub märkimisväärselt, kuid vähem kui maksubaasi kasv, mis viitab samuti majanduse elavdamiseks ettenähtud ja kolmeaastase eelarvemeetmete paketi raames võetud ühekordsetele ja pidevatele vabalt valitud meetmetele, samuti positiivsele arengule sotsiaalkindlustusmaksete vallas. Madalamad intressimäärad vähendavad võla suurenemisest hoolimata vähesel määral intressikulusid, leevendades nii mõnevõrra riigi rahanduse olukorda. Nimetatud arengusuundade tulemusena paraneb eelarve struktuurne tasakaal programmis sisalduva teabe põhjal tehtud komisjoni talituste ümberarvutuste kohaselt võrreldes 2008. aastaga 0,25 protsendipunkti võrra SKPst. |
| --- | --- |

(5)

Programmi kohaselt suureneb kavandatav puudujääk 2008. aasta 2,6 %-lt SKPst 2009. aastal 3,7 %-ni SKPst, mis ületab kontrollväärtuse 3 % SKPst. See on võrreldav komisjoni talituste vaheprognoosis prognoositud 3,8 % suuruse puudujäägiga. Puudujäägi suurenemine viitab automaatsete stabilisaatorite toimimisele, kuna kavandatud eelarvepoliitiline hoiak on üldjoontes neutraalne. Eelkõige eeldatakse, et esmaste kulude kasv, mis on varasemaga võrreldes mõõdukas (nominaalselt 3,1 % võrreldes 4,5 %-ga, mis oli keskmine ajavahemikus 1999–2007), kujuneb oluliselt kiiremaks SKP nominaalkasvust. Tulude kasv aeglustub märkimisväärselt, kuid vähem kui maksubaasi kasv, mis viitab samuti majanduse elavdamiseks ettenähtud ja kolmeaastase eelarvemeetmete paketi raames võetud ühekordsetele ja pidevatele vabalt valitud meetmetele, samuti positiivsele arengule sotsiaalkindlustusmaksete vallas. Madalamad intressimäärad vähendavad võla suurenemisest hoolimata vähesel määral intressikulusid, leevendades nii mõnevõrra riigi rahanduse olukorda. Nimetatud arengusuundade tulemusena paraneb eelarve struktuurne tasakaal programmis sisalduva teabe põhjal tehtud komisjoni talituste ümberarvutuste kohaselt võrreldes 2008. aastaga 0,25 protsendipunkti võrra SKPst.

| (6) | Keskpika perioodi eelarvestrateegia osas kinnitatakse programmis kohustust pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist, milleks on struktuurselt kohandatud tasakaalustatud eelarve, kuid mitte selle saavutamist 2011. aastaks. Majanduslangus lubab oodata viivitusi eelarve konsolideerimise kavas, mis sätestati 2008. aasta suvel heaks kiidetud kolmeaastases eelarvemeetmete paketis. Nimetatud paketis sõnastatud kohustust teha kulupõhiseid kohandusi on muudetud, eelkõige kinnitades keskpika perioodi prognoosid üldjoontes erinevate kuluvaldkondade kaupa ja meetmed kohanduste tegemiseks. Kuigi majanduse elavdamise meetmepaketi rakendamine on kavandatud eelarvemõjuta, toob see ilmselt kaasa kulupõhiste kohanduste edasilükkamise 2009. aastal toimuva investeeringute kiirendamise ja majapidamiste toetamiseks tehtavate ühekordsete maksete tõttu. Esmaste kulude suhe SKPsse langeb pärast 2009. aastaks prognoositud järsku suurenemist järk-järgult 2008. aastaks prognoositud tasemele tänu paranenud majandustingimustele ja väga tagasihoidlikeks kavandatud iga-aastastele suurendamistele ajavahemikus 2010–2011 (nominaalne keskmine 0,8 %). Tulude suhe SKPsse peaks ajavahemikus 2008–2011 veidi suurenema. Pärast 2009. aastal saavutatud tipptaset kavandatakse valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist 3,3 %-ni SKPst 2010. aastal ja 2,9 %-ni SKPst 2011. aastal. Intressikulude prognoositud vähenemine alates 2010. aastast viitab sellele, et eelarve esmase tasakaalu paranemine prognooside kohaselt kiireneb. Ümberarvutatud struktuurne tasakaal jätkab 2010. ja 2011. aasta vältel paranemist kumulatiivse ühe protsendipunkti võrra SKPst. 2010.–2011. aastaks kavandatud eelarve konsolideerimist mõjutavad piirangud, mis tulenevad väga suurest valitsemissektori võlast. Olles 2008. aastal suurenenud 106 %-ni SKPst, mis kajastab ka Itaalia Pangas hoitavate likviidsete varade ennetavat kogumist, prognoositakse 2009. ja 2010. aasta vältel valitsemissektori koguvõla suhte jätkuvat suurenemist 112 %-ni SKPst, enne kui see langeb 2011. aastal 111,6 %-ni SKPst. Nimetatud arengusuundade peamised põhjustajad on kavandatud väikesed esmased eelarveülejäägid ja väiksem SKP nominaalkasv. Programmis prognoositud võla ja eelarvepuudujäägi muutuse vahe korrigeerimine on suhteliselt väike, kuid ei hõlma majanduse elavdamise paketis vastu võetud pankade rekapitaliseerimise kava võimalikku rakendamist, kuna seda ei ole veel kasutusele võetud. |
| --- | --- |

(6)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia osas kinnitatakse programmis kohustust pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist, milleks on struktuurselt kohandatud tasakaalustatud eelarve, kuid mitte selle saavutamist 2011. aastaks. Majanduslangus lubab oodata viivitusi eelarve konsolideerimise kavas, mis sätestati 2008. aasta suvel heaks kiidetud kolmeaastases eelarvemeetmete paketis. Nimetatud paketis sõnastatud kohustust teha kulupõhiseid kohandusi on muudetud, eelkõige kinnitades keskpika perioodi prognoosid üldjoontes erinevate kuluvaldkondade kaupa ja meetmed kohanduste tegemiseks. Kuigi majanduse elavdamise meetmepaketi rakendamine on kavandatud eelarvemõjuta, toob see ilmselt kaasa kulupõhiste kohanduste edasilükkamise 2009. aastal toimuva investeeringute kiirendamise ja majapidamiste toetamiseks tehtavate ühekordsete maksete tõttu. Esmaste kulude suhe SKPsse langeb pärast 2009. aastaks prognoositud järsku suurenemist järk-järgult 2008. aastaks prognoositud tasemele tänu paranenud majandustingimustele ja väga tagasihoidlikeks kavandatud iga-aastastele suurendamistele ajavahemikus 2010–2011 (nominaalne keskmine 0,8 %). Tulude suhe SKPsse peaks ajavahemikus 2008–2011 veidi suurenema. Pärast 2009. aastal saavutatud tipptaset kavandatakse valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist 3,3 %-ni SKPst 2010. aastal ja 2,9 %-ni SKPst 2011. aastal. Intressikulude prognoositud vähenemine alates 2010. aastast viitab sellele, et eelarve esmase tasakaalu paranemine prognooside kohaselt kiireneb. Ümberarvutatud struktuurne tasakaal jätkab 2010. ja 2011. aasta vältel paranemist kumulatiivse ühe protsendipunkti võrra SKPst. 2010.–2011. aastaks kavandatud eelarve konsolideerimist mõjutavad piirangud, mis tulenevad väga suurest valitsemissektori võlast. Olles 2008. aastal suurenenud 106 %-ni SKPst, mis kajastab ka Itaalia Pangas hoitavate likviidsete varade ennetavat kogumist, prognoositakse 2009. ja 2010. aasta vältel valitsemissektori koguvõla suhte jätkuvat suurenemist 112 %-ni SKPst, enne kui see langeb 2011. aastal 111,6 %-ni SKPst. Nimetatud arengusuundade peamised põhjustajad on kavandatud väikesed esmased eelarveülejäägid ja väiksem SKP nominaalkasv. Programmis prognoositud võla ja eelarvepuudujäägi muutuse vahe korrigeerimine on suhteliselt väike, kuid ei hõlma majanduse elavdamise paketis vastu võetud pankade rekapitaliseerimise kava võimalikku rakendamist, kuna seda ei ole veel kasutusele võetud.

| (7) | Eelarvepuudujääk võib kogu käsitletava perioodi jooksul kujuneda programmis eeldatust suuremaks. Esiteks võib majanduskasv olla aeglasem. Teiseks nõuab esmaste kulude tagasihoidlikuks kavandatud suurendamine ajavahemikus 2010–2011 kõigilt valitsemistasandeilt 2008. aasta suvel vastu võetud kolmeaastase meetmepaketi aluseks olevate kulupõhiste kohanduste ranget rakendamist. Kolmandaks ei pruugi programmi sotsiaalkindlustusmaksete prognoosid eelkõige 2009. aasta osas täituda, arvestades ka võrdlemisi optimistlikke tööhõivekasvu prognoose. Lisaks võivad 2009. aasta eelarvetulemust mõjutada 2008. aasta novembris vastu võetud majanduse elavdamise pakett ja 2009. aasta veebruaris vastu võetud energiatõhusate kestvuskaupade ostmist stimuleerivad uued eelarvemeetmed (mida ei ole programmis käsitletud), kuigi need kavandati täieliku rahastusega. Samadel põhjustel ei pruugi 2009. aastale järgnev võla suhte kujunemine olla nii soodne, nagu seda programmis prognoositi. Valitsemissektori koguvõla suhet võivad mõjutada ka võimalikud kapitalisüstid pangandussektorisse. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvepuudujääk võib kogu käsitletava perioodi jooksul kujuneda programmis eeldatust suuremaks. Esiteks võib majanduskasv olla aeglasem. Teiseks nõuab esmaste kulude tagasihoidlikuks kavandatud suurendamine ajavahemikus 2010–2011 kõigilt valitsemistasandeilt 2008. aasta suvel vastu võetud kolmeaastase meetmepaketi aluseks olevate kulupõhiste kohanduste ranget rakendamist. Kolmandaks ei pruugi programmi sotsiaalkindlustusmaksete prognoosid eelkõige 2009. aasta osas täituda, arvestades ka võrdlemisi optimistlikke tööhõivekasvu prognoose. Lisaks võivad 2009. aasta eelarvetulemust mõjutada 2008. aasta novembris vastu võetud majanduse elavdamise pakett ja 2009. aasta veebruaris vastu võetud energiatõhusate kestvuskaupade ostmist stimuleerivad uued eelarvemeetmed (mida ei ole programmis käsitletud), kuigi need kavandati täieliku rahastusega. Samadel põhjustel ei pruugi 2009. aastale järgnev võla suhte kujunemine olla nii soodne, nagu seda programmis prognoositi. Valitsemissektori koguvõla suhet võivad mõjutada ka võimalikud kapitalisüstid pangandussektorisse.

| (8) | Itaalia elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, kusjuures tänu vastuvõetud pensionireformile suurenevad pensionikulud ELi keskmisest vähem. Samas on pensionikulude osa SKPst jätkuvalt ELi kõrgemaid ja prognoosides tuginetakse eeldusele, et hiljuti vastuvõetud reformid rakendatakse täielikult, ja eelkõige sellele, et alates 2010. aastast kohaldatakse läbivaadatud kindlustusmatemaatilisi koefitsiente, mis on täielikus kooskõlas reformitud pensionisüsteemi aluseks oleva osamakse põhimõttega. Kaaluda võiks ka lisameetmeid, näiteks penisoniea täiendavat tõstmist, eelkõige naiste puhul. Nii saaks sotsiaalsfääri kulutused ümber paigutada selliselt, et oleks võimalik liikuda laiaulatuslikuma ja ühtsema töötushüvitiste süsteemi suunas, millega tagatakse piisavad tööstiimulid ja tõhus tööturule kaasamise poliitika. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on halvem kui eelmise programmi algseisund, oleks piisav praeguse võla suhte stabiliseerimiseks, kuid ei aitaks kaasa vananemisest tuleneva prognoositud eelarvemõju tasakaalustamisele pikas perspektiivis. Valitsemissektori koguvõlg on praegu oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Suure esmase eelarveülejäägi saavutamine ja säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud keskmisi riske. |
| --- | --- |

(8)

Itaalia elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest väiksem, kusjuures tänu vastuvõetud pensionireformile suurenevad pensionikulud ELi keskmisest vähem. Samas on pensionikulude osa SKPst jätkuvalt ELi kõrgemaid ja prognoosides tuginetakse eeldusele, et hiljuti vastuvõetud reformid rakendatakse täielikult, ja eelkõige sellele, et alates 2010. aastast kohaldatakse läbivaadatud kindlustusmatemaatilisi koefitsiente, mis on täielikus kooskõlas reformitud pensionisüsteemi aluseks oleva osamakse põhimõttega. Kaaluda võiks ka lisameetmeid, näiteks penisoniea täiendavat tõstmist, eelkõige naiste puhul. Nii saaks sotsiaalsfääri kulutused ümber paigutada selliselt, et oleks võimalik liikuda laiaulatuslikuma ja ühtsema töötushüvitiste süsteemi suunas, millega tagatakse piisavad tööstiimulid ja tõhus tööturule kaasamise poliitika. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on halvem kui eelmise programmi algseisund, oleks piisav praeguse võla suhte stabiliseerimiseks, kuid ei aitaks kaasa vananemisest tuleneva prognoositud eelarvemõju tasakaalustamisele pikas perspektiivis. Valitsemissektori koguvõlg on praegu oluliselt suurem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Suure esmase eelarveülejäägi saavutamine ja säilitamine keskpika perioodi jooksul aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud keskmisi riske.

| (9) | Viimastel aastatel on märkimisväärset edu saavutatud eelarveraamistiku täiustamisel, mis on usaldusväärse kulupõhise kohandamise keskpika perioodi strateegia üks eeltingimusi ning mida toetab riiklike kulutuste suurem kulutasuvus ja tõhusus. 2008. aasta suvel vastu võetud kolmeaastane eelarvemeetmete pakett tugevdab keskpika perioodi finantsraamistikku, määrates kindlaks kuluartiklite üksikasjalikud iga-aastased ülempiirid ja toetades neid laiapõhjaliste meetmetega. Eelarvepädevate institutsioonide töö parandamiseks tehti ka muid algatusi. Riigieelarve struktuuri ratsionaliseeriti programmipõhise klassifikatsiooni kasutuselevõtmise abil, mis võimaldab vahendeid kooskõlas valitsuse poliitikaeesmärkidega paremini paigutada. Suuremat paindlikkust võimaldatakse ministeeriumitele, et nad saaksid vahendeid vastavalt prioriteetidele rahastamiskavade vahel ümber paigutada. Viies ministeeriumis korraldati kulude läbivaatamise katseprojekt, et hinnata riigi kulutuste kulutasuvust, ning see läbivaatamine kavatsetakse muuta eelarvemenetluse lahutamatuks osaks. Tugevdatud on riikliku stabiliseerimispakti täitemehhanisme, millega hallatakse eri valitsustasandite eelarvelisi suhteid. Samuti võetakse olulisi meetmeid, et parandada avaliku halduse tõhusust ja kulutasuvust, muu hulgas edendades olemasolevate vahendite ratsionaalsemat kasutamist ja suuremat tulemuslikkust. Tulevikus on eelarve haldamisel üks peamisi ülesandeid uue üleriigilise eelarveraamistiku väljatöötamine, mis tagab kohalike omavalitsuste aruandekohustuse ja suurendab tõhusust. |
| --- | --- |

(9)

Viimastel aastatel on märkimisväärset edu saavutatud eelarveraamistiku täiustamisel, mis on usaldusväärse kulupõhise kohandamise keskpika perioodi strateegia üks eeltingimusi ning mida toetab riiklike kulutuste suurem kulutasuvus ja tõhusus. 2008. aasta suvel vastu võetud kolmeaastane eelarvemeetmete pakett tugevdab keskpika perioodi finantsraamistikku, määrates kindlaks kuluartiklite üksikasjalikud iga-aastased ülempiirid ja toetades neid laiapõhjaliste meetmetega. Eelarvepädevate institutsioonide töö parandamiseks tehti ka muid algatusi. Riigieelarve struktuuri ratsionaliseeriti programmipõhise klassifikatsiooni kasutuselevõtmise abil, mis võimaldab vahendeid kooskõlas valitsuse poliitikaeesmärkidega paremini paigutada. Suuremat paindlikkust võimaldatakse ministeeriumitele, et nad saaksid vahendeid vastavalt prioriteetidele rahastamiskavade vahel ümber paigutada. Viies ministeeriumis korraldati kulude läbivaatamise katseprojekt, et hinnata riigi kulutuste kulutasuvust, ning see läbivaatamine kavatsetakse muuta eelarvemenetluse lahutamatuks osaks. Tugevdatud on riikliku stabiliseerimispakti täitemehhanisme, millega hallatakse eri valitsustasandite eelarvelisi suhteid. Samuti võetakse olulisi meetmeid, et parandada avaliku halduse tõhusust ja kulutasuvust, muu hulgas edendades olemasolevate vahendite ratsionaalsemat kasutamist ja suuremat tulemuslikkust. Tulevikus on eelarve haldamisel üks peamisi ülesandeid uue üleriigilise eelarveraamistiku väljatöötamine, mis tagab kohalike omavalitsuste aruandekohustuse ja suurendab tõhusust.

| (10) | 2008. aasta lõpus võtsid Itaalia ametiasutused ülemaailmse finantskriisiga toimetulekuks mitmeid meetmeid, mille eesmärk oli kaitsta hoiustajaid ning säilitada pankade likviidsuse ja kapitaliseerituse piisav tase. Nimetatud meetmed lubavad valitsusele 2009. aasta lõpuni pankadele ebapiisava kapitali korral kapitalisüste teha ja tagada uusi pangakohustusi kuni viis aastat. Lisaks anti täiendav riigitagatis hoiustele jaepankades, mis tugevdas veelgi Itaalia juba niigi suhteliselt kõrget kaitstuse taset, mida pakkus pankadevaheline hoiuste kindlustamise kava (mis pakub katet pisut enam kui 100 000 EUR ulatuses). Eesmärgiga tugevdada süsteemi üldist võimet majandustegevust rahastada, on majandus- ja rahandusministeeriumil lubatud tagada usaldusväärsete, börsil noteeritud pankade poolt emiteeritud finantsinstrumente, mis kvalifitseeruvad nõuetekohaseks kapitaliks.
  Riiklik sekkumine, mis moodustab programmis hinnanguliselt 10 miljardit EUR (ligikaudu 0,7 % SKPst), on mõeldud ajutisena ja seda kasutavad pangad peavad võtma kohustuse anda asjakohastel tingimustel laenu majapidamistele ja VKEdele. |
| --- | --- |

(10)

2008. aasta lõpus võtsid Itaalia ametiasutused ülemaailmse finantskriisiga toimetulekuks mitmeid meetmeid, mille eesmärk oli kaitsta hoiustajaid ning säilitada pankade likviidsuse ja kapitaliseerituse piisav tase. Nimetatud meetmed lubavad valitsusele 2009. aasta lõpuni pankadele ebapiisava kapitali korral kapitalisüste teha ja tagada uusi pangakohustusi kuni viis aastat. Lisaks anti täiendav riigitagatis hoiustele jaepankades, mis tugevdas veelgi Itaalia juba niigi suhteliselt kõrget kaitstuse taset, mida pakkus pankadevaheline hoiuste kindlustamise kava (mis pakub katet pisut enam kui 100 000 EUR ulatuses). Eesmärgiga tugevdada süsteemi üldist võimet majandustegevust rahastada, on majandus- ja rahandusministeeriumil lubatud tagada usaldusväärsete, börsil noteeritud pankade poolt emiteeritud finantsinstrumente, mis kvalifitseeruvad nõuetekohaseks kapitaliks.

Riiklik sekkumine, mis moodustab programmis hinnanguliselt 10 miljardit EUR (ligikaudu 0,7 % SKPst), on mõeldud ajutisena ja seda kasutavad pangad peavad võtma kohustuse anda asjakohastel tingimustel laenu majapidamistele ja VKEdele.

| (11) | Kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga võttis valitsus majanduse toetamiseks meetmeid, mis eelarve tasakaalu üldiselt ei mõjuta ja mis moodustavad 2009. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst ja 2010. aastal 0,2 % SKPst. Ametlike hinnangute kohaselt tasakaalustavad meetmete eelarvemõju täielikult ühekordsed tulud ja teatav püsivat laadi maksutulude suurenemine, mis tuleneb peamiselt maksudest kõrvale hoidmise vastasest võitlusest. Meetmed majapidamiste kasutada jääva sissetulekuosa toetamiseks ja tarbijate usalduse taastamiseks hõlmavad ühekordset rahasiiret väikese sissetulekuga majapidamistele, töötushüvitiste laiendamist ebatüüpiliste lepingute alusel töötajatele ja teatavate kommunaalteenuste tariifide külmutamist. Ettevõtjatele antakse toetusi peamiselt maksude maksetähtaegade edasilükkamise teel ja ettevõtjate tulumaksukoormuse vähendamise abil. Maksusoodustuse andmisega tulemustasudele püütakse suurendada tööviljakust, vähendades samas tööjõukulusid. Valitsus püüab ümber paigutada olemasolevaid ELi ja riiklikke rahalisi vahendeid, et kiirendada prioriteetsete infrastruktuuriprojektide elluviimist. Meetmed on suunatud ja õigeaegsed, tingimusel et saavutatakse riiklike investeeringute kavandatav elavnemine, ning suurem osa meetmetest on laadilt ajutised. Seega on nende tagasipööratavus tagatud, kuigi mitte täielikult. Meetmepakett on asjakohane reageering majanduslangusele, kui võtta arvesse väga suurt võla suhet. Sellega seoses ning arvestades vajadust tegeleda tootlikkuse küsimusega ja parandada välist konkurentsivõimet, on Itaalia jaoks eriti olulised struktuurireformid, sealhulgas konkurentsiraamistiku tugevdamine. Mitmed teatatud struktuurimeetmed võivad 2009. aastal toimima hakkamise korral täiendavalt toetada majanduse elavnemist ja parandada majanduse vastupanuvõimet. Nende meetmete seas on algatused tööstusinnovatsiooni toetamiseks, taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks, energia säästmiseks ja halduskoormuse vähendamiseks. Sotsiaalpartnerite hiljutised sammud palgaläbirääkimiste raamistiku muutmiseks, mida toetavad eespool nimetatud tulemustasudega seotud maksustiimulid, võivad viia palga ja tööviljakuse arengu vahelise parema kooskõlani. Nimetatud meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille komisjon tegi 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga võttis valitsus majanduse toetamiseks meetmeid, mis eelarve tasakaalu üldiselt ei mõjuta ja mis moodustavad 2009. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst ja 2010. aastal 0,2 % SKPst. Ametlike hinnangute kohaselt tasakaalustavad meetmete eelarvemõju täielikult ühekordsed tulud ja teatav püsivat laadi maksutulude suurenemine, mis tuleneb peamiselt maksudest kõrvale hoidmise vastasest võitlusest. Meetmed majapidamiste kasutada jääva sissetulekuosa toetamiseks ja tarbijate usalduse taastamiseks hõlmavad ühekordset rahasiiret väikese sissetulekuga majapidamistele, töötushüvitiste laiendamist ebatüüpiliste lepingute alusel töötajatele ja teatavate kommunaalteenuste tariifide külmutamist. Ettevõtjatele antakse toetusi peamiselt maksude maksetähtaegade edasilükkamise teel ja ettevõtjate tulumaksukoormuse vähendamise abil. Maksusoodustuse andmisega tulemustasudele püütakse suurendada tööviljakust, vähendades samas tööjõukulusid. Valitsus püüab ümber paigutada olemasolevaid ELi ja riiklikke rahalisi vahendeid, et kiirendada prioriteetsete infrastruktuuriprojektide elluviimist. Meetmed on suunatud ja õigeaegsed, tingimusel et saavutatakse riiklike investeeringute kavandatav elavnemine, ning suurem osa meetmetest on laadilt ajutised. Seega on nende tagasipööratavus tagatud, kuigi mitte täielikult. Meetmepakett on asjakohane reageering majanduslangusele, kui võtta arvesse väga suurt võla suhet. Sellega seoses ning arvestades vajadust tegeleda tootlikkuse küsimusega ja parandada välist konkurentsivõimet, on Itaalia jaoks eriti olulised struktuurireformid, sealhulgas konkurentsiraamistiku tugevdamine. Mitmed teatatud struktuurimeetmed võivad 2009. aastal toimima hakkamise korral täiendavalt toetada majanduse elavnemist ja parandada majanduse vastupanuvõimet. Nende meetmete seas on algatused tööstusinnovatsiooni toetamiseks, taastuvate energiaallikate kasutamise edendamiseks, energia säästmiseks ja halduskoormuse vähendamiseks. Sotsiaalpartnerite hiljutised sammud palgaläbirääkimiste raamistiku muutmiseks, mida toetavad eespool nimetatud tulemustasudega seotud maksustiimulid, võivad viia palga ja tööviljakuse arengu vahelise parema kooskõlani. Nimetatud meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille komisjon tegi 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames.

| (12) | Pärast täiendavat suurenemist 2009. aastal oodatakse puudujäägi järkjärgulist vähenemist programmiperioodi vältel. Siiski nõuab programmis kavandatud valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst 2011. aastaks ranget kinnipidamist eelarvedistsipliinist ja valmisolekut vajadusel täiendavaid meetmeid võtta. Võla suhe SKPsse programmiperioodi jooksul suureneb, liikudes kontrollväärtusest veelgi kaugemale. |
| --- | --- |

(12)

Pärast täiendavat suurenemist 2009. aastal oodatakse puudujäägi järkjärgulist vähenemist programmiperioodi vältel. Siiski nõuab programmis kavandatud valitsemissektori eelarve puudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst 2011. aastaks ranget kinnipidamist eelarvedistsipliinist ja valmisolekut vajadusel täiendavaid meetmeid võtta. Võla suhe SKPsse programmiperioodi jooksul suureneb, liikudes kontrollväärtusest veelgi kaugemale.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3).

Üldine järeldus on, et 2009. aasta eelarvepoliitika ja majanduse elavdamise meetmepakett on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ja neid saab pidada asjakohasteks, arvestades väga suurt võla suhet. Finantskriisiga seotud sügava majanduslanguse tõttu prognoositakse 2009. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi märkimisväärset suurenemist üle kontrollväärtuse (3 % SKPst). 2010. ja 2011. aastal nähakse programmis ette kulupõhine kohandamine, mille tulemusel saavutatakse 2011. aastal eelarvepuudujäägi jõudmine alla 3 % SKPst. Siiski võib programmiperioodi vältel kavandatud eelarvepuudujäägi saavutamine takerduda, kuna majanduskasv võib jääda kavandatust isegi väiksemaks. Lisaks võib tekkida takistusi kavandataval esmaste kulude vähendamisel, kuigi täiustatud eelarveraamistik tugevdab tingimusi eelarvedistsipliiniks ja kulutasuvuseks. Võla suhe suureneb 2007. aasta 104,1 %-lt SKPst programmiperioodi lõpuks rohkem kui 111 %-ni SKPst. Valitsemissektori koguvõla suhe võib võimalike pangandussektorisse tehtavate kapitalisüstide tõttu veelgi suureneda. Olulised struktuurilised nõrkused takistavad ikka veel jätkusuutlikku tootlikkuse kasvu Itaalias ja avaldavad mõju riigi välisele konkurentsivõimele, samas ei soodusta praeguste sotsiaalsfääris tehtavate kulutuste koosseis tööturu kohandumist.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut, kutsutakse Itaaliat üles:

| i) | rakendama 2009. aastaks kavandatud eelarvepoliitikat ja tegema kindlameelselt programmiperioodiks kavandatud kohandusi, et muuta väga suur võla suhe püsivalt kahanevaks, ning tagama riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

i)

rakendama 2009. aastaks kavandatud eelarvepoliitikat ja tegema kindlameelselt programmiperioodiks kavandatud kohandusi, et muuta väga suur võla suhe püsivalt kahanevaks, ning tagama riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse;

| ii) | jätkama eelarvehalduse parandamiseks tehtud edusamme ja töötama välja uut üleriigilist eelarveraamistikku, millega tagatakse kohalike omavalitsuste aruandekohustus ja toetatakse eelarvedistsipliini; |
| --- | --- |

ii)

jätkama eelarvehalduse parandamiseks tehtud edusamme ja töötama välja uut üleriigilist eelarveraamistikku, millega tagatakse kohalike omavalitsuste aruandekohustus ja toetatakse eelarvedistsipliini;

| iii) | jätkama jõupingutusi riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks, keskendudes kulutõhususele ja kulude koosseisule ning paigutades ümber ka sotsiaalsfääri kulusid, et anda võimalus laiaulatuslikumale ja ühtsemale töötushüvitiste süsteemile, millega tagatakse asjakohased tööstiimulid ja tõhus tööturule kaasamise poliitika ilma eelarve konsolideerimise protsessi ohustamata. |
| --- | --- |

iii)

jätkama jõupingutusi riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks, keskendudes kulutõhususele ja kulude koosseisule ning paigutades ümber ka sotsiaalsfääri kulusid, et anda võimalus laiaulatuslikumale ja ühtsemale töötushüvitiste süsteemile, millega tagatakse asjakohased tööstiimulid ja tõhus tööturule kaasamise poliitika ilma eelarve konsolideerimise protsessi ohustamata.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP veebr 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | 1,0 |
| KOM jaan 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | puudub |
| SP nov 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| THHI inflatsioon
  ( %) | SP veebr 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 |
| KOM jaan 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 2,2 | puudub |
| SP nov 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| SKP lõhe (4)

  ( % potentsiaalsest SKPst) | SP veebr 2009 | 1,7 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 |
| KOM jaan 2009 (5) | 1,8 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | puudub |
| SP nov 2007 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP veebr 2009 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM jaan 2009 | – 1,6 | – 2,2 | – 1,3 | – 1,5 | puudub |
| SP nov 2007 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP veebr 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,6 |
| KOM jaan 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,5 | 46,5 | puudub |
| SP nov 2007 | 46,2 | 46,3 | 45,9 | 45,8 | 45,7 |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP veebr 2009 | 48,2 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 |
| KOM jaan 2009 | 48,2 | 49,2 | 50,3 | 50,2 | puudub |
| SP nov 2007 | 48,6 | 48,5 | 47,9 | 47,3 | 47,0 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP veebr 2009 | – 1,6 | – 2,6 | – 3,7 | – 3,3 | – 2,9 |
| KOM jaan 2009 | – 1,6 | – 2,8 | – 3,8 | – 3,7 | puudub |
| SP nov 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP veebr 2009 | 3,4 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 |
| KOM jaan 2009 | 3,4 | 2,3 | 1,0 | 1,2 | puudub |
| SP nov 2007 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

  (% SKPst) | SP veebr 2009 | – 2,4 | – 2,7 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM jaan 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,4 | puudub |
| SP nov 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP veebr 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,7 |
| KOM jaan 2009 | – 2,6 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,5 | puudub |
| SP nov 2007 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP veebr 2009 | 104,1 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 |
| KOM jaan 2009 | 104,1 | 105,7 | 109,3 | 110,3 | puudub |
| SP nov 2007 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP veebr 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

1,0

KOM jaan 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

puudub

SP nov 2007

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

THHI inflatsioon

( %)

SP veebr 2009

2,0

3,5

1,2

1,7

2,0

KOM jaan 2009

2,0

3,5

1,2

2,2

puudub

SP nov 2007

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

SKP lõhe (4)

( % potentsiaalsest SKPst)

SP veebr 2009

1,7

0,3

– 2,3

– 2,7

– 2,5

KOM jaan 2009 (5)

1,8

0,3

– 2,3

– 2,7

puudub

SP nov 2007

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP veebr 2009

– 1,6

– 1,6

– 1,3

– 1,1

– 0,9

KOM jaan 2009

– 1,6

– 2,2

– 1,3

– 1,5

puudub

SP nov 2007

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP veebr 2009

46,6

46,4

46,8

46,8

46,6

KOM jaan 2009

46,6

46,4

46,5

46,5

puudub

SP nov 2007

46,2

46,3

45,9

45,8

45,7

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP veebr 2009

48,2

49,0

50,5

50,0

49,5

KOM jaan 2009

48,2

49,2

50,3

50,2

puudub

SP nov 2007

48,6

48,5

47,9

47,3

47,0

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP veebr 2009

– 1,6

– 2,6

– 3,7

– 3,3

– 2,9

KOM jaan 2009

– 1,6

– 2,8

– 3,8

– 3,7

puudub

SP nov 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP veebr 2009

3,4

2,5

1,3

1,9

2,6

KOM jaan 2009

3,4

2,3

1,0

1,2

puudub

SP nov 2007

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

(% SKPst)

SP veebr 2009

– 2,4

– 2,7

– 2,6

– 1,9

– 1,6

KOM jaan 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,4

puudub

SP nov 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKPst)

SP veebr 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,7

KOM jaan 2009

– 2,6

– 3,1

– 2,8

– 2,5

puudub

SP nov 2007

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP veebr 2009

104,1

105,9

110,5

112,0

111,6

KOM jaan 2009

104,1

105,7

109,3

110,3

puudub

SP nov 2007

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Vabatahtlike andmete puhul esinevad puudujäägid seoses kulude jaotuse ja teatavate üksikasjadega valitsemissektori võla kujunemisel.

(4)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe.

(5)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2010 vastavalt 1,1 %, 0,9 %, 0,6 % ja 0,7 %.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed moodustavad 2007. aastal 0,1 % SKPst, 2008. aastal 0,2 % SKPst ja 2009.–2011. aastal 0,1 % SKPst; vastavalt kõige viimasele programmile ja komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosile vähendavad kõik ühekordsed ja muud ajutised meetmed eelarve puudujääki.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/8

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 70/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2011.

| (2) | Pärast 2003. aastal alanud sisenõudluse kasvul põhinenud pidevat buumi hakkas Leedu majandus 2008. aastal kiiresti aeglustuma. Valuutakomitee süsteemi kontekstis 2008. aastal rahandus- ja laenutingimused karmistusid, mis oli tingitud riigi riskimäära suurenemisest ja reaalse efektiivse vahetuskursi tugevnemisest. Hiljutine suure kasvu periood tekitas ülekuumenemise surve: suurenes makromajanduslik tasakaalustamatus, 2008. aasta esimeses pooles tipnesid nii inflatsioon kui ka maksebilansi puudujääk. Palkade kasv ületas oluliselt tootlikkuse kasvu, nõrgendades nii riigi konkurentsivõimet. Eelarvepoliitika oli kogu buumiperioodi vältel ekspansiivne ning tsükliliste tingimuste muutumiseks valmisolekuks reserve ei kogutud. Pidades silmas ülemaailmseid karmistuvaid laenutingimusi ja eksporditurgude väiksemat kasvu, suurendas Leedu suur maksebilansi tasakaalustamatus riigi haavatavust. Ülemaailmne finantskriis ja madal välisnõudlus vähendab arvatavasti langevat sisenõudlust veelgi ning kiirendab majanduse kahanemist. Leedu esmaseks majanduspoliitiliseks väljakutseks on juhtida majanduse jahtumist nii, et säiliks makromajanduslik stabiilsus. Arvestades vajadust parandada riigi eelarveseisundi tasakaalustamatust, võtsid ametiasutused 2008. aasta detsembris vastu eelarvepoliitika karmistamise paketi, et soodustada kohandumist ja aidata säilitada turu usaldusväärsus. See peaks piirama ka eelarvepuudujäägi suurenemist majanduse jahtumise ajal. |
| --- | --- |

(2)

Pärast 2003. aastal alanud sisenõudluse kasvul põhinenud pidevat buumi hakkas Leedu majandus 2008. aastal kiiresti aeglustuma. Valuutakomitee süsteemi kontekstis 2008. aastal rahandus- ja laenutingimused karmistusid, mis oli tingitud riigi riskimäära suurenemisest ja reaalse efektiivse vahetuskursi tugevnemisest. Hiljutine suure kasvu periood tekitas ülekuumenemise surve: suurenes makromajanduslik tasakaalustamatus, 2008. aasta esimeses pooles tipnesid nii inflatsioon kui ka maksebilansi puudujääk. Palkade kasv ületas oluliselt tootlikkuse kasvu, nõrgendades nii riigi konkurentsivõimet. Eelarvepoliitika oli kogu buumiperioodi vältel ekspansiivne ning tsükliliste tingimuste muutumiseks valmisolekuks reserve ei kogutud. Pidades silmas ülemaailmseid karmistuvaid laenutingimusi ja eksporditurgude väiksemat kasvu, suurendas Leedu suur maksebilansi tasakaalustamatus riigi haavatavust. Ülemaailmne finantskriis ja madal välisnõudlus vähendab arvatavasti langevat sisenõudlust veelgi ning kiirendab majanduse kahanemist. Leedu esmaseks majanduspoliitiliseks väljakutseks on juhtida majanduse jahtumist nii, et säiliks makromajanduslik stabiilsus. Arvestades vajadust parandada riigi eelarveseisundi tasakaalustamatust, võtsid ametiasutused 2008. aasta detsembris vastu eelarvepoliitika karmistamise paketi, et soodustada kohandumist ja aidata säilitada turu usaldusväärsus. See peaks piirama ka eelarvepuudujäägi suurenemist majanduse jahtumise ajal.

| (3) | Kõnealuse programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt prognoositakse reaalse SKP kasvuks 2008. aastal 3,5 %. Programmis prognoositakse 2009. aastaks järsku 4,8 % langust, 2010. aastal langus jätkub 0,2 % võrra, millele järgneb 2011. aastal 4,5 % tõus. Praegu kättesaadava teabe alusel hinnates (2) põhineb kõnealune stsenaarium usutavatel kasvuprognoosidel kuni 2009. aastani, kuid liiga optimistlikel kasvuprognoosidel järgnevate aastate osas. Kuna kaubanduse partnerriikide majanduskasvu väljavaated halvenevad ning karmistunud laenutingimustest tulenevalt Leedu turu sisenõudlus langeb arvatavasti veelgi rohkem ja pikaajalisemalt, kui programmis esialgselt prognoositi, tunduvad kasvuprognoosid alates 2010. aastast optimistlikud. Tundub, et 2011. aastaks prognoositakse pigem liiga kõrget võimalikku majanduskasvu. Programmi inflatsiooniprognoos aastaks 2009 on realistlik, kuid 2010. aasta puhul võib see olla liiga madal, seda peamiselt 2009. aasta lõpuks kavandatud Ignalina tuumaelektrijaama sulgemisest tuleneva energiahinna tõusu tõttu. Võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosiga nähakse kõnealuses programmis 2009. aastal ette palju kiirem maksebilansi puudujäägi vähenemine, mis tuleneb sisenõudluse järsemast langusest ja lähenemisprogrammis prognoositud soodsamast olukorrast eksporditurgudel. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt prognoositakse reaalse SKP kasvuks 2008. aastal 3,5 %. Programmis prognoositakse 2009. aastaks järsku 4,8 % langust, 2010. aastal langus jätkub 0,2 % võrra, millele järgneb 2011. aastal 4,5 % tõus. Praegu kättesaadava teabe alusel hinnates (2) põhineb kõnealune stsenaarium usutavatel kasvuprognoosidel kuni 2009. aastani, kuid liiga optimistlikel kasvuprognoosidel järgnevate aastate osas. Kuna kaubanduse partnerriikide majanduskasvu väljavaated halvenevad ning karmistunud laenutingimustest tulenevalt Leedu turu sisenõudlus langeb arvatavasti veelgi rohkem ja pikaajalisemalt, kui programmis esialgselt prognoositi, tunduvad kasvuprognoosid alates 2010. aastast optimistlikud. Tundub, et 2011. aastaks prognoositakse pigem liiga kõrget võimalikku majanduskasvu. Programmi inflatsiooniprognoos aastaks 2009 on realistlik, kuid 2010. aasta puhul võib see olla liiga madal, seda peamiselt 2009. aasta lõpuks kavandatud Ignalina tuumaelektrijaama sulgemisest tuleneva energiahinna tõusu tõttu. Võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosiga nähakse kõnealuses programmis 2009. aastal ette palju kiirem maksebilansi puudujäägi vähenemine, mis tuleneb sisenõudluse järsemast langusest ja lähenemisprogrammis prognoositud soodsamast olukorrast eksporditurgudel.

| (4) | Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt 2008. aastal hinnanguliselt 2,9 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 0,5 %-ga. Kõnealune oodatust märkimisväärselt halvem tulemus peegeldab peamiselt olulisi avaliku sektori palkade ning perede ja pensionäride sotsiaaltoetustega seotud ülekulusid, mis tekkisid aasta jooksul tehtud poliitiliste otsuste tulemusena ning millega ei olnud seega 2008. aasta eelarves arvestatud, ning vähemal määral ka madalamaid maksutulusid, kui ametiasutused esialgselt prognoosisid, eelkõige teravalt langenud majandustegevuse tõttu aasta lõpu poolel. Investeerimiskulutused ja ELi vahendite kasutamine ei olnud kavandatud tasemel. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt 2008. aastal hinnanguliselt 2,9 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 0,5 %-ga. Kõnealune oodatust märkimisväärselt halvem tulemus peegeldab peamiselt olulisi avaliku sektori palkade ning perede ja pensionäride sotsiaaltoetustega seotud ülekulusid, mis tekkisid aasta jooksul tehtud poliitiliste otsuste tulemusena ning millega ei olnud seega 2008. aasta eelarves arvestatud, ning vähemal määral ka madalamaid maksutulusid, kui ametiasutused esialgselt prognoosisid, eelkõige teravalt langenud majandustegevuse tõttu aasta lõpu poolel. Investeerimiskulutused ja ELi vahendite kasutamine ei olnud kavandatud tasemel.

| (5) | 9. detsembril 2008 ametisse astunud uus valitsus võttis vastu olulise kulude kärpimise programmi. Kooskõlas sellega hõlmab 22. detsembril 2008 parlamendis vastu võetud 2009. aasta eelarve selle konsolideerimise paketti, mille eesmärk on turu usaldusväärsuse taastamine ja valitsuse rahastamisvajaduste piiramine. Eelarve konsolideerimine põhineb terviklikul maksureformil ja ulatuslikel eelarvekärbetel, mis peaksid mõlemad aitama samaväärselt kaasa eelarve konsolideerimisele. Eelarve eesmärgiks on valitsemissektori eelarve puudujääk 2,1 % SKPst, mis ilma eelarve konsolideerimise meetmeteta oleks palju suurem. Maksumuudatuste eesmärk on suunata maksukoorem otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele ja tööjõult kapitalile ning laiendada maksubaasi maksuvabastuste kaotamise kaudu. Peamised tulusid suurendavad meetmed hõlmavad käibemaksu ja aktsiisimaksu määra ühe protsendipunktilist suurendamist, üksikisiku tulumaksu määra kolme protsendipunktilist vähendamist koos piiratud võimalusega kohandada esialgset maksuvaba künnist ning ettevõtte tulumaksu määra viie protsendipunktilist suurendamist, enamiku käibemaksu ja üksikisiku tulumaksu vabastuste kaotamist ja maksubaasi laiendamist eelkõige suuremal arvul inimeste sotsiaalkindlustussüsteemi kaasamise kaudu. Programmi kohaselt on kõnealuste maksumuudatuste prognoositav netomõju umbes 1,8 % SKPst. Eelarvesse on kavandatud ka märkimisväärseid kulutuste kärpeid, mille prognoositav ulatus on umbes 2 % SKPst ning mis hõlmavad avaliku sektori palku, muid jooksvaid kulusid ja kavandatud investeeringuid.
  Siiski on parlament mõned eelarvet toetavad meetmed täielikult või osaliselt tagasi lükanud ning need tuleb uute meetmetega asendada. Kokkuvõttes hinnatakse 2009. aasta eelarvepoliitika struktuurse tasakaalu 3 % võrra SKPst vähendamise (st tsükliliselt kohandatud, ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) seisukohast väga rangeks (3). |
| --- | --- |

(5)

9. detsembril 2008 ametisse astunud uus valitsus võttis vastu olulise kulude kärpimise programmi. Kooskõlas sellega hõlmab 22. detsembril 2008 parlamendis vastu võetud 2009. aasta eelarve selle konsolideerimise paketti, mille eesmärk on turu usaldusväärsuse taastamine ja valitsuse rahastamisvajaduste piiramine. Eelarve konsolideerimine põhineb terviklikul maksureformil ja ulatuslikel eelarvekärbetel, mis peaksid mõlemad aitama samaväärselt kaasa eelarve konsolideerimisele. Eelarve eesmärgiks on valitsemissektori eelarve puudujääk 2,1 % SKPst, mis ilma eelarve konsolideerimise meetmeteta oleks palju suurem. Maksumuudatuste eesmärk on suunata maksukoorem otsestelt maksudelt kaudsetele maksudele ja tööjõult kapitalile ning laiendada maksubaasi maksuvabastuste kaotamise kaudu. Peamised tulusid suurendavad meetmed hõlmavad käibemaksu ja aktsiisimaksu määra ühe protsendipunktilist suurendamist, üksikisiku tulumaksu määra kolme protsendipunktilist vähendamist koos piiratud võimalusega kohandada esialgset maksuvaba künnist ning ettevõtte tulumaksu määra viie protsendipunktilist suurendamist, enamiku käibemaksu ja üksikisiku tulumaksu vabastuste kaotamist ja maksubaasi laiendamist eelkõige suuremal arvul inimeste sotsiaalkindlustussüsteemi kaasamise kaudu. Programmi kohaselt on kõnealuste maksumuudatuste prognoositav netomõju umbes 1,8 % SKPst. Eelarvesse on kavandatud ka märkimisväärseid kulutuste kärpeid, mille prognoositav ulatus on umbes 2 % SKPst ning mis hõlmavad avaliku sektori palku, muid jooksvaid kulusid ja kavandatud investeeringuid.

Siiski on parlament mõned eelarvet toetavad meetmed täielikult või osaliselt tagasi lükanud ning need tuleb uute meetmetega asendada. Kokkuvõttes hinnatakse 2009. aasta eelarvepoliitika struktuurse tasakaalu 3 % võrra SKPst vähendamise (st tsükliliselt kohandatud, ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) seisukohast väga rangeks (3).

| (6) | Keskpikas perspektiivis on programmi eelarvestrateegia põhieesmärk saavutada valitsussektori keskpika perioodi eesmärk ehk struktuurne puudujääk 1 % SKPst 2010. aastaks ning saavutada järgnevatel aastatel tasakaalustatud eelarve. Prognoositakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk läheneb 2010. aastal 1,0 %-le SKPst ning 2011. aastal on eelarve tasakaalus. Kavandatud kohandumine peaks saavutatama tänu sellele, et tulude suhe SKPsse kasvab oluliselt ning kulude suhe langeb mõõdukalt. Valitsus on alustanud jooksvate kulude palju üksikasjalikumat läbivaatamist, mis hõlmab muu hulgas avaliku sektori tööhõivet ja sellest tulenevalt võib ta teha järgnevatel aastatel täiendavaid kulude kokkuhoidu käsitlevaid ettepanekuid. Tulude suuremat kasvu on võimalik selgitada peamiselt 2009. aasta eelarvesse kavandatud maksumuudatustega. Programmis tunnistatakse siiski selgesõnaliselt, et programmis esitatud eelarvega seotud eesmärkide saavutamine nõuab täiendavate meetmete võtmist 2010. aastal umbes 0,5 % ulatuses SKPst ja 2011. aastal umbes 1,5 % ulatuses SKPst. |
| --- | --- |

(6)

Keskpikas perspektiivis on programmi eelarvestrateegia põhieesmärk saavutada valitsussektori keskpika perioodi eesmärk ehk struktuurne puudujääk 1 % SKPst 2010. aastaks ning saavutada järgnevatel aastatel tasakaalustatud eelarve. Prognoositakse, et valitsemissektori eelarve puudujääk läheneb 2010. aastal 1,0 %-le SKPst ning 2011. aastal on eelarve tasakaalus. Kavandatud kohandumine peaks saavutatama tänu sellele, et tulude suhe SKPsse kasvab oluliselt ning kulude suhe langeb mõõdukalt. Valitsus on alustanud jooksvate kulude palju üksikasjalikumat läbivaatamist, mis hõlmab muu hulgas avaliku sektori tööhõivet ja sellest tulenevalt võib ta teha järgnevatel aastatel täiendavaid kulude kokkuhoidu käsitlevaid ettepanekuid. Tulude suuremat kasvu on võimalik selgitada peamiselt 2009. aasta eelarvesse kavandatud maksumuudatustega. Programmis tunnistatakse siiski selgesõnaliselt, et programmis esitatud eelarvega seotud eesmärkide saavutamine nõuab täiendavate meetmete võtmist 2010. aastal umbes 0,5 % ulatuses SKPst ja 2011. aastal umbes 1,5 % ulatuses SKPst.

| (7) | On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märkimisväärselt halvemaks. See hõlmab kõiki programmiaastaid: 2009. aastal on peamiseks ohuks asjaolu, et tulud võivad olla programmis prognoositust märkimisväärselt madalamad, mis on peamiselt seotud ohuga, et tulusid suurendavad vabalt valitud meetmed, eelkõige kaudsete maksude tõstmine, ei suuda maksutulusid programmis prognoositud ulatuses suurendada, ning et kõiki kavandatud kulukärpeid, eelkõige toetuste ja avaliku sektori töötajate hüvitistega seotud kärpeid ei teostata; 2010. ja 2011. aastal on ohuallikaks see, et eelarve konsolideerimise prognoosi aluseks on liiga optimistlikud kasvuootused, mis nõuavad eelarve-eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märkimisväärselt halvemaks. See hõlmab kõiki programmiaastaid: 2009. aastal on peamiseks ohuks asjaolu, et tulud võivad olla programmis prognoositust märkimisväärselt madalamad, mis on peamiselt seotud ohuga, et tulusid suurendavad vabalt valitud meetmed, eelkõige kaudsete maksude tõstmine, ei suuda maksutulusid programmis prognoositud ulatuses suurendada, ning et kõiki kavandatud kulukärpeid, eelkõige toetuste ja avaliku sektori töötajate hüvitistega seotud kärpeid ei teostata; 2010. ja 2011. aastal on ohuallikaks see, et eelarve konsolideerimise prognoosi aluseks on liiga optimistlikud kasvuootused, mis nõuavad eelarve-eesmärkide saavutamiseks täiendavaid meetmeid.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tänu juba jõustatud pensionireformile ELi keskmisest väiksem. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund on võrreldes eelmise programmi lähtepositsiooniga siiski märkimisväärselt halvenenud, mistõttu vananevast rahvastikust tulenev eelarveline mõju jätkusuutlikkusele on veelgi negatiivsem. Esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul, nagu on kavandatud programmis, aitaks kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse keskmise riskitaseme vähendamisele. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on tänu juba jõustatud pensionireformile ELi keskmisest väiksem. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund on võrreldes eelmise programmi lähtepositsiooniga siiski märkimisväärselt halvenenud, mistõttu vananevast rahvastikust tulenev eelarveline mõju jätkusuutlikkusele on veelgi negatiivsem. Esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul, nagu on kavandatud programmis, aitaks kaasa riigi rahanduse jätkusuutlikkuse keskmise riskitaseme vähendamisele.

| (9) | Leedu keskpika perioodi eelarveraamistik ei ole suutnud ennetada ülekulusid viimastel aastatel. Tulude suur kasv on lihtsustanud kavandatud kulude eesmärkide korduvat suurendamist ning valimistsükkel on lisanud raamistikule täiendavat survet, millest annab tunnistust valitsemissektori eelarve puudujäägi hiljutine suurenemine. Raamistiku tugevdamiseks võeti 2007. aasta novembris vastu eelarvedistsipliini seadus, mis hõlmas ka kulueeskirju. Seadus keskendus siiski aastaeelarve koostamisele ja täitmisele ning sellega ei võetud kasutusele täiendavaid vajalikke tulevikku suunatud keskpikka perioodi käsitlevaid elemente. Seetõttu on praegune raamistik keskpika perioodi kavandamise ja riigi rahanduse kontrolli seisukohast veel suhteliselt nõrk. Kavandamist on võimalik tõhustada ja keskpika perioodi kulutuste ülemmäärasid on võimalik muuta siduvamaks, mis aitaks kulude kasvu piirata. Peale selle peab raamistik majanduse tõusuperioodil tagama eelarve konsolideerimise, vältides täiendavatest tuludest tulenevaid suuremaid kulusid. Kogu eelarvemenetluse läbipaistvus, sealhulgas tulude ja kulude asjakohane aruandlus on samuti jätkuvalt nõrk, seda ka kassa- ja tekkepõhiste eelarvenäitajate võrreldavuse osas. |
| --- | --- |

(9)

Leedu keskpika perioodi eelarveraamistik ei ole suutnud ennetada ülekulusid viimastel aastatel. Tulude suur kasv on lihtsustanud kavandatud kulude eesmärkide korduvat suurendamist ning valimistsükkel on lisanud raamistikule täiendavat survet, millest annab tunnistust valitsemissektori eelarve puudujäägi hiljutine suurenemine. Raamistiku tugevdamiseks võeti 2007. aasta novembris vastu eelarvedistsipliini seadus, mis hõlmas ka kulueeskirju. Seadus keskendus siiski aastaeelarve koostamisele ja täitmisele ning sellega ei võetud kasutusele täiendavaid vajalikke tulevikku suunatud keskpikka perioodi käsitlevaid elemente. Seetõttu on praegune raamistik keskpika perioodi kavandamise ja riigi rahanduse kontrolli seisukohast veel suhteliselt nõrk. Kavandamist on võimalik tõhustada ja keskpika perioodi kulutuste ülemmäärasid on võimalik muuta siduvamaks, mis aitaks kulude kasvu piirata. Peale selle peab raamistik majanduse tõusuperioodil tagama eelarve konsolideerimise, vältides täiendavatest tuludest tulenevaid suuremaid kulusid. Kogu eelarvemenetluse läbipaistvus, sealhulgas tulude ja kulude asjakohane aruandlus on samuti jätkuvalt nõrk, seda ka kassa- ja tekkepõhiste eelarvenäitajate võrreldavuse osas.

| (10) | Leedu ametiasutused on finantssektori stabiliseerimise eesmärgil 2008. aasta oktoobris suurendanud hoiuste tagamise piirmäära 22 000 EURilt 100 000 EURile ning tõstnud hoiuste tagamise määra 100 %-ni. Programmis tunnistatakse hoiuste tagamisega seotud võimalikke riske, kuna tagatud kogusumma ulatus 2008. aasta lõpus 30 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

(10)

Leedu ametiasutused on finantssektori stabiliseerimise eesmärgil 2008. aasta oktoobris suurendanud hoiuste tagamise piirmäära 22 000 EURilt 100 000 EURile ning tõstnud hoiuste tagamise määra 100 %-ni. Programmis tunnistatakse hoiuste tagamisega seotud võimalikke riske, kuna tagatud kogusumma ulatus 2008. aasta lõpus 30 %-ni SKPst.

| (11) | Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogu poolt heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga võttis Leedu, kellel on suuri probleeme välise ja sisese tasakaalustamatusega, vastu eelarvepoliitika, mille eesmärk on taoliste tasakaaluprobleemide lahendamine. Võttes arvesse vajadust lahendada majanduslikust tasakaalutamatusest tulenevaid probleeme ja raskusi uute rahastamisvahendite hankimisel vastuvõetavatel tingimustel soovi tõttu vältida tururiske, on 2009. kuni 2011. aastaks kavandatud üldiselt rangem eelarvepoliitiline hoiak praeguses makromajanduslikus ja eelarveolukorras sobilik. Teostati terviklik maksureform ning võeti ulatuslikke kulusid vähendavaid meetmeid, sealhulgas vähendati 2009. aastal avaliku sektori palku. Peale selle kavatsevad Leedu ametiasutused võtta vastu tervikliku meetmete paketi, mis on suunatud ettevõtluse toetamisele, vähendades halduskoormust, parandades juurdepääsu rahastamisele ning soodustades eksporti ja investeeringuid. Üheks prioriteediks on nõukogudeaegsete hoonete renoveerimine, et parandada nende energiatõhusust. Sellega seoses kavatseb Leedu kiirendada (ja lihtsustada) ELi struktuurifondide vahendite kasutamist, sest võimalused selliste investeeringute rahastamiseks oleksid komisjoni Euroopa majanduse elavdamise kavaga seotud ettepanekute raames märkimisväärselt laiemad. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogu poolt heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga võttis Leedu, kellel on suuri probleeme välise ja sisese tasakaalustamatusega, vastu eelarvepoliitika, mille eesmärk on taoliste tasakaaluprobleemide lahendamine. Võttes arvesse vajadust lahendada majanduslikust tasakaalutamatusest tulenevaid probleeme ja raskusi uute rahastamisvahendite hankimisel vastuvõetavatel tingimustel soovi tõttu vältida tururiske, on 2009. kuni 2011. aastaks kavandatud üldiselt rangem eelarvepoliitiline hoiak praeguses makromajanduslikus ja eelarveolukorras sobilik. Teostati terviklik maksureform ning võeti ulatuslikke kulusid vähendavaid meetmeid, sealhulgas vähendati 2009. aastal avaliku sektori palku. Peale selle kavatsevad Leedu ametiasutused võtta vastu tervikliku meetmete paketi, mis on suunatud ettevõtluse toetamisele, vähendades halduskoormust, parandades juurdepääsu rahastamisele ning soodustades eksporti ja investeeringuid. Üheks prioriteediks on nõukogudeaegsete hoonete renoveerimine, et parandada nende energiatõhusust. Sellega seoses kavatseb Leedu kiirendada (ja lihtsustada) ELi struktuurifondide vahendite kasutamist, sest võimalused selliste investeeringute rahastamiseks oleksid komisjoni Euroopa majanduse elavdamise kavaga seotud ettepanekute raames märkimisväärselt laiemad. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille kohta komisjon tegi ettepaneku 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames.

| (12) | Leedu on vastu võtnud konsolideerimisprogrammi, mis on pädev vastus vajadusele kõrvaldada makromajanduslik tasakaalustamatus. Siiski on oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märkimisväärselt halvemaks. Peale selle tuleks nimetatud kohandamist toetada täiendavate meetmetega eriti programmi lõpuaastatel. Kuigi tundub, et kindlusvaru normaalsete tsükliliste kõikumiste puhuks järgitakse programmis kõikidel aastatel alates 2009. aastast, võib see võimalikke ohte, sealhulgas suurt majanduslangust arvestades osutuda ebapiisavaks, et vältida 3 % piirmäära ületamist 2009. ja 2010. aastal. Struktuurse esmase tasakaalu muutuse järgi mõõdetuna on 2009.–2011. aasta eelarvepoliitika eeldatavasti range. Pidades silmas asjaolu, et Leedu on ühinenud ERM II-ga, ning vajadust parandada majanduse kulupõhist konkurentsivõimet, on varasema suure palkade kasvu korrigeerimine õigustatud. |
| --- | --- |

(12)

Leedu on vastu võtnud konsolideerimisprogrammi, mis on pädev vastus vajadusele kõrvaldada makromajanduslik tasakaalustamatus. Siiski on oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märkimisväärselt halvemaks. Peale selle tuleks nimetatud kohandamist toetada täiendavate meetmetega eriti programmi lõpuaastatel. Kuigi tundub, et kindlusvaru normaalsete tsükliliste kõikumiste puhuks järgitakse programmis kõikidel aastatel alates 2009. aastast, võib see võimalikke ohte, sealhulgas suurt majanduslangust arvestades osutuda ebapiisavaks, et vältida 3 % piirmäära ületamist 2009. ja 2010. aastal. Struktuurse esmase tasakaalu muutuse järgi mõõdetuna on 2009.–2011. aasta eelarvepoliitika eeldatavasti range. Pidades silmas asjaolu, et Leedu on ühinenud ERM II-ga, ning vajadust parandada majanduse kulupõhist konkurentsivõimet, on varasema suure palkade kasvu korrigeerimine õigustatud.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammi tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Üldine järeldus on, et Leedus on praegu järsk sisenõudluse langus pärast mitu aastat kestnud potentsiaali ületavat majanduskasvu. Ülemaailmse finantskriisi süvenemine ja välisnõudluse vähenemine kiirendasid majanduse kahanemist. Palkade kasv on pikema aja jooksul oluliselt ületanud tootlikkuse kasvu, nõrgendades nii riigi konkurentsivõimet ja kahjustades ekspordile toetuva majanduse taastumise väljavaateid. Valitsemissektori eelarve tasakaal halvenes 2008. aastal märkimisväärselt, peamiselt ekspansiivse eelarvepoliitika tõttu. Programmis seatakse eesmärk saavutada 2009. aastal eelarvepuudujääk 2,1 % SKPst ja järkjärguline valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemine, kuni 2011. aastal jõutakse eelarvega tasakaalu. Võttes arvesse makromajanduse stsenaariumiga seotud riske ja seda, et programmis ei esitata teavet meetmete kohta, mida oleks vaja võtta eelarve konsolideerimiseks pärast 2009. aastat, on oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märkimisväärselt halvemaks, sest valitsemissektori eelarve puudujääk võib ületada 3 % SKPst nii 2009. kui ka 2010. aastal, kuigi võla suhe jääb oluliselt alla kontrollväärtust 60 % SKPst. Praeguse tasakaalustamatuse kontekstis on kavandatud range eelarvepoliitiline hoiak aastatel 2009–2011 asjakohane. Praegune eelarveraamistik on keskpika perioodi kavandamise ja riigi rahanduse kontrolli seisukohast veel suhteliselt nõrk, seda eriti kulude osas.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ning vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine ja tõrgeteta osalemine vahetuskursimehhanismis ERM II, kutsutakse Leedut üles:

| i) | rakendama meetmeid, mis on vajalikud 2009. aasta eelarvega seotud eesmärkide saavutamiseks, prioriseerides kulusid ning jätkates keskpikas perspektiivis eelarve sihipärast konsolideerimist; |
| --- | --- |

i)

rakendama meetmeid, mis on vajalikud 2009. aasta eelarvega seotud eesmärkide saavutamiseks, prioriseerides kulusid ning jätkates keskpikas perspektiivis eelarve sihipärast konsolideerimist;

| ii) | rakendama ranget avaliku sektori palgapoliitikat, et lihtsustada palkade vastavusse viimist tootlikkusega kogumajanduses ja tugevdada kulupõhist konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

ii)

rakendama ranget avaliku sektori palgapoliitikat, et lihtsustada palkade vastavusse viimist tootlikkusega kogumajanduses ja tugevdada kulupõhist konkurentsivõimet;

| iii) | tugevdama eelarvehaldust ja läbipaistvust keskpika perioodi eelarveraamistiku tõhustamise ja kuludistsipliini tugevdamise kaudu. |
| --- | --- |

iii)

tugevdama eelarvehaldust ja läbipaistvust keskpika perioodi eelarveraamistiku tõhustamise ja kuludistsipliini tugevdamise kaudu.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP jaan 2009 | 8,9 | 3,5 | – 4,8 | – 0,2 | 4,5 |
| KOM jaan 2009 | 8,9 | 3,4 | – 4,0 | – 2,6 | puudub |
| LP dets 2007 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2009 | 5,8 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | – 0,1 |
| KOM jaan 2009 | 5,8 | 11,1 | 5,6 | 4,8 | puudub |
| LP dets 2007 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP jaan 2009 | 7,1 | 5,4 | – 2,8 | – 5,7 | – 4,0 |
| KOM jaan 2009 (6) | 7,7 | 6,6 | – 0,5 | – 4,8 | puudub |
| LP dets 2007 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | – 12,7 | – 10,2 | – 1,8 | – 4,7 | – 5,7 |
| KOM jaan 2009 | – 13,2 | – 10,7 | – 4,8 | – 4,7 | puudub |
| LP dets 2007 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | 33,9 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 |
| KOM jaan 2009 | 33,9 | 33,9 | 34,8 | 36,0 | puudub |
| LP dets 2007 | 35,5 | 37,4 | 38,6 | 39,4 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | 35,2 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 |
| KOM jaan 2009 | 35,2 | 36,8 | 37,8 | 39,4 | puudub |
| LP dets 2007 | 36,4 | 37,9 | 38,5 | 38,6 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 2,1 | – 1,0 | 0,0 |
| KOM jaan 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 3,0 | – 3,4 | puudub |
| LP dets 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | – 0,5 | – 2,3 | – 1,2 | 0,0 | 1,1 |
| KOM jaan 2009 | – 0,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,3 | puudub |
| LP dets 2007 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | LP jaan 2009 | – 3,1 | – 4,4 | – 1,3 | 0,5 | 1,1 |
| KOM jaan 2009 | – 3,3 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | puudub |
| LP dets 2007 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | LP jaan 2009 | – 2,6 | – 4,9 | – 1,8 | 0,1 | 1,1 |
| KOM jaan 2009 | – 2,7 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | puudub |
| LP dets 2007 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP jaan 2009 | 17,0 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 |
| KOM jaan 2009 | 17,0 | 17,1 | 20,0 | 23,3 | puudub |
| LP dets 2007 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP jaan 2009

8,9

3,5

– 4,8

– 0,2

4,5

KOM jaan 2009

8,9

3,4

– 4,0

– 2,6

puudub

LP dets 2007

9,8

5,3

4,5

5,2

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2009

5,8

11,2

5,4

3,6

– 0,1

KOM jaan 2009

5,8

11,1

5,6

4,8

puudub

LP dets 2007

5,8

6,5

5,1

3,6

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP jaan 2009

7,1

5,4

– 2,8

– 5,7

– 4,0

KOM jaan 2009 (6)

7,7

6,6

– 0,5

– 4,8

puudub

LP dets 2007

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP jaan 2009

– 12,7

– 10,2

– 1,8

– 4,7

– 5,7

KOM jaan 2009

– 13,2

– 10,7

– 4,8

– 4,7

puudub

LP dets 2007

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP jaan 2009

33,9

33,8

35,8

37,3

36,4

KOM jaan 2009

33,9

33,9

34,8

36,0

puudub

LP dets 2007

35,5

37,4

38,6

39,4

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP jaan 2009

35,2

36,7

37,8

38,3

36,4

KOM jaan 2009

35,2

36,8

37,8

39,4

puudub

LP dets 2007

36,4

37,9

38,5

38,6

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP jaan 2009

– 1,2

– 2,9

– 2,1

– 1,0

0,0

KOM jaan 2009

– 1,2

– 2,9

– 3,0

– 3,4

puudub

LP dets 2007

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP jaan 2009

– 0,5

– 2,3

– 1,2

0,0

1,1

KOM jaan 2009

– 0,5

– 2,2

– 2,0

– 2,3

puudub

LP dets 2007

– 0,1

0,3

0,9

1,4

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

LP jaan 2009

– 3,1

– 4,4

– 1,3

0,5

1,1

KOM jaan 2009

– 3,3

– 4,6

– 2,9

– 2,1

puudub

LP dets 2007

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

LP jaan 2009

– 2,6

– 4,9

– 1,8

0,1

1,1

KOM jaan 2009

– 2,7

– 4,6

– 2,9

– 2,1

puudub

LP dets 2007

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP jaan 2009

17,0

15,3

16,9

18,1

17,1

KOM jaan 2009

17,0

17,1

20,0

23,3

puudub

LP dets 2007

17,6

17,2

15,0

14,0

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Programmis kavandatud struktuurne konsolideerimine umbes nelja protsendipunkti võrra SKPst on võrdne konsolideerimispaketi nimiväärtusega. See erineb siiski komisjoni talituste poolt programmis sisalduvate andmete alusel ümber arvutatud struktuursest tasakaalust, seada peamiselt potentsiaalse kasvumäära ja tootmismahu erinevatest prognoosidest tulenevalt.

(4)  Eelkõige ei ole esitatud andmed varude muutuse alajaotuse kohta, potentsiaalsesse majanduskasvu tehtava panuse prognoosid ning teatavad andmed pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2007–2010 on vastavalt 6,1 %, 4,5 %, 2,8 % ja 1,8 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2007. aastal 0,6 % SKPst; puudujääki suurendavad, 0,5 % 2008. aastal, 0,5 % 2009. aastal ja 0,5 % 2010. aastal, kõik puudujääki vähendavad vastavalt viimasele ajakohastatud programmile ja 2007. aastal 0,6 ja SKPst, vastavalt komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosile suurendavad need kõik puudujääki.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/13

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2010

(2009/C 70/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2008–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2008–2010 (2).

| (2) | Ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tulemusena aeglustus majandustegevus oluliselt ning SKP reaalkasv vähenes 2008. aastal ligikaudu 1 %-ni võrreldes 2007. aasta 5,2 %-ga. Vastavalt komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosile oodatakse 2009. aastal majandustegevuse kahanemist 0,9 % võrra: maailmakaubanduse prognoositud langus ja finantskriis mõjutavad tõsiselt Luksemburgi majandust, mida iseloomustab suur avatus ning sõltuvus finantssektori toimimisest; ainsana loodetakse majanduskasvule tuge valitsuse eelarvelistest kulutustest ja mõningal määral ka eratarbimisest. Majanduslanguse ajal on peamised majanduspoliitilised ülesanded seotud finantssektoriga, millel on tugev rahvusvaheline iseloom, ja sisenõudluse soodustamisega. Majanduslangus mõjutab tugevalt riigi rahandust, kuna 2008. aastaks prognoositud suurest ülejäägist saab 2009. aastal eeldatavalt puudujääk, mis suureneb veelgi 2010. aastal. Sellise valitsemissektori eelarve tasakaalu halvenemise juures on juba arvesse võetud ka mõju, mida avaldavad möödunud kuudel võetud toetusmeetmed, mis hõlmavad peamiselt olulisi maksukärpeid, eelkõige üksikisiku tulumaksu alandamist, ning riiklike investeerimisprojektide rakendamise olulist kiirendamist. Võttes arvesse eelarve soodsat algseisundit ja väga madalat riigivõla taset, on nimetatud meetmed asjakohased ja tervitatavad. |
| --- | --- |

(2)

Ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tulemusena aeglustus majandustegevus oluliselt ning SKP reaalkasv vähenes 2008. aastal ligikaudu 1 %-ni võrreldes 2007. aasta 5,2 %-ga. Vastavalt komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosile oodatakse 2009. aastal majandustegevuse kahanemist 0,9 % võrra: maailmakaubanduse prognoositud langus ja finantskriis mõjutavad tõsiselt Luksemburgi majandust, mida iseloomustab suur avatus ning sõltuvus finantssektori toimimisest; ainsana loodetakse majanduskasvule tuge valitsuse eelarvelistest kulutustest ja mõningal määral ka eratarbimisest. Majanduslanguse ajal on peamised majanduspoliitilised ülesanded seotud finantssektoriga, millel on tugev rahvusvaheline iseloom, ja sisenõudluse soodustamisega. Majanduslangus mõjutab tugevalt riigi rahandust, kuna 2008. aastaks prognoositud suurest ülejäägist saab 2009. aastal eeldatavalt puudujääk, mis suureneb veelgi 2010. aastal. Sellise valitsemissektori eelarve tasakaalu halvenemise juures on juba arvesse võetud ka mõju, mida avaldavad möödunud kuudel võetud toetusmeetmed, mis hõlmavad peamiselt olulisi maksukärpeid, eelkõige üksikisiku tulumaksu alandamist, ning riiklike investeerimisprojektide rakendamise olulist kiirendamist. Võttes arvesse eelarve soodsat algseisundit ja väga madalat riigivõla taset, on nimetatud meetmed asjakohased ja tervitatavad.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis, mida on lisandiga muudetud, prognoositakse, et pärast SKP reaalkasvu vähenemist 2008. aastal 1 %-ni võrreldes 2007. aasta 5,2 %-ga väheneb see 2009. veel 0,9 % võrra, ent hakkab seejärel taastuma ja suureneb 2010. aastal 1,4 % võrra. Praegu kättesaadava teabe põhjal (3) tundub, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele aastateks 2008–2010. See vastab täielikult komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile. Programmis sisalduv inflatsiooni ja palkade arengu prognoos tundub samuti realistlik. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis, mida on lisandiga muudetud, prognoositakse, et pärast SKP reaalkasvu vähenemist 2008. aastal 1 %-ni võrreldes 2007. aasta 5,2 %-ga väheneb see 2009. veel 0,9 % võrra, ent hakkab seejärel taastuma ja suureneb 2010. aastal 1,4 % võrra. Praegu kättesaadava teabe põhjal (3) tundub, et stsenaarium tugineb usutavatele kasvuprognoosidele aastateks 2008–2010. See vastab täielikult komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile. Programmis sisalduv inflatsiooni ja palkade arengu prognoos tundub samuti realistlik.

| (4) | Valitsemissektori eelarve ülejääk moodustab 2008. aastal programmi lisandi kohaselt hinnanguliselt 2 % SKPst, võrreldes stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks seatud 0,8 %-ga SKPst. Kõnealune oodatust tunduvalt parem tulemus on suures osas seotud üldise mõjuga, mida avaldas 2007. aasta valitsemissektori eelarve ülejäägi korrigeerimine esialgselt prognoositud 1 %-lt SKPst 3,2 %-le SKPst, peamiselt oli korrigeerimise põhjuseks tulude oodatust suurem laekumine.
  Kõnealust üllatavalt head lähtepositsiooni halvendas 2008. aastal osaliselt kulude ettenägematu suurenemine eelkõige valitsemissektori tarbimise, investeeringute ja sotsiaaltoetuste valdkonnas. Valitsemissektori tarbimiskulude oodatust kiiremat kasvu võib osaliselt seletada uute töötajate värbamisega seoses Luksemburgi Ülikooli ja teiste riiklike teadusuuringute keskuste tegevuse laiendamisega. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve ülejääk moodustab 2008. aastal programmi lisandi kohaselt hinnanguliselt 2 % SKPst, võrreldes stabiilsusprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks seatud 0,8 %-ga SKPst. Kõnealune oodatust tunduvalt parem tulemus on suures osas seotud üldise mõjuga, mida avaldas 2007. aasta valitsemissektori eelarve ülejäägi korrigeerimine esialgselt prognoositud 1 %-lt SKPst 3,2 %-le SKPst, peamiselt oli korrigeerimise põhjuseks tulude oodatust suurem laekumine.

Kõnealust üllatavalt head lähtepositsiooni halvendas 2008. aastal osaliselt kulude ettenägematu suurenemine eelkõige valitsemissektori tarbimise, investeeringute ja sotsiaaltoetuste valdkonnas. Valitsemissektori tarbimiskulude oodatust kiiremat kasvu võib osaliselt seletada uute töötajate värbamisega seoses Luksemburgi Ülikooli ja teiste riiklike teadusuuringute keskuste tegevuse laiendamisega.

| (5) | Programmis prognoositakse 2009. aastaks valitsemissektori eelarve tasakaalu halvenemist. Kui 2008. aastal oli valitsemissektori eelarve ülejääk 2 % SKPst, siis 2009. aastaks prognoositakse puudujääki, mille suurus on eeldatavalt 0,6 % SKPst. Üheks põhjuseks võib lugeda majanduslanguse ja sellega seotud automaatsete stabilisaatorite normaalse toimimise, eelkõige finantssektorist laekuvate maksutulude osas. Samuti tuleneb 2009. aasta puudujääk 2009. aasta eelarves ette nähtud vabalt valitud meetmetest, sealhulgas meetmetest, mis otsustati rakendada majanduslangusega toimetuleku eesmärgil ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning mis moodustavad 1,75 % SKPst. 2009. aasta eelarves nähakse ette olulised maksukärped; eelkõige alandatakse üksikisiku tulumaksu — kõnealune kärbe moodustab esialgsel hinnangul ligikaudu 1,25 % SKPst. Samal ajal kavandatakse ellu viia mõned riiklikud investeerimisprojektid, mis olid esialgselt kavandatud 2010. aastasse. 2009. aastaks prognoositakse tulude vähenemist umbes 0,5 protsendipunkti võrra SKPst. See hõlmab ühelt poolt otseste maksude laekumise vähenemist maksukärbete ja majanduskriisi mõju tõttu 1 protsendipunkti võrra SKPst ning teiselt poolt nii sotsiaalkindlustusmaksete kui ka omanditulu laekumise suurenemist ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra SKPst, ning seda tänu kuni 2008. aasta lõpuni kestnud tööhõive kasvu kestvale mõjule ja finantssektori toetuseks antud laenude intressitulule. Samal ajal oodatakse 2009. aastal valitsemissektori kulude suurenemist 2,25 protsendipunkti võrra SKPst, mis tuleneb peamiselt valitsemissektori tarbimiskulude ja riiklike investeeringute, aga ka sotsiaaltoetustele tehtavate kulutuste märkimisväärsest suurenemisest, kusjuures viimased suurenevad osaliselt seetõttu, et lastega seotud maksusoodustus asendati maksukrediidiga, ning et 2009. aastaks prognoositakse töötuse suurenemist. |
| --- | --- |

(5)

Programmis prognoositakse 2009. aastaks valitsemissektori eelarve tasakaalu halvenemist. Kui 2008. aastal oli valitsemissektori eelarve ülejääk 2 % SKPst, siis 2009. aastaks prognoositakse puudujääki, mille suurus on eeldatavalt 0,6 % SKPst. Üheks põhjuseks võib lugeda majanduslanguse ja sellega seotud automaatsete stabilisaatorite normaalse toimimise, eelkõige finantssektorist laekuvate maksutulude osas. Samuti tuleneb 2009. aasta puudujääk 2009. aasta eelarves ette nähtud vabalt valitud meetmetest, sealhulgas meetmetest, mis otsustati rakendada majanduslangusega toimetuleku eesmärgil ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning mis moodustavad 1,75 % SKPst. 2009. aasta eelarves nähakse ette olulised maksukärped; eelkõige alandatakse üksikisiku tulumaksu — kõnealune kärbe moodustab esialgsel hinnangul ligikaudu 1,25 % SKPst. Samal ajal kavandatakse ellu viia mõned riiklikud investeerimisprojektid, mis olid esialgselt kavandatud 2010. aastasse. 2009. aastaks prognoositakse tulude vähenemist umbes 0,5 protsendipunkti võrra SKPst. See hõlmab ühelt poolt otseste maksude laekumise vähenemist maksukärbete ja majanduskriisi mõju tõttu 1 protsendipunkti võrra SKPst ning teiselt poolt nii sotsiaalkindlustusmaksete kui ka omanditulu laekumise suurenemist ligikaudu 0,25 protsendipunkti võrra SKPst, ning seda tänu kuni 2008. aasta lõpuni kestnud tööhõive kasvu kestvale mõjule ja finantssektori toetuseks antud laenude intressitulule. Samal ajal oodatakse 2009. aastal valitsemissektori kulude suurenemist 2,25 protsendipunkti võrra SKPst, mis tuleneb peamiselt valitsemissektori tarbimiskulude ja riiklike investeeringute, aga ka sotsiaaltoetustele tehtavate kulutuste märkimisväärsest suurenemisest, kusjuures viimased suurenevad osaliselt seetõttu, et lastega seotud maksusoodustus asendati maksukrediidiga, ning et 2009. aastaks prognoositakse töötuse suurenemist.

| (6) | Programmis prognoositakse 2009. aasta valitsemissektori eelarve üldiseks puudujäägiks 0,6 % SKPst ning nähakse ette selle edasine suurenemine 2010. aastal 1,5 %-ni SKPst, kusjuures esmane puudujääk kasvab 0,3 %-st 1,2 %-ni. Luksemburgi eelarve keskpika perioodi eelarve-eesmärk on hoida struktuurne puudujääk (tsükliliselt kohandatud ning ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) tasemel 0,75 % SKPst. Kõnealust keskpika perioodi eesmärki kavatsetakse programmis sisalduvast makromajanduslikust stsenaariumist ja eelarveprognoosidest lähtudes järgida kogu programmiperioodi jooksul. Struktuurne eelarveseisund, mis arvutati uuesti programmis sisalduvale teabele tuginedes ühiselt kokkulepitud metoodika alusel, püsib prognooside kohaselt positiivne, kahanedes 0,6 % ülejäägist 2009. aastal 0,4 % ülejäägini SKPst 2010. aastal. Riigi koguvõlg, mis võrreldes 2007. aasta 7 %-ga kahekordistus 2008. aastal süstemaatiliselt asjaomaste välismaiste pankade Luksemburgi tütarettevõtetele toetuslaenude andmise tõttu 14,4 %-ni SKPst, suureneb 2009. aastal prognooside kohaselt 15 %-ni ja 2010. aastal 17 %-ni SKPst. Hoolimata kahekordistumisest 2008. aastal on Luksemburgi riigivõlg euroala madalaim. |
| --- | --- |

(6)

Programmis prognoositakse 2009. aasta valitsemissektori eelarve üldiseks puudujäägiks 0,6 % SKPst ning nähakse ette selle edasine suurenemine 2010. aastal 1,5 %-ni SKPst, kusjuures esmane puudujääk kasvab 0,3 %-st 1,2 %-ni. Luksemburgi eelarve keskpika perioodi eelarve-eesmärk on hoida struktuurne puudujääk (tsükliliselt kohandatud ning ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) tasemel 0,75 % SKPst. Kõnealust keskpika perioodi eesmärki kavatsetakse programmis sisalduvast makromajanduslikust stsenaariumist ja eelarveprognoosidest lähtudes järgida kogu programmiperioodi jooksul. Struktuurne eelarveseisund, mis arvutati uuesti programmis sisalduvale teabele tuginedes ühiselt kokkulepitud metoodika alusel, püsib prognooside kohaselt positiivne, kahanedes 0,6 % ülejäägist 2009. aastal 0,4 % ülejäägini SKPst 2010. aastal. Riigi koguvõlg, mis võrreldes 2007. aasta 7 %-ga kahekordistus 2008. aastal süstemaatiliselt asjaomaste välismaiste pankade Luksemburgi tütarettevõtetele toetuslaenude andmise tõttu 14,4 %-ni SKPst, suureneb 2009. aastal prognooside kohaselt 15 %-ni ja 2010. aastal 17 %-ni SKPst. Hoolimata kahekordistumisest 2008. aastal on Luksemburgi riigivõlg euroala madalaim.

| (7) | Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Ühelt poolt võib olukord muutuda makromajandusliku stsenaariumiga ettenähtust halvemaks. Eelkõige võib prognoositust vähem stabiilseks osutuda eratarbimine. Lisaks sellele võib majanduskriis avaldada praegu oodatavast veelgi suuremat mõju maksutuludele, eelkõige finantssektorist laekuvatele maksutuludele. Teiselt poolt võivad 2008. aasta tulemused osutuda programmis prognoositust paremaks (nii oli see ka 2007. aastal), kuna Luksemburgi eelarveprognoosid on tavapäraselt ettevaatlikud. |
| --- | --- |

(7)

Programmis esitatud eelarveprognoosidega seotud riskid tunduvad üldiselt tasakaalustatud. Ühelt poolt võib olukord muutuda makromajandusliku stsenaariumiga ettenähtust halvemaks. Eelkõige võib prognoositust vähem stabiilseks osutuda eratarbimine. Lisaks sellele võib majanduskriis avaldada praegu oodatavast veelgi suuremat mõju maksutuludele, eelkõige finantssektorist laekuvatele maksutuludele. Teiselt poolt võivad 2008. aasta tulemused osutuda programmis prognoositust paremaks (nii oli see ka 2007. aastal), kuna Luksemburgi eelarveprognoosid on tavapäraselt ettevaatlikud.

| (8) | Luksemburgi peamine probleem riigi rahanduse valdkonnas on selle pikaajaline jätkusuutlikkus, pidades silmas elanikkonna vananemisega seotud riiklike kulutuste väga suurt prognoositavat kasvu ja asjaolu, et probleemi leevendamiseks ei ole seni meetmeid võetud. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju Luksemburgi eelarvele on ELis üks suuremaid ning seda mõjutab eelkõige pensionikulude väga suur prognoositav kasv. Elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele aitavad vähendada programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähteseisund, väike võla suhe, sotsiaalkindlustusse kogunenud märkimisväärsed vahendid ja esmane struktuurne eelarveülejääk. Samas ei ole see piisav, et katta vananemisega seotud oluliselt kasvavaid kulusid. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud keskmist riski aitaks vähendada suure esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja, nagu ametiasutused on tunnistanud, meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude kiire kasvu piiramiseks, kaasa arvatud pensioniea tõstmine. Möödunud kuudel finantssektori toetuseks rakendatud meetmetest tulenevad riskid jätkusuutlikkusele ei näi hoolimata meetmete rakendamisega seotud märkimisväärsest riigivõla suurenemisest praegu tõsised, ehkki võimalikud kohustused võivad finantssektori väga suure osatähtsuse tõttu olla võrdlemisi suured. Suur osa (või koguni kõik) kõnealuste toetusmeetmetega seotud kulutused võidakse tulevikus korvata. |
| --- | --- |

(8)

Luksemburgi peamine probleem riigi rahanduse valdkonnas on selle pikaajaline jätkusuutlikkus, pidades silmas elanikkonna vananemisega seotud riiklike kulutuste väga suurt prognoositavat kasvu ja asjaolu, et probleemi leevendamiseks ei ole seni meetmeid võetud. Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju Luksemburgi eelarvele on ELis üks suuremaid ning seda mõjutab eelkõige pensionikulude väga suur prognoositav kasv. Elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele aitavad vähendada programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisund, mis on parem kui eelmise programmi lähteseisund, väike võla suhe, sotsiaalkindlustusse kogunenud märkimisväärsed vahendid ja esmane struktuurne eelarveülejääk. Samas ei ole see piisav, et katta vananemisega seotud oluliselt kasvavaid kulusid. Riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud keskmist riski aitaks vähendada suure esmase eelarveülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul ja, nagu ametiasutused on tunnistanud, meetmete rakendamine elanikkonna vananemisega seotud kulude kiire kasvu piiramiseks, kaasa arvatud pensioniea tõstmine. Möödunud kuudel finantssektori toetuseks rakendatud meetmetest tulenevad riskid jätkusuutlikkusele ei näi hoolimata meetmete rakendamisega seotud märkimisväärsest riigivõla suurenemisest praegu tõsised, ehkki võimalikud kohustused võivad finantssektori väga suure osatähtsuse tõttu olla võrdlemisi suured. Suur osa (või koguni kõik) kõnealuste toetusmeetmetega seotud kulutused võidakse tulevikus korvata.

| (9) | Riigi rahanduse struktuur tundub Luksemburgis võrdlemisi soodne: valitsemissektori kulud ja ka maksukoormus on üsna madalad ning tulude ja kulude süsteemid võrreldes teiste liikmesriikidega üsna tõhusad. Eelkõige tuleb märkida, et valitsemissektori tarbimiskulud ja palgatulult nõutavad maksud on Luksemburgis võrdlemisi madalad, riiklike investeeringute tase seevastu aga üks ELi kõrgemaid. |
| --- | --- |

(9)

Riigi rahanduse struktuur tundub Luksemburgis võrdlemisi soodne: valitsemissektori kulud ja ka maksukoormus on üsna madalad ning tulude ja kulude süsteemid võrreldes teiste liikmesriikidega üsna tõhusad. Eelkõige tuleb märkida, et valitsemissektori tarbimiskulud ja palgatulult nõutavad maksud on Luksemburgis võrdlemisi madalad, riiklike investeeringute tase seevastu aga üks ELi kõrgemaid.

| (10) | Luksemburgi valitsus otsustas 2008. aasta septembris ja oktoobris anda finantssektori stabiilsuse tagamise eesmärgil kahe suure välismaise panga kohalikele tütarettevõtetele konverteeritavat laenu kokku 2,776 miljardi EUR ulatuses (7,6 % SKPst). Parema juurdepääsu tagamiseks rahalistele vahenditele otsustati ka, et ühe kõnealuse panga uued kohustused institutsiooniliste investorite ees tagatakse riiklikul tasandil kuni kolmeks aastaks. Lisaks sellele suurendati hoiustajate usalduse taastamiseks hoiuste tagamise määra 20 000 EURilt 100 000 EURini hoiuse kohta. Tasub märkida, et riigi käsutuses on suur hulk rahalisi vahendeid, mis on kogunenud tänu viimaste aastakümnete eelarve korduvale ülejäägile ja mida suurendasid veelgi 2008. aasta lõpus kahe välismaise panga tütarettevõtetele antud laenud. Kõnealused vahendid moodustasid 2008. aastal ligikaudu 32 % SKPst ning neist umbes üks kolmandik oli keskvalitsuse ja kaks kolmandikku sotsiaalkindlustussüsteemi käsutuses. Seega on riigi finantsseisund üldjoontes positiivne. |
| --- | --- |

(10)

Luksemburgi valitsus otsustas 2008. aasta septembris ja oktoobris anda finantssektori stabiilsuse tagamise eesmärgil kahe suure välismaise panga kohalikele tütarettevõtetele konverteeritavat laenu kokku 2,776 miljardi EUR ulatuses (7,6 % SKPst). Parema juurdepääsu tagamiseks rahalistele vahenditele otsustati ka, et ühe kõnealuse panga uued kohustused institutsiooniliste investorite ees tagatakse riiklikul tasandil kuni kolmeks aastaks. Lisaks sellele suurendati hoiustajate usalduse taastamiseks hoiuste tagamise määra 20 000 EURilt 100 000 EURini hoiuse kohta. Tasub märkida, et riigi käsutuses on suur hulk rahalisi vahendeid, mis on kogunenud tänu viimaste aastakümnete eelarve korduvale ülejäägile ja mida suurendasid veelgi 2008. aasta lõpus kahe välismaise panga tütarettevõtetele antud laenud. Kõnealused vahendid moodustasid 2008. aastal ligikaudu 32 % SKPst ning neist umbes üks kolmandik oli keskvalitsuse ja kaks kolmandikku sotsiaalkindlustussüsteemi käsutuses. Seega on riigi finantsseisund üldjoontes positiivne.

| (11) | Mõned maksutoetuste meetmed olid ette nähtud juba ka 2009. aasta eelarves, mille projekt koostati enne finantskriisi teravnemist. Peamiselt hõlmasid need tulumaksu kärpeid, mille ulatust hinnatakse programmis ligikaudu 1,2 %-le SKPst. Eelarves nähti ette ka ettevõtte tulumaksu alandamine, mis mõjutab riigi tulusid alates 2010. aastast. Lisaks võttis Luksemburg kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel detsembris heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu veel teised toetusmeetmed, mille hulgast väärivad esiletõstmist riiklike investeeringute kiirendamine ning energiatõhusate kestvuskaupade ostmise ja energiasäästmise investeeringute toetamine. Valitsus hüvitab ka 2009. aasta lõpuni tööandja osa töötushüvitisest, mida makstakse kriisi tõttu osalise tööajaga töötavatele isikutele. Kokku moodustavad kõnealuste stimuleerivate meetmete kulud ligikaudu 1,75 % SKPst. Tänu 2008. aasta märkimisväärsele eelarveülejäägile ja riigivõla väga madalale tasemele on Luksemburgil eriti suur eelarvepoliitiline mänguruum. 2009. ja 2010. aastaks kavandatud stimuleerivad fiskaalmeetmed näivad praeguse majanduslangusega toimetulekuks asjakohased, ehkki suur osa kõnealustest meetmetest ei ole ajutised; näiteks võib tuua tulumaksu kärped, mis olid esialgselt kavandatud tulumaksu astmete mitteindekseerimise kompenseerimiseks alates 2001. aastast. Luksemburg võttis mitmesuguseid meetmeid ja kavatseb neid võtta ka eelolevatel aastatel majanduskeskkonna atraktiivsemaks muutmiseks ning energeetika- ja kliimamuutuste paketi rakendamiseks. Kõnealused meetmed on seotud keskpika reformikavaga, mille kohta komisjon tegi majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames ettepaneku 28. jaanuaril 2009. |
| --- | --- |

(11)

Mõned maksutoetuste meetmed olid ette nähtud juba ka 2009. aasta eelarves, mille projekt koostati enne finantskriisi teravnemist. Peamiselt hõlmasid need tulumaksu kärpeid, mille ulatust hinnatakse programmis ligikaudu 1,2 %-le SKPst. Eelarves nähti ette ka ettevõtte tulumaksu alandamine, mis mõjutab riigi tulusid alates 2010. aastast. Lisaks võttis Luksemburg kooskõlas Euroopa Ülemkogu kohtumisel detsembris heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu veel teised toetusmeetmed, mille hulgast väärivad esiletõstmist riiklike investeeringute kiirendamine ning energiatõhusate kestvuskaupade ostmise ja energiasäästmise investeeringute toetamine. Valitsus hüvitab ka 2009. aasta lõpuni tööandja osa töötushüvitisest, mida makstakse kriisi tõttu osalise tööajaga töötavatele isikutele. Kokku moodustavad kõnealuste stimuleerivate meetmete kulud ligikaudu 1,75 % SKPst. Tänu 2008. aasta märkimisväärsele eelarveülejäägile ja riigivõla väga madalale tasemele on Luksemburgil eriti suur eelarvepoliitiline mänguruum. 2009. ja 2010. aastaks kavandatud stimuleerivad fiskaalmeetmed näivad praeguse majanduslangusega toimetulekuks asjakohased, ehkki suur osa kõnealustest meetmetest ei ole ajutised; näiteks võib tuua tulumaksu kärped, mis olid esialgselt kavandatud tulumaksu astmete mitteindekseerimise kompenseerimiseks alates 2001. aastast. Luksemburg võttis mitmesuguseid meetmeid ja kavatseb neid võtta ka eelolevatel aastatel majanduskeskkonna atraktiivsemaks muutmiseks ning energeetika- ja kliimamuutuste paketi rakendamiseks. Kõnealused meetmed on seotud keskpika reformikavaga, mille kohta komisjon tegi majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames ettepaneku 28. jaanuaril 2009.

| (12) | Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund püsib prognooside kohaselt positiivne, ent ülejääk võrreldes 2008. aasta 1,5 %-ga väheneb, ulatudes 2009. aastal vaid 0,6 %-ni ja 2010. aastal 0,4 %-ni SKPst. Üldine eelarvepoliitika näib 2009. aastal olevat ekspansiivne, peegeldades Luksemburgi valitsuse reaktsiooni majanduslangusele; 2010. aastal näib see veidi vähem ekspansiivne, kuigi struktuurse tasakaalu muutused on stimuleerivatest meetmetest mõnevõrra väiksemad. Eeldatakse, et keskpika perioodi eesmärki suudetakse järgida kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(12)

Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund püsib prognooside kohaselt positiivne, ent ülejääk võrreldes 2008. aasta 1,5 %-ga väheneb, ulatudes 2009. aastal vaid 0,6 %-ni ja 2010. aastal 0,4 %-ni SKPst. Üldine eelarvepoliitika näib 2009. aastal olevat ekspansiivne, peegeldades Luksemburgi valitsuse reaktsiooni majanduslangusele; 2010. aastal näib see veidi vähem ekspansiivne, kuigi struktuurse tasakaalu muutused on stimuleerivatest meetmetest mõnevõrra väiksemad. Eeldatakse, et keskpika perioodi eesmärki suudetakse järgida kogu programmiperioodi jooksul.

| (13) | Programmis on stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid silmas pidades puudujääke kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas (4). Lisaks sellele ei ole programmi lisandis, millega osaliselt asendati algne makromajanduslik ja eelarvet käsitlev stsenaarium, esitatud prognoosi 2011. aastaks (5). |
| --- | --- |

(13)

Programmis on stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid silmas pidades puudujääke kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas (4). Lisaks sellele ei ole programmi lisandis, millega osaliselt asendati algne makromajanduslik ja eelarvet käsitlev stsenaarium, esitatud prognoosi 2011. aastaks (5).

Üldine järeldus on, et tugevat eelarve algseisundit silmas pidades on stabiilsusprogrammi lisandis esitatud majanduslangusega toimetuleku meetmed asjakohased ja nende võtmist tuleks tervitada. Meetmed on üldjoontes kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kava põhimõtetega (need on õigeaegsed, suunatud ja ajutised), ehkki tulumaksu kärped, mille tegemine otsustati juba enne kriisi teravnemist, ei ole kavandatud ajutise meetmena. Seoses prognoositava tugeva majanduslanguse ja sellega toimetulekuks kavandatud meetmetega muutub valitsemissektori eelarve seisund negatiivseks ja pärast mitme möödunud aasta ülejääki on 2009. aastal oodata puudujääki, mille suurus jääb siiski tunduvalt allapoole kontrollväärtusest (3 % SKPst), ning keskpika perioodi eesmärki kavatsetakse järgida kogu programmiperioodi jooksul. Programmis esitatud eelarve eesmärkidega seotud riskid tunduvad üldiselt olevat tasakaalustatud. Muret valmistab siiski riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, millele avaldub lähikümnenditel eriti tugev surve, kuna elanikkonna vananemisega seotud riigi kulutuste kasv on Luksemburgis prognooside kohaselt üks ELi suurimaid.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja elanikkonna vananemisega seotud riigi kulutuste prognoositavat suurt kasvu, kutsutakse Luksemburgi üles:

| i) | rakendama eelarvekavad, kaasa arvatud stimuleerivad meetmed, mis on kavandatud kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ja stabiilsuse ja kasvu pakti raames; |
| --- | --- |

i)

rakendama eelarvekavad, kaasa arvatud stimuleerivad meetmed, mis on kavandatud kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ja stabiilsuse ja kasvu pakti raames;

| ii) | parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust struktuurireformi meetmete rakendamise abil eelkõige pensionide valdkonnas. |
| --- | --- |

ii)

parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust struktuurireformi meetmete rakendamise abil eelkõige pensionide valdkonnas.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP okt 2008 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| KOM jaan 2009 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| SP nov 2007 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP okt 2008 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| KOM jaan 2009 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| SP nov 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP okt 2008 | 3,2 | 1,1 | – 2,5 | – 3,8 |
| KOM jaan 2009 (7) | 3,2 | 1,1 | – 2,3 | – 3,5 |
| SP nov 2007 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP okt 2008 | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub |
| KOM jaan 2009 | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub |
| SP nov 2007 | Puudub | Puudub | Puudub | Puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP okt 2008 | 41,0 | 43,2 | 42,8 | 42,8 |
| KOM jaan 2009 | 41,0 | 43,6 | 44,0 | 42,9 |
| SP nov 2007 | 38,5 | 37,8 | 37,9 | 37,8 |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP okt 2008 | 37,8 | 41,2 | 43,4 | 44,3 |
| KOM jaan 2009 | 37,8 | 40,6 | 43,5 | 44,3 |
| SP nov 2007 | 37,5 | 36,9 | 36,9 | 36,6 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP okt 2008 | 3,2 | 2,0 | – 0,6 | – 1,5 |
| KOM jaan 2009 | 3,2 | 3,0 | 0,4 | – 1,4 |
| SP nov 2007 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP okt 2008 | 3,5 | 2,3 | – 0,3 | – 1,2 |
| KOM jaan 2009 | 3,5 | 3,3 | 1,0 | – 0,9 |
| SP nov 2007 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

  (% SKPst) | SP okt 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| SP nov 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | SP okt 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| SP nov 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP okt 2008 | 7,0 | 14,4 | 14,9 | 17,0 |
| KOM jaan 2009 | 7,0 | 14,4 | 15,0 | 15,1 |
| SP nov 2007 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| Stabiilsusprogramm (SP), komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP okt 2008

5,2

1,0

– 0,9

1,4

KOM jaan 2009

5,2

1,0

– 0,9

1,4

SP nov 2007

6,0

4,5

5,0

4,0

THHI inflatsioon

(%)

SP okt 2008

2,7

4,1

0,6

2,5

KOM jaan 2009

2,7

4,1

0,6

2,5

SP nov 2007

2,3

2,0

2,1

2,1

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP okt 2008

3,2

1,1

– 2,5

– 3,8

KOM jaan 2009 (7)

3,2

1,1

– 2,3

– 3,5

SP nov 2007

0,5

0,1

0,2

– 0,8

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP okt 2008

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

KOM jaan 2009

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

SP nov 2007

Puudub

Puudub

Puudub

Puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP okt 2008

41,0

43,2

42,8

42,8

KOM jaan 2009

41,0

43,6

44,0

42,9

SP nov 2007

38,5

37,8

37,9

37,8

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP okt 2008

37,8

41,2

43,4

44,3

KOM jaan 2009

37,8

40,6

43,5

44,3

SP nov 2007

37,5

36,9

36,9

36,6

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP okt 2008

3,2

2,0

– 0,6

– 1,5

KOM jaan 2009

3,2

3,0

0,4

– 1,4

SP nov 2007

1,0

0,8

1,0

1,2

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP okt 2008

3,5

2,3

– 0,3

– 1,2

KOM jaan 2009

3,5

3,3

1,0

– 0,9

SP nov 2007

1,2

1,1

1,2

1,5

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

(% SKPst)

SP okt 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM jaan 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

SP nov 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

SP okt 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM jaan 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

SP nov 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP okt 2008

7,0

14,4

14,9

17,0

KOM jaan 2009

7,0

14,4

15,0

15,1

SP nov 2007

6,9

7,1

7,2

7,0

Stabiilsusprogramm (SP), komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  2008. aasta oktoobris esitatud algne programm hõlmas ajavahemikku 2008–2011, ent Luksemburgi ametiasutused esitasid 2. veebruaril lisandi, millega asendati esialgne makromajanduslik ja eelarvet käsitlev stsenaarium põhjalikult muudetud uue stsenaariumiga, mis hõlmas ainult aastaid 2008–2010. Komisjoni talitustel ei olnud seetõttu võimalik hinnata 2011. aastaks kavandatud makromajanduslikku stsenaariumi ja eelarve-eesmärke.

(3)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise tasakaalu kohta, v.a valitsemissektor.

(5)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 3 lõikega 3 nähakse ette, et „valitsemissektori ülejäägi/puudujäägi suhte ja võla suhte areng ning majanduse arengu põhiprognoosid (...) hõlmavad nii käesolevat ja eelnenud aastat kui ka vähemalt kolme järgnevat aastat”.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ning SKP lõhe.

(7)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 2007.–2010. aastal hinnanguliselt vastavalt 4,2 %, 3,2 %, 2,7 % ja 2,8 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile ja komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosile moodustavad ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2009., 2010. ja 2011. aastal 0 % SKPst.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP), komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/19

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 70/04)

12. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5427 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5427 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/20

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(2009/C 70/05)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.2.2009 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 116/02 ex N 563/02 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging |
| Õiguslik alus | Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees |
| Meetme liik | Ühekordne kompensatsioonimeede |
| Abi eesmärk | Loomade ja inimeste tervis, MPAga nakatumise ennetamine; selle toiduahelasse sattumise ennetamine |
| Abi vorm | Hüvitis sigade hävitamise eest põllumajandusettevõtetes, mille puhul kahtlustati MPAga nakatumist, sest kõnealustes põllumajandusettevõtetes mõnelt sealt võetud proovid tõendasid MPAga nakatumist |
| Eelarve | 6 350 000 EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Maksimaalselt 100 % sigade turuhinnast |
| Kava kestus | August–september 2002 |
| Sektor | Põllumajandus — loomakasvatussektor (sead) |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.2.2009

Abi nr

NN 116/02 ex N 563/02

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Abikava nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging

Õiguslik alus

Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees

Meetme liik

Ühekordne kompensatsioonimeede

Abi eesmärk

Loomade ja inimeste tervis, MPAga nakatumise ennetamine; selle toiduahelasse sattumise ennetamine

Abi vorm

Hüvitis sigade hävitamise eest põllumajandusettevõtetes, mille puhul kahtlustati MPAga nakatumist, sest kõnealustes põllumajandusettevõtetes mõnelt sealt võetud proovid tõendasid MPAga nakatumist

Eelarve

6 350 000 EUR

Abi suurim osatähtsus

Maksimaalselt 100 % sigade turuhinnast

Kava kestus

August–september 2002

Sektor

Põllumajandus — loomakasvatussektor (sead)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Muu teave

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkt b — Erakorraline sündmus

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 394/08 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Navarra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Õiguslik alus | Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste täitmiseks, et võtta Navarra karjakasvatusettevõtetes kasutusele säästvamad tootmisviisid |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 12 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 35 EUR/ha |
| Kestus | Kuni 31. detsembrini 2013 |
| Sektorid | Põllumajandussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra |
| C/ Tudela, 20 |
| 31003 Pamplona (Navarra) |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.1.2009

Abi nr

N 394/08

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Navarra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Õiguslik alus

Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi põllumajanduse keskkonnakaitsega seotud kohustuste täitmiseks, et võtta Navarra karjakasvatusettevõtetes kasutusele säästvamad tootmisviisid

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

12 000 000 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 35 EUR/ha

Kestus

Kuni 31. detsembrini 2013

Sektorid

Põllumajandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra

C/ Tudela, 20

31003 Pamplona (Navarra)

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/22

---

Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu

Jaanuar ja veebruar 2009 (sotsiaalvaldkond)

(2009/C 70/06)

| Komitee | Ametiaja lõpp | Avaldamine ELTs | Asendatud isik | Ametist lahkumine/ametisse nimetamine | Liige/asendusliige | Kategooria | Riik | Ametisse nimetatud isik | Kuuluvus | Nõukogu otsuse kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2010 | C 253, 4.10.2008 | Gaetan BEZIER | Ametist lahkumine | Liige | Tööandjad | Prantsusmaa | Natacha MARQUET | FNSEA | 23.2.2009 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Yolanda PALACIO FERRERO | Ametist lahkumine | Asendusliige | Valitsus | Hispaania | Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Mikko HURMALAINEN | Ametist lahkumine | Liige | Valitsus | Soome | Leo SUOMAA | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Anna-Liisa SUNDQUIST | Ametist lahkumine | Asendusliige | Valitsus | Soome | Erkki YRJÄNHEIKKI | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Matti LAMBERG | Ametist lahkumine | Asendusliige | Valitsus | Soome | Ritva PARTINEN | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Renate CZESKLEBA | Ametist lahkumine | Liige | Töötajad | Austria | Karin ZIMMERMANN | Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik | 23.2.2009 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | — | Ametisse nimetamine | Asendusliige | Töötajad | Austria | Alexander HEIDER | Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit | 23.2.2009 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Miloš JANOUŠEK | Ametist lahkumine | Asendusliige | Valitsus | Slovakkia | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2010 | C 271, 14.11.2007 | Pilar CASLA BENITO | Ametist lahkumine | Asendusliige | Valitsus | Hispaania | Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2010 | C 271, 14.11.2007 | Miloš JANOUŠEK | Ametist lahkumine | Liige | Valitsus | Slovakkia | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatus | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ | Ametist lahkumine | Liige | Valitsus | Hispaania | Juan Pablo PARRA GUTIERREZ | Ministerio de Trabajo e Immigración | 23.2.2009 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatus | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Birgit STIMMER | Ametist lahkumine | Asendusliige | Valitsus | Austria | Petra HRIBERNIG | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit | 23.2.2009 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatus | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Paul CLERINX | Ametist lahkumine | Asendusliige | Tööandjad | Belgia | Kris De MEESTER | VBO-FEB | 23.2.2009 |

Komitee

Ametiaja lõpp

Avaldamine ELTs

Asendatud isik

Ametist lahkumine/ametisse nimetamine

Liige/asendusliige

Kategooria

Riik

Ametisse nimetatud isik

Kuuluvus

Nõukogu otsuse kuupäev

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2010

C 253, 4.10.2008

Gaetan BEZIER

Ametist lahkumine

Liige

Tööandjad

Prantsusmaa

Natacha MARQUET

FNSEA

23.2.2009

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Yolanda PALACIO FERRERO

Ametist lahkumine

Asendusliige

Valitsus

Hispaania

Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Mikko HURMALAINEN

Ametist lahkumine

Liige

Valitsus

Soome

Leo SUOMAA

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Anna-Liisa SUNDQUIST

Ametist lahkumine

Asendusliige

Valitsus

Soome

Erkki YRJÄNHEIKKI

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Matti LAMBERG

Ametist lahkumine

Asendusliige

Valitsus

Soome

Ritva PARTINEN

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Renate CZESKLEBA

Ametist lahkumine

Liige

Töötajad

Austria

Karin ZIMMERMANN

Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik

23.2.2009

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

—

Ametisse nimetamine

Asendusliige

Töötajad

Austria

Alexander HEIDER

Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit

23.2.2009

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Miloš JANOUŠEK

Ametist lahkumine

Asendusliige

Valitsus

Slovakkia

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2010

C 271, 14.11.2007

Pilar CASLA BENITO

Ametist lahkumine

Asendusliige

Valitsus

Hispaania

Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2010

C 271, 14.11.2007

Miloš JANOUŠEK

Ametist lahkumine

Liige

Valitsus

Slovakkia

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatus

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ

Ametist lahkumine

Liige

Valitsus

Hispaania

Juan Pablo PARRA GUTIERREZ

Ministerio de Trabajo e Immigración

23.2.2009

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatus

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Birgit STIMMER

Ametist lahkumine

Asendusliige

Valitsus

Austria

Petra HRIBERNIG

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

23.2.2009

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi juhatus

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Paul CLERINX

Ametist lahkumine

Asendusliige

Tööandjad

Belgia

Kris De MEESTER

VBO-FEB

23.2.2009

---

Komisjon

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/24

---

Euro vahetuskurss (1)

23. märts 2009

(2009/C 70/07)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3558 |
| JPY | Jaapani jeen | 131,12 |
| DKK | Taani kroon | 7,4506 |
| GBP | Inglise nael | 0,92945 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,0760 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5301 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6345 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,820 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 304,15 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 4,5703 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2940 |
| TRY | Türgi liir | 2,2674 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9475 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6753 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,5054 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,3938 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0493 |
| KRW | Korea won | 1 887,52 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,8424 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2623 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4667 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 693,39 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9381 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,060 |
| RUB | Vene rubla | 45,2775 |
| THB | Tai baht | 47,897 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0522 |
| MXN | Mehhiko peeso | 19,1710 |
| INR | India ruupia | 68,3040 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3558

JPY

Jaapani jeen

131,12

DKK

Taani kroon

7,4506

GBP

Inglise nael

0,92945

SEK

Rootsi kroon

11,0760

CHF

Šveitsi frank

1,5301

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6345

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,820

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

304,15

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

4,5703

RON

Rumeenia leu

4,2940

TRY

Türgi liir

2,2674

AUD

Austraalia dollar

1,9475

CAD

Kanada dollar

1,6753

HKD

Hong Kongi dollar

10,5054

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,3938

SGD

Singapuri dollar

2,0493

KRW

Korea won

1 887,52

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,8424

CNY

Hiina jüaan

9,2623

HRK

Horvaatia kuna

7,4667

IDR

Indoneesia ruupia

15 693,39

MYR

Malaisia ringit

4,9381

PHP

Filipiini peeso

65,060

RUB

Vene rubla

45,2775

THB

Tai baht

47,897

BRL

Brasiilia reaal

3,0522

MXN

Mehhiko peeso

19,1710

INR

India ruupia

68,3040

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/25

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 70/08)

| Abi nr | XR 51/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | Açores |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
| Õiguslik alus | Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.
  Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 3,5 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 45 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2007 |
| Kestus | 31.12.2007 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Abi nr

XR 51/07

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

Açores

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores

Õiguslik alus

Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.

Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

3,5 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

45 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.1.2007

Kestus

31.12.2007

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.azores.gov.pt

Muu teave

—

| Abi nr | XR 52/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Piirkond | Açores |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis |
| Õiguslik alus | Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 1 miljon EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 25 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| — |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Abi nr

XR 52/07

Liikmesriik

Portugal

Piirkond

Açores

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis

Õiguslik alus

Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

1 miljon EUR

Abi suurim osatähtsus

25 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.1.2007

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

—

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

www.azores.gov.pt

Muu teave

—

---

V Teated

MUUD AKTID

Komisjon

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/27

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2009/C 70/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„MAKÓI VÖRÖSHAGYMA” või „MAKÓI HAGYMA”

EÜ nr: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Aadress: | 1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| MAGYARORSZÁG |

Nimi:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Aadress:

1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

MAGYARORSZÁG

Telefon:

+36 13014419

Faks:

+36 13014808

E-post:

zobore@fvm.hu

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa |
| --- | --- |
| Aadress: | 6900 Makó |
| Návay Lajos tér 5-7. |
| MAGYARORSZÁG |

Nimi:

Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa

Aadress:

6900 Makó

Návay Lajos tér 5-7.

MAGYARORSZÁG

Telefon:

+36 62/212865, +36 62/213676

Faks:

+36 62/213676, +36 62/212865

E-post:

hagymatanacs@vnet.hu

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) muud ( X )

3.   Toote liik:

Klass 1.6 — Puu- ja köögiviljad ning teraviljad, värsked või töödeldud

4.   Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma”

4.2.   Kirjeldus:

„Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” (Allium cepa L.) kuulub lauguliste (Alliaceae) perekonda, mis on Makó piirkonna kohalike oludega hästi kohanenud. „Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” geograafilisest keskkonnast tulenevad isloomulikud tunnused on suur kuivainesisaldus, tugev maitse ja hea säilivusaeg. Kasutada on lubatud ainult kultivare „Makói CR” (külmakindel), „Csanád” ja „Makói Bronz”.

Sibula kuju on kerajas, pikitelje suunas kergelt pikergune; läbimõõt 35–80 mm. Pronksjaspunased läikivad kihiti asetsevad tugevad välimised lihavsoomused kaitsevad täielikult sisemisi lihavsoomuseid. Sisu on tugev, tihe, luuvalget värvi. Makó piirkonnale iseloomulikust tootmistehnoloogiast ja suve lõpu kuivast ilmast tuleneb keskmisest suurem kuivainesisaldus (rohkem kui 16 %). Sibulat saab ladustada pikka aega; see idaneb hilja ja säilitab oma väärtuslikud sisaldusained kogu talve jooksul. Sibula väike niiskusesisaldus hoiab seda riknemast. Sibula iseloomulik tugev ja vürtsikas maitse tuleneb selle suurest allüülsulfiidisisaldusest.

4.3.   Geograafiline ala:

Päritolunimetust „Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” võib kohaldada üksnes sellisest tootmispiirkonnast pärit sibulate suhtes, mis hõlmab kahe omavahel osaliselt kattuvate piiridega Csongrádi ja Békési maakondade järgnevalt loetletud halduspiirkonna asulaid.

Piirkonda kuuluvad asulad:

| — | Csongrádi maakond: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak; |
| --- | --- |

—

Csongrádi maakond: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor, Nagylak;

| — | Békési maakond: Tótkomlós, Békéssámson. |
| --- | --- |

—

Békési maakond: Tótkomlós, Békéssámson.

4.4.   Päritolutõend:

Päritolunimetust „Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” võib kasutada üksnes selliste sibulate puhul, mille tootmine ja jälgitavus on dokumenteeritud Hagyma Terméktanács (sibulatootekomitee) poolt tõendatud kaitstud päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste registris.

Vastavalt nõuetele ajakohastatud pihustamist käsitlev päevik on kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registri lahutamatu osa.

Tootjate ja turustajate algatusel kontrollib komitee Hagyma Terméktanács tootmise kogu tehnoloogilist protsessi ning kui nõudmised on täidetud, võib tootekomitee lubada toodet märgistada: „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” („sibulatootekomitee poolt kontrollitud kvaliteet”).

Tootekomitee aitab kontrollida geograafilist tähist käsitlevate õigusnormide ja päritolunimetuse õigusliku kasutusega seotud vastavust.

4.5.   Tootmismeetod:

Kahe-aastane tootmismeetod:

Kahe-aastase tootmismeetodi puhul kasutatakse järgmise aasta söögisibulate tootmise alusmaterjalina (paljundusmaterjal) väikeste sibulate (nn mustadest) tillukestest tihedalt külvatud seemnetest saadud sibulaistikuid.

Sibulaistikute kasvatamiseks sobib tasane, keskmise tihedusega, rabe, kamakateta, suure huumuse- ja toitainesisalduse ning neutraalse pH-tasemega pinnas.

Külvikorra puhul on üheks eeltingimuseks, et samale pinnasele ei istutata sibulaid uuesti viie aasta jooksul.

Sibulaistikute kasvatamine:

Mullaharimine: eelmise aasta oktoobris sügisene sügavkünd, maa lõplik harimine toimub kevadel. Külvatakse veebruari lõpus, märtsi alguses peeneteralisele pudeda mullaga tasandatud külvipeenrale eraldi ridadena (vahe 20 cm) või topelt-ridadena (vahe 5–30 cm), seemnekogus 100–120 kg/ha (25–28 miljonit seemet hektari kohta) 3–3,5 cm sügavusele. Sibulaistikult eemaldatakse augusti keskpaigaks täielikult välja arenenud, kuivanud vars. Sellele järgneb noppimine, mullast puhastamine, järelvalmimine, vedu ja suuruse järgi klassifitseerimine.

Klassifitseeritud sibulaistikuid peab sügise jooksul hoidma lahtistes jämedakoelisest riidest kottides; eriline Makó piirkonna tootmisprotsess algab novembris kuumtöötlemisega. Kuumtöötlemine aitab ära hoida pungade ja teisel aastal ka õisiku algmete tekkimise, mis muudaks sibula väärtusetuks. Kuumtöötlemise ajal kuumutatakse sibulaistikuid vastavalt suurusele 12 päeva jooksul järkjärgult ladustamistemperatuurilt 3–5 °C kuni temperatuurini 30–32 °C, hoitakse sel temperatuuril 30–60 päeva (mille jooksul neid kuumutatakse 10 päeva kuni temperatuurini 32–35 °C ja seejärel jahutatakse järk-järgult istutamise jaoks temperatuurini 10–14 °C.

Söögisibulate tootmine:

Sibulate „Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” kasvatamisel toodetakse söögisibulaid teisel aastal. Kevadel puhastatakse kuivatist toodud sibulaistikud, seemneid töödeldakse kahjurite vastu ja külvatakse seejärel alates aprilli keskpaigast mulda, mis aegamööda soojeneb. Mullatingimused ja külvikord on sama kui sibulaistikute puhul. Olenevalt kogusest külvatakse jooksva meetri kohta 15–25 seemet 3–5 cm sügavusele.

Oluline on tagada sibula piisav toiteainevaru ja teha umbrohutõrjet ning tagada integreeritud taimekaitse, mis on nõuetekohaselt dokumenteeritud pihustamist käsitlevas päevikus. Sibulad koristatakse augusti teises pooles (noppimine, vaaludes kuivatamine, laadimine, tarnimine); seejärel need ladustatakse või saadetakse turule müüki.

Ühe-aastaste (seemnest külvatud) sibulate kasvatamismeetod:

Üks aasta kestev sibulate tootmine algab märtsis; külvatakse 5–7 kg/ha (900 000–1 100 000 seemet/ha) „Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” geenipopulatsioonist paljundatud sibulaistikute „ühe aasta vanuste sibulate” seemneid.

Paljundusperioodil on tootmise ja koristamise toimingud samad kui sibulaistikutest kasvatatud sibulate puhul, kuid kõnealune periood on pikem, koristatakse septembri keskel ning tootmismeetod on kindel vaid niisutatud tingimustes.

Koristatud sibulad tuleb ladustada jahedas, kuivas, hästi ventileeritud ruumis, kuna neid saab samades tingimustes ladustada pikemat aega kui teisi kultivare ilma olulise kvaliteedi halvenemiseta kuni järgmise aasta aprilli-maini.

Tootja klassifitseerib, pakendab ja märgistab toote „Makói vöröshagym”a või „Makói hagyma” või nimetatud toiminguid tehakse mujal määratletud geograafilises piirkonnas tootja või tema esindaja otsese järelevalve all. Klassifitseeritud sibulad pakitakse 0,5, 1, 2, 5, 10 ja 15 kg raššelkottidesse või lahtiselt 15, 20, 25 ja 50 kg kastidesse või 3, 5, või 10 kaupa pakenditesse.Võimalikud on siiski ka muud kogused ja teist tüüpi pakendid. Toodet võib ümber pakkida väljaspool määratletud geograafilist piirkonda.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Looduslikud tegurid:

Kesk-Aasia päritolu sibul on Makó piirkonna tingimustega äärmiselt hästi kohanenud. Piirkonna mullad on moodustunud mitmeid kordi oma sängi muutnud Marose jõe setenditest; löss ja alluviaalsed setendid on väga toitainerikkad. Need on rikkad ka mikroelementide poolest, keskmise tihedusega, rabedad, sileda pinna ning hea õhu ja vee säilitusega — omadused, millel on soodne mõju sibula kvaliteedile.

Makó piirkonna kliimat iseloomustavad kõige enam kuivad ja soojad suved. Paljundusperioodi rohke päikesepaiste (2 100 tundi päikesepaistet aastas) ja kauakestvate kõrgete temperatuuride (30 sooja päeva, keskmine temperatuur 18,1 °C, temperatuuride summa 3 340 °C) ning nende kombineeritud mõju (85–90 suvepäeva) tulemusel arenevad „Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” väärtuslikud omadused. „Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” pikapäeva-sibulad vajavad arenguks 15 tundi päevavalgust, millele Makó piirkonna klimaatilised tingimused vastavad täielikult. Sibulapea moodustumine aeglustub juuli-augusti sooja, väheste sademetega kuiva ilmaga. Pealsed ja juured kuivavad, toiteomadused paranevad, kuivainesisaldus suureneb, välimised lihavsoomused muutuvad õhemaks ning areneb tihke, tugev („soomustatud”) pronksjaspunakat värvi pealiskiht.

„Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” suure kuivainesisalduse tõttu arenenud, kihiline tihke tugev kest (kaela juures kindlalt suletud) võimaldab pikaajalist ladustamist.

Inimtegurid:

Makó piirkonnas on sibulaid kasvatatud pikki sajandeid. Maapiirkondade kiiresti suurenenud elanikkonna Türgi seaduse kohase ümberasustamise tulemusel jaotati olemasolev vähene maa väikesteks tükkideks. 19. sajandi keskel moodustasid elanikkonnast kolm neljandikku renditalunikud, kes olid sunnitud oma väikestel põldudel tootlikke taimesorte kasvatades end ise toiduga varustama. Sel põhjusel valiti välja sibul, mille koort ja sisu oli rahvameditsiinis sajandite vältel laialdaselt kasutatud.

Kasutades ära geograafilist asukohta ja möödunud sajandi lõpu soodsat turuolukorda, aretasid Makó piirkonna tootjad kvaliteetsed kohalikud kultivarid. Aretustöö nõudis suurt vaeva, hoolt, eraldi selektsiooni ja hea kvaliteediga mulda. Tootjad töötasid välja ainulaadse tehnoloogia, mille puhul võeti arvesse sibula bioloogiat ja kõnealuse piirkonna eripära. Kohalike sibulakasvatajate ettevõtlikku vaimu ja riskivalmidust iseloomustab hästi sibulate müümine kaugel asuvatel turgudel.

Kohalikud sibulakasvatajad võisid toetuda oma puhasliini sibulakultuurile, et hoiduda pealesunnitud väljarändamisest möödunud sajandivahetusel. Tootjad on kõnealusele sibulale saavutanud tõeliselt laitmatu ja kestva hea maine. Sibula erakordset headust on tunnustatud ka 1888. aastal Brüsselis toimunud konkursil Grand Concours International des Sciences et de l'Industrie ning järgnevate aastate jooksul ka teistel konkurssidel. Sibulakasvatamise kogemusi on põlvest põlve edasi antud ja seega on piirkonnale iseloomulik sibulatootmine tagatud ka tulevikus.

Kirjalikud tõendid sibulakasvatuse kohta on pärit 1835. aasta Miklós Szirbik'u käsikirjast; millele järgnesid Imre Palugyai ja János Reizmani vastavad raamatud. Kohe pärast möödunud sajandivahetust hakkasid Makó piirkonna sibulakasvatajad kord nädalas välja andma oma ajakirja „Sibulakasvataja”. Ferenc Erdei tegi 1930ndatel aastatel tõhusat tööd nii Makó piirkonna sibulakasvatuse kui ka sibulakasvatajate tutvustamiseks.

4.7.   Kontrolliasutus:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal kui puu- ja köögiviljade kvaliteedikontrolli eest vastutav ametkond.

| Nimi: | Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Aadress: | 6800 Hódmezővásárhely |
| Rárósi út 110. |
| MAGYARORSZÁG |

Nimi:

Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Aadress:

6800 Hódmezővásárhely

Rárósi út 110.

MAGYARORSZÁG

Telefon:

+36 62/535741

Faks:

+36 62/246036

E-post:

Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu

Nimi:

Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Aadress:

| 5602 Békéscsaba |
| --- |
| Szarvasi út 79/1. |
| MAGYARORSZÁG |

5602 Békéscsaba

Szarvasi út 79/1.

MAGYARORSZÁG

Telefon:

+36 66/529-257

Faks:

+36 66/529-265

E-post:

Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8.   Märgistus:

Lisaks õigusnormide kohaselt täpsustatud sisule peavad pakendile olema märgitud nii kaitstud päritolunimetus „Makói vöröshagyma” või „Makói hagyma” kui ka (pärast ühenduse registrisse kandmist) ühenduse logo.

Kui sibulatootekomitee on toote sisekontrolli alusel heaks kiitnud, võib toote pakendile kinnitada sildi „Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” („Sibulatootekomitee heakskiidetud kvaliteet”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

Parandused

| 24.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 70/32

---

Liikmesriikide poolt tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 54, 7. märts 2009
  )

(2009/C 70/10)

Leheküljel 72

asendatakse

| „Müüginimetus | Allika nimi | Ammutuskoht |
| --- | --- | --- |
| Icelandic spring | Jadar spring area | Reykjavík” |

„Müüginimetus

Allika nimi

Ammutuskoht

Icelandic spring

Jadar spring area

Reykjavík”

järgmisega:

| „Müüginimetus | Allika nimi | Ammutuskoht |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss” |

„Müüginimetus

Allika nimi

Ammutuskoht

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss”

---