# Euroopan unionin C 62/2009

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 62 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta17. maaliskuu 2009 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 62

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta17. maaliskuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2009/C 062/01 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 062/02 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Tšekin tasavallan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011 | 6 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2009/C 062/01

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

1

2009/C 062/02

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Tšekin tasavallan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

6

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 062/03 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 062/03

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2009/C 062/05 | Neuvoston päätelmiksi annettu 27 päivänä marraskuuta 2008 yhteisestä työskentelystrategiasta ja konkreettisista toimenpiteistä tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi | 16 |
| | Komissio |
| 2009/C 062/06 | Euron kurssi | 19 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

2009/C 062/05

Neuvoston päätelmiksi annettu 27 päivänä marraskuuta 2008 yhteisestä työskentelystrategiasta ja konkreettisista toimenpiteistä tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi

16

Komissio

2009/C 062/06

Euron kurssi

19

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 062/07 | Ilmoitus etuuskohtelusopimuksista, joissa määrätään diagonaalisesta alkuperäkumulaatiosta Euroopan yhteisön, Länsi-Balkanin maiden ja Turkin välillä | 20 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 062/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 22 |
| | MUUT ILMOITUKSET |
| | Komissio |
| 2009/C 062/09 | Ilmoitus direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta — Määräajan pidentäminen — Hankintayksikön esittämä hakemus | 23 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 062/07

Ilmoitus etuuskohtelusopimuksista, joissa määrätään diagonaalisesta alkuperäkumulaatiosta Euroopan yhteisön, Länsi-Balkanin maiden ja Turkin välillä

20

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 062/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

22

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

2009/C 062/09

Ilmoitus direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta — Määräajan pidentäminen — Hankintayksikön esittämä hakemus

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Bulgarian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

(2009/C 62/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Bulgarian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011. (2) |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Bulgarian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011. (2)

| (2) | Bulgarian talouskasvu on ollut vahvaa, vuosittain keskimäärin 6 prosenttia useina viime vuosina. Siihen on liittynyt kasvava makrotalouden epätasapaino, kuten suuri ulkoinen vaje ja nopea inflaatio. Raha- ja luottopolitiikan ehdot kiristyivät valuuttakatejärjestelmän puitteissa vuonna 2008, kun maakohtaiset riskit alettiin mieltää suuremmiksi ja reaalinen efektiivinen valuuttakurssi jatkoi voimistumistaan. Kun maailmantalouden laskusuhdanteen vaikutukset ja finanssikriisi etenevät, BKT:n kasvu hidastuu jyrkästi ja jää selvästi alle potentiaalin vuosina 2009–2010, mikä lisää paineita verotulojen suuntaan. Näin ollen Bulgarian on ylläpidettävä kasvua ankarassa ja pitkäaikaisessa maailmanlaajuisessa laskusuhdanteessa ja ratkaistava makrotalouden nykyinen epätasapaino jatkamalla tiukkaa finanssi- ja tulopolitiikkaa. Tätä varten ohjelman toimiin sisältyy toimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan talouden joustokykyä. Vaikka lähtöasetelmana on alhainen julkinen velka suhteessa BKT:hen ja suuret julkisen talouden alijäämät, korkea inflaatio ja suuri vaihtotaseen alijäämä ovat estäneet hallitusta hyväksymästä finanssipoliittista elvytyspakettia kotimaankysynnän kasvattamiseksi. Pitkällä aikavälillä maan on parannettava julkisen talouden laatua samalla kun väestö vanhenee nopeasti ja väestökehitys heikkenee. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarian talouskasvu on ollut vahvaa, vuosittain keskimäärin 6 prosenttia useina viime vuosina. Siihen on liittynyt kasvava makrotalouden epätasapaino, kuten suuri ulkoinen vaje ja nopea inflaatio. Raha- ja luottopolitiikan ehdot kiristyivät valuuttakatejärjestelmän puitteissa vuonna 2008, kun maakohtaiset riskit alettiin mieltää suuremmiksi ja reaalinen efektiivinen valuuttakurssi jatkoi voimistumistaan. Kun maailmantalouden laskusuhdanteen vaikutukset ja finanssikriisi etenevät, BKT:n kasvu hidastuu jyrkästi ja jää selvästi alle potentiaalin vuosina 2009–2010, mikä lisää paineita verotulojen suuntaan. Näin ollen Bulgarian on ylläpidettävä kasvua ankarassa ja pitkäaikaisessa maailmanlaajuisessa laskusuhdanteessa ja ratkaistava makrotalouden nykyinen epätasapaino jatkamalla tiukkaa finanssi- ja tulopolitiikkaa. Tätä varten ohjelman toimiin sisältyy toimenpiteitä, joilla pyritään tehostamaan talouden joustokykyä. Vaikka lähtöasetelmana on alhainen julkinen velka suhteessa BKT:hen ja suuret julkisen talouden alijäämät, korkea inflaatio ja suuri vaihtotaseen alijäämä ovat estäneet hallitusta hyväksymästä finanssipoliittista elvytyspakettia kotimaankysynnän kasvattamiseksi. Pitkällä aikavälillä maan on parannettava julkisen talouden laatua samalla kun väestö vanhenee nopeasti ja väestökehitys heikkenee.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu supistuu vuoden 2008 6,5 prosentista 4,7 prosenttiin vuonna 2009, jonka jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 5,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen (3) perusteella skenaario näyttää perustuvan selvästi optimistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2009 ja sen jälkeen. Tämä heijastaa korkeaa kotimaankysyntää, erityisesti investointien kasvua, ja viennin reaalikasvua koko ohjelmakauden ajan. Tämä ei vastaa ulkomaisten suorien sijoitusten eikä maailmankaupan hiipumista. Koska ohjelman oletuksena on kotimaankysynnän myötä kuitenkin paljon suurempi tuonnin kasvu, ulkoinen vaje supistuisi vain asteittain vuosina 2009–2011. Lievemmän kasvun hidastumisen perusteella ohjelmassa ennustetaan kuitenkin, että inflaatio on vuonna 2009 melko korkealla, mikä merkitsee rajallista edistymistä kohti nimellistä lähentymistä. Inflaationäkymät vuosille 2010–2011 näyttävät realistisilta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu supistuu vuoden 2008 6,5 prosentista 4,7 prosenttiin vuonna 2009, jonka jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 5,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen (3) perusteella skenaario näyttää perustuvan selvästi optimistisiin kasvuoletuksiin vuonna 2009 ja sen jälkeen. Tämä heijastaa korkeaa kotimaankysyntää, erityisesti investointien kasvua, ja viennin reaalikasvua koko ohjelmakauden ajan. Tämä ei vastaa ulkomaisten suorien sijoitusten eikä maailmankaupan hiipumista. Koska ohjelman oletuksena on kotimaankysynnän myötä kuitenkin paljon suurempi tuonnin kasvu, ulkoinen vaje supistuisi vain asteittain vuosina 2009–2011. Lievemmän kasvun hidastumisen perusteella ohjelmassa ennustetaan kuitenkin, että inflaatio on vuonna 2009 melko korkealla, mikä merkitsee rajallista edistymistä kohti nimellistä lähentymistä. Inflaationäkymät vuosille 2010–2011 näyttävät realistisilta.

| (4) | Ohjelman uusimmassa tarkistuksessa julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2008 arvioidaan 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa alkuperäistä tavoitetta. Julkisen talouden toteutuma heijastelee parempaa lähtöasetelmaa (sen jälkeen kun määrältään 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva vuonna 2007 toteutettu ennakoimaton kertaluonteinen velan peruuttamistoimenpide oikaistiin). Vaikka tuonti kasvoi merkittävästi ja inflaatio oli korkea vuonna 2008, välillisistä veroista kerätyt tulot olivat 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen alun perin ennakoituja pienemmät. Sen jälkeen kun henkilökohtaisessa tuloverotuksessa otettiin käyttöön 10 prosentin tasaverotus, välittömistä veroista kertyi tuloja 0,5 prosenttia vähemmän suhteessa BKT:hen kuin vuoden 2007 joulukuun tarkistuksessa oli ennustettu. Menopuolella kurinalaisuutta ei ole pystytty täysin säilyttämään, sillä sosiaali- ja infrastruktuurialan lisämenoja hyväksyttiin noin 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua paremmasta BKT:n nimelliskasvusta johtuen menojen suhde BKT:hen oli kuitenkin edellisessä ohjelmassa ennakoitua pienempi. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman uusimmassa tarkistuksessa julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2008 arvioidaan 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa alkuperäistä tavoitetta. Julkisen talouden toteutuma heijastelee parempaa lähtöasetelmaa (sen jälkeen kun määrältään 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva vuonna 2007 toteutettu ennakoimaton kertaluonteinen velan peruuttamistoimenpide oikaistiin). Vaikka tuonti kasvoi merkittävästi ja inflaatio oli korkea vuonna 2008, välillisistä veroista kerätyt tulot olivat 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen alun perin ennakoituja pienemmät. Sen jälkeen kun henkilökohtaisessa tuloverotuksessa otettiin käyttöön 10 prosentin tasaverotus, välittömistä veroista kertyi tuloja 0,5 prosenttia vähemmän suhteessa BKT:hen kuin vuoden 2007 joulukuun tarkistuksessa oli ennustettu. Menopuolella kurinalaisuutta ei ole pystytty täysin säilyttämään, sillä sosiaali- ja infrastruktuurialan lisämenoja hyväksyttiin noin 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua paremmasta BKT:n nimelliskasvusta johtuen menojen suhde BKT:hen oli kuitenkin edellisessä ohjelmassa ennakoitua pienempi.

| (5) | Vuoden 2009 talousarviolaissa tähdätään siihen, että julkisen talouden ylijäämä on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lakiin sisältyy joitakin harkinnanvaraisia toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutukset talousarvioon olisivat neutraaleja. Tulopuolella julkisen eläkerahaston maksujen väheneminen 4 prosentilla tasoittuisi terveydenhuoltoalan maksujen 2 prosentin kasvulla ja alimpia pakollisia vakuutettuja tuloja koskevien keskimääräisten raja-arvojen 26,5 prosentin nimelliskasvulla. Menopuolella perusmenojen on määrä kasvaa, mikä johtuu pääasiassa sosiaaliturvamaksujen ja työntekijäkorvausten kasvusta. Eläkkeet nousevat lähes 20 prosenttia kahdessa vaiheessa 1. huhtikuuta ja 1. heinäkuuta alkaen. Julkisen talouden palkkamenojen ennustetaan kasvavan 10 prosenttia. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi otettiin uudelleen käyttöön sääntö, jolla rajoitetaan muiden kuin korkomenojen (sosiaaliturvan tulonsiirtoja lukuun ottamatta) maksaminen 90 prosenttiin budjetoiduista määrärahoista, jos tulojen toteutuma on budjetoitua heikompi. Vuoden 2009 talousarviolaissa säädetään vielä alhaisemmista maksuista, jos julkisen talouden konsolidoidut tulot laskevat tasolle, jolla julkisen talouden rahoitusasema olisi negatiivinen. |
| --- | --- |

(5)

Vuoden 2009 talousarviolaissa tähdätään siihen, että julkisen talouden ylijäämä on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lakiin sisältyy joitakin harkinnanvaraisia toimenpiteitä, joiden kokonaisvaikutukset talousarvioon olisivat neutraaleja. Tulopuolella julkisen eläkerahaston maksujen väheneminen 4 prosentilla tasoittuisi terveydenhuoltoalan maksujen 2 prosentin kasvulla ja alimpia pakollisia vakuutettuja tuloja koskevien keskimääräisten raja-arvojen 26,5 prosentin nimelliskasvulla. Menopuolella perusmenojen on määrä kasvaa, mikä johtuu pääasiassa sosiaaliturvamaksujen ja työntekijäkorvausten kasvusta. Eläkkeet nousevat lähes 20 prosenttia kahdessa vaiheessa 1. huhtikuuta ja 1. heinäkuuta alkaen. Julkisen talouden palkkamenojen ennustetaan kasvavan 10 prosenttia. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi otettiin uudelleen käyttöön sääntö, jolla rajoitetaan muiden kuin korkomenojen (sosiaaliturvan tulonsiirtoja lukuun ottamatta) maksaminen 90 prosenttiin budjetoiduista määrärahoista, jos tulojen toteutuma on budjetoitua heikompi. Vuoden 2009 talousarviolaissa säädetään vielä alhaisemmista maksuista, jos julkisen talouden konsolidoidut tulot laskevat tasolle, jolla julkisen talouden rahoitusasema olisi negatiivinen.

| (6) | Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 1,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen arvioidaan saavutettavan koko ohjelmakauden ajan. Nykyisessä tarkistuksessa julkisen talouden rahoitusaseman ennakoidaan säilyvän 3 prosenttia ylijäämäisenä suhteessa BKT:hen ja perusjäämän säilyvän ennallaan lähes 4 prosenttia ylijäämäisenä suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 asti. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) ennustetaan säilyvän 3,5 prosenttia ylijäämäisenä suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Vaikka negatiivisen tuotantokuilun ennustetaan kasvavan, ohjelman perustana oleva finanssipolitiikan viritys näyttää olevan keskipitkällä aikavälillä pitkälti neutraali. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden strategian keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 1,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen arvioidaan saavutettavan koko ohjelmakauden ajan. Nykyisessä tarkistuksessa julkisen talouden rahoitusaseman ennakoidaan säilyvän 3 prosenttia ylijäämäisenä suhteessa BKT:hen ja perusjäämän säilyvän ennallaan lähes 4 prosenttia ylijäämäisenä suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 asti. Julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) ennustetaan säilyvän 3,5 prosenttia ylijäämäisenä suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana. Vaikka negatiivisen tuotantokuilun ennustetaan kasvavan, ohjelman perustana oleva finanssipolitiikan viritys näyttää olevan keskipitkällä aikavälillä pitkälti neutraali.

| (7) | Ohjelman julkisen talouden toteutumiin kohdistuu merkittäviä heikkenemisriskejä. Suurin riski johtuu perustana olevasta makrotalouden skenaariosta, joka perustuu selvästi optimistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2009 ja 2010. Tulopuolella julkiseen talouteen vuosina 2009 ja 2010 kohdistuvat riskit ovat aiempia vuosia suurempia, ja ne liittyvät talouskasvun jyrkempään supistumiseen ja tasapainottamiseen kohti vähemmän tuloja tuovaa kasvurakennetta. Talouskasvun odotetun hidastumisen ja kysyntää kasvattavien menojen lisäyspaineiden vuoksi menojen kasvun hillintä talousarvion toteutumiseen liittyvän 90 prosentin säännön avulla saattaa osoittautua vaikeaksi vuonna 2009. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelman julkisen talouden toteutumiin kohdistuu merkittäviä heikkenemisriskejä. Suurin riski johtuu perustana olevasta makrotalouden skenaariosta, joka perustuu selvästi optimistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2009 ja 2010. Tulopuolella julkiseen talouteen vuosina 2009 ja 2010 kohdistuvat riskit ovat aiempia vuosia suurempia, ja ne liittyvät talouskasvun jyrkempään supistumiseen ja tasapainottamiseen kohti vähemmän tuloja tuovaa kasvurakennetta. Talouskasvun odotetun hidastumisen ja kysyntää kasvattavien menojen lisäyspaineiden vuoksi menojen kasvun hillintä talousarvion toteutumiseen liittyvän 90 prosentin säännön avulla saattaa osoittautua vaikeaksi vuonna 2009.

| (8) | Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Bulgariassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään aiemmin jäseniksi liittyneiden 25 jäsenvaltion osalta. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema vaikuttaa suuren rakenteellisen ylijäämän myötä merkittävästi velanmaksuun, vaikkei väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä oteta huomioon. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien, nykyisin alhaisten riskien rajoittamista. |
| --- | --- |

(8)

Koska ikääntymiseen liittyvistä menoista ei ole tehty pitkän aikavälin ennusteita yhteisten makrotaloudellisten oletusten perusteella (talouspoliittinen komitea (EPC) ja komissio), väestön ikääntymisen vaikutuksia Bulgariassa ei ole mahdollista arvioida vertailukelpoiselta ja vakaalta perustalta, kuten nykyisin tehdään aiemmin jäseniksi liittyneiden 25 jäsenvaltion osalta. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema vaikuttaa suuren rakenteellisen ylijäämän myötä merkittävästi velanmaksuun, vaikkei väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä oteta huomioon. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä edesauttaisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvien, nykyisin alhaisten riskien rajoittamista.

| (9) | Bulgarian budjettikehyksellä on tähän mennessä saavutettu erittäin hyviä tuloksia, sillä julkisen talouden tavoitteet on saavutettu, vaikkakin huiman talouskasvun myötä. Viime aikoina budjettikehystä on parannettu virtaviivaistamalla talousarviomenettelyä, tehostamalla raportointivaatimuksia ja sisällyttämällä talousarviota koskeviin asiakirjoihin laajempi makrotalouden analyysi ja julkisen talouden riskien arviointi. Kehys on sitova kuitenkin vain julkisen talouden kolmivuotisen suunnittelukauden ensimmäisenä vuonna, ja siinä sallitaan hallitukselle tiettyä harkintavaltaa menojen suhteen, mikä heikentää julkisen talouden avoimuutta ja tilintekovelvollisuutta. Näistä puutteista huolimatta ohjelmassa ei ennusteta suuria muutoksia budjettikehykseen lukuun ottamatta suoriteperusteisen budjetoinnin täytäntöönpanon vauhdittamista. Talousarvion toteutumiseen liittyvän 90 prosentin säännön uudelleen käyttöön ottamisella vuoden 2009 talousarviolaissa tähdätään julkisen talouden tavoitteen saavuttamiseen rajoittamalla julkisen talouden menojen kasvua. Säännön täytäntöönpanoa ei ole kuitenkaan määritelty laissa selvästi, ja se saattaa jättää tilaa talousarvion harkinnanvaraiselle toteuttamiselle. |
| --- | --- |

(9)

Bulgarian budjettikehyksellä on tähän mennessä saavutettu erittäin hyviä tuloksia, sillä julkisen talouden tavoitteet on saavutettu, vaikkakin huiman talouskasvun myötä. Viime aikoina budjettikehystä on parannettu virtaviivaistamalla talousarviomenettelyä, tehostamalla raportointivaatimuksia ja sisällyttämällä talousarviota koskeviin asiakirjoihin laajempi makrotalouden analyysi ja julkisen talouden riskien arviointi. Kehys on sitova kuitenkin vain julkisen talouden kolmivuotisen suunnittelukauden ensimmäisenä vuonna, ja siinä sallitaan hallitukselle tiettyä harkintavaltaa menojen suhteen, mikä heikentää julkisen talouden avoimuutta ja tilintekovelvollisuutta. Näistä puutteista huolimatta ohjelmassa ei ennusteta suuria muutoksia budjettikehykseen lukuun ottamatta suoriteperusteisen budjetoinnin täytäntöönpanon vauhdittamista. Talousarvion toteutumiseen liittyvän 90 prosentin säännön uudelleen käyttöön ottamisella vuoden 2009 talousarviolaissa tähdätään julkisen talouden tavoitteen saavuttamiseen rajoittamalla julkisen talouden menojen kasvua. Säännön täytäntöönpanoa ei ole kuitenkaan määritelty laissa selvästi, ja se saattaa jättää tilaa talousarvion harkinnanvaraiselle toteuttamiselle.

| (10) | Bulgarian hallitus ei ole hyväksynyt erityistä pakettia rahoitusalan vakauttamiseksi. Luottamuksen lisäämiseksi pankkijärjestelmään talletussuoja nostettiin kuitenkin 100 000:een BGN, ja hallitus lisäsi valtion omistaman Bulgarian kehityspankin (Bulgarian Development Bank) pääomaa pk-yritysten rahoituksen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Bulgarian hallitus ei ole hyväksynyt erityistä pakettia rahoitusalan vakauttamiseksi. Luottamuksen lisäämiseksi pankkijärjestelmään talletussuoja nostettiin kuitenkin 100 000:een BGN, ja hallitus lisäsi valtion omistaman Bulgarian kehityspankin (Bulgarian Development Bank) pääomaa pk-yritysten rahoituksen helpottamiseksi.

| (11) | Talouden epätasapainon vuoksi julkisessa taloudessa pyritään säilyttämään investoijien luottamus ja makrotalouden tasapaino. Sen vuoksi Bulgarian hallitus ei ole hyväksynyt lyhyen aikavälin elvytyspakettia talouskasvun hidastuessa, mikä on Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaista. Komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin liittyen ohjelmaan sisältyy talouden joustokyvyn tehostamiseen tähtääviä toimenpiteitä, kuten työllisyyden ylläpitäminen, yritysten mukautumiskapasiteetin lisääminen kriisitilanteessa, markkinoiden toiminnan parantaminen, pääomatuen myöntäminen tarvittaessa liikepankeille, luotonannon lisääminen pk-yrityksille, vientituloksen edistäminen ja EU:n varojen käytön parantaminen. Toimenpiteet ovat oikein ajoitettuja ja riittäviä tärkeimpien tavoitteiden saavuttamiseksi lyhyen aikavälin näkymien suhteen. Tarkistukseen sisältyy myös muita rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka ovat osa pidemmän aikavälin strategiaa julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantamiseksi, kuten eläkejärjestelmän uudistus, koulutusta koskevan uudistusstrategian seuraavien vaiheiden täytäntöönpano, johon kuuluu kouluverkon kehittäminen ja siirrettyyn toimeenpanovaltaan perustuvan koulujen budjettijärjestelmän tehostaminen, sekä äskettäin hyväksytyn terveydenhuoltostrategian täytäntöönpano. |
| --- | --- |

(11)

Talouden epätasapainon vuoksi julkisessa taloudessa pyritään säilyttämään investoijien luottamus ja makrotalouden tasapaino. Sen vuoksi Bulgarian hallitus ei ole hyväksynyt lyhyen aikavälin elvytyspakettia talouskasvun hidastuessa, mikä on Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaista. Komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin liittyen ohjelmaan sisältyy talouden joustokyvyn tehostamiseen tähtääviä toimenpiteitä, kuten työllisyyden ylläpitäminen, yritysten mukautumiskapasiteetin lisääminen kriisitilanteessa, markkinoiden toiminnan parantaminen, pääomatuen myöntäminen tarvittaessa liikepankeille, luotonannon lisääminen pk-yrityksille, vientituloksen edistäminen ja EU:n varojen käytön parantaminen. Toimenpiteet ovat oikein ajoitettuja ja riittäviä tärkeimpien tavoitteiden saavuttamiseksi lyhyen aikavälin näkymien suhteen. Tarkistukseen sisältyy myös muita rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka ovat osa pidemmän aikavälin strategiaa julkisen talouden laadun ja kestävyyden parantamiseksi, kuten eläkejärjestelmän uudistus, koulutusta koskevan uudistusstrategian seuraavien vaiheiden täytäntöönpano, johon kuuluu kouluverkon kehittäminen ja siirrettyyn toimeenpanovaltaan perustuvan koulujen budjettijärjestelmän tehostaminen, sekä äskettäin hyväksytyn terveydenhuoltostrategian täytäntöönpano.

| (12) | Bulgarian hallituksen vakauttamisohjelma auttaisi hillitsemään talouden suurta ulkoista ja sisäistä epätasapainoa. Ohjelmassa suunnitellaan erityisesti 1 prosentin rakenteellista vakautusta suhteessa BKT:hen vuosina 2008–2011. Finanssipolitiikan viritys rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella mitattuna on vuonna 2009 rajoittava ja säilyy paljolti neutraalina vuosina 2010 ja 2011. Ohjelman tavoitteena oleva suhdannetasoitetun ylijäämän säilyminen 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen saavutettaneen koko ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(12)

Bulgarian hallituksen vakauttamisohjelma auttaisi hillitsemään talouden suurta ulkoista ja sisäistä epätasapainoa. Ohjelmassa suunnitellaan erityisesti 1 prosentin rakenteellista vakautusta suhteessa BKT:hen vuosina 2008–2011. Finanssipolitiikan viritys rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella mitattuna on vuonna 2009 rajoittava ja säilyy paljolti neutraalina vuosina 2010 ja 2011. Ohjelman tavoitteena oleva suhdannetasoitetun ylijäämän säilyminen 1,5 prosentissa suhteessa BKT:hen saavutettaneen koko ohjelmakaudella.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelmassa pyritään julkisen talouden terveen rahoitusaseman säilyttämiseen koko ohjelmakauden ajan, mikä näkyy siinä, että julkisen talouden huomattavan ylijäämän ennakoidaan jatkuvan. Talouskasvun hidastumisen vuoksi suunnitelluilla rakenteellisilla toimenpiteillä pyritään vahvistamaan talouden kasvumahdollisuuksia. Toimenpiteet ovat Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisia. Sillä varauksella, että nykyisen taloustilanteen epävarmuudesta ja sen vaikutuksista tuloihin aiheutuu heikkenemisriskejä, finanssipolitiikan viritys näyttäisi merkitsevän, että keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva 1,5 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen saavutettaneen koko ohjelmakaudella. Bulgarian on ylläpidettävä kasvua vakavassa ja pitkäaikaisessa talouden maailmanlaajuisessa laskusuhdanteessa. Lisäksi maan olisi toteutettava päättäväisiä toimia suuren ulkoisen vajeen korjaamiseksi, mukaan lukien jatkamalla tiukkaa finanssipolitiikkaa ja hillitsemällä julkisen sektorin palkkojen nousua. Lisäksi Bulgarian on parannettava julkisten menojen laatua lisäämällä hallinnollisia valmiuksia ja nopeuttamalla rakenneuudistuksia.

Edellä esitetyn arvion perusteella ja ottaen huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen Bulgariaa kehotetaan:

| i) | jatkamaan edelleen tiukkaa finanssipolitiikkaa ja julkisen talouden terveen rahoitusaseman ylläpitämistä rajoittamalla menojen kasvua tavoitteena nykyisen ulkoisen epätasapainon hillitseminen ja mahdollisen tulovajeen ehkäiseminen; |
| --- | --- |

i)

jatkamaan edelleen tiukkaa finanssipolitiikkaa ja julkisen talouden terveen rahoitusaseman ylläpitämistä rajoittamalla menojen kasvua tavoitteena nykyisen ulkoisen epätasapainon hillitseminen ja mahdollisen tulovajeen ehkäiseminen;

| ii) | hillitsemään julkisen sektorin palkkojen nousua yleisen palkkamaltin edistämiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

hillitsemään julkisen sektorin palkkojen nousua yleisen palkkamaltin edistämiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi;

| iii) | tehostamaan entisestään julkisten varojen käyttöä erityisesti täysimääräisellä ohjelmabudjetoinnilla, parantamalla hallinnollisia valmiuksia ja uudistamalla työ- ja tuotemarkkinoita sekä koulutusta ja terveydenhuoltoa tuottavuuden kasvattamiseksi. |
| --- | --- |

iii)

tehostamaan entisestään julkisten varojen käyttöä erityisesti täysimääräisellä ohjelmabudjetoinnilla, parantamalla hallinnollisia valmiuksia ja uudistamalla työ- ja tuotemarkkinoita sekä koulutusta ja terveydenhuoltoa tuottavuuden kasvattamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2008 | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| KOM tammikuu 2009 | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2008 | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| KOM tammikuu 2009 (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| KOM tammikuu 2009 | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| KOM tammikuu 2009 | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| KOM tammikuu 2009 | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| KOM tammikuu 2009 | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM tammikuu 2009 | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) (9) | LO joulukuu 2008 | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2007 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | tieto puuttuu |
| Lähde:

  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2008

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

KOM tammikuu 2009

6,2

6,4

1,8

2,5

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

6,4

6,4

6,8

6,9

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2008

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

KOM tammikuu 2009

7,6

12,0

5,4

4,8

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

7,2

6,9

4,4

3,7

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2008

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

KOM tammikuu 2009 (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

0,7

– 0,1

– 0,6

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008 (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

KOM tammikuu 2009

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

tieto puuttuu

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

KOM tammikuu 2009

41,6

41,4

40,8

40,9

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

42,2

43,7

43,9

43,9

tieto puuttuu

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

KOM tammikuu 2009

41,5

38,2

38,8

38,9

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

39,1

40,7

40,9

41,0

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

KOM tammikuu 2009

0,1

3,2

2,0

2,0

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

3,1

3,0

3,0

3,0

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

KOM tammikuu 2009

1,1

4,1

2,8

2,7

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

4,3

4,0

4,0

4,0

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM tammikuu 2009

– 0,8

2,2

2,1

2,8

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

2,8

3,1

3,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM tammikuu 2009

2,5

2,2

2,1

2,8

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

2,9

3,1

3,3

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen) (9)

LO joulukuu 2008

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

KOM tammikuu 2009

18,2

13,8

12,2

10,7

tieto puuttuu

LO joulukuu 2007

19,8

18,3

17,4

16,9

tieto puuttuu

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bulgarian viranomaiset toimittivat 23. joulukuuta 2008 ohjelman täydennyksen, jossa esitetään talouden laskusuhdanteen vuoksi toteutettavat toimenpiteet. Täydennykseen ei sisältynyt lähentymisohjelmassa esitetyn finanssi- ja rakennepolitiikan merkittäviä muutoksia, ja julkisen talouden ennusteet pysyivät muuttumattomina.

(3)  Arvioinnissa otetaan huomioon ennen kaikkea komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(4)  Erityisesti puuttuu joitakin pitkän aikavälin kestävyyttä koskevia tietoja.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,0 % vuonna 2007, 6,3 % vuonna 2008 ja 6,0 % vuosina 2009 ja 2010.

(7)  Vuoden 2007 nettoluotonottoa koskeva ero ohjelman nykyisessä tarkistuksessa ja komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteessa heijastaa eroa tavaroiden ja palveluiden osuudessa.

(8)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Ohjelmien mukaiset suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella. Uusimmassa tarkistuksessa ei ole ennakoitu kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä ohjelmakaudella komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan; kertaluonteiset toimenpiteet olivat 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen (menopuolella) vuonna 2007.

(9)  Ohjelmassa olevat erot ennusteissa velan suhteesta BKT:hen verrattuna komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteeseen johtuvat lähes kokonaan rahoitusomaisuuden kertymää koskevista suuremmista ennusteista, joita komission yksiköt eivät ota huomioon oletuksessa, että politiikka säilyy ennallaan.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/6

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Tšekin tasavallan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

(2009/C 62/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Tšekin tasavallan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011. Neuvosto toteaa, että marraskuussa 2008 toimitettu ohjelma ja joulukuussa 2008 toimitettu lisäys vaikuttavat perusteettoman optimistisilta epäedulliseen makrotaloudelliseen kehitykseen nähden. Se toteaa myös, että 16 päivänä helmikuuta 2009 ilmoitettiin toisesta elvytystoimenpidepaketista, jota ei oteta huomioon tässä arvioinnissa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Tšekin tasavallan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011. Neuvosto toteaa, että marraskuussa 2008 toimitettu ohjelma ja joulukuussa 2008 toimitettu lisäys vaikuttavat perusteettoman optimistisilta epäedulliseen makrotaloudelliseen kehitykseen nähden. Se toteaa myös, että 16 päivänä helmikuuta 2009 ilmoitettiin toisesta elvytystoimenpidepaketista, jota ei oteta huomioon tässä arvioinnissa.

| (2) | Kolmen nopean kasvun vuoden jälkeen Tšekin talouskasvu on hidastunut vuonna 2008, ja se hidastunee lisää vuonna 2009. Maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin vuoksi heikentynyt ulkomaankysyntä hidastaa erittäin avoimen Tšekin talouden viennin kasvua. Lisäksi kotimaankysyntä, erityisesti investoinnit, heikkenee ulkomaisten suorien investointien vähentyessä, luottoehtojen kiristyessä ja yritysten ja kuluttajien luottamuksen horjuessa. Hallitus on talouskasvun hidastumisen seurauksena ottanut vuoden 2009 talousarviossa käyttöön talouden elvyttämiseen tähtäävän finanssipoliittisen elvytyspaketin, johon sisältyy useita tulo- ja menopuolen toimenpiteitä. Niiden tarkoituksena on edistää kotimaankysyntää ja tukea yrityksiä laskusuhdanteen aikana. Vuodesta 2010 alkaen talouden odotetaan palautuvan asteittain ulkoisen ympäristön kohenemisen myötä. Kasvu ei kuitenkaan palautune kriisiä edeltäneisiin korkeisiin lukuihin. Se saattaa olla haitallista julkiselle taloudelle, joka on viime vuosina hyötynyt tulojen huomattavasta kasvusta. Melko alhaisesta julkisen talouden vajeesta ja velasta huolimatta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen huolenaihe väestön nopean ikääntymisen aiheuttamien riskien vuoksi. Tšekin kansallispankki höllensi rahapolitiikkaa vuoden 2008 jälkipuoliskolla peräkkäisillä korkotason alennuksilla (3,75 prosentista heinäkuussa 2008 2,25 prosenttiin joulukuussa 2008). Tšekin korunan nimellinen efektiivinen valuuttakurssi heikkeni hieman (1,3 prosenttia) vuonna 2008. |
| --- | --- |

(2)

Kolmen nopean kasvun vuoden jälkeen Tšekin talouskasvu on hidastunut vuonna 2008, ja se hidastunee lisää vuonna 2009. Maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin vuoksi heikentynyt ulkomaankysyntä hidastaa erittäin avoimen Tšekin talouden viennin kasvua. Lisäksi kotimaankysyntä, erityisesti investoinnit, heikkenee ulkomaisten suorien investointien vähentyessä, luottoehtojen kiristyessä ja yritysten ja kuluttajien luottamuksen horjuessa. Hallitus on talouskasvun hidastumisen seurauksena ottanut vuoden 2009 talousarviossa käyttöön talouden elvyttämiseen tähtäävän finanssipoliittisen elvytyspaketin, johon sisältyy useita tulo- ja menopuolen toimenpiteitä. Niiden tarkoituksena on edistää kotimaankysyntää ja tukea yrityksiä laskusuhdanteen aikana. Vuodesta 2010 alkaen talouden odotetaan palautuvan asteittain ulkoisen ympäristön kohenemisen myötä. Kasvu ei kuitenkaan palautune kriisiä edeltäneisiin korkeisiin lukuihin. Se saattaa olla haitallista julkiselle taloudelle, joka on viime vuosina hyötynyt tulojen huomattavasta kasvusta. Melko alhaisesta julkisen talouden vajeesta ja velasta huolimatta julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys on edelleen huolenaihe väestön nopean ikääntymisen aiheuttamien riskien vuoksi. Tšekin kansallispankki höllensi rahapolitiikkaa vuoden 2008 jälkipuoliskolla peräkkäisillä korkotason alennuksilla (3,75 prosentista heinäkuussa 2008 2,25 prosenttiin joulukuussa 2008). Tšekin korunan nimellinen efektiivinen valuuttakurssi heikkeni hieman (1,3 prosenttia) vuonna 2008.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2008 4,4 prosentista 3,7 prosenttiin vuonna 2009, jonka jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 4,8 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Käytettävissä olevien tietojen perusteella (2) se näyttää perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin vuonna 2007 ja sen jälkeen erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin, erityisesti ulkoisen rahoitusaseman keskipitkän aikavälin optimistisen kehityksen vuoksi. Tämä on kuitenkin nähtävä suhteessa ohjelman aikarajaan, joka oli 1 päivänä lokakuuta 2008, sekä sen jälkeiseen talouden kehitykseen.
  Erityisesti Tšekin pääkauppakumppanien talousnäkymien viime kuukausina tapahtuneesta nopeasta heikkenemisestä johtuen viennin ennustetaan vähenevän paljon jyrkemmin ja elpyvän ohjelmassa ennustettua hitaammin. Lisäksi taloustilanteen nopea käänne perustuu siihen oletukseen, että kriisi ei vaikuta potentiaaliseen kasvuun, mikä ei vaikuta kovin todennäköiseltä sitä taustaa vasten, että investointien kasvu hidastunee, erityisesti myös ulkomaisten suorien investointien osalta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2008 4,4 prosentista 3,7 prosenttiin vuonna 2009, jonka jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 4,8 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Käytettävissä olevien tietojen perusteella (2) se näyttää perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin vuonna 2007 ja sen jälkeen erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin, erityisesti ulkoisen rahoitusaseman keskipitkän aikavälin optimistisen kehityksen vuoksi. Tämä on kuitenkin nähtävä suhteessa ohjelman aikarajaan, joka oli 1 päivänä lokakuuta 2008, sekä sen jälkeiseen talouden kehitykseen.

Erityisesti Tšekin pääkauppakumppanien talousnäkymien viime kuukausina tapahtuneesta nopeasta heikkenemisestä johtuen viennin ennustetaan vähenevän paljon jyrkemmin ja elpyvän ohjelmassa ennustettua hitaammin. Lisäksi taloustilanteen nopea käänne perustuu siihen oletukseen, että kriisi ei vaikuta potentiaaliseen kasvuun, mikä ei vaikuta kovin todennäköiseltä sitä taustaa vasten, että investointien kasvu hidastunee, erityisesti myös ulkomaisten suorien investointien osalta. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (4) | Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ennustettua paljon parempi toteutuma johtuu pääasiassa paremmasta lähtöasetelmasta vuonna 2007 ja hallituksen aikaisemmasta uudistuspaketista. Tämä tasoittui osittain vuoden 2008 vähemmän suotuisan kehityksen vuoksi. Vaikka erityisesti menojen kasvu vastasi pitkälti suunnitelmia, tulojen kasvu jäi hieman alle tavoitteen. Arvonlisäverokertymän lisäys on ollut hieman ennustettua pienempää kulutuksen hidastumisesta johtuen, mikä tasoitti vuonna 2008 toteutetun alv:n alennetun kannan korottamisen vaikutuksia, kun taas välittömät verot ovat vastanneet enemmän hallituksen ennusteita työmarkkinoiden pysyessä vakaina. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ennustettua paljon parempi toteutuma johtuu pääasiassa paremmasta lähtöasetelmasta vuonna 2007 ja hallituksen aikaisemmasta uudistuspaketista. Tämä tasoittui osittain vuoden 2008 vähemmän suotuisan kehityksen vuoksi. Vaikka erityisesti menojen kasvu vastasi pitkälti suunnitelmia, tulojen kasvu jäi hieman alle tavoitteen. Arvonlisäverokertymän lisäys on ollut hieman ennustettua pienempää kulutuksen hidastumisesta johtuen, mikä tasoitti vuonna 2008 toteutetun alv:n alennetun kannan korottamisen vaikutuksia, kun taas välittömät verot ovat vastanneet enemmän hallituksen ennusteita työmarkkinoiden pysyessä vakaina.

| (5) | Julkisen talouden rahoitusasemalle asetettu vuoden 2009 tavoite on – 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun sen komission yksiköiden väliennusteessa ennustetaan olevan – 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elvytyspaketin osana hyväksyttyjen sekä tulo- ja menopuoleen suunnilleen yhtä paljon vaikuttavien harkinnanvaraisten toimenpiteiden arvioitu nettovaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan on noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Nämä toimenpiteet toimivat vastapainona lähentymisohjelman alkuperäiselle rajoittavalle viritykselle. Komission väliennusteen mukaisesti tämä ennakoi noin 0,25 prosentin suuruusluokkaa olevaa lievää elvytystä suhteessa BKT:hen. Automaattisten vakauttajien arvioidaan heikentävän julkisen talouden rahoitusasemaa noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden rahoitusasemalle asetettu vuoden 2009 tavoite on – 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun sen komission yksiköiden väliennusteessa ennustetaan olevan – 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elvytyspaketin osana hyväksyttyjen sekä tulo- ja menopuoleen suunnilleen yhtä paljon vaikuttavien harkinnanvaraisten toimenpiteiden arvioitu nettovaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan on noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Nämä toimenpiteet toimivat vastapainona lähentymisohjelman alkuperäiselle rajoittavalle viritykselle. Komission väliennusteen mukaisesti tämä ennakoi noin 0,25 prosentin suuruusluokkaa olevaa lievää elvytystä suhteessa BKT:hen. Automaattisten vakauttajien arvioidaan heikentävän julkisen talouden rahoitusasemaa noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (6) | Ohjelmassa pyritään saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva rakenteellinen alijäämä (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka on – 1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuoteen 2012 mennessä. Sekä kokonaisrahoitusaseman että rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan menosäästöjen ansiosta kohenevan vuoden 2009 jälkeen, erityisesti koska välituotekäytön ja palkansaajakorvausten ennustetaan vähenevän yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuotta kohden vuosina 2009, 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa pyritään saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva rakenteellinen alijäämä (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka on – 1 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuoteen 2012 mennessä. Sekä kokonaisrahoitusaseman että rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan menosäästöjen ansiosta kohenevan vuoden 2009 jälkeen, erityisesti koska välituotekäytön ja palkansaajakorvausten ennustetaan vähenevän yli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuotta kohden vuosina 2009, 2010 ja 2011.

| (7) | Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä. Julkisen talouden tavoitteiden tukena oleva makrotalouden skenaario näyttää huomattavan suotuisalta. Palkansaajakorvausten ja välituotekäytön väheneminen vuosittain yli 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen saattaa aiheuttaa riskejä julkisten palvelujen yleisen laadun kannalta, jollei toteuteta merkittäviä tehokkuutta lisääviä toimenpiteitä. Sosiaaliturvamaksumenojen ennustetussa supistumisessa ei näytetä otettavan huomioon sitä, että työttömyyskorvaukset todennäköisesti kasvavat, koska työmarkkinatilanteen odotetaan heikentyvän. Tulevat säästöt eivät myöskään välttämättä tasoita finanssipoliittisen elvytyspaketin veronalennuksia. Ohjelman menotavoitteet perustuvat keskipitkän aikavälin menokehyksen enimmäismääriin, jotka on aiemmin ylitetty. Tulot saattavat myös jäädä ennustettua pienemmiksi talouskasvun hidastumisen vuoksi, vaikka ohjelman tuloarviot vaikuttavat varovaisilta. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä. Julkisen talouden tavoitteiden tukena oleva makrotalouden skenaario näyttää huomattavan suotuisalta. Palkansaajakorvausten ja välituotekäytön väheneminen vuosittain yli 0,5 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen saattaa aiheuttaa riskejä julkisten palvelujen yleisen laadun kannalta, jollei toteuteta merkittäviä tehokkuutta lisääviä toimenpiteitä. Sosiaaliturvamaksumenojen ennustetussa supistumisessa ei näytetä otettavan huomioon sitä, että työttömyyskorvaukset todennäköisesti kasvavat, koska työmarkkinatilanteen odotetaan heikentyvän. Tulevat säästöt eivät myöskään välttämättä tasoita finanssipoliittisen elvytyspaketin veronalennuksia. Ohjelman menotavoitteet perustuvat keskipitkän aikavälin menokehyksen enimmäismääriin, jotka on aiemmin ylitetty. Tulot saattavat myös jäädä ennustettua pienemmiksi talouskasvun hidastumisen vuoksi, vaikka ohjelman tuloarviot vaikuttavat varovaisilta.

| (8) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella vuonna 2005 laadittujen ennusteiden mukaan EU:n keskiarvon yläpuolella; näin ollen pitkän aikavälin kestävyyden Tšekin tasavallassa arvioidaan olevan suuressa vaarassa. Eläke- ja terveydenhuoltoalan uudistusten ensimmäinen vaihe on käynnistetty, mikä tulee vähentämään menoja. Molemmilla aloilla tarvitaan kuitenkin lisätoimia, kun otetaan huomioon tasapuolisuus, saatavuus ja kestävyys. Vaikka ohjelmassa arvioitu vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on parantunut selvästi, se johtuu paljolti vuoden 2007 paremmasta lähtöasetelmasta eikä niinkään harkinnanvaraisista toimenpiteistä, ja väestön ikääntymisen vaikutukset korostuvat entisestään. Perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja ikäsidonnaisten menojen vähentämiseen tähtäävien uusien rakenteellisten toimien täytäntöönpano vähentäisivät julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella vuonna 2005 laadittujen ennusteiden mukaan EU:n keskiarvon yläpuolella; näin ollen pitkän aikavälin kestävyyden Tšekin tasavallassa arvioidaan olevan suuressa vaarassa. Eläke- ja terveydenhuoltoalan uudistusten ensimmäinen vaihe on käynnistetty, mikä tulee vähentämään menoja. Molemmilla aloilla tarvitaan kuitenkin lisätoimia, kun otetaan huomioon tasapuolisuus, saatavuus ja kestävyys. Vaikka ohjelmassa arvioitu vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on parantunut selvästi, se johtuu paljolti vuoden 2007 paremmasta lähtöasetelmasta eikä niinkään harkinnanvaraisista toimenpiteistä, ja väestön ikääntymisen vaikutukset korostuvat entisestään. Perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja ikäsidonnaisten menojen vähentämiseen tähtäävien uusien rakenteellisten toimien täytäntöönpano vähentäisivät julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvia riskejä.

| (9) | Tšekki otti vuonna 2004 käyttöön keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen, jossa valtion talousarviolle asetetaan vuositavoitteet kolmeksi vuodeksi. Tavoitteet perustuvat nimellismenojen enimmäismääriin ja tuloarvioihin, jotka on laskettu BKT:n kasvuennusteen perusteella. Alustavat menorajat ovat keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen käyttöönoton jälkeen ylittyneet harkinnanvaraisten menojen lisäämisen vuoksi toteutumissa. Vuosina 2006 ja 2007 menot ylittivät alustavat enimmäismäärät keskimäärin 7 prosentilla. Tšekillä on suunnitteilla useita muutoksia, joiden tarkoituksena on parantaa budjettihallintoa ja tehostaa veronkantoa. Tuotanto- ja tavoitesuuntautunut budjetointi on otettu käyttöön tammikuussa 2009. Verojärjestelmän integroitumista ja yksinkertaistamista lisätään vuoden 2010 tammikuusta alkaen, ja valtiovarainministeriön työtä helpotetaan uudenaikaistamalla hallinnollista tukea, jota varten avattiin tarjouskilpailut vuonna 2008. Toimenpiteillä parannetaan talousarvion toteuttamista, kun taas menokatoissa pitäytyminen riippuu myöhemmistä harkinnanvaraisista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(9)

Tšekki otti vuonna 2004 käyttöön keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen, jossa valtion talousarviolle asetetaan vuositavoitteet kolmeksi vuodeksi. Tavoitteet perustuvat nimellismenojen enimmäismääriin ja tuloarvioihin, jotka on laskettu BKT:n kasvuennusteen perusteella. Alustavat menorajat ovat keskipitkän aikavälin talousarviokehyksen käyttöönoton jälkeen ylittyneet harkinnanvaraisten menojen lisäämisen vuoksi toteutumissa. Vuosina 2006 ja 2007 menot ylittivät alustavat enimmäismäärät keskimäärin 7 prosentilla. Tšekillä on suunnitteilla useita muutoksia, joiden tarkoituksena on parantaa budjettihallintoa ja tehostaa veronkantoa. Tuotanto- ja tavoitesuuntautunut budjetointi on otettu käyttöön tammikuussa 2009. Verojärjestelmän integroitumista ja yksinkertaistamista lisätään vuoden 2010 tammikuusta alkaen, ja valtiovarainministeriön työtä helpotetaan uudenaikaistamalla hallinnollista tukea, jota varten avattiin tarjouskilpailut vuonna 2008. Toimenpiteillä parannetaan talousarvion toteuttamista, kun taas menokatoissa pitäytyminen riippuu myöhemmistä harkinnanvaraisista toimenpiteistä.

| (10) | Tšekki on toteuttanut useita toimenpiteitä finanssikriisin vuoksi muun muassa korottamalla Tšekin vientipankin (Czech Export Bank), vientitakaus- ja vakuutuslaitoksen (Export Guarantee and Insurance Corporation) sekä Tšekin ja Määrin takaus- ja kehityspankin (Czech-Moravian Guarantee and Development Bank) pääomaa yhteensä 2 miljardilla Tšekin korunalla. Kyseisten laitosten pääoman korottaminen auttaa vientiyrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä. Lisäksi pankkitalletusten suoja nostettiin 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Tšekki on toteuttanut useita toimenpiteitä finanssikriisin vuoksi muun muassa korottamalla Tšekin vientipankin (Czech Export Bank), vientitakaus- ja vakuutuslaitoksen (Export Guarantee and Insurance Corporation) sekä Tšekin ja Määrin takaus- ja kehityspankin (Czech-Moravian Guarantee and Development Bank) pääomaa yhteensä 2 miljardilla Tšekin korunalla. Kyseisten laitosten pääoman korottaminen auttaa vientiyrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä. Lisäksi pankkitalletusten suoja nostettiin 50 000 EUR.

| (11) | Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Tšekki on hyväksynyt elvytystoimenpiteitä sisältävän suunnitelman. Kokonaisuudessaan lievästi kasvuhakuisen finanssipolitiikan puitteissa nämä toimenpiteet ovat makrotalouden tilanteen kannalta riittäviä, kun otetaan huomioon väestön nopeasta ikääntymisestä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvien riskien edellyttämä laajempi talouden vakauttamispyrkimys. Tšekin viranomaisten toteuttamia elvytystoimia voidaan pitää Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisina, koska ne ovat oikein ajoitettuja ja kohdennettuja.
  Työntekijöiden maksamien sosiaaliturvamaksujen alentamisella 1,5 prosenttiyksiköllä (joka ei tosin ole helposti peruttavissa) tuetaan kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja. Toimenpide vaikuttaa myös rakenteellisesti työmarkkinoihin, koska se lisää tarjontaa ja paineita alentaa bruttopalkkoja. Lisäksi liikenteen infrastruktuurista vastaavan valtion rahaston tekemä päätös investoida rakentamiseen ja infrastruktuurien uudenaikaistamiseen auttanee ylläpitämään työllisyyttä ja kokonaiskysyntää. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. Huonontuneiden taloudellisten tulevaisuudennäkymien vuoksi hallitus ilmoitti 16 päivänä helmikuuta 2009 toisesta toimenpidepaketista. |
| --- | --- |

(11)

Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Tšekki on hyväksynyt elvytystoimenpiteitä sisältävän suunnitelman. Kokonaisuudessaan lievästi kasvuhakuisen finanssipolitiikan puitteissa nämä toimenpiteet ovat makrotalouden tilanteen kannalta riittäviä, kun otetaan huomioon väestön nopeasta ikääntymisestä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheutuvien riskien edellyttämä laajempi talouden vakauttamispyrkimys. Tšekin viranomaisten toteuttamia elvytystoimia voidaan pitää Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisina, koska ne ovat oikein ajoitettuja ja kohdennettuja.

Työntekijöiden maksamien sosiaaliturvamaksujen alentamisella 1,5 prosenttiyksiköllä (joka ei tosin ole helposti peruttavissa) tuetaan kotitalouksien käytettävissä olevia tuloja. Toimenpide vaikuttaa myös rakenteellisesti työmarkkinoihin, koska se lisää tarjontaa ja paineita alentaa bruttopalkkoja. Lisäksi liikenteen infrastruktuurista vastaavan valtion rahaston tekemä päätös investoida rakentamiseen ja infrastruktuurien uudenaikaistamiseen auttanee ylläpitämään työllisyyttä ja kokonaiskysyntää. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. Huonontuneiden taloudellisten tulevaisuudennäkymien vuoksi hallitus ilmoitti 16 päivänä helmikuuta 2009 toisesta toimenpidepaketista.

| (12) | Ennakoitu finanssipolitiikan viritys on komission yksiköiden tammikuun väliennusteen mukaan lievästi elvyttävä vuonna 2009, mikä johtuu julkisen sektorin palkkojen poikkeuksellisesta korotuksesta. Rakenteellinen rahoitusasema paranee vuoden 2009 jälkeen paljolti menojen hillitsemisen ansiosta. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen voi olla vaikeaa ilman lisätoimenpiteitä, kun otetaan huomioon ohjelman suotuisat makrotalouden oletukset, ja ilman konkreettisia toimia suunniteltujen menoleikkausten tukemiseksi. |
| --- | --- |

(12)

Ennakoitu finanssipolitiikan viritys on komission yksiköiden tammikuun väliennusteen mukaan lievästi elvyttävä vuonna 2009, mikä johtuu julkisen sektorin palkkojen poikkeuksellisesta korotuksesta. Rakenteellinen rahoitusasema paranee vuoden 2009 jälkeen paljolti menojen hillitsemisen ansiosta. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen voi olla vaikeaa ilman lisätoimenpiteitä, kun otetaan huomioon ohjelman suotuisat makrotalouden oletukset, ja ilman konkreettisia toimia suunniteltujen menoleikkausten tukemiseksi.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että Tšekin julkisen talouden alijäämä on ollut viime vuosina melko vähäinen, ja velkasuhde on ollut puolestaan alle 30 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle 60 prosentin viitearvon. Lievästi kasvuhakuinen finanssipolitiikka — elvytystoimet mukaan lukien — vaikuttaa asianmukaiselta ottaen huomioon talouden laskusuhdanteen ja on Euroopan talouden elvytysohjelman mukainen; se vaikuttaa kuitenkin julkiseen talouteen. Lisäksi julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy riskejä, erityisesti suotuisiksi arvioitujen kasvuoletusten, vuodesta 2009 alkaen toteutettaviksi suunniteltujen menojen tukemiseen tarkoitettujen konkreettisten toimien puuttumisen ja keskipitkän aikavälin talousarviokehyksessä asetettujen menokattojen aiempina vuosina tapahtuneiden ylitysten vuoksi. Väestön nopeasta ikääntymisestä johtuen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen on edelleen kiinnitettävä huomiota. Kaiken kaikkiaan nämä riskit osoittavat finanssipolitiikan keskipitkän aikavälin vakauttamisen sekä rakenneuudistusten jatkamisen olevan tarpeen.

Ottaen huomioon edellä esitetty ja lisäksi tarve varmistaa kestävä lähentyminen Tšekin tasavaltaa kehotetaan:

| i) | toteuttamaan vuoden 2009 finanssipoliittiset suunnitelmat elvytystoimenpiteineen Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti ja vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan vuoden 2009 finanssipoliittiset suunnitelmat elvytystoimenpiteineen Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti ja vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa;

| ii) | toteuttamaan vuonna 2010 ja sen jälkeen merkittäviä rakenteellisia vakauttamistoimia keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi ja turvaamaan julkisen talouden strategia menojen supistamiseen tähtäävillä erityistoimenpiteillä vuosina 2010–2011; |
| --- | --- |

ii)

toteuttamaan vuonna 2010 ja sen jälkeen merkittäviä rakenteellisia vakauttamistoimia keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi ja turvaamaan julkisen talouden strategia menojen supistamiseen tähtäävillä erityistoimenpiteillä vuosina 2010–2011;

| iii) | jatkamaan tarvittavia eläke- ja terveydenhuoltouudistuksia väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua silmällä pitäen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi. |
| --- | --- |

iii)

jatkamaan tarvittavia eläke- ja terveydenhuoltouudistuksia väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua silmällä pitäen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2008 | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | — |
| LO marraskuu 2007 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2008 | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | — |
| LO marraskuu 2007 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | — |
| Tuotantokuilu (4)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM tammikuu 2009 (5) | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | — |
| LO marraskuu 2007 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | — |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| KOM tammikuu 2009 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | — |
| LO marraskuu 2007 | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | — |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | — |
| LO marraskuu 2007 | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| KOM tammikuu 2009 | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM tammikuu 2009 | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | — |
| LO marraskuu 2007 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | — |
| Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2008

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

KOM tammikuu 2009

6,0

4,2

1,7

2,3

—

LO marraskuu 2007

5,9

5,0

5,1

5,3

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2008

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

KOM tammikuu 2009

3,0

6,3

2,6

2,3

—

LO marraskuu 2007

2,4

3,9

2,3

2,1

—

Tuotantokuilu (4)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2008

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

KOM tammikuu 2009 (5)

3,7

3,4

0,7

– 1,1

—

LO marraskuu 2007

1,8

1,4

0,7

0,5

—

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

KOM tammikuu 2009

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

—

LO marraskuu 2007

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

KOM tammikuu 2009

41,6

40,7

40,7

41,1

—

LO marraskuu 2007

39,8

39,5

38,1

37,1

—

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

KOM tammikuu 2009

42,6

42,0

43,2

43,4

—

LO marraskuu 2007

43,3

42,4

40,7

39,4

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

KOM tammikuu 2009

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

—

LO marraskuu 2007

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

KOM tammikuu 2009

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

—

LO marraskuu 2007

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

KOM tammikuu 2009

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

—

LO marraskuu 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

—

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM tammikuu 2009

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

—

LO marraskuu 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

KOM tammikuu 2009

28,9

27,9

29,4

30,6

—

LO marraskuu 2007

30,4

30,3

30,2

30,0

—

Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Erityisesti vuodelta 2011 ei ole annettu tietoja julkisen sektorin tehtäväluokituksesta (COFOG) eikä julkisen talouden velkaan liittyvästä likvidistä rahoitusomaisuudesta ja nettorahoitusvelasta, mikä vaikeuttaa ohjelman puolueetonta arviointia.

(4)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(5)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,5 % vuonna 2007, 4,5 % vuonna 2008, 4,4 % vuonna 2009 ja 4,2 % vuonna 2010.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat uusimman ohjelman mukaan 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008, mutta komission yksiköiden tammikuun väliennusteessa ne jaettiin tavanomaisiin menoluokkiin, koska erät ovat julkisen talouden toistuvia pieniä menoeriä.

Lähde:

Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/11

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 62/03)

| Päätöksen tekopäivä | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 23/08 |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Oikeusperusta | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | — |
| Talousarvio | — |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 31.12.2010 saakka |
| Toimiala | Kaikki toimialat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | — |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

27.2.2009

Tuen numero

N 23/08

Jäsenvaltio

Ranska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Oikeusperusta

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

—

Talousarvio

—

Tuen intensiteetti

—

Kesto

31.12.2010 saakka

Toimiala

Kaikki toimialat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

—

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 18.12.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 344/08 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | Groot Amsterdam |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Oikeusperusta | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Riskipääoma, Tutkimus- ja kehitystyö, Pk-yritykset |
| Tuen muoto | Riskipääoman tarjoaminen |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 7 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 14.12.2019 saakka |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

Päätöksen tekopäivä

18.12.2008

Tuen numero

N 344/08

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

Groot Amsterdam

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Oikeusperusta

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Riskipääoma, Tutkimus- ja kehitystyö, Pk-yritykset

Tuen muoto

Riskipääoman tarjoaminen

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 7 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

14.12.2019 saakka

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 426/08 |
| Jäsenvaltio | Latvia |
| Alue | 87(3)(a) |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Oikeusperusta | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Aluekehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 42,32 milj. LVL |
| Tuen intensiteetti | 50 % |
| Kesto | 31.12.2013 saakka |
| Toimiala | Energia |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Päätöksen tekopäivä

11.2.2009

Tuen numero

N 426/08

Jäsenvaltio

Latvia

Alue

87(3)(a)

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Oikeusperusta

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Aluekehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 42,32 milj. LVL

Tuen intensiteetti

50 %

Kesto

31.12.2013 saakka

Toimiala

Energia

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 428/08 |
| Jäsenvaltio | Latvia |
| Alue | 87(3)(a) |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Oikeusperusta | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Aluekehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 17,34 milj. LVL |
| Tuen intensiteetti | 50 % |
| Kesto | 31.12.2013 saakka |
| Toimiala | Energia |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Päätöksen tekopäivä

11.2.2009

Tuen numero

N 428/08

Jäsenvaltio

Latvia

Alue

87(3)(a)

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Oikeusperusta

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Aluekehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 17,34 milj. LVL

Tuen intensiteetti

50 %

Kesto

31.12.2013 saakka

Toimiala

Energia

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 15.12.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 431/08 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Oikeusperusta | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tutkimus- ja kehitystyö |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellut vuosikustannukset: 190 milj. EUR
  Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 950 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 80 % |
| Kesto | 31.12.2013 saakka |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

Päätöksen tekopäivä

15.12.2008

Tuen numero

N 431/08

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Luftfahrtforschungsprogramm

Oikeusperusta

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tutkimus- ja kehitystyö

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 190 milj. EUR

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 950 milj. EUR

Tuen intensiteetti

80 %

Kesto

31.12.2013 saakka

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/15

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 62/04)

Komissio päätti 4. maaliskuuta 2009 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain saksan kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5049. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5049. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/16

---

Neuvoston päätelmiksi annettu 27 päivänä marraskuuta 2008 yhteisestä työskentelystrategiasta ja konkreettisista toimenpiteistä tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi

(2009/C 62/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

PANNEN MERKILLE SEURAAVAA:

| — | Euroopan unionin yhtenä tavoitteena on asteittain toteuttaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue toteuttamalla jäsenvaltioiden välisiä yhteisiä toimia poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla. |
| --- | --- |

—

Euroopan unionin yhtenä tavoitteena on asteittain toteuttaa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue toteuttamalla jäsenvaltioiden välisiä yhteisiä toimia poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla.

| — | Euroopan keskeisiin tehtäviin kuuluu eurooppalaisten suojeleminen. Unionin on näin ollen pystyttävä havaitsemaan rikollisuuden uudet muodot ja mukauttamaan toimintansa voidakseen toteuttaa nopeasti vastatoimia. |
| --- | --- |

—

Euroopan keskeisiin tehtäviin kuuluu eurooppalaisten suojeleminen. Unionin on näin ollen pystyttävä havaitsemaan rikollisuuden uudet muodot ja mukauttamaan toimintansa voidakseen toteuttaa nopeasti vastatoimia.

| — | Internet-rikosten määrä on kasvanut jatkuvasti viime vuosina, ja ne ovat entistä kansainvälisempiä, koska internet poistaa kaikki rajat. |
| --- | --- |

—

Internet-rikosten määrä on kasvanut jatkuvasti viime vuosina, ja ne ovat entistä kansainvälisempiä, koska internet poistaa kaikki rajat.

| — | Tampereella lokakuussa 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa painopisteeksi vahvistettiin strategia, jolla on tarkoitus torjua järjestäytynyttä rikollisuutta ja tietotekniikkarikollisuutta. Painopiste on vahvistanut paikkansa lukuisissa Euroopan unionin toimielinten töissä, joista mainittakoon ennen kaikkea 22. toukokuuta 2007 annettu komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle ”Tavoitteena yleinen toimintalinja tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi” ja tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä 24. helmikuuta 2005 tehty puitepäätös 2005/222/YOS (1), jonka komissio aikoo ajantasaistaa vuonna 2009. |
| --- | --- |

—

Tampereella lokakuussa 1999 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa painopisteeksi vahvistettiin strategia, jolla on tarkoitus torjua järjestäytynyttä rikollisuutta ja tietotekniikkarikollisuutta. Painopiste on vahvistanut paikkansa lukuisissa Euroopan unionin toimielinten töissä, joista mainittakoon ennen kaikkea 22. toukokuuta 2007 annettu komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle ”Tavoitteena yleinen toimintalinja tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi” ja tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä 24. helmikuuta 2005 tehty puitepäätös 2005/222/YOS (1), jonka komissio aikoo ajantasaistaa vuonna 2009.

| — | Komissio arvioi 15. syyskuuta 2010 mennessä tietojen säilyttämisestä 15. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/24/EY täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

—

Komissio arvioi 15. syyskuuta 2010 mennessä tietojen säilyttämisestä 15. maaliskuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/24/EY täytäntöönpanoa.

| — | Komissio ja Euroopan neuvosto ovat jo toteuttaneet toimia vahvistaakseen viranomaisten ja yksityissektorin välistä kumppanuutta tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi. |
| --- | --- |

—

Komissio ja Euroopan neuvosto ovat jo toteuttaneet toimia vahvistaakseen viranomaisten ja yksityissektorin välistä kumppanuutta tietoverkkorikollisuuden torjumiseksi.

| — | Komissio aikoo esittää tiedonannon tulevista painopisteistä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla Euroopassa ennen seuraavaa pitkän aikavälin ohjelmaa (2010–2014), ja siinä on tarkoitus käsitellä tietoverkkorikollisuuden torjuntaa. |
| --- | --- |

—

Komissio aikoo esittää tiedonannon tulevista painopisteistä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla Euroopassa ennen seuraavaa pitkän aikavälin ohjelmaa (2010–2014), ja siinä on tarkoitus käsitellä tietoverkkorikollisuuden torjuntaa.

| — | Neuvosto on antanut päätelmät sellaisten kansallisten mekanismien perustamisesta, joilla voidaan saada aikaan eurooppalainen alusta internet-rikoksista ilmoittamista varten (2); päätelmien antaminen on osoitus siitä, että lainvalvontayhteistyötä aiotaan tehostaa antamalla lainvalvontaviranomaisille huomattavat ja tehokkaat resurssit. |
| --- | --- |

—

Neuvosto on antanut päätelmät sellaisten kansallisten mekanismien perustamisesta, joilla voidaan saada aikaan eurooppalainen alusta internet-rikoksista ilmoittamista varten (2); päätelmien antaminen on osoitus siitä, että lainvalvontayhteistyötä aiotaan tehostaa antamalla lainvalvontaviranomaisille huomattavat ja tehokkaat resurssit.

| — | Lopuksi todettakoon, että tietoverkkorikollisuuden torjuntaa koskevan kokonaisvaltaisen ohjelman laadinta vaikuttaa sopivimmalta työskentelymenetelmältä unionin tasolla ratkaisujen löytämiseksi kaikkiin niihin kysymyksiin, joita tällä alalla tulee esille nyt ja todennäköisesti myös lähitulevaisuudessa, ja näiden ratkaisujen toteutuksen seuraamiseksi. |
| --- | --- |

—

Lopuksi todettakoon, että tietoverkkorikollisuuden torjuntaa koskevan kokonaisvaltaisen ohjelman laadinta vaikuttaa sopivimmalta työskentelymenetelmältä unionin tasolla ratkaisujen löytämiseksi kaikkiin niihin kysymyksiin, joita tällä alalla tulee esille nyt ja todennäköisesti myös lähitulevaisuudessa, ja näiden ratkaisujen toteutuksen seuraamiseksi.

NEUVOSTO

| 1. | KATSOO, että on tärkeää torjua tietoverkkorikollisuutta sen eri muodoissa ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota määrittelemään yhteisen työskentelystrategian ottaen huomioon tietoverkkorikollisuudesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen sisällön.
  Tällä strategialla pitäisi voida vastata entistä tehokkaammin sähköisten tietoverkkojen avulla tehtyihin moninaisiin rikoksiin. Näillä rikoksilla on niinkin huolestuttavia ilmenemismuotoja kuin lapsipornografia, kaikenlainen seksuaalinen väkivalta ja 13. kesäkuuta 2002 tehdyssä puitepäätöksessä 2002/475/YOS määritellyt terroriteot.
  Strategian pitäisi myös osaltaan vastata sähköisiin tietoverkkoihin kohdistuviin erityisuhkiin (tietojärjestelmiin suunnatut laajamittaiset iskut).
  Lisäksi strategiassa olisi käsiteltävä perinteisten internet-rikollisuuden muotojen, kuten väärän henkilöllisyyden käytön, vilpillisen kaupankäynnin, talousrikosten ja laittoman internet-kaupan, etenkin huumausaine- ja asekaupan, torjumiskeinoja. |
| --- | --- |

1.

KATSOO, että on tärkeää torjua tietoverkkorikollisuutta sen eri muodoissa ja kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota määrittelemään yhteisen työskentelystrategian ottaen huomioon tietoverkkorikollisuudesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen sisällön.

Tällä strategialla pitäisi voida vastata entistä tehokkaammin sähköisten tietoverkkojen avulla tehtyihin moninaisiin rikoksiin. Näillä rikoksilla on niinkin huolestuttavia ilmenemismuotoja kuin lapsipornografia, kaikenlainen seksuaalinen väkivalta ja 13. kesäkuuta 2002 tehdyssä puitepäätöksessä 2002/475/YOS määritellyt terroriteot.

Strategian pitäisi myös osaltaan vastata sähköisiin tietoverkkoihin kohdistuviin erityisuhkiin (tietojärjestelmiin suunnatut laajamittaiset iskut).

Lisäksi strategiassa olisi käsiteltävä perinteisten internet-rikollisuuden muotojen, kuten väärän henkilöllisyyden käytön, vilpillisen kaupankäynnin, talousrikosten ja laittoman internet-kaupan, etenkin huumausaine- ja asekaupan, torjumiskeinoja.

| 2. | KATSOO, että tehokas reagointi näihin sähköisiin verkkoihin liittyvin erilaisiin uhkiin edellyttää seuraavia horisontaalisia toimenpiteitä:






  a) | Vahvistetaan viranomaisten ja yksityissektorin välistä kumppanuutta, jotta voidaan yhdessä kehittää menetelmiä rikollisesta toiminnasta aiheutuvien vahinkojen havaitsemiseen ja ennaltaehkäisyyn sekä menetelmiä, joilla rikosten kohteeksi joutuneet yritykset voivat välittää rikosten yleisyyttä koskevia merkityksellisiä tietoja lainvalvontaviranomaisille. Erityisesti suositellaan, että komissio osallistuisi niiden suuntaviivojen kehittämiseen, jotka hyväksyttiin Euroopan neuvoston johdolla 1. ja 2. huhtikuuta 2008 kokoontuneessa tietoverkkorikollisuuden torjuntaa koskevaa maailmanlaajuista yhteistyötä käsitelleessä konferenssissa ja joiden tarkoituksena on parantaa viranomaisten ja yksityissektorin välistä kumppanuutta tietoverkkorikollisuuden torjunnassa. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille liitteessä olevat suositukset, jotka annettiin komission 25. ja 26. syyskuuta 2008 järjestämän asiantuntijakokouksen päätteeksi. |
| --- | --- | --- |

2.

KATSOO, että tehokas reagointi näihin sähköisiin verkkoihin liittyvin erilaisiin uhkiin edellyttää seuraavia horisontaalisia toimenpiteitä:

a)

Vahvistetaan viranomaisten ja yksityissektorin välistä kumppanuutta, jotta voidaan yhdessä kehittää menetelmiä rikollisesta toiminnasta aiheutuvien vahinkojen havaitsemiseen ja ennaltaehkäisyyn sekä menetelmiä, joilla rikosten kohteeksi joutuneet yritykset voivat välittää rikosten yleisyyttä koskevia merkityksellisiä tietoja lainvalvontaviranomaisille. Erityisesti suositellaan, että komissio osallistuisi niiden suuntaviivojen kehittämiseen, jotka hyväksyttiin Euroopan neuvoston johdolla 1. ja 2. huhtikuuta 2008 kokoontuneessa tietoverkkorikollisuuden torjuntaa koskevaa maailmanlaajuista yhteistyötä käsitelleessä konferenssissa ja joiden tarkoituksena on parantaa viranomaisten ja yksityissektorin välistä kumppanuutta tietoverkkorikollisuuden torjunnassa. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille liitteessä olevat suositukset, jotka annettiin komission 25. ja 26. syyskuuta 2008 järjestämän asiantuntijakokouksen päätteeksi.

| b) | Lisätään tietoverkkorikollisuuden torjuntaan Euroopassa osallistuvien toimijoiden tietämystä ja koulutusta. Olisi aiheellista perustaa esimerkiksi tietoverkkorikollisuuden torjuntaan osallistuvien poliisipäälliköiden verkosto. Tällaisella aloitteella voitaisiin varmasti täydentää alalla toimivien asiantuntijaryhmien työskentelyä, koska se ei käsittelisi pelkästään tulevaisuuden riskejä, vaan myös vakavissa tapauksissa toteutettavien kiireellisten toimien edellyttämiä menettelyjä, kuten Europolin alaisuuteen perustettu työryhmä tai komission perustamat yhteiset tutkimuskeskukset. |
| --- | --- |

b)

Lisätään tietoverkkorikollisuuden torjuntaan Euroopassa osallistuvien toimijoiden tietämystä ja koulutusta. Olisi aiheellista perustaa esimerkiksi tietoverkkorikollisuuden torjuntaan osallistuvien poliisipäälliköiden verkosto. Tällaisella aloitteella voitaisiin varmasti täydentää alalla toimivien asiantuntijaryhmien työskentelyä, koska se ei käsittelisi pelkästään tulevaisuuden riskejä, vaan myös vakavissa tapauksissa toteutettavien kiireellisten toimien edellyttämiä menettelyjä, kuten Europolin alaisuuteen perustettu työryhmä tai komission perustamat yhteiset tutkimuskeskukset.

| c) | Tehostetaan teknistä ja kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotka joutuvat entistä useammin tekemisiin tämän rikollisen ilmiön kanssa, sekä teknistä tukea. |
| --- | --- |

c)

Tehostetaan teknistä ja kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, jotka joutuvat entistä useammin tekemisiin tämän rikollisen ilmiön kanssa, sekä teknistä tukea.

| 3. | KEHOTTAA näin ollen jäsenvaltioita ja komissiota esittämään tapaustutkimuksiin perustuvia toimenpiteitä, joissa otetaan erityisesti huomioon tekniikan kehitys, jotta voitaisiin laatia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä operatiivisia välineitä, joita ovat esimerkiksi:






  a) | lyhyellä aikavälillä:






  — | eurooppalaisen alustan perustaminen internet-rikosten ilmoittamista varten, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

KEHOTTAA näin ollen jäsenvaltioita ja komissiota esittämään tapaustutkimuksiin perustuvia toimenpiteitä, joissa otetaan erityisesti huomioon tekniikan kehitys, jotta voitaisiin laatia lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä operatiivisia välineitä, joita ovat esimerkiksi:

a)

lyhyellä aikavälillä:

—

eurooppalaisen alustan perustaminen internet-rikosten ilmoittamista varten,

| — | eurooppalaisen mallin laatiminen yhteistyössä yksityisten operaattoreiden kanssa lainvalvontaviranomaisten ja yksityisten operaattoreiden välisiä yhteistyösopimuksia varten, |
| --- | --- |

—

eurooppalaisen mallin laatiminen yhteistyössä yksityisten operaattoreiden kanssa lainvalvontaviranomaisten ja yksityisten operaattoreiden välisiä yhteistyösopimuksia varten,

| — | kuvaus siitä, mitä tarkoitetaan väärän henkilöllisyyden käytöllä internetissä, kansallisen lainsäädännön mukaisesti, |
| --- | --- |

—

kuvaus siitä, mitä tarkoitetaan väärän henkilöllisyyden käytöllä internetissä, kansallisen lainsäädännön mukaisesti,

| — | kansallisten puitteiden luominen ja parhaiden toimintatapojen vaihtaminen tietoverkkojen valvontaohjelmien osalta, jotka ovat nykyaikainen väline internet-rikosten torjumiseksi, mikä mahdollistaa peitenimiä koskevien tietojen jakamisen Euroopan tasolla tietojenvaihdosta annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti, |
| --- | --- |

—

kansallisten puitteiden luominen ja parhaiden toimintatapojen vaihtaminen tietoverkkojen valvontaohjelmien osalta, jotka ovat nykyaikainen väline internet-rikosten torjumiseksi, mikä mahdollistaa peitenimiä koskevien tietojen jakamisen Euroopan tasolla tietojenvaihdosta annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti,

| — | yhteisten tutkintaryhmien käyttäminen, |
| --- | --- |

—

yhteisten tutkintaryhmien käyttäminen,

| — | ratkaisun löytäminen verkkovierailujen seurannan ja ennalta maksettujen televiestintätuotteiden nimettömyyden aiheuttamiin ongelmiin; |
| --- | --- |

—

ratkaisun löytäminen verkkovierailujen seurannan ja ennalta maksettujen televiestintätuotteiden nimettömyyden aiheuttamiin ongelmiin;

| b) | keskipitkällä aikavälillä:






  — | lapsipornosivustoille pääsyn estämiseen ja/tai niiden sulkemiseen tarkoitettuja välineitä koskevien tietojen vaihtaminen jäsenvaltioissa. Verkkopalvelujen tarjoajia olisi kannustettava toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä. Tarvittaessa eurooppalainen alusta voisi olla väline, jonka avulla voidaan laatia yhteinen ”musta lista”, |
| --- | --- | --- |

b)

keskipitkällä aikavälillä:

—

lapsipornosivustoille pääsyn estämiseen ja/tai niiden sulkemiseen tarkoitettuja välineitä koskevien tietojen vaihtaminen jäsenvaltioissa. Verkkopalvelujen tarjoajia olisi kannustettava toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä. Tarvittaessa eurooppalainen alusta voisi olla väline, jonka avulla voidaan laatia yhteinen ”musta lista”,

| — | tietoverkon kautta tapahtuvien etsintöjen helpottaminen, jos ne on sallittu kansallisessa lainsäädännössä, jotta tutkintaryhmät pääsevät tietoihin nopeasti käsiksi isäntämaan suostumuksella, |
| --- | --- |

—

tietoverkon kautta tapahtuvien etsintöjen helpottaminen, jos ne on sallittu kansallisessa lainsäädännössä, jotta tutkintaryhmät pääsevät tietoihin nopeasti käsiksi isäntämaan suostumuksella,

| — | väliaikaisten rikosluokkamääritelmien ja tilastollisten indikaattorien laatiminen vertailukelpoisten tilastotietojen keräämiseksi tietoverkkorikollisuuden eri muodoista ottaen huomioon Euroopan unionissa käynnissä oleva työskentely tällä alalla. |
| --- | --- |

—

väliaikaisten rikosluokkamääritelmien ja tilastollisten indikaattorien laatiminen vertailukelpoisten tilastotietojen keräämiseksi tietoverkkorikollisuuden eri muodoista ottaen huomioon Euroopan unionissa käynnissä oleva työskentely tällä alalla.

| 4. | PYYTÄÄ komissiota arvioimaan edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanon valmistelussa saavutettua edistystä; pyytää näin ollen jäsenvaltioita antamaan sille tiedot omista valmisteluistaan. |
| --- | --- |

4.

PYYTÄÄ komissiota arvioimaan edellä 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanon valmistelussa saavutettua edistystä; pyytää näin ollen jäsenvaltioita antamaan sille tiedot omista valmisteluistaan.

| 5. | KEHOTTAA pidemmällä aikavälillä toteuttamaan täydentäviä toimenpiteitä seuraavan oikeutta, vapautta ja turvallisuutta koskevan pitkän aikavälin ohjelman puitteissa (2010–2014). |
| --- | --- |

5.

KEHOTTAA pidemmällä aikavälillä toteuttamaan täydentäviä toimenpiteitä seuraavan oikeutta, vapautta ja turvallisuutta koskevan pitkän aikavälin ohjelman puitteissa (2010–2014).

---

(1)  EUVL L 69, 16.3.2005, s. 67.

(2)  Asiak. 13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

LIITE

| 1. | Lainvalvontaviranomaisia ja yksityissektoria (1) olisi rohkaistava aloittamaan operatiivisten ja strategisten tietojen vaihto, jotta ne voisivat lisätä valmiuksiaan tunnistaa ja torjua tietoverkkorikollisuuden uusia muotoja. Lainvalvontaviranomaisia olisi kannustettava antamaan palveluntarjoajille tietoa tietoverkkorikollisuuden suuntauksista. |
| --- | --- |

1.

Lainvalvontaviranomaisia ja yksityissektoria (1) olisi rohkaistava aloittamaan operatiivisten ja strategisten tietojen vaihto, jotta ne voisivat lisätä valmiuksiaan tunnistaa ja torjua tietoverkkorikollisuuden uusia muotoja. Lainvalvontaviranomaisia olisi kannustettava antamaan palveluntarjoajille tietoa tietoverkkorikollisuuden suuntauksista.

| 2. | Jäsenvaltioita olisi kannustettava perustamaan yhtenäinen järjestelmä lainvalvontaviranomaisten ja yksityissektorin välistä operatiivisten ja strategisten tietojen turvallista vaihtoa varten. Tällaiseen järjestelmään kuuluvat keskeisesti seuraavat rakenteet ja menettelyt: |
| --- | --- |

2.

Jäsenvaltioita olisi kannustettava perustamaan yhtenäinen järjestelmä lainvalvontaviranomaisten ja yksityissektorin välistä operatiivisten ja strategisten tietojen turvallista vaihtoa varten. Tällaiseen järjestelmään kuuluvat keskeisesti seuraavat rakenteet ja menettelyt:

| 3. | Pysyvät yhteyspisteet: Pyyntö- ja vastausprosessien selkeyttämiseksi ja tehostamiseksi olisi perustettava lainvalvonnan pysyviä yhteyspisteitä ja niiden vastineita yksityissektorille. Yksityissektorin vastineilla olisi oltava myös päivystyspalvelu lainvalvontaviranomaisten kiireellisten pyyntöjen varalta. ”Kiireellisyyden” käsitteestä olisi sovittava lainvalvontaviranomaisten ja yksityissektorin kesken. |
| --- | --- |

3.

Pysyvät yhteyspisteet: Pyyntö- ja vastausprosessien selkeyttämiseksi ja tehostamiseksi olisi perustettava lainvalvonnan pysyviä yhteyspisteitä ja niiden vastineita yksityissektorille. Yksityissektorin vastineilla olisi oltava myös päivystyspalvelu lainvalvontaviranomaisten kiireellisten pyyntöjen varalta. ”Kiireellisyyden” käsitteestä olisi sovittava lainvalvontaviranomaisten ja yksityissektorin kesken.

| 4. | Yksityissektoria ja lainvalvontaviranomaisia kannustetaan keskinäiseen avunantoon koulutuksen ja muunlaisen niiden palveluihin ja toimintaan liittyvän tuen kautta. |
| --- | --- |

4.

Yksityissektoria ja lainvalvontaviranomaisia kannustetaan keskinäiseen avunantoon koulutuksen ja muunlaisen niiden palveluihin ja toimintaan liittyvän tuen kautta.

| 5. | Pyyntöjä koskeva vakiolomake: Lainvalvontaviranomaisten olisi kansallisella tasolla ja mahdollisuuksien mukaan myös kolmansien maiden kanssa määriteltävä pyyntöjen lähettämiseen ja niihin vastaamiseen käytettävä lomake ja sen rakenne. Yksityissektorin olisi käytettävä lainvalvontaviranomaisten pyyntöihin vastaamiseen vastauslomaketta. Lainvalvontaviranomaisten pyyntöjen edellytetään olevan kirjallisia ja mieluummin sähköisessä muodossa, ja niissä olisi mainittava seuraavat tiedot:






  — | viitenumero, |
| --- | --- | --- |

5.

Pyyntöjä koskeva vakiolomake: Lainvalvontaviranomaisten olisi kansallisella tasolla ja mahdollisuuksien mukaan myös kolmansien maiden kanssa määriteltävä pyyntöjen lähettämiseen ja niihin vastaamiseen käytettävä lomake ja sen rakenne. Yksityissektorin olisi käytettävä lainvalvontaviranomaisten pyyntöihin vastaamiseen vastauslomaketta. Lainvalvontaviranomaisten pyyntöjen edellytetään olevan kirjallisia ja mieluummin sähköisessä muodossa, ja niissä olisi mainittava seuraavat tiedot:

—

viitenumero,

| — | viittaus oikeusperustaan, |
| --- | --- |

—

viittaus oikeusperustaan,

| — | tiedot, joita pyydetään, |
| --- | --- |

—

tiedot, joita pyydetään,

| — | aikavyöhyke, |
| --- | --- |

—

aikavyöhyke,

| — | tiedot, joiden avulla pyynnön esittäjä voidaan todentaa. |
| --- | --- |

—

tiedot, joiden avulla pyynnön esittäjä voidaan todentaa.

| 6. | Pyyntöjen prioriteettitasot: Lainvalvontaviranomaisten ja yksityissektorin kesken olisi sovittava järjestelmästä, jolla voidaan priorisoida yksityissektorille esitetyt lainvalvontaviranomaisten pyynnöt. |
| --- | --- |

6.

Pyyntöjen prioriteettitasot: Lainvalvontaviranomaisten ja yksityissektorin kesken olisi sovittava järjestelmästä, jolla voidaan priorisoida yksityissektorille esitetyt lainvalvontaviranomaisten pyynnöt.

| 7. | Lainvalvontaviranomaisten ja yksityissektorin olisi otettava huomioon pyyntöjen esittämisestä ja niihin vastaamisesta aiheutuvat kustannukset. Näiden toimien taloudellisten vaikutusten huomioon ottamiseksi olisi kehitettävä käytäntöjä, ja harkittava kustannusten kohtuullista korvaamista osapuolille. |
| --- | --- |

7.

Lainvalvontaviranomaisten ja yksityissektorin olisi otettava huomioon pyyntöjen esittämisestä ja niihin vastaamisesta aiheutuvat kustannukset. Näiden toimien taloudellisten vaikutusten huomioon ottamiseksi olisi kehitettävä käytäntöjä, ja harkittava kustannusten kohtuullista korvaamista osapuolille.

| 8. | Euroopan komissiota, jäsenvaltioita ja yksityissektorin toimijoita pyydetään helpottamaan kohtia 1–7 koskevien parhaiden toimintatapojen vaihtoa kansallisten mekanismien lähentämiseksi ja myöhemmin operatiivisten ja strategisten tietojen vaihdon edellyttämän järjestelmän luomiseksi EU:n tasolla. |
| --- | --- |

8.

Euroopan komissiota, jäsenvaltioita ja yksityissektorin toimijoita pyydetään helpottamaan kohtia 1–7 koskevien parhaiden toimintatapojen vaihtoa kansallisten mekanismien lähentämiseksi ja myöhemmin operatiivisten ja strategisten tietojen vaihdon edellyttämän järjestelmän luomiseksi EU:n tasolla.

---

(1)  Käsitteeseen ”yksityissektori” kuuluvat yksityissektorin yritysten lisäksi myös muut tieto- ja viestintätekniikkateollisuuden (TVT) toimijat, kuten tietotekniikan kriisiryhmät (CERT).

---

Komissio

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/19

---

Euron kurssi (1)

16. maaliskuuta 2009

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3042 |
| JPY | Japanin jeniä | 128,51 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4563 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,92055 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,9869 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5421 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,7650 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,523 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 295,53 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7075 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4330 |
| RON | Romanian leuta | 4,2860 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,2067 |
| AUD | Australian dollaria | 1,9679 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6534 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,1109 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,4568 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9972 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 852,79 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,9043 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,9183 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4347 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 585,19 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7897 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 63,050 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 45,1465 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,710 |
| BRL | Brasilian realia | 2,9706 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,7348 |
| INR | Intian rupiaa | 67,0360 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3042

JPY

Japanin jeniä

128,51

DKK

Tanskan kruunua

7,4563

GBP

Englannin puntaa

0,92055

SEK

Ruotsin kruunua

10,9869

CHF

Sveitsin frangia

1,5421

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,7650

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,523

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

295,53

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7075

PLN

Puolan zlotya

4,4330

RON

Romanian leuta

4,2860

TRY

Turkin liiraa

2,2067

AUD

Australian dollaria

1,9679

CAD

Kanadan dollaria

1,6534

HKD

Hongkongin dollaria

10,1109

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,4568

SGD

Singaporin dollaria

1,9972

KRW

Etelä-Korean wonia

1 852,79

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,9043

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,9183

HRK

Kroatian kunaa

7,4347

IDR

Indonesian rupiaa

15 585,19

MYR

Malesian ringgitiä

4,7897

PHP

Filippiinien pesoa

63,050

RUB

Venäjän ruplaa

45,1465

THB

Thaimaan bahtia

46,710

BRL

Brasilian realia

2,9706

MXN

Meksikon pesoa

18,7348

INR

Intian rupiaa

67,0360

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/20

---

Ilmoitus etuuskohtelusopimuksista, joissa määrätään diagonaalisesta alkuperäkumulaatiosta Euroopan yhteisön, Länsi-Balkanin maiden ja Turkin välillä

(2009/C 62/07)

Euroopan yhteisö neuvotteli osana vakautus- ja assosiaatioprosessia (SAP-prosessi) vapautus- ja assosiaatiosopimukset (SAA-sopimus) Länsi-Balkanin maiden kanssa (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kroatia, Montenegro ja Serbia). Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kroatian kanssa tehdyt SAA-sopimukset ovat tulleet voimaan. Siihen saakka, kun Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan ja Montenegron kanssa tehdyt SAA-sopimukset tulevat voimaan, sovelletaan kyseisten maiden kanssa kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä tehtyjä väliaikaisia sopimuksia.

Euroopan yhteisön ja Albanian (1), Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (2) ja Montenegron kanssa tehtyihin SAA-sopimuksiin tai väliaikaisiin sopimuksiin liitettyjen käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevien pöytäkirjojen 3 ja 4 artiklassa määrätään diagonaalisesta alkuperäkumulaatiosta asianomaisten sopimuspuolten (3) välillä, ja kun kyse on tuotteista, joihin sovelletaan EY-Turkki-sekakomitean päätöstä N:o 1/95, Turkin (4) osalta.

Mainittujen artiklojen 4 kohdan mukaan yhteisö ja asianomaiset maat ilmoittavat toisilleen Euroopan komissio välityksellä muiden maiden kanssa voimassa olevista sopimuksistaan ja niihin sisältyvistä alkuperäsäännöistä. Saatuaan tällaisen ilmoituksen Euroopan komissio ilmoittaa Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa päivämäärän, josta alkaen mainituissa artikloissa määrättyä diagonaalista kumulaatiota sovelletaan vaaditut edellytykset täyttäviin tuotteisiin. Se on myös tämän ilmoituksen tarkoitus.

On syytä muistaa, että kumulaatiota voidaan soveltaa vain, jos maat, jossa viimeinen valmistustoimi on suoritettu, ja lopulliset määrämaat ovat tehneet samat alkuperäsäännöt sisältävät vapaakauppasopimukset kaikkien sellaisten maiden kanssa, jotka osallistuvat alkuperäaseman saamiseen, eli kaikkien sellaisten maiden kanssa, joista tuotteeseen käytetyt ainekset ovat peräisin. Aineksia, jotka ovat peräisin maasta, joka ei ole tehnyt sopimusta sellaisen maiden kanssa, jossa viimeinen valmistustoimi on suoritettu, tai lopullisten määrämaiden kanssa, on pidettävä ei-alkuperäaineksina.

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tällaiseen kumulaatioon osallistuvien maiden välinen tilanne sekä mainitaan päivämäärät, jona asiaa koskevat alkuperäpöytäkirjat ja niiden muutokset ovat tulleet voimaan. Diagonaalista kumulaatiota voidaan soveltaa, jos lopullinen määrämaa on Euroopan yhteisön jäsenvaltio, tai kun kyse on tuotteista, joihin sovelletaan EY-Turkki-sekakomitean päätöstä N:o 1/95, Turkki.

Taulukossa lueteltujen maiden 2-kirjaimiset maatunnukset (ISO-Alpha-2-koodit) ovat seuraavat:

| — | Albania |
| --- | --- |

—

Albania

AL

| — | Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegovina

BA

| — | Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia |
| --- | --- |

—

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

MK (5)

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Serbia |
| --- | --- |

—

Serbia

RS

| — | Turkki |
| --- | --- |

—

Turkki

TR

Tämä ilmoitus saatetaan ajan tasalle tarvittaessa.

Päivämäärät, joista alkaen sovelletaan pöytäkirjoja, joiden alkuperäsäännöissä määrätään Euroopan yhteisön, Albanian, Bosnia ja Hertsegovinan, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Montenegron, Serbian ja Turkin välisestä diagonaalisesta alkuperäkumulaatiosta

| | EU | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 1.1.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | |
| MK | 1.1.2007 | |
| ME | 1.1.2008 | |
| RS | — | |
| Merkkien selitykset:






  — | Väliaikainen sopimus ei ole vielä tullut voimaan. |

EU

TR (6)

AL

1.1.2007

BA

1.7.2008

MK

1.1.2007

ME

1.1.2008

RS

—

Merkkien selitykset:

—

Väliaikainen sopimus ei ole vielä tullut voimaan.

---

(1)  Pöytäkirja sellaisena kuin se on korvattuna väliaikaisen sopimuksen pöytäkirjan liitteellä VII, jossa otetaan huomioon Bulgarian ja Romanian liittyminen Euroopan unioniin.

(2)  Pöytäkirja sellaisena kuin se on korvattuna SAA-sopimuksen pöytäkirjan liitteellä IX, jossa otetaan huomioon Bulgarian ja Romanian liittyminen Euroopan unioniin.

(3)  Kroatian kanssa tehdyn SAA-sopimuksen pöytäkirjassa, joka koskee käsitteen ”alkuperätuotteet” määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä (sellaisena kuin se on korvattuna liitteellä X, jossa otetaan huomioon Bulgarian ja Romanian liittyminen Euroopan unioniin) ei määrätä diagonaalisesta kumulaatiosta. Serbian kanssa tehtyä väliaikaista sopimusta ei ole vielä pantu täytäntöön. Yhteenkään SAA-sopimukseen tai väliaikaiseen sopimukseen ei sisälly määräyksiä Kosovon tullialueen kanssa käytävästä kaupasta.

(4)  Turkki voi osallistua Euroopan yhteisön ja Länsi-Balkanin maiden väliseen diagonaalisen alkuperäkumulaation järjestelmään, jos Turkin ja Länsi-Balkanin maiden välillä tehdyissä sopimuksissa määrätään diagonaalisesta alkuperäkumulaatiosta.

(5)  ISO-koodi 3166. Väliaikainen koodi, joka ei vaikuta maan lopulliseen, Yhdistyneissä Kansakunnissa meneillään olevien neuvottelujen päätteeksi annettavaan nimeen.

(6)  Tällä hetkellä voimassa olevissa Turkin ja tiettyjen Länsi-Balkanin maiden (AL, BA ja MK) välillä tehdyissä sopimuksissa määrätään vain kahdenvälisestä kumulaatiosta Kyseiset maat neuvottelevat parhaillaan alkuperäpöytäkirjojen muuttamisesta SAP+-kumulaation mukaisiksi.

Merkkien selitykset:

| — | Väliaikainen sopimus ei ole vielä tullut voimaan. |
| --- | --- |

—

Väliaikainen sopimus ei ole vielä tullut voimaan.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/22

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5494 — Enel/Endesa)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 62/08)

| 1. | Komissio vastaanotti 10. maaliskuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla italialainen yritys Enel S.p.A (Enel) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan espanjalaisessa yrityksessä Endesa S.A. (Endesa) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 10. maaliskuuta 2009 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla italialainen yritys Enel S.p.A (Enel) hankkii asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan espanjalaisessa yrityksessä Endesa S.A. (Endesa) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Enel: sähkön tuotanto, jakelu ja toimitus Italissa, Espanjassa, Bulgariassa, Romaniassa, Kreikassa, Slovakiassa, Venäjällä, Ranskassa ja Pohjois- ja Etelä-Amerikassa; myös sähkökauppa koko Euroopassa ja maakaasun osto ja myynti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Enel: sähkön tuotanto, jakelu ja toimitus Italissa, Espanjassa, Bulgariassa, Romaniassa, Kreikassa, Slovakiassa, Venäjällä, Ranskassa ja Pohjois- ja Etelä-Amerikassa; myös sähkökauppa koko Euroopassa ja maakaasun osto ja myynti,

| — | Endesa: sähkön tuotanto, jakelu ja toimitus Espanjassa, Portugalissa, Alankomaissa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa, Irlannissa, Etelä-Amerikassa ja Pohjois-Afrikassa; myös sähkökauppa koko Euroopassa; maakaasu, hiilen louhinta ja kiinteistöala Espanjassa. |
| --- | --- |

—

Endesa: sähkön tuotanto, jakelu ja toimitus Espanjassa, Portugalissa, Alankomaissa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa, Irlannissa, Etelä-Amerikassa ja Pohjois-Afrikassa; myös sähkökauppa koko Euroopassa; maakaasu, hiilen louhinta ja kiinteistöala Espanjassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2). |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua asetuksen (EY) N:o 139/2004 soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon +32 22964301 tai 2967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5494 — Enel/Endesa seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksitse (numeroon +32 22964301 tai 2967244) tai postitse viitteellä COMP/M.5494 — Enel/Endesa seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

| 17.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 62/23

---

Ilmoitus direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta — Määräajan pidentäminen

Hankintayksikön esittämä hakemus

(2009/C 62/09)

Komissio vastaanotti 26. helmikuuta 2009 vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY (1) 30 artiklan 5 kohdan mukaisen hakemuksen.

Tämä Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V:n esittämä hakemus koskee öljyn ja kaasun etsimistä ja talteen ottamista Alankomaissa. Hakemus on julkaistu
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 53, 6.3.2009, s. 27. Alkuperäinen määräaika päättyy 27. toukokuuta 2009.

Koska komission yksiköiden on hankittava lisätietoja ja tarkasteltava niitä, kyseistä hakemusta koskevan komission päätöksen tekemisen määräaikaa pidennetään kolmella kuukaudella direktiivin 30 artiklan 6 kohdan toisen virkkeen säännösten mukaisesti.

Lopullinen määräaika on näin ollen 27. elokuuta 2009.

---

(1)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1.

---