# Europeiska unionens C 64/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 64 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången19 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 64

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången19 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2009/C 064/01 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 064/02 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011 | 7 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2009/C 064/01

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012

1

2009/C 064/02

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011

7

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 064/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5433 – Sanacorp/V.D. Linde) (
  1
  ) | 13 |
| 2009/C 064/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5438 – NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya) (
  1
  ) | 13 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 064/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5433 – Sanacorp/V.D. Linde) (
  1
  )

1

13

2009/C 064/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5438 – NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya) (
  1
  )

1

13

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 064/05 | Eurons växelkurs | 14 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 064/06 | Uppdatering av förteckningen över sådana uppehållstillstånd som avses i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 247, 13.10.2006, s. 1, EUT C 153, 6.7.2007, s. 5, EUT C 192, 18.8.2007, s. 11, EUT C 271, 14.11.2007, s. 14, EUT C 57, 1.3.2008, s. 31, EUT C 134, 31.5.2008, s. 14, EUT C 207, 14.8.2008, s. 12, EUT C 331, 21.12.2008, s. 13 och EUT C 3, 8.1.2009, s. 5) | 15 |
| 2009/C 064/07 | Uppdatering av utformningen av identitetskort som utfärdas av medlemsstaternas utrikesministerier till ackrediterade medlemmar av diplomatiska beskickningar och deras familjer enligt artikel 19.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), EUT C 247, 13.10.2007, s. 85, EUT C 153, 6.7.2007, s. 15) | 18 |
| 2009/C 064/08 | Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1, EUT C 134, 31.5.2008, s. 16, EUT C 177, 12.7.2008, s. 9, EUT C 200, 6.8.2008, s. 10, EUT C 331, 31.12.2008, s. 13, EUT C 3, 8.1.2009, s. 10, EUT C 37, 14.2.2009, s. 10) | 20 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2009/C 064/09 | Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftaländerna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol att inkomma med synpunkter rörande statligt stöd till den isländska bostadsfinansieringsfonden i form av befrielse från den statliga garantiavgiften | 21 |
| 2009/C 064/10 | Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot den anmälda åtgärden | 37 |
| 2009/C 064/11 | Uppgifter från Eftastaterna om statligt stöd som beviljats enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1f i bilaga XV till EES-avtalet (kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag) | 38 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 064/05

Eurons växelkurs

14

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 064/06

Uppdatering av förteckningen över sådana uppehållstillstånd som avses i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 247, 13.10.2006, s. 1, EUT C 153, 6.7.2007, s. 5, EUT C 192, 18.8.2007, s. 11, EUT C 271, 14.11.2007, s. 14, EUT C 57, 1.3.2008, s. 31, EUT C 134, 31.5.2008, s. 14, EUT C 207, 14.8.2008, s. 12, EUT C 331, 21.12.2008, s. 13 och EUT C 3, 8.1.2009, s. 5)

15

2009/C 064/07

Uppdatering av utformningen av identitetskort som utfärdas av medlemsstaternas utrikesministerier till ackrediterade medlemmar av diplomatiska beskickningar och deras familjer enligt artikel 19.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), EUT C 247, 13.10.2007, s. 85, EUT C 153, 6.7.2007, s. 15)

18

2009/C 064/08

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1, EUT C 134, 31.5.2008, s. 16, EUT C 177, 12.7.2008, s. 9, EUT C 200, 6.8.2008, s. 10, EUT C 331, 31.12.2008, s. 13, EUT C 3, 8.1.2009, s. 10, EUT C 37, 14.2.2009, s. 10)

20

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2009/C 064/09

Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftaländerna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol att inkomma med synpunkter rörande statligt stöd till den isländska bostadsfinansieringsfonden i form av befrielse från den statliga garantiavgiften

21

2009/C 064/10

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot den anmälda åtgärden

37

2009/C 064/11

Uppgifter från Eftastaterna om statligt stöd som beviljats enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1f i bilaga XV till EES-avtalet (kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag)

38

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 064/12 | Meddelande om ansökningsomgång avseende arbetsprogrammet inom ENIAC Joint Undertaking | 39 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 064/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS) (
  1
  ) | 40 |
| 2009/C 064/14 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz) (
  1
  ) | 41 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

2009/C 064/12

Meddelande om ansökningsomgång avseende arbetsprogrammet inom ENIAC Joint Undertaking

39

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 064/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS) (
  1
  )

1

40

2009/C 064/14

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz) (
  1
  )

1

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2012

(2009/C 64/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Frankrikes uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2008–2012.

| (2) | Under 2008 förstärkte den globala finanskrisen konjunkturnedgången genom lägre tillförsikt bland konsumenter och företag samt kreditåtstramning. Efter industriproduktionens kollaps under fjärde kvartalet 2008 väntas en stark minskning av BNP 2009. De viktigaste politiska utmaningarna under nedgången är att stabilisera finanssektorn, återställa konsumenternas och företagens tillförsikt samt främja investeringar. Avmattningen kommer att få betydande effekter på de offentliga finanserna, eftersom underskottet 2008 överskridit 3 % av BNP. Detta meddelade den franska ministern för ekonomi, näringsliv och sysselsättning i en skrivelse av den 6 februari 2009 till EU-kommissionären för ekonomi och finans. Underskottet väntas överskrida 5 % av BNP 2009 enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009. Prognosen återspeglar också den effekt på budgetbalansen på 0,8 % av BNP som orsakas av den återhämtningsplan som antogs i december. Huvudåtgärderna i återhämtningsplanen utgörs av tidigarelagda offentliga investeringar och finansiellt stöd till företag. Regeringen har genomfört ett antal strukturella reformer som väntas få positiva effekter på ekonomins tillväxtpotential. |
| --- | --- |

(2)

Under 2008 förstärkte den globala finanskrisen konjunkturnedgången genom lägre tillförsikt bland konsumenter och företag samt kreditåtstramning. Efter industriproduktionens kollaps under fjärde kvartalet 2008 väntas en stark minskning av BNP 2009. De viktigaste politiska utmaningarna under nedgången är att stabilisera finanssektorn, återställa konsumenternas och företagens tillförsikt samt främja investeringar. Avmattningen kommer att få betydande effekter på de offentliga finanserna, eftersom underskottet 2008 överskridit 3 % av BNP. Detta meddelade den franska ministern för ekonomi, näringsliv och sysselsättning i en skrivelse av den 6 februari 2009 till EU-kommissionären för ekonomi och finans. Underskottet väntas överskrida 5 % av BNP 2009 enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009. Prognosen återspeglar också den effekt på budgetbalansen på 0,8 % av BNP som orsakas av den återhämtningsplan som antogs i december. Huvudåtgärderna i återhämtningsplanen utgörs av tidigarelagda offentliga investeringar och finansiellt stöd till företag. Regeringen har genomfört ett antal strukturella reformer som väntas få positiva effekter på ekonomins tillväxtpotential.

| (3) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet väntas BNP-tillväxten vara positiv under hela programperioden. Efter en nedgång till cirka 1 % år 2008 väntas den minska ytterligare till 0,2–0,5 % år 2009, för att sedan öka till cirka 2 % år 2010 och så till 2,5 % under resten av programperioden. Nu tillgängliga uppgifter (2) pekar på att scenariot bygger på klart optimistiska antaganden. I denna bedömning beaktas den kraftiga BNP-minskningen under fjärde kvartalet 2008, de dystra ekonomiska utsikterna enligt låga förtroendeindikatorer, den beräknade kraftiga nedgången i investeringar och handel men också återhämtningsplanens och moderniseringslagens påverkan på tillväxten (3). Mot bakgrund av oljeprisernas senaste utveckling och den globala nedgångens intensitet framstår programmets inflationsberäkningar för 2009 som något för optimistiska, men kan därefter antas vara realistiska. Den 6 februari meddelade de franska myndigheterna kommissionen att den makroekonomiska prognosen och prognosen för de offentliga finanserna kommer att revideras. |
| --- | --- |

(3)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet väntas BNP-tillväxten vara positiv under hela programperioden. Efter en nedgång till cirka 1 % år 2008 väntas den minska ytterligare till 0,2–0,5 % år 2009, för att sedan öka till cirka 2 % år 2010 och så till 2,5 % under resten av programperioden. Nu tillgängliga uppgifter (2) pekar på att scenariot bygger på klart optimistiska antaganden. I denna bedömning beaktas den kraftiga BNP-minskningen under fjärde kvartalet 2008, de dystra ekonomiska utsikterna enligt låga förtroendeindikatorer, den beräknade kraftiga nedgången i investeringar och handel men också återhämtningsplanens och moderniseringslagens påverkan på tillväxten (3). Mot bakgrund av oljeprisernas senaste utveckling och den globala nedgångens intensitet framstår programmets inflationsberäkningar för 2009 som något för optimistiska, men kan därefter antas vara realistiska. Den 6 februari meddelade de franska myndigheterna kommissionen att den makroekonomiska prognosen och prognosen för de offentliga finanserna kommer att revideras.

| (4) | I kommissionens interimsprognos beräknas det offentliga underskottet bli 3,2 % av BNP 2008, som är 0,3 % sämre än i programmet men som bekräftades i den ovannämnda skrivelsen av den 6 februari (4). Skillnaden på 0,9 % från BNP-målet i den förra uppdateringen (2,3 % av BNP) kan till stor del förklaras med i) ett sämre utfall än väntat 2007 (0,3 % av BNP), ii) en klart svagare real BNP-tillväxt 2008 än väntat i den förra uppdateringen vilket minskat de planerade skatteintäkterna (med 0,3 %), samt iii) på grund av att den högre inflationen under 2008 inverkat på de finansiella kostnaderna för inflationsindexerade obligationer (0,2 % av BNP). |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens interimsprognos beräknas det offentliga underskottet bli 3,2 % av BNP 2008, som är 0,3 % sämre än i programmet men som bekräftades i den ovannämnda skrivelsen av den 6 februari (4). Skillnaden på 0,9 % från BNP-målet i den förra uppdateringen (2,3 % av BNP) kan till stor del förklaras med i) ett sämre utfall än väntat 2007 (0,3 % av BNP), ii) en klart svagare real BNP-tillväxt 2008 än väntat i den förra uppdateringen vilket minskat de planerade skatteintäkterna (med 0,3 %), samt iii) på grund av att den högre inflationen under 2008 inverkat på de finansiella kostnaderna för inflationsindexerade obligationer (0,2 % av BNP).

| (5) | Uppdateringen innehåller ett underskottsmål för 2009 på 3,9 % av BNP, jämfört med beräknade 5,4 % i kommissionens interimsprognos. Försämringen av underskottet 2009 beror på de automatiska stabilisatorernas inverkan under den ekonomiska nedgången men också på effekterna av det finanspolitiska stimulanspaketet från december 2008, som uppgår till 0,8 % av BNP. Senare har regeringen annonserat ett högre underskottsmål på 4,4 % av BNP (5). Det strukturella underskottet beräknas uppgå till 3 % av BNP år 2009, jämfört med 2,5 % år 2008, enligt uppgifterna i det uppdaterade stabilitetsprogrammet och omräknat av kommissionen (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Denna finanspolitiska inriktning kan anses vara expansiv och kan helt förklaras med de finanspolitiska effekterna av stimulanspaketet. |
| --- | --- |

(5)

Uppdateringen innehåller ett underskottsmål för 2009 på 3,9 % av BNP, jämfört med beräknade 5,4 % i kommissionens interimsprognos. Försämringen av underskottet 2009 beror på de automatiska stabilisatorernas inverkan under den ekonomiska nedgången men också på effekterna av det finanspolitiska stimulanspaketet från december 2008, som uppgår till 0,8 % av BNP. Senare har regeringen annonserat ett högre underskottsmål på 4,4 % av BNP (5). Det strukturella underskottet beräknas uppgå till 3 % av BNP år 2009, jämfört med 2,5 % år 2008, enligt uppgifterna i det uppdaterade stabilitetsprogrammet och omräknat av kommissionen (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder). Denna finanspolitiska inriktning kan anses vara expansiv och kan helt förklaras med de finanspolitiska effekterna av stimulanspaketet.

| (6) | Målet i Frankrikes finanspolitiska strategi på medellång sikt så som denna redovisas i programmet är att år 2012 uppnå en balanserad budget i strukturella termer, vilket är målet på medellång sikt (MTO). Enligt programmets beräkningar, reviderade genom den ovannämnda skrivelsen av den 6 februari, väntas det offentliga underskottet kulminera 2009 med 4,4 % av BNP (från 3,9 %). Det väntas sedan återigen sjunka till 3,1 % år 2010 (jämfört med 2,7 %), i och med att de finanspolitiska effekterna av återhämtningsplanen upphör. Detta kan jämföras med kommissionens interimsprognos som förutspår att det offentliga underskottet ökar till 5,4 % av BNP år 2009 och sedan hamnar på 5,0 % år 2010. Enligt de genom skrivelsen reviderade beräkningarna ska underskottet förbättras ytterligare efter 2010 och uppgå till 1,5 % av BNP 2012. Det primära saldot utvecklas på ett liknande sätt. Det strukturella underskottet väntas nå en botten vid 3 % av BNP 2009, för att så förbättras med cirka 1 % år 2010 och sedan med 0,5 % per år under slutåren. Bortsett från att återhämtningsplanen upphör, planerar man att detta ska uppnås genom en särskild utgiftsbegränsning. I det uppdaterade programmet väntas skuldkvoten öka till 69,1 % år 2009 och i stort sett stabiliseras vid 69,4 % år 2010, för att sedan falla något under de två följande åren. Utöver den finanspolitiska inriktningen är detta också effekterna av kapitaltillskotten till bankerna och den Strategiska investeringsfondens verksamhet (6), vilket uppgår till cirka 0,75 % av BNP. Däremot ingår inte möjliga ansvarsförbindelser till följd av garantiprogrammet. Enligt kommissionens interimsprognos ska skuldkvoten uppgå till 72,4 % av BNP 2009 och 76 % år 2010, där skillnaden gentemot det uppdaterade stabilitetsprogrammet förklaras med avvikande siffror för tillväxten och det offentliga underskottet. |
| --- | --- |

(6)

Målet i Frankrikes finanspolitiska strategi på medellång sikt så som denna redovisas i programmet är att år 2012 uppnå en balanserad budget i strukturella termer, vilket är målet på medellång sikt (MTO). Enligt programmets beräkningar, reviderade genom den ovannämnda skrivelsen av den 6 februari, väntas det offentliga underskottet kulminera 2009 med 4,4 % av BNP (från 3,9 %). Det väntas sedan återigen sjunka till 3,1 % år 2010 (jämfört med 2,7 %), i och med att de finanspolitiska effekterna av återhämtningsplanen upphör. Detta kan jämföras med kommissionens interimsprognos som förutspår att det offentliga underskottet ökar till 5,4 % av BNP år 2009 och sedan hamnar på 5,0 % år 2010. Enligt de genom skrivelsen reviderade beräkningarna ska underskottet förbättras ytterligare efter 2010 och uppgå till 1,5 % av BNP 2012. Det primära saldot utvecklas på ett liknande sätt. Det strukturella underskottet väntas nå en botten vid 3 % av BNP 2009, för att så förbättras med cirka 1 % år 2010 och sedan med 0,5 % per år under slutåren. Bortsett från att återhämtningsplanen upphör, planerar man att detta ska uppnås genom en särskild utgiftsbegränsning. I det uppdaterade programmet väntas skuldkvoten öka till 69,1 % år 2009 och i stort sett stabiliseras vid 69,4 % år 2010, för att sedan falla något under de två följande åren. Utöver den finanspolitiska inriktningen är detta också effekterna av kapitaltillskotten till bankerna och den Strategiska investeringsfondens verksamhet (6), vilket uppgår till cirka 0,75 % av BNP. Däremot ingår inte möjliga ansvarsförbindelser till följd av garantiprogrammet. Enligt kommissionens interimsprognos ska skuldkvoten uppgå till 72,4 % av BNP 2009 och 76 % år 2010, där skillnaden gentemot det uppdaterade stabilitetsprogrammet förklaras med avvikande siffror för tillväxten och det offentliga underskottet.

| (7) | De offentliga finanserna är föremål för nedåtrisker under hela programperioden. För det första återspeglas ännu inte det sämre utfallet 2008 (med 0,3 % av BNP), vilket nyligen bekräftades genom den ovannämnda skrivelsen. Detta utfall återspeglar också bristen på finanspolitisk konsolidering under goda/neutrala ekonomiska tider (7) och förklarar delvis uppskrivningen av underskottsmålet för 2009 till 4,4 % av BNP (vilket också beaktar sänkt bolagsskatt). Viktigare är att den nu väntade nedgången för 2009 inte tas inte upp i programmets makroekonomiska prognos och innebär betydande risker för finanserna, även för det senaste underskottsmål som annonserats av regeringen. Utöver de automatiska stabilisatorernas effekter finns det även risk för vissa överskridanden av utgifterna inom hälso- och sjukvård (8). Slutligen visar tidigare erfarenheter av de lokala myndigheterna att det finns risk för att de planerade utgiftsmålen inte hålls. Skuldscenariot är också föremål för uppåtrisker, i form av riskerna för de offentliga finansernas saldo samt de eventuella effekterna av stabiliseringsåtgärder inom finanssektorn. |
| --- | --- |

(7)

De offentliga finanserna är föremål för nedåtrisker under hela programperioden. För det första återspeglas ännu inte det sämre utfallet 2008 (med 0,3 % av BNP), vilket nyligen bekräftades genom den ovannämnda skrivelsen. Detta utfall återspeglar också bristen på finanspolitisk konsolidering under goda/neutrala ekonomiska tider (7) och förklarar delvis uppskrivningen av underskottsmålet för 2009 till 4,4 % av BNP (vilket också beaktar sänkt bolagsskatt). Viktigare är att den nu väntade nedgången för 2009 inte tas inte upp i programmets makroekonomiska prognos och innebär betydande risker för finanserna, även för det senaste underskottsmål som annonserats av regeringen. Utöver de automatiska stabilisatorernas effekter finns det även risk för vissa överskridanden av utgifterna inom hälso- och sjukvård (8). Slutligen visar tidigare erfarenheter av de lokala myndigheterna att det finns risk för att de planerade utgiftsmålen inte hålls. Skuldscenariot är också föremål för uppåtrisker, i form av riskerna för de offentliga finansernas saldo samt de eventuella effekterna av stabiliseringsåtgärder inom finanssektorn.

| (8) | De långsiktiga budgeteffekterna av en åldrande befolkning är något lägre än EU-genomsnittet, med pensionsutgifter som ökar något mindre till följd av redan beslutade pensionsreformer. Till dessa hör reformen av de så kallade ”régimes spéciaux” (särskilda pensionssystem), i syfte att anpassa den obligatoriska avgiftsperioden till de övriga systemens regler. Enligt programmet var ställningen i de offentliga finanserna 2008 sämre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket förvärrar de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Utgår man i stället från ställningen i de offentliga finanserna 2009 enligt kommissionens interimsprognos, skulle hållbarhetsgapet bli sämre. Den nuvarande bruttoskulden överstiger fördragets referensvärde. De ovannämnda av Frankrike införda programmen för stabilitet inom finanssektorn kan få effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet om statens stödkostnader inte fullt ut återvinns i framtiden. Säkerställandet av höga primära överskott på medellång sikt enligt planerna i programmet skulle bidra till att begränsa de medelstora riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(8)

De långsiktiga budgeteffekterna av en åldrande befolkning är något lägre än EU-genomsnittet, med pensionsutgifter som ökar något mindre till följd av redan beslutade pensionsreformer. Till dessa hör reformen av de så kallade ”régimes spéciaux” (särskilda pensionssystem), i syfte att anpassa den obligatoriska avgiftsperioden till de övriga systemens regler. Enligt programmet var ställningen i de offentliga finanserna 2008 sämre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket förvärrar de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Utgår man i stället från ställningen i de offentliga finanserna 2009 enligt kommissionens interimsprognos, skulle hållbarhetsgapet bli sämre. Den nuvarande bruttoskulden överstiger fördragets referensvärde. De ovannämnda av Frankrike införda programmen för stabilitet inom finanssektorn kan få effekter på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet om statens stödkostnader inte fullt ut återvinns i framtiden. Säkerställandet av höga primära överskott på medellång sikt enligt planerna i programmet skulle bidra till att begränsa de medelstora riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet.

| (9) | Frankrikes tidigare resultat visar att offentliga budgetöverskridanden inte varit något undantag under det senaste årtiondet, vilket tyder på brister i nuvarande budgetregler. Genom författningsändringen den 23 juli 2008 infördes ett generellt gällande krav på budgetbalans för de offentliga finanserna (9). Emellertid är budgetbalansmålet inte av bindande karaktär, varför det är osäkert om detta effektivt kan kontrolleras. Genom ändringen införs också en av parlamentet antagen flerårsbudget för perioden 2009–2012, dvs. med lika lång löptid som stabilitetsprogrammet. Denna ändring bör bidra till en bättre styrning av de offentliga finanserna och förbättra budgetdisciplinen.
  Efter att den Allmänna översynen av offentlig politik lanserats i mitten av 2007, vidtogs dessutom ett antal åtgärder för att öka den offentliga kostnadseffektiviteten, bland annat en minskning av antalet offentliganställda. En ny skuldregel på det sociala området trädde i kraft 2008 (10). |
| --- | --- |

(9)

Frankrikes tidigare resultat visar att offentliga budgetöverskridanden inte varit något undantag under det senaste årtiondet, vilket tyder på brister i nuvarande budgetregler. Genom författningsändringen den 23 juli 2008 infördes ett generellt gällande krav på budgetbalans för de offentliga finanserna (9). Emellertid är budgetbalansmålet inte av bindande karaktär, varför det är osäkert om detta effektivt kan kontrolleras. Genom ändringen införs också en av parlamentet antagen flerårsbudget för perioden 2009–2012, dvs. med lika lång löptid som stabilitetsprogrammet. Denna ändring bör bidra till en bättre styrning av de offentliga finanserna och förbättra budgetdisciplinen.

Efter att den Allmänna översynen av offentlig politik lanserats i mitten av 2007, vidtogs dessutom ett antal åtgärder för att öka den offentliga kostnadseffektiviteten, bland annat en minskning av antalet offentliganställda. En ny skuldregel på det sociala området trädde i kraft 2008 (10).

| (10) | Som svar på finanskrisen vidtog den franska regeringen ett antal åtgärder för att trygga finanssektorns stabilitet. För att dämpa dess effekter på de franska bankernas kreditgivningskapacitet beslöt regeringen (11) att överta efterställda bankskulder på upp till 40 miljarder EUR utan att erhålla rösträtter. I utbyte har bankerna utfäst sig att öka sin utlåning i ekonomin, så att en viss finansieringsgrad kan tryggas för de ekonomiska aktörernas behov. Vidare har man genom lag beviljat en budgetpost på 320 miljarder EUR (12) för att garantera bankskulder. Detta garantiprogram syftar till att förbättra bankernas finansieringsmöjligheter, mot bakgrund av den hårt ansträngda marknaden för interbanklån sedan början av finanskrisen. Bankerna ska betala en premie för regeringens lånegaranti och kommer att ställa säkerhet. |
| --- | --- |

(10)

Som svar på finanskrisen vidtog den franska regeringen ett antal åtgärder för att trygga finanssektorns stabilitet. För att dämpa dess effekter på de franska bankernas kreditgivningskapacitet beslöt regeringen (11) att överta efterställda bankskulder på upp till 40 miljarder EUR utan att erhålla rösträtter. I utbyte har bankerna utfäst sig att öka sin utlåning i ekonomin, så att en viss finansieringsgrad kan tryggas för de ekonomiska aktörernas behov. Vidare har man genom lag beviljat en budgetpost på 320 miljarder EUR (12) för att garantera bankskulder. Detta garantiprogram syftar till att förbättra bankernas finansieringsmöjligheter, mot bakgrund av den hårt ansträngda marknaden för interbanklån sedan början av finanskrisen. Bankerna ska betala en premie för regeringens lånegaranti och kommer att ställa säkerhet.

| (11) | För att möta den ekonomiska krisen presenterade den franska regeringen den 4 december en återhämtningsplan, som kan beskrivas som en avvägd blandning av intäkts- och utgiftsinstrument. Denna är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Planens åtgärder avser offentliga investeringar (främst i offentliga företag, infrastruktur, forskning och försvar), arbetsmarknaden (bl.a. befrias småföretagare vid nyanställning helt från socialförsäkringsavgifter), företagsstöd (bl.a. sektorsstöd till bygg- och bilindustrin och uppsnabbning av statens utbetalningar till särskilt små och medelstora företag) och slutligen förstärkning av hushållens köpkraft (främst bidrag på 200 EUR i april 2009 till låginkomsthushåll). Paketet kan anses vara målinriktat och komma i rätt tid. De annonserade åtgärderna är tidsbegränsade, kan därför dras tillbaka och innebär inga kostnader för de offentliga finanserna efter år 2010. Regeringen genomför också ett antal strukturreformer som väntas få positiva effekter på ekonomins tillväxtpotential och därmed på de offentliga finanserna på lång sikt. När det gäller varu- och tjänstemarknaderna syftar den ovannämnda moderniseringslagen till att främja den potentiella tillväxten, särskilt genom att främja enskilt företagande och minska bestående konkurrenshinder, också inom detaljhandeln. Även på arbetsmarknaden har nya lagar antagits, särskilt beträffande ”flexicurity”, dvs. flexibilitet kombinerad med trygghet. Lagen om moderniseringen av arbetsmarknaden antogs i juni 2008. Den innebär ett införlivande av arbetsmarknadens parters första kollektivavtal och syftar till att utveckla både tryggare och mer flexibla avtal. En viktig reform av förhandlingarna på arbetsmarknaden har också införts för att underlätta majoritetsöverenskommelser. Åtgärderna är förknippade med reformprogrammet på medellång sikt och med kommissionens länderspecifika rekommendationer av den 28 januari 2009, på grundval av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(11)

För att möta den ekonomiska krisen presenterade den franska regeringen den 4 december en återhämtningsplan, som kan beskrivas som en avvägd blandning av intäkts- och utgiftsinstrument. Denna är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Planens åtgärder avser offentliga investeringar (främst i offentliga företag, infrastruktur, forskning och försvar), arbetsmarknaden (bl.a. befrias småföretagare vid nyanställning helt från socialförsäkringsavgifter), företagsstöd (bl.a. sektorsstöd till bygg- och bilindustrin och uppsnabbning av statens utbetalningar till särskilt små och medelstora företag) och slutligen förstärkning av hushållens köpkraft (främst bidrag på 200 EUR i april 2009 till låginkomsthushåll). Paketet kan anses vara målinriktat och komma i rätt tid. De annonserade åtgärderna är tidsbegränsade, kan därför dras tillbaka och innebär inga kostnader för de offentliga finanserna efter år 2010. Regeringen genomför också ett antal strukturreformer som väntas få positiva effekter på ekonomins tillväxtpotential och därmed på de offentliga finanserna på lång sikt. När det gäller varu- och tjänstemarknaderna syftar den ovannämnda moderniseringslagen till att främja den potentiella tillväxten, särskilt genom att främja enskilt företagande och minska bestående konkurrenshinder, också inom detaljhandeln. Även på arbetsmarknaden har nya lagar antagits, särskilt beträffande ”flexicurity”, dvs. flexibilitet kombinerad med trygghet. Lagen om moderniseringen av arbetsmarknaden antogs i juni 2008. Den innebär ett införlivande av arbetsmarknadens parters första kollektivavtal och syftar till att utveckla både tryggare och mer flexibla avtal. En viktig reform av förhandlingarna på arbetsmarknaden har också införts för att underlätta majoritetsöverenskommelser. Åtgärderna är förknippade med reformprogrammet på medellång sikt och med kommissionens länderspecifika rekommendationer av den 28 januari 2009, på grundval av Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| (12) | År 2007 och 2008 var den ekonomiska situationen mer gynnsam, men beroende på försämringen av de offentliga finanserna är den finanspolitiska inriktningen expansiv 2009 (den franska regeringens svar på den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa), i en ogynnsam ekonomisk situation. Därefter kommer de offentliga finanserna att konsolideras i enlighet med planen. Beaktas emellertid de betydande riskerna för de finanspolitiska målen i form av ett underskott på drygt 3 % år 2009 och 2010, kommer man till 2012 inte att uppnå målet på medellång sikt som är offentliga finanser i balans i strukturella termer.
  I detta sammanhang kan Frankrike minska riskerna för utgiftsöverskridanden genom att tillämpa och förbättra sitt finanspolitiska ramverk, särskilt då utgiftsreglerna. Slutligen kan det om riskerna för skuldberäkningarna ovan sägas att skuldkvoten kommer att vara hög till följd av den expansiva inriktningen. Målmedvetna åtgärder kommer de närmaste åren att krävas för att vända denna utveckling. |
| --- | --- |

(12)

År 2007 och 2008 var den ekonomiska situationen mer gynnsam, men beroende på försämringen av de offentliga finanserna är den finanspolitiska inriktningen expansiv 2009 (den franska regeringens svar på den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa), i en ogynnsam ekonomisk situation. Därefter kommer de offentliga finanserna att konsolideras i enlighet med planen. Beaktas emellertid de betydande riskerna för de finanspolitiska målen i form av ett underskott på drygt 3 % år 2009 och 2010, kommer man till 2012 inte att uppnå målet på medellång sikt som är offentliga finanser i balans i strukturella termer.

I detta sammanhang kan Frankrike minska riskerna för utgiftsöverskridanden genom att tillämpa och förbättra sitt finanspolitiska ramverk, särskilt då utgiftsreglerna. Slutligen kan det om riskerna för skuldberäkningarna ovan sägas att skuldkvoten kommer att vara hög till följd av den expansiva inriktningen. Målmedvetna åtgärder kommer de närmaste åren att krävas för att vända denna utveckling.

| (13) | Programmet innehåller alla de obligatoriska uppgifterna och de flesta av de frivilliga uppgifterna som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (13). |
| --- | --- |

(13)

Programmet innehåller alla de obligatoriska uppgifterna och de flesta av de frivilliga uppgifterna som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (13).

Sammantaget är slutsatsen att underskottet på drygt 3 % av BNP 2008 är ett resultat dels av otillräckliga framsteg när den ekonomiska situationen var mer gynnsam, dels av försämringen av det ekonomiska läget särskilt under sista kvartalet 2008. För att motverka den starka ekonomiska nedgången antog regeringen en återhämtningsplan i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och denna är målinriktad, tidsbegränsad och kommer i rätt tid. Denna tidsbegränsade finanspolitiska expansion kommer i förening med den starka ekonomiska nedgången att leda till en ytterligare ökning av det offentliga underskottet 2009. I programmet förutspås därefter en konsolidering av de offentliga finanserna genom en restriktiv inriktning, särskilt år 2010. Riskerna är särskilt förknippade med programmets klart optimistiska makroekonomiska antaganden och den nuvarande osäkra ekonomiska situationen men återspeglar också med den icke bindande karaktären i bestämmelserna om utgifterna. Ytterligare konsolideringsansträngningar kan därför bli nödvändiga, när ekonomin återhämtar sig under programmets sista år. De redan antagna strukturreformerna väntas höja den potentiella tillväxten, förbättra konkurrenskraften och stärka konsolideringsprocessen.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Frankrike att göra följande:

| i) | Under 2009 som planerat genomföra de finanspolitiska åtgärderna, inbegripet stimulansåtgärder, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för SGP, utan avsteg från målet att undvika en ytterligare försämring av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

i)

Under 2009 som planerat genomföra de finanspolitiska åtgärderna, inbegripet stimulansåtgärder, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för SGP, utan avsteg från målet att undvika en ytterligare försämring av de offentliga finanserna.

| ii) | Under 2010 göra en konsolideringsansträngning med utgångspunkt i den förväntade konjunkturförbättringen och därefter öka takten i korrigeringen för att se till att underskottet snabbt sänks under referensvärdet och skuldkvoten börjar falla. |
| --- | --- |

ii)

Under 2010 göra en konsolideringsansträngning med utgångspunkt i den förväntade konjunkturförbättringen och därefter öka takten i korrigeringen för att se till att underskottet snabbt sänks under referensvärdet och skuldkvoten börjar falla.

| iii) | Effektivt tillämpa de befintliga utgiftsreglerna och vidta ytterligare åtgärder för att garantera upprätthållandet av målen i fråga om fleråriga utgiftsminskningar för de offentliga finanserna inom alla delsektorer och fortsatt vidta åtgärder i samband med den allmänna översynen av den offentliga politiken. Genomföra strukturreformprogrammet, särskilt när det gäller pensionssystemets hållbarhet. |
| --- | --- |

iii)

Effektivt tillämpa de befintliga utgiftsreglerna och vidta ytterligare åtgärder för att garantera upprätthållandet av målen i fråga om fleråriga utgiftsminskningar för de offentliga finanserna inom alla delsektorer och fortsatt vidta åtgärder i samband med den allmänna översynen av den offentliga politiken. Genomföra strukturreformprogrammet, särskilt när det gäller pensionssystemets hållbarhet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP dec. 2008 | 2,2 | 1,0 | 0,2– 0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,2 | 0,7 | – 1,8 | 0,4 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 2– 2,5 | 2– 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP dec. 2008 | 1,6 | 3,3 | 1,5 | 1 | 1 | 1 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 3,2 | 0,8 | 1,5 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 1,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 |
| Produktionsgap (14)

  (i % av potentiell BNP) | SP dec. 2008 | 0,4 | – 0,6 | – 1,8 | – 1,6 | – 1.1 | – 0.4 |
| KOM jan. 2009 (15) | 1,8 | 1,0 | – 1,7 | – 2,3 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,5 | – 0,3 | 0,0 |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 2,8 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,4 | – 2,4 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 3,8 | – 4,0 | – 3,9 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 2,3 | – 2,5 | – 2,3 | – 2,2 | – 2,1 | – 2,0 |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 49,7 | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 |
| KOM jan. 2009 | 49,7 | 49,6 | 49,4 | 49,9 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 50,7 | 50,4 | 50,1 | 50,0 | 50,0 | 50,0 |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 52,4 | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 |
| KOM jan. 2009 | 52,4 | 52,7 | 54,9 | 54,9 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 53,2 | 52,6 | 51,9 | 51,2 | 50,6 | 49,9 |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 2,7 | – 2,9 | – 3,9 | – 2,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| p.m. Fin.min. | – 2,7 | – 3,2 | – 4,4 | – 3,1 | – 2,3 | – 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 2,7 | – 3,2 | – 5,4 | – 5,0 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 2,4 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,2 | – 0,6 | 0,0 |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 0,1 | 0,0 | – 1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 |
| KOM jan. 2009 | 0,1 | – 0,3 | – 2,6 | – 2,1 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 0,2 | 0,5 | 0,9 | 1,4 | 2,0 | 2,5 |
| Konjunkturrensat saldo (14)

  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 2,9 | – 2,6 | – 3,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 3,5 | – 3,7 | – 4,6 | – 3,8 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| Strukturellt saldo (16)

  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | – 2,9 | – 2,6 | – 3,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 3,6 | – 3,8 | – 4,6 | – 3,8 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,4 | – 1,0 | – 0,4 | 0,0 |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP dec. 2008 | 63,9 | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 |
| KOM jan. 2009 | 63,9 | 67,1 | 72,4 | 76,0 | i.u. | i.u. |
| SP nov. 2007 | 64,2 | 64,0 | 63,2 | 61,9 | 60,2 | 57,9 |
| Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP

(förändring i %)

SP dec. 2008

2,2

1,0

0,2– 0,5

2,0

2,5

2,5

KOM jan. 2009

2,2

0,7

– 1,8

0,4

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

2– 2,5

2– 2,5

2,5

2,5

2,5

2,5

HIKP-inflation

(i %)

SP dec. 2008

1,6

3,3

1,5

Formula

Formula

Formula

KOM jan. 2009

1,6

3,2

0,8

1,5

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

1,4

1,7

1,6

1,6

1,6

1,6

Produktionsgap (14)

(i % av potentiell BNP)

SP dec. 2008

0,4

– 0,6

– 1,8

– 1,6

– 1.1

– 0.4

KOM jan. 2009 (15)

1,8

1,0

– 1,7

– 2,3

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 0,8

– 0,8

– 0,6

– 0,5

– 0,3

0,0

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 2,8

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,4

– 2,4

KOM jan. 2009

– 2,8

– 3,8

– 4,0

– 3,9

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 2,3

– 2,5

– 2,3

– 2,2

– 2,1

– 2,0

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

SP dec. 2008

49,7

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

KOM jan. 2009

49,7

49,6

49,4

49,9

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

50,7

50,4

50,1

50,0

50,0

50,0

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP dec. 2008

52,4

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

KOM jan. 2009

52,4

52,7

54,9

54,9

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

53,2

52,6

51,9

51,2

50,6

49,9

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 2,7

– 2,9

– 3,9

– 2,7

– 1,9

– 1,1

p.m. Fin.min.

– 2,7

– 3,2

– 4,4

– 3,1

– 2,3

– 1,5

KOM jan. 2009

– 2,7

– 3,2

– 5,4

– 5,0

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 2,4

– 2,3

– 1,7

– 1,2

– 0,6

0,0

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP dec. 2008

0,1

0,0

– 1,1

0,1

0,9

1,7

KOM jan. 2009

0,1

– 0,3

– 2,6

– 2,1

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

0,2

0,5

0,9

1,4

2,0

2,5

Konjunkturrensat saldo (14)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 2,9

– 2,6

– 3,0

– 1,9

– 1,4

– 0,9

KOM jan. 2009

– 3,5

– 3,7

– 4,6

– 3,8

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

Strukturellt saldo (16)

(i % av BNP)

SP dec. 2008

– 2,9

– 2,6

– 3,0

– 1,9

– 1,4

– 0,9

KOM jan. 2009

– 3,6

– 3,8

– 4,6

– 3,8

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,4

– 1,0

– 0,4

0,0

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP dec. 2008

63,9

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

KOM jan. 2009

63,9

67,1

72,4

76,0

i.u.

i.u.

SP nov. 2007

64,2

64,0

63,2

61,9

60,2

57,9

Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Denna bedömning beaktar särskilt kommissionens interimsprognos från januari 2009 men också andra uppgifter som sedan blivit tillgängliga.

(3)  I kommissionens interimsprognos beräknas därför BNP minska med 1,8 % år 2009. BNP-tillväxten väntas sedan vända till 0,4 % år 2010, i och med att förtroendet och finanssektorns situation förbättras och den globala efterfrågan återhämtar sig.

(4)  Eftersom fördragets referensvärde överskridits enligt rapporten i skrivelsen från den franska ministern för ekonomi, näringsliv och sysselsättning, förberedde kommissionen den 18 februari 2009 en rapport i enlighet med artikel 104.3 i fördraget.

(5)  Den franska ministern för ekonomi, näringsliv och sysselsättning uppskattade i skrivelsen av den 6 februari det offentliga underskottet till 3,1 % av BNP 2010.

(6)  Strategiska investeringsfonder kommer att användas för kapitalinvesteringar i företag.

(7)  Bedömningen av om goda eller dåliga ekonomiska tider råder utgår från analysen av produktionsgapet, som var positivt 2007 och 2008 (vilket kan tyda på goda ekonomiska tider). Den beaktar dock även övergripande ekonomiska faktorer som sysselsättning, privat konsumtion, investeringar och obalanser i de utrikes affärerna, som kan ändra de ursprungliga slutsatserna. Med dessa utgångspunkter kan Frankrike ha haft goda ekonomiska tider 2007 och neutrala under 2008. Ändå försämrades det strukturella saldot med 0,3 procentenheter av BNP under 2007 och med 0,2 procentenheter 2008, enligt kommissionens interimsprognos (se den tekniska bedömningen).

(8)  När ökningen av utgifterna för hälso- och sjukvård överskrider målet i budgetförordningen för socialförsäkringssystemet för 2009 med mer än 0,75 procentenheter i nominella termer aktiveras ett varningsförfarande.

(9)  Article 34.4 i den nyligen antagna författningen anges följande: ”Des lois de programmation déterminent les objectifs de l'action de l'État. Les orientations pluriannuelles des finances publiques sont définies par des lois de programmation. Elles s'inscrivent dans l'objectif d'équilibre des comptes des administrations publiques”.

(10)  Återbetalning av skulder på det sociala området sker genom en särskild fond (Cades, Caisse d'Amortissement de la Dette Sociale). Enligt en ny lag (antagen 2005) som slutligen trädde i kraft 2008 ska varje ny överföring av skulder till fonden kompenseras av nya intäkter för att inte förlänga varaktigheten av Cades.

(11)  Av dessa har regeringen hittills lagt fram 21 miljarder EUR för kommissionen som har godkänt detta. 10,5 miljarder EUR har tecknats.

(12)  Av dessa har regeringen hittills lagt fram 265 miljarder EUR för kommissionen som har godkänt detta.

(13)  Särskilt redovisas inte några antaganden om kort- och långfristiga räntesatser.

(14)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(15)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,6 %, 1,4 %, 0,9 % respektive 1,0 % under perioden 2007-2010.

(16)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Enligt det senaste programmet uppgår engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder till 0 % under perioden i fråga (2007-2012) och enligt kommissionens interimsprognos från januari till 0,1 % av BNP år 2007, 0,1 % år 2008, och 0 % år 2009 och 2010 (alla underskottsminskande).

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP). Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/7

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Greklands uppdaterade stabilitetsprogram för 2008–2011

(2009/C 64/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGIVIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2008–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Greklands uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2008–2011 (2).

| (2) | Grekland har haft en stark ekonomisk tillväxt på 4 % per år under det gångna decenniet. Samtidigt har de inre och yttre makroekonomiska obalanserna avsevärt förvärrats, vilket har lett till en snabbt ökande utlandsskuld, samtidigt som statsskulden fortfarande är mycket hög. Den omvärdering av risker som följer av den pågående ekonomiska och finansiella krisens effekter på den grekiska ekonomin, lägger ytterligare press på skuldbördan.
  Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 dämpades BNP-tillväxten under 2008 till 2,9 % i reala termer och den väntas sjunka kraftigt under 2009, men dock förbli positiv. Med ett underskott i de offentliga finanserna som sedan 2007 (3) oavbrutet överskridit referensvärdet 3 % av BNP och en offentlig skuldkvot som är bland de högsta i EU, har Grekland inget utrymme för finanspolitiska stimulanser, om man vill undvika att ytterligare äventyra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och landets konkurrensställning. Detta har resulterat i att det inte planeras något finanspolitiskt stimulanspaket. De grekiska myndigheterna har i 2009 års budgetlag presenterat vissa åtgärder som syftar till att säkra social sammanhållning, bland annat bidrag till hushåll med låga inkomster. Grekland står inför utmaningen att uppnå en betydande finanspolitisk konsolidering och samtidigt förbättra de offentliga finansernas kvalitet och korrigera faktorerna bakom de stora inre och yttre obalanserna i ekonomin. |
| --- | --- |

(2)

Grekland har haft en stark ekonomisk tillväxt på 4 % per år under det gångna decenniet. Samtidigt har de inre och yttre makroekonomiska obalanserna avsevärt förvärrats, vilket har lett till en snabbt ökande utlandsskuld, samtidigt som statsskulden fortfarande är mycket hög. Den omvärdering av risker som följer av den pågående ekonomiska och finansiella krisens effekter på den grekiska ekonomin, lägger ytterligare press på skuldbördan.

Enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009 dämpades BNP-tillväxten under 2008 till 2,9 % i reala termer och den väntas sjunka kraftigt under 2009, men dock förbli positiv. Med ett underskott i de offentliga finanserna som sedan 2007 (3) oavbrutet överskridit referensvärdet 3 % av BNP och en offentlig skuldkvot som är bland de högsta i EU, har Grekland inget utrymme för finanspolitiska stimulanser, om man vill undvika att ytterligare äventyra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet och landets konkurrensställning. Detta har resulterat i att det inte planeras något finanspolitiskt stimulanspaket. De grekiska myndigheterna har i 2009 års budgetlag presenterat vissa åtgärder som syftar till att säkra social sammanhållning, bland annat bidrag till hushåll med låga inkomster. Grekland står inför utmaningen att uppnå en betydande finanspolitisk konsolidering och samtidigt förbättra de offentliga finansernas kvalitet och korrigera faktorerna bakom de stora inre och yttre obalanserna i ekonomin.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten sjunka från 3 % under 2008 till 1,1 % under 2009 och åter öka till i genomsnitt 1,75 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (4) förefaller scenariot bygga på optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och framåt. I programmet beräknas särskilt den privata konsumtionen och i mindre grad investeringstillväxten förbli stabil, mot bakgrund av en god sysselsättningstillväxt och en optimistisk bedömning av aktuella initiativ för att främja investeringar och förbättra utnyttjandet av medel från EU:s strukturfonder. Nedgången i den ekonomiska aktiviteten bland Greklands handelspartners och de försvagade utsikterna vad gäller den internationella handeln innebär betydande nedåtrisker för programmets makroekonomiska scenario, vilket främst avspeglar sjöfarts- och turistnäringens sårbarhet i den rådande krisen. Programmets inflationsberäkningar förefaller realistiska, medan utvecklingen av de externa obalanserna på medellång sikt är något optimistisk. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten sjunka från 3 % under 2008 till 1,1 % under 2009 och åter öka till i genomsnitt 1,75 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (4) förefaller scenariot bygga på optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och framåt. I programmet beräknas särskilt den privata konsumtionen och i mindre grad investeringstillväxten förbli stabil, mot bakgrund av en god sysselsättningstillväxt och en optimistisk bedömning av aktuella initiativ för att främja investeringar och förbättra utnyttjandet av medel från EU:s strukturfonder. Nedgången i den ekonomiska aktiviteten bland Greklands handelspartners och de försvagade utsikterna vad gäller den internationella handeln innebär betydande nedåtrisker för programmets makroekonomiska scenario, vilket främst avspeglar sjöfarts- och turistnäringens sårbarhet i den rådande krisen. Programmets inflationsberäkningar förefaller realistiska, medan utvecklingen av de externa obalanserna på medellång sikt är något optimistisk.

| (4) | Underskottet i de offentliga finanserna 2008 uppskattas i uppdateringen till 3,7 % av BNP (inklusive 0,4 % av BNP i underskottsminskande engångsåtgärder), vilket är 0,25 procentenhet högre än beräkningen i kommissionens interimsprognos från januari 2009. Detta ska jämföras med det mål på 1,6 % av BNP som angavs i den föregående uppdateringen. Avvikelsen på 2 procentenheter avspeglar både inkomstbortfall och utgiftsöverskridanden. Särskilt inkomsterna beräknas bli omkring 1 procentenhet av BNP lägre än budgeterat, främst till följd av att resultatet av de inkomstförstärkande åtgärder som genomfördes 2008 blev lägre än väntat. Utgiftsöverskridanden står för ytterligare 1 procentenhet av BNP, främst till följd av utgiftsöverskridanden avseende primära löpande utgifter och särskilt högre offentlig konsumtion och högre lönekostnader än beräknat. |
| --- | --- |

(4)

Underskottet i de offentliga finanserna 2008 uppskattas i uppdateringen till 3,7 % av BNP (inklusive 0,4 % av BNP i underskottsminskande engångsåtgärder), vilket är 0,25 procentenhet högre än beräkningen i kommissionens interimsprognos från januari 2009. Detta ska jämföras med det mål på 1,6 % av BNP som angavs i den föregående uppdateringen. Avvikelsen på 2 procentenheter avspeglar både inkomstbortfall och utgiftsöverskridanden. Särskilt inkomsterna beräknas bli omkring 1 procentenhet av BNP lägre än budgeterat, främst till följd av att resultatet av de inkomstförstärkande åtgärder som genomfördes 2008 blev lägre än väntat. Utgiftsöverskridanden står för ytterligare 1 procentenhet av BNP, främst till följd av utgiftsöverskridanden avseende primära löpande utgifter och särskilt högre offentlig konsumtion och högre lönekostnader än beräknat.

| (5) | I uppdateringen anges utgiftsmålet för 2009 till 3,7 % av BNP (inklusive 0,5 % av BNP i underskottsminskande engångsåtgärder), vilket överensstämmer med kommissionens interimsprognos. Jämfört med det mål för de offentliga finanserna som fastställdes i 2009 års budgetlag, som godkändes av parlamentet den 21 december 2008, innebär det en uppräkning med 1

   procentenheter av BNP. I det nya målet för de offentliga finanserna har man tagit hänsyn till att budgetutfallet 2008 blev sämre än väntat. Det avspeglar också en försiktigare beräkning av de totala inkomsterna, som skrivs ned med 1 procentenhet av BNP, medan de offentliga utgifterna räknas upp med 0,4 procentenheter av BNP. Inkomstkvoten beräknas dock fortfarande växa med nästan 1 procentenhet av BNP 2009, med stöd av det paket för att förstärka skatteinkomsterna som antogs i september 2008 och inkluderades i 2009 års budgetlag. För att se till att de reviderade målen uppfylls aviseras i det uppdaterade programmet en rad ytterligare åtgärder, utöver dem som ingår i 2009 års budget. Dessa syftar till att begränsa primära offentliga utgifter och rationalisera förvaltningen av de offentliga utgifterna. Dessa nya åtgärder, som bör antas under loppet av 2009, har inte tydligt specificerats i programmet. Finanspolitikens generella inriktning kommer att vara i stort sett neutral under 2009. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Den finanspolitiska strategi som skisseras i programmet syftar till att minska det strukturella underskottet från 4,5 % av BNP under 2008 till 4,3 % under 2009 och 2,2 % senast 2011, även om det medelfristiga målet för de offentliga finanserna med ett saldo i balans i strukturella termer (dvs. i konjunkturrensade termer exklusiva engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) inte beräknas kunna uppnås inom programperioden. Målet för det totala underskottet 2009 har angetts till 3,7 % av BNP, men underskottet planeras under programperioden minska till 3,2 % av BNP 2010 och 2,6 % 2011. På motsvarande sätt planerar man att 2011 uppnå ett överskott i det primära saldot på 1,7 av BNP, jämfört med 0,8 % 2009. I strukturella termer skulle detta innebära en förbättring med i genomsnitt 

   procentenheter av BNP. Konsolideringen av de offentliga finanserna 2010 och 2011 bygger främst på en ambitiös åtstramning av utgifterna, som emellertid inte fullt ut stöds av konkreta åtgärder. Den offentliga bruttoskulden, som 2008 har uppskattats till 94,6 % av BNP, beräknas 2009 och 2010 överskrida 96 % av BNP för att därefter år 2011 sjunka tillbaka till 94

  %. Förutom det ökade underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrar betydande stock/-flödesjusteringar till ökningen av skuldkvoten 2009. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | De offentliga finanserna är förenade med betydande nedåtrisker. I synnerhet är det underliggande makroekonomiska scenariot grundat på optimistiska tillväxtantaganden. Risker under 2009 är också kopplade till eventuella budgetöverskridanden vid genomförandet av det reviderade budgetmålet för 2009, särskilt med tanke på tidigare års erfarenheter av återkommande utgiftsöverskridanden och inkomstbortfall. Från 2010 och framåt härrör riskerna från bristande information om de åtgärder som planeras för att stödja den beräknade konsolideringen, särskilt på utgiftssidan. De planerade nedskärningarna för vissa utgiftsslag förefaller vid första anblicken ambitiösa. Risker som sammanhänger med den beräknade utvecklingen av skuldkvoten förefaller också vara uppåtrisker och härrör från de risker som är kopplade till underskottsberäkningarna. Dessa risker kan förvärras av osäkerhet om stock/-flödesjusteringar, där information om dessa justeringars olika komponenter liksom tidigare saknas i programmet. Möjliga skuldökande transaktioner inom ramen för den finansiella sektorns stödpaket kan vidare leda till ett ökat tryck uppåt på skuldkvoten. Programmet tar inte upp det finansiella paketets potentiella effekter på skuldutvecklingen. |
| --- | --- |

(7)

De offentliga finanserna är förenade med betydande nedåtrisker. I synnerhet är det underliggande makroekonomiska scenariot grundat på optimistiska tillväxtantaganden. Risker under 2009 är också kopplade till eventuella budgetöverskridanden vid genomförandet av det reviderade budgetmålet för 2009, särskilt med tanke på tidigare års erfarenheter av återkommande utgiftsöverskridanden och inkomstbortfall. Från 2010 och framåt härrör riskerna från bristande information om de åtgärder som planeras för att stödja den beräknade konsolideringen, särskilt på utgiftssidan. De planerade nedskärningarna för vissa utgiftsslag förefaller vid första anblicken ambitiösa. Risker som sammanhänger med den beräknade utvecklingen av skuldkvoten förefaller också vara uppåtrisker och härrör från de risker som är kopplade till underskottsberäkningarna. Dessa risker kan förvärras av osäkerhet om stock/-flödesjusteringar, där information om dessa justeringars olika komponenter liksom tidigare saknas i programmet. Möjliga skuldökande transaktioner inom ramen för den finansiella sektorns stödpaket kan vidare leda till ett ökat tryck uppåt på skuldkvoten. Programmet tar inte upp det finansiella paketets potentiella effekter på skuldutvecklingen.

| (8) | Långfristiga beräkningar av pensionsutgifter enligt den allmänt vedertagna metoden håller på att tas fram. De långfristiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens stigande medelålder väntas ligga över genomsnittet i EU. Det i programmet uppskattade saldot för de offentliga finanserna 2008, som är sämre än utgångsläget i den föregående uppdateringen, förvärrar den demografiska utvecklingens långsiktiga effekter på de offentliga finanserna. Dessutom ligger den nuvarande bruttoskuldnivån klart över fördragets referensvärde. För att minska den krävs det höga primära överskott under en lång period. Genom att bibehålla höga primära överskott på medellång sikt och genomföra ytterligare reformer av pensionssystemet för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle man bidra till att minska de höga riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. De ovan nämnda riskerna från de program för att stabilisera den finansiella sektorn som Grekland har infört skulle kunna inverka negativt på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, främst genom deras effekter på den offentliga skulden, även om en del av kostnaden för det statliga stödet kan komma att återvinnas i framtiden. |
| --- | --- |

(8)

Långfristiga beräkningar av pensionsutgifter enligt den allmänt vedertagna metoden håller på att tas fram. De långfristiga effekterna på de offentliga finanserna av befolkningens stigande medelålder väntas ligga över genomsnittet i EU. Det i programmet uppskattade saldot för de offentliga finanserna 2008, som är sämre än utgångsläget i den föregående uppdateringen, förvärrar den demografiska utvecklingens långsiktiga effekter på de offentliga finanserna. Dessutom ligger den nuvarande bruttoskuldnivån klart över fördragets referensvärde. För att minska den krävs det höga primära överskott under en lång period. Genom att bibehålla höga primära överskott på medellång sikt och genomföra ytterligare reformer av pensionssystemet för att begränsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter, skulle man bidra till att minska de höga riskerna för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. De ovan nämnda riskerna från de program för att stabilisera den finansiella sektorn som Grekland har infört skulle kunna inverka negativt på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, främst genom deras effekter på den offentliga skulden, även om en del av kostnaden för det statliga stödet kan komma att återvinnas i framtiden.

| (9) | Den medelfristiga finanspolitiska ramen är fortsatt svag och kännetecknas av dåliga historiska resultat. Den finanspolitiska utvecklingen i Grekland avspeglar en otillräcklig kontroll över de offentliga utgifterna, samtidigt som inkomstberäkningarna systematiskt har visat sig vara optimistiska. Strukturella och endemiska problem kopplade till redovisningen av de grekiska nationalräkenskaperna har också varit till skada för en punktlig och effektiv inkomst- och utgiftskontroll, trots vissa framsteg under senare år. I programmet förutses den pågående budgetreformen fullföljas och ytterligare framsteg göras när det gäller införandet av programbudgetering för att förbättra kontrollen och förvaltningen av de offentliga utgifterna, öka insyn och överblickbarhet och införa en flerårig planeringshorisont i budgetprocessen. Reformeringen av budgetprocessen planeras emellertid bli slutförd först 2012. |
| --- | --- |

(9)

Den medelfristiga finanspolitiska ramen är fortsatt svag och kännetecknas av dåliga historiska resultat. Den finanspolitiska utvecklingen i Grekland avspeglar en otillräcklig kontroll över de offentliga utgifterna, samtidigt som inkomstberäkningarna systematiskt har visat sig vara optimistiska. Strukturella och endemiska problem kopplade till redovisningen av de grekiska nationalräkenskaperna har också varit till skada för en punktlig och effektiv inkomst- och utgiftskontroll, trots vissa framsteg under senare år. I programmet förutses den pågående budgetreformen fullföljas och ytterligare framsteg göras när det gäller införandet av programbudgetering för att förbättra kontrollen och förvaltningen av de offentliga utgifterna, öka insyn och överblickbarhet och införa en flerårig planeringshorisont i budgetprocessen. Reformeringen av budgetprocessen planeras emellertid bli slutförd först 2012.

| (10) | Som svar på den ekonomiska krisen har den grekiska regeringen infört en rad åtgärder för att säkerställa den finansiella sektorns stabilitet, däribland en insättargaranti på upp till 100 000 EUR. Åtgärdspaketet består av ett kapitaltillskottsprogram, som tillför nytt kapital till kreditinstitut i utbyte mot preferensaktier, ett garantiprogram, som omfattar ny skuld med en löptid på mellan tre månader och tre år, samt ett värdepappersprogram, som tillhandahåller statobligationer till berättigade kreditinstitut och förstärker deras tillgång till likviditet, särskilt hos ECB. Paketets totala omslutning uppgår till 28 miljarder EUR (cirka 10 % av BNP). |
| --- | --- |

(10)

Som svar på den ekonomiska krisen har den grekiska regeringen infört en rad åtgärder för att säkerställa den finansiella sektorns stabilitet, däribland en insättargaranti på upp till 100 000 EUR. Åtgärdspaketet består av ett kapitaltillskottsprogram, som tillför nytt kapital till kreditinstitut i utbyte mot preferensaktier, ett garantiprogram, som omfattar ny skuld med en löptid på mellan tre månader och tre år, samt ett värdepappersprogram, som tillhandahåller statobligationer till berättigade kreditinstitut och förstärker deras tillgång till likviditet, särskilt hos ECB. Paketets totala omslutning uppgår till 28 miljarder EUR (cirka 10 % av BNP).

| (11) | Enligt programmet är finanspolitiken inriktad på att återställa investerarnas förtroende och åtgärda de makroekonomiska obalanserna. På grund av bristen på finanspolitiskt manöverutrymme och med tanke på det stora ekonomiska obalanserna har den grekiska regeringen inte antagit ett kortfristigt stimulanspaket för att möta den ekonomiska nedgången, som skulle ligga i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Enligt programmet planeras en rad strukturella åtgärder, inklusive riktade åtgärder för turistsektorn utan direkta effekter på de offentliga finanserna, som exempelvis åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen, främja företagsinvesteringar, inklusive partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn, stimulera utlåning till små och medelstora företag och förbättra förmågan att tillgodogöra sig EU-medel. Det uppdaterade programmet innehåller också en rad andra strukturreformåtgärder, vilka är en del av den långsiktiga strategin för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet. Hit hör reformen av den offentliga utgiftsförvaltningen och utgiftskontrollen samt genomförandet av den nyligen antagna pensionsreformen. Dessa åtgärder är kopplade till det medelfristiga reformprogrammet och de av kommissionen den 28 januari föreslagna rekommendationerna i enlighet med Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

(11)

Enligt programmet är finanspolitiken inriktad på att återställa investerarnas förtroende och åtgärda de makroekonomiska obalanserna. På grund av bristen på finanspolitiskt manöverutrymme och med tanke på det stora ekonomiska obalanserna har den grekiska regeringen inte antagit ett kortfristigt stimulanspaket för att möta den ekonomiska nedgången, som skulle ligga i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Enligt programmet planeras en rad strukturella åtgärder, inklusive riktade åtgärder för turistsektorn utan direkta effekter på de offentliga finanserna, som exempelvis åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen, främja företagsinvesteringar, inklusive partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn, stimulera utlåning till små och medelstora företag och förbättra förmågan att tillgodogöra sig EU-medel. Det uppdaterade programmet innehåller också en rad andra strukturreformåtgärder, vilka är en del av den långsiktiga strategin för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet. Hit hör reformen av den offentliga utgiftsförvaltningen och utgiftskontrollen samt genomförandet av den nyligen antagna pensionsreformen. Dessa åtgärder är kopplade till det medelfristiga reformprogrammet och de av kommissionen den 28 januari föreslagna rekommendationerna i enlighet med Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning.

| (12) | Grekland har antagit ett konsolideringsprogram för att begränsa försämringen av de offentliga finanserna 2009 och få ned den offentliga sektorns underskott under referensvärdet 3 % av BNP senast 2011. På grundval av förändringarna i det (omräknade) strukturella saldot är finanspolitikens övergripande inriktning på det hela taget neutral 2009 och stram 2010. För 2010 eftersträvas i programmet en strukturell anpassning på 1,5 procentenhet av BNP och en ytterligare strukturell förbättring med ungefär 0,5 procentenhet 2011. Med tanke på de risker som är förenade med planerna för de offentliga finanserna, finns det risk för att de planerade konsolideringsmålen inte uppnås och det totala underskottet fortsatt överstiger referensvärdet 3 % av BNP. Mot bakgrund av den grekiska ekonomins stora inre och yttre obalanser går den finanspolitiska anpassningen i alltför långsam takt och understöds inte fullt ut av konkreta varaktiga åtgärder under 2010 och 2011, särskilt på utgiftssidan. Med tanke på de risker som omgärdar de ovan nämnda skuldberäkningarna, kan skuldkvoten slutligen komma att öka under hela programperioden, främst till följd av otillräckliga framsteg med att minska det offentliga underskottet. |
| --- | --- |

(12)

Grekland har antagit ett konsolideringsprogram för att begränsa försämringen av de offentliga finanserna 2009 och få ned den offentliga sektorns underskott under referensvärdet 3 % av BNP senast 2011. På grundval av förändringarna i det (omräknade) strukturella saldot är finanspolitikens övergripande inriktning på det hela taget neutral 2009 och stram 2010. För 2010 eftersträvas i programmet en strukturell anpassning på 1,5 procentenhet av BNP och en ytterligare strukturell förbättring med ungefär 0,5 procentenhet 2011. Med tanke på de risker som är förenade med planerna för de offentliga finanserna, finns det risk för att de planerade konsolideringsmålen inte uppnås och det totala underskottet fortsatt överstiger referensvärdet 3 % av BNP. Mot bakgrund av den grekiska ekonomins stora inre och yttre obalanser går den finanspolitiska anpassningen i alltför långsam takt och understöds inte fullt ut av konkreta varaktiga åtgärder under 2010 och 2011, särskilt på utgiftssidan. Med tanke på de risker som omgärdar de ovan nämnda skuldberäkningarna, kan skuldkvoten slutligen komma att öka under hela programperioden, främst till följd av otillräckliga framsteg med att minska det offentliga underskottet.

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5).

Sammantaget är slutsatsen att programmet förutser en minskning av underskottet i de offentliga finanserna på medellång sikt. I programmet saknas emellertid tillräckliga åtgärder för att utan dröjsmål på ett effektivt sätt komma till rätta med de strukturella obalanserna i den grekiska ekonomin och vända den trendmässiga ökningen av den offentliga skulden. Samtidigt som konsolideringsstrategin efter 2009 bygger på varaktiga utgiftsbegränsningar och ökade skatteinkomster, saknas uttryckliga konkreta åtgärder för att fullt ut understödja den planerade korrigeringen av de offentliga finanserna under 2010 och 2011. Mot bakgrund av en stark försämring av den globala konjunkturen är dessutom den finanspolitiska strategin förenad med betydande nedåtrisker, genom att de tillväxtantaganden som ligger till grund för programmets makroekonomiska scenario är optimistiska.

Konsolideringen vilar till viss del på resultaten av insatserna mot skatteflykt, vilka endast delvis stöds av reformer av skatteförvaltningen, medan planerade nedskärningar av utgifter delvis uppvägs av planer på att öka löner och sociala transfereringar. En förstärkning av den finanspolitiska konsolideringsstrategin, baserad på varaktiga åtgärder för att kontrollera löpande primära utgifter inklusive offentliga löner, är avgörande för att skapa sunda och hållbara offentliga finanser i Grekland. Den planerade anpassningen i programmet stöds endast delvis av strukturpolitiska åtgärder för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet. Det finns ett trängande behov av strukturella reformer, eftersom de faktorer som förklarar förlusten av konkurrenskraft och de allt större obalanserna gentemot omvärlden är av strukturell natur. På lång sikt kommer skuldnivån, som fortfarande är en av de högsta i euroområdet, i förening med den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter också att inverka negativt på de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Mot bakgrund av denna bedömning uppmanas Grekland till följande:

| i) | Att redan under 2009 väsentligt stärka konsolideringen av de offentliga finanserna, genom noga specificerade varaktiga åtgärder för att begränsa de löpande utgifterna, inklusive en återhållsam offentlig lönepolitik, för att på så sätt bidra till den nödvändiga minskningen av skuldkvoten. |
| --- | --- |

i)

Att redan under 2009 väsentligt stärka konsolideringen av de offentliga finanserna, genom noga specificerade varaktiga åtgärder för att begränsa de löpande utgifterna, inklusive en återhållsam offentlig lönepolitik, för att på så sätt bidra till den nödvändiga minskningen av skuldkvoten.

| ii) | Att säkerställa att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna även inriktas på att främja de offentliga finansernas kvalitet inom ramen för ett heltäckande reformprogram, med tanke på den nödvändiga korrigeringen av ekonomin i syfte att återta förlorad konkurrenskraft och åtgärda de befintliga obalanserna gentemot omvärlden. |
| --- | --- |

ii)

Att säkerställa att de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna även inriktas på att främja de offentliga finansernas kvalitet inom ramen för ett heltäckande reformprogram, med tanke på den nödvändiga korrigeringen av ekonomin i syfte att återta förlorad konkurrenskraft och åtgärda de befintliga obalanserna gentemot omvärlden.

| iii) | Att utan dröjsmål verkställa politiken för att reformera skatteförvaltningen och ytterligare förbättra budgetprocessens sätt att fungera genom att göra den mer öppen och överblickbar, konkretisera den finanspolitiska strategin i ett längre perspektiv och införa metoder för att följa upp och kontrollera de primära utgifterna och göra dem mer kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

iii)

Att utan dröjsmål verkställa politiken för att reformera skatteförvaltningen och ytterligare förbättra budgetprocessens sätt att fungera genom att göra den mer öppen och överblickbar, konkretisera den finanspolitiska strategin i ett längre perspektiv och införa metoder för att följa upp och kontrollera de primära utgifterna och göra dem mer kostnadseffektiva.

| iv) | Att med tanke på den stigande skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att fullfölja de pågående reformerna inom hälso/sjukvårds- och pensionssystemen. |
| --- | --- |

iv)

Att med tanke på den stigande skuldnivån och den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet genom att fullfölja de pågående reformerna inom hälso/sjukvårds- och pensionssystemen.

Grekland uppmanas också att förbättra statistikstyrningen och statistikens kvalitet samt att förbättra efterlevnaden av uppgiftskraven i uppförandekoden.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP jan. 2009 | 4,0 | 3,0 | 1,1 | 1,6 | 2,3 |
| KOM jan. 2009 | 4,0 | 2,9 | 0,2 | 0,7 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 4,1 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (%) | SP jan. 2009 | 3,0 | 4,3 | 2,6 | 2,5 | 2,4 |
| KOM jan. 2009 | 3,0 | 4,3 | 2,5 | 2,7 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,6 | i.u. |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | SP jan. 2009 | 2,2 | 1,9 | 0,3 | – 0,8 | – 1,0 |
| KOM jan. 2009 (7) | 3,0 | 2,8 | 0,5 | – 1,2 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 1,3 | 1,2 | 1,2 | i.u. | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | – 12,1 | – 12,8 | – 11,4 | – 10,8 | – 10,0 |
| KOM jan. 2009 | – 12,1 | – 11,7 | – 11,2 | – 11,6 | i.u. |
| SP dec. 2007 | – 12,8 | – 12,7 | – 12,5 | – 12,2 | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 39,9 | 40,0 | 41,0 | 41,1 | 41,2 |
| KOM jan. 2009 | 40,0 | 39,9 | 40,8 | 40,0 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 39,9 | 41,1 | 41,7 | 42,3 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 43,4 | 43,7 | 44,7 | 44,3 | 43,8 |
| KOM jan. 2009 | 43,4 | 43,4 | 44,5 | 44,2 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 42,6 | 42,7 | 42,5 | 42,3 | i.u. |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | – 3,5 | – 3,7 | – 3,7 | – 3,2 | – 2,6 |
| KOM jan. 2009 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,7 | – 4,2 | i.u. |
| SP dec. 2007 | – 2,7 | – 1,6 | – 0,8 | 0,0 | i.u. |
| Primärt saldo
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 0,6 | 0,3 | 0,8 | 1,2 | 1,7 |
| KOM jan. 2009 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,0 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 1,2 | 2,4 | 3,1 | 3,8 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (% av BNP) | SP jan. 2009 | – 4,4 | – 4,5 | – 3,8 | – 2,8 | – 2,2 |
| KOM jan. 2009 | – 4,8 | – 4,7 | – 3,9 | – 3,7 | i.u. |
| SP dec. 2007 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,3 | i.u. | i.u. |
| Strukturellt saldo (8)

  (% av BNP) | SP jan. 2009 | – 4,4 | – 4,5 | – 4,3 | – 2,8 | – 2,2 |
| KOM jan. 2009 | – 4,6 | – 5,0 | – 4,7 | – 3,7 | i.u. |
| SP dec. 2007 | – 3,1 | – 2,4 | – 2,3 | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (% av BNP) | SP jan. 2009 | 94,8 | 94,6 | 96,3 | 96,1 | 94,7 |
| KOM jan. 2009 | 94,8 | 94,0 | 96,2 | 98,4 | i.u. |
| SP dec. 2007 | 93,4 | 91,0 | 87,3 | 82,9 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

SP jan. 2009

4,0

3,0

1,1

1,6

2,3

KOM jan. 2009

4,0

2,9

0,2

0,7

i.u.

SP dec. 2007

4,1

4,0

4,0

4,0

i.u.

HIKP-inflation

(%)

SP jan. 2009

3,0

4,3

2,6

2,5

2,4

KOM jan. 2009

3,0

4,3

2,5

2,7

i.u.

SP dec. 2007

2,9

2,8

2,7

2,6

i.u.

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

SP jan. 2009

2,2

1,9

0,3

– 0,8

– 1,0

KOM jan. 2009 (7)

3,0

2,8

0,5

– 1,2

i.u.

SP dec. 2007

1,3

1,2

1,2

i.u.

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen)

(% av BNP)

SP jan. 2009

– 12,1

– 12,8

– 11,4

– 10,8

– 10,0

KOM jan. 2009

– 12,1

– 11,7

– 11,2

– 11,6

i.u.

SP dec. 2007

– 12,8

– 12,7

– 12,5

– 12,2

i.u.

Offentliga intäkter

(% av BNP)

SP jan. 2009

39,9

40,0

41,0

41,1

41,2

KOM jan. 2009

40,0

39,9

40,8

40,0

i.u.

SP dec. 2007

39,9

41,1

41,7

42,3

i.u.

Offentliga utgifter

(% av BNP)

SP jan. 2009

43,4

43,7

44,7

44,3

43,8

KOM jan. 2009

43,4

43,4

44,5

44,2

i.u.

SP dec. 2007

42,6

42,7

42,5

42,3

i.u.

Saldot i de offentliga finanserna

(% av BNP)

SP jan. 2009

– 3,5

– 3,7

– 3,7

– 3,2

– 2,6

KOM jan. 2009

– 3,5

– 3,4

– 3,7

– 4,2

i.u.

SP dec. 2007

– 2,7

– 1,6

– 0,8

0,0

i.u.

Primärt saldo

(% av BNP)

SP jan. 2009

0,6

0,3

0,8

1,2

1,7

KOM jan. 2009

0,6

0,6

0,6

0,0

i.u.

SP dec. 2007

1,2

2,4

3,1

3,8

i.u.

Konjunkturrensat saldo (6)

(% av BNP)

SP jan. 2009

– 4,4

– 4,5

– 3,8

– 2,8

– 2,2

KOM jan. 2009

– 4,8

– 4,7

– 3,9

– 3,7

i.u.

SP dec. 2007

– 3,4

– 2,4

– 2,3

i.u.

i.u.

Strukturellt saldo (8)

(% av BNP)

SP jan. 2009

– 4,4

– 4,5

– 4,3

– 2,8

– 2,2

KOM jan. 2009

– 4,6

– 5,0

– 4,7

– 3,7

i.u.

SP dec. 2007

– 3,1

– 2,4

– 2,3

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(% av BNP)

SP jan. 2009

94,8

94,6

96,3

96,1

94,7

KOM jan. 2009

94,8

94,0

96,2

98,4

i.u.

SP dec. 2007

93,4

91,0

87,3

82,9

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Den 6 februari 2009 inkom de grekiska myndigheterna med ett tillägg till programmet, som innehöll klargöranden om ändringar av de budgeterade skattefrämjande åtgärderna och den planerade reformen av budgetprocessen. Genom tillägget införs inte någon förändring i den finanspolitiska strategi som beskrivs i stabilitetsprogrammet, samtidigt som det makroekonomiska scenariot och budgetberäkningarna förblir oförändrade.

(3)  Enligt de uppgifter som de grekiska myndigheterna lämnade i oktober 2008, vilka granskats av Eurostat, uppgick underskottet i de offentliga finanserna till 3,5 % av BNP 2007 och överskred således referensvärdet. Mot bakgrund av den anmälda överträdelsen av fördragets referensvärde, upprättade kommissionen den 18 februari 2009 en rapport enligt artikel 104.3 i fördraget.

(4)  I denna bedömning beaktas bland annat kommissionens prognos från januari 2009, men även övrig information som har blivit tillgänglig sedan dess.

(5)  Särskilt saknas offentliga utgifter per ändamål, uppgifter om skuldutvecklingen och beståndsdelarna i stock-/flödesjusteringen (differenser mellan kontant- och periodiseringsposter, finansiella tillgångars nettoökningar, värderingseffekter och andra effekter), likvida finansiella tillgångar och finansiell nettoskuld.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,2 %, 2,7 %, 2,8 % respektive 2,5 % under perioden 2008-2011.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarar enligt det senaste programmet 0,4 % av BNP 2008 och 0,5 % av BNP 2009 (båda underskottsminskande) och 0,4 % av BNP 2008 och 0,8 % av BNP 2009 (båda underskottsminskande) i kommissionens interimsprognos från januari.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens interimsprognoser från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5433 – Sanacorp/V.D. Linde)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 64/03)

Kommissionen beslutade den 4 mars 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på tyska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5433. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5433. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/13

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5438 – NBC Universal/De Agostini Communications/IMI Investimenti/Cattleya)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 64/04)

Kommissionen beslutade den 2 mars 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på engelska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5438. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5438. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/14

---

Eurons växelkurs (1)

18 mars 2009

(2009/C 64/05)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3130 |
| JPY | japansk yen | 128,94 |
| DKK | dansk krona | 7,4508 |
| GBP | pund sterling | 0,93910 |
| SEK | svensk krona | 10,9630 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5332 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,8090 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,988 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 301,70 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7075 |
| PLN | polsk zloty | 4,5427 |
| RON | rumänsk leu | 4,2965 |
| TRY | turkisk lira | 2,2459 |
| AUD | australisk dollar | 1,9840 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6563 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,1787 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,4753 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,0004 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 859,60 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,9205 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,9740 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4395 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 677,22 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8351 |
| PHP | filippinsk peso | 63,480 |
| RUB | rysk rubel | 45,1795 |
| THB | thailändsk baht | 47,025 |
| BRL | brasiliansk real | 2,9982 |
| MXN | mexikansk peso | 18,5133 |
| INR | indisk rupie | 67,3440 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3130

JPY

japansk yen

128,94

DKK

dansk krona

7,4508

GBP

pund sterling

0,93910

SEK

svensk krona

10,9630

CHF

schweizisk franc

1,5332

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,8090

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,988

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

301,70

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7075

PLN

polsk zloty

4,5427

RON

rumänsk leu

4,2965

TRY

turkisk lira

2,2459

AUD

australisk dollar

1,9840

CAD

kanadensisk dollar

1,6563

HKD

Hongkongdollar

10,1787

NZD

nyzeeländsk dollar

2,4753

SGD

singaporiansk dollar

2,0004

KRW

sydkoreansk won

1 859,60

ZAR

sydafrikansk rand

12,9205

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,9740

HRK

kroatisk kuna

7,4395

IDR

indonesisk rupiah

15 677,22

MYR

malaysisk ringgit

4,8351

PHP

filippinsk peso

63,480

RUB

rysk rubel

45,1795

THB

thailändsk baht

47,025

BRL

brasiliansk real

2,9982

MXN

mexikansk peso

18,5133

INR

indisk rupie

67,3440

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/15

---

Uppdatering av förteckningen över sådana uppehållstillstånd som avses i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 247, 13.10.2006, s. 1, EUT C 153, 6.7.2007, s. 5, EUT C 192, 18.8.2007, s. 11, EUT C 271, 14.11.2007, s. 14, EUT C 57, 1.3.2008, s. 31, EUT C 134, 31.5.2008, s. 14, EUT C 207, 14.8.2008, s. 12, EUT C 331, 21.12.2008, s. 13 och EUT C 3, 8.1.2009, s. 5)

(2009/C 64/06)

Den offentliggjorda förteckning över uppehållstillstånd som avses i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på uppgifter som medlemsstaterna anmält till kommissionen i enlighet med artikel 34 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i EUT görs en månatlig uppdatering som generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet lägger ut på sin webbplats.

ÖSTERRIKE

Uppgifterna ersätter den förteckning som offentliggjordes i EUT C 192, 18.8.2007

| — | Gewöhnlicher Sichtvermerk gemäß § 6 Abs. 1 Z. 1 FrG 1992 (von Inlandsbehörden sowie Vertretungsbehörden bis 31 Dezember 1992 in Form eines Stempels ausgestellt)
  (Vanlig visering enligt § 6.1 Z. 1 FrG 1992 (utfärdad både av inhemska myndigheter och av beskickningar till den 31 december 1992 i form av en stämpel) |
| --- | --- |

—

Gewöhnlicher Sichtvermerk gemäß § 6 Abs. 1 Z. 1 FrG 1992 (von Inlandsbehörden sowie Vertretungsbehörden bis 31 Dezember 1992 in Form eines Stempels ausgestellt)

(Vanlig visering enligt § 6.1 Z. 1 FrG 1992 (utfärdad både av inhemska myndigheter och av beskickningar till den 31 december 1992 i form av en stämpel)

| — | Aufenthaltstitel in Form einer grünen Vignette bis Nr. 790.000
  (Uppehållstillstånd i form av ett grönt klistermärke till och med nr 790.000) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form einer grünen Vignette bis Nr. 790.000

(Uppehållstillstånd i form av ett grönt klistermärke till och med nr 790.000)

| — | Aufenthaltstitel in Form einer grün-weißen Vignette ab Nr. 790.001
  (Uppehållstillstånd i form av ett grönvitt klistermärke från och med nr 790.001) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form einer grün-weißen Vignette ab Nr. 790.001

(Uppehållstillstånd i form av ett grönvitt klistermärke från och med nr 790.001)

| — | Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme 97/11/JI des Rates vom 16. Dezember 1996, Amtsblatt L 7 vom 10. Januar 1997 zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1998 bis 31. Dezember 2004)
  (Uppehållstillstånd i form av klistermärke, jfr rådets gemensamma åtgärd 97/11/RIF av den 16 december 1996, EGT L 7, 10.1.1997 om en enhetlig modell för uppehållstillstånd (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 1998–31 december 2004) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme 97/11/JI des Rates vom 16. Dezember 1996, Amtsblatt L 7 vom 10. Januar 1997 zur einheitlichen Gestaltung der Aufenthaltstitel (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1998 bis 31. Dezember 2004)

(Uppehållstillstånd i form av klistermärke, jfr rådets gemensamma åtgärd 97/11/RIF av den 16 december 1996, EGT L 7, 10.1.1997 om en enhetlig modell för uppehållstillstånd (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 1998–31 december 2004)

| — | Aufenthaltstitel „Niederlassungsnachweis“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2003 bis 31. Dezember 2005)
  (Uppehållstillstånd ”bosättningsbevis” i kortformat ID1, jfr gemensamma åtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 2003–31 december 2005) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel „Niederlassungsnachweis“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2003 bis 31. Dezember 2005)

(Uppehållstillstånd ”bosättningsbevis” i kortformat ID1, jfr gemensamma åtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 2003–31 december 2005)

| — | Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaats-angehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2005 bis 31. Dezember 2005)
  (Uppehållstillstånd i form av klistermärke, jfr gemensamma åtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 2005–31 december 2005) |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaats-angehörige (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 2005 bis 31. Dezember 2005)

(Uppehållstillstånd i form av klistermärke, jfr gemensamma åtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 2005–31 december 2005)

| — | Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“, „Familienangehöriger“, „Daueraufenthalt-EG“, „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ und „Aufenthaltsbewilligung“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben seit 1. Januar 2006)
  (Uppehållstillstånden ”permanent uppehållstillstånd”, ”familjemedlem”, ”permanent bosättning – EG”, ”permanent bosättning – familjemedlem” och ”uppehållstillstånd” i kortformat ID1, jfr gemensamma åtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (utfärdat i Österrike från och med den 1 januari 2006)
  Der Bezeichnung der Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“ und „Aufenthaltsbewilligung“ sind der jeweilige Aufenthaltszweck beigefügt. Eine „Niederlassungsbewilligung“ kann nur für folgende Zwecke erteilt werden: „Schlüsselkraft“, „ausgenommen Erwerbstätigkeit“, „unbeschränkt“, „beschränkt“ sowie „Angehöriger“.
  Till beteckningen på uppehållstillstånden ”permanent uppehållstillstånd” och ”uppehållstillstånd” fogas syftet med vistelsen. Ett ”permanent uppehållstillstånd” kan bara utfärdas för följande syften: ”nyckelarbetskraft”, ”utan förvärvsarbete”, ”obegränsat”, ”begränsat” samt ”anhörig”.
  Eine „Aufenthaltsbewilligung“ kann für folgende Zwecke erteilt werden: „Rotationsarbeitskraft“, „Betriebsentsandter“, „Selbständiger“, „Künstler“, „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“, „Schüler“, „Studierender“, „Sozialdienstleistender“, „Forscher“, „Familiengemeinschaft“ sowie „Humanitäre Gründe“.
  Ett ”uppehållstillstånd” kan utfärdas för följande syften: ”roterande arbetskraft”, ”utstationerad medarbetare”, ”egenföretagare”, ”konstnär”, ”specialfall av avlönat förvärvsarbete”, ”skolelev”, ”student”, ”socialarbetare”, ”forskare”, ”familjeskäl” samt ”humanitära skäl”. |
| --- | --- |

—

Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“, „Familienangehöriger“, „Daueraufenthalt-EG“, „Daueraufenthalt-Familienangehöriger“ und „Aufenthaltsbewilligung“ im Kartenformat ID1 entsprechend der Gemeinsamen Maßnahmen aufgrund der Verordnung (EG) Nr. 1030/2002 des Rates vom 13. Juni 2002 zur einheitlichen Gestaltung des Aufenthaltstitels für Drittstaatsangehörige (in Österreich ausgegeben seit 1. Januar 2006)

(Uppehållstillstånden ”permanent uppehållstillstånd”, ”familjemedlem”, ”permanent bosättning – EG”, ”permanent bosättning – familjemedlem” och ”uppehållstillstånd” i kortformat ID1, jfr gemensamma åtgärder enligt rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredjeland (utfärdat i Österrike från och med den 1 januari 2006)

Der Bezeichnung der Aufenthaltstitel „Niederlassungsbewilligung“ und „Aufenthaltsbewilligung“ sind der jeweilige Aufenthaltszweck beigefügt. Eine „Niederlassungsbewilligung“ kann nur für folgende Zwecke erteilt werden: „Schlüsselkraft“, „ausgenommen Erwerbstätigkeit“, „unbeschränkt“, „beschränkt“ sowie „Angehöriger“.

Till beteckningen på uppehållstillstånden ”permanent uppehållstillstånd” och ”uppehållstillstånd” fogas syftet med vistelsen. Ett ”permanent uppehållstillstånd” kan bara utfärdas för följande syften: ”nyckelarbetskraft”, ”utan förvärvsarbete”, ”obegränsat”, ”begränsat” samt ”anhörig”.

Eine „Aufenthaltsbewilligung“ kann für folgende Zwecke erteilt werden: „Rotationsarbeitskraft“, „Betriebsentsandter“, „Selbständiger“, „Künstler“, „Sonderfälle unselbständiger Erwerbstätigkeit“, „Schüler“, „Studierender“, „Sozialdienstleistender“, „Forscher“, „Familiengemeinschaft“ sowie „Humanitäre Gründe“.

Ett ”uppehållstillstånd” kan utfärdas för följande syften: ”roterande arbetskraft”, ”utstationerad medarbetare”, ”egenföretagare”, ”konstnär”, ”specialfall av avlönat förvärvsarbete”, ”skolelev”, ”student”, ”socialarbetare”, ”forskare”, ”familjeskäl” samt ”humanitära skäl”.

| — | „Daueraufenthaltskarte“ zur Dokumentation des gemeinschaftsrechtlichen Aufenthalts- und Niederlassungsrechtes für Angehörige von freizügigkeits-berechtigten EWR-Bürgern gem. § 54 NAG 2005
  (”Permanent bosättningskort” för bestyrkande av gemenskapsrättsliga uppehålls- och bosättningsrättigheter för anhöriga till EES-medborgare med rätt till fri rörlighet enligt § 54 NAG 2005 |
| --- | --- |

—

„Daueraufenthaltskarte“ zur Dokumentation des gemeinschaftsrechtlichen Aufenthalts- und Niederlassungsrechtes für Angehörige von freizügigkeits-berechtigten EWR-Bürgern gem. § 54 NAG 2005

(”Permanent bosättningskort” för bestyrkande av gemenskapsrättsliga uppehålls- och bosättningsrättigheter för anhöriga till EES-medborgare med rätt till fri rörlighet enligt § 54 NAG 2005

| — | „Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ in Form einer Vignette aufgrund § 24/1 NAG 2005
  (”Intyg om begäran om förlängning av uppehållstillstånd” i form av ett klistermärke enligt § 24/1 NAG 2005 |
| --- | --- |

—

„Bestätigung über den Antrag auf Verlängerung des Aufenthaltstitels“ in Form einer Vignette aufgrund § 24/1 NAG 2005

(”Intyg om begäran om förlängning av uppehållstillstånd” i form av ett klistermärke enligt § 24/1 NAG 2005

| — | Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.
  (Identitetshandling med foto för personer som omfattas av privilegier och immunitet (rött, gult och blått), utfärdat av förbundsutrikesministeriet |
| --- | --- |

—

Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.

(Identitetshandling med foto för personer som omfattas av privilegier och immunitet (rött, gult och blått), utfärdat av förbundsutrikesministeriet

| — | Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.
  (Identitetshandling i kortformat med foto för personer som omfattas av privilegier och immunitet (röd, gul, blå, grön, brun, grå och orange), utfärdat av förbundsutrikesministeriet |
| --- | --- |

—

Lichtbildausweis im Kartenformat für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb, blau, grün, braun, grau und orange, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten.

(Identitetshandling i kortformat med foto för personer som omfattas av privilegier och immunitet (röd, gul, blå, grön, brun, grå och orange), utfärdat av förbundsutrikesministeriet

| — | Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)
  (Konventionspass i bokform i format ID 3 (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 1996–27 augusti 2006) |
| --- | --- |

—

Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)

(Konventionspass i bokform i format ID 3 (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 1996–27 augusti 2006)

| — | Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)
  (Konventionspass i bokform i format ID 3 med integrerat elektroniskt mikrochip (utfärdat i Österrike från och med den 28 augusti 2006) |
| --- | --- |

—

Konventionsreisepass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)

(Konventionspass i bokform i format ID 3 med integrerat elektroniskt mikrochip (utfärdat i Österrike från och med den 28 augusti 2006)

| — | Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)
  (Främlingspass i bokform i format ID 3 (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 1996–27 augusti 2006) |
| --- | --- |

—

Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 (in Österreich ausgegeben im Zeitraum 1. Januar 1996 bis 27. August 2006)

(Främlingspass i bokform i format ID 3 (utfärdat i Österrike under perioden 1 januari 1996–27 augusti 2006)

| — | Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)
  (Främlingspass i bokform i format ID 3 med integrerat elektroniskt mikrochip (utfärdat i Österrike från och med den 28 augusti 2006)
  Sonstige Dokumente, die zum Aufenthalt in Österreich oder zur Wiedereinreise nach Österreich berechtigen:
  Övriga dokument som berättigar till vistelse i Österrike eller återinresa till Österrike:
  Liste der Reisenden für Schülerreisen innerhalb der Europäischen Union im Sinne des Beschlusses des Rates vom 30. November 1994 über die gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat
  Deltagarförteckning vid skolresor inom Europeiska unionen i den mening som avses i rådets beslut av den 30 november 1994 angående den gemensamma åtgärden om resmöjligheter för skolelever från tredjeland vilka är bosatta i en medlemsstat |
| --- | --- |

—

Fremdenpass in Buchform im Format ID 3 mit integriertem elektronischen Mikrochip (in Österreich ausgegeben seit 28. August 2006)

(Främlingspass i bokform i format ID 3 med integrerat elektroniskt mikrochip (utfärdat i Österrike från och med den 28 augusti 2006)

Sonstige Dokumente, die zum Aufenthalt in Österreich oder zur Wiedereinreise nach Österreich berechtigen:

Övriga dokument som berättigar till vistelse i Österrike eller återinresa till Österrike:

Liste der Reisenden für Schülerreisen innerhalb der Europäischen Union im Sinne des Beschlusses des Rates vom 30. November 1994 über die gemeinsame Maßnahme über Reiseerleichterungen für Schüler von Drittstaaten mit Wohnsitz in einem Mitgliedstaat

Deltagarförteckning vid skolresor inom Europeiska unionen i den mening som avses i rådets beslut av den 30 november 1994 angående den gemensamma åtgärden om resmöjligheter för skolelever från tredjeland vilka är bosatta i en medlemsstat

---

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/18

---

Uppdatering av utformningen av identitetskort som utfärdas av medlemsstaternas utrikesministerier till ackrediterade medlemmar av diplomatiska beskickningar och deras familjer enligt artikel 19.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), EUT C 247, 13.10.2007, s. 85, EUT C 153, 6.7.2007, s. 15)

(2009/C 64/07)

Offentliggörandet av utformningen av identitetskort som utfärdas av medlemsstaternas utrikesministerier till ackrediterade medlemmar av diplomatiska beskickningar och deras familjer enligt artikel 19.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på uppgifter som medlemsstaterna anmält till kommissionen i enlighet med artikel 34 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i EUT görs en månatlig uppdatering som generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet lägger ut på sin hemsida.

MALTA

| 1. | Utfärdas till beskickningschefer och beskickningspersonal med diplomatisk ställning samt deras makar och även barn mellan 18 och 21 år som ingår i hushållet |
| --- | --- |

1.

Image

Utfärdas till beskickningschefer och beskickningspersonal med diplomatisk ställning samt deras makar och även barn mellan 18 och 21 år som ingår i hushållet

| 2. | Utfärdas till administrativ och teknisk beskickningspersonal samt deras makar och även barn mellan 18 och 21 år som ingår i hushållet |
| --- | --- |

2.

Image

Utfärdas till administrativ och teknisk beskickningspersonal samt deras makar och även barn mellan 18 och 21 år som ingår i hushållet

| 3. | Utfärdas till medlemmar i internationella organisationer godkända av Maltas regering och till deras makar och barn mellan 18 och 21 år som fortfarande ingår i hushållet |
| --- | --- |

3.

Image

Utfärdas till medlemmar i internationella organisationer godkända av Maltas regering och till deras makar och barn mellan 18 och 21 år som fortfarande ingår i hushållet

| 4. | Utfärdas till främmande länders honorärkonsuler på Malta |
| --- | --- |

4.

Image

Utfärdas till främmande länders honorärkonsuler på Malta

| 5. | Utfärdas till maltesiska honorärkonsuler |
| --- | --- |

5.

Image

Utfärdas till maltesiska honorärkonsuler

---

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/20

---

Uppdatering av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT C 316, 28.12.2007, s. 1, EUT C 134, 31.5.2008, s. 16, EUT C 177, 12.7.2008, s. 9, EUT C 200, 6.8.2008, s. 10, EUT C 331, 31.12.2008, s. 13, EUT C 3, 8.1.2009, s. 10, EUT C 37, 14.2.2009, s. 10)

(2009/C 64/08)

Offentliggörandet av förteckningen över de gränsövergångsställen som avses i artikel 2.8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av den 15 mars 2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) grundar sig på de uppgifter som medlemsstaterna meddelat kommissionen i enlighet med artikel 34 i kodexen om Schengengränserna.

Utöver offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning görs en månatlig uppdatering som generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet lägger ut på sin hemsida.

SVERIGE

Ändring av informationen i förteckningen i EUT C 316, 28.12.2007

Luftgränser

Nytt gränsövergångsställe (öppnat den 1 februari 2009):

Pajala-Ylläs flygplats (i Pajala kommun).

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/21

---

Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftaländerna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol att inkomma med synpunkter rörande statligt stöd till den isländska bostadsfinansieringsfonden i form av befrielse från den statliga garantiavgiften

(2009/C 64/09)

Genom beslut nr 406/08/KOL av den 27 juni 2008, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, har Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) inlett förfaranden enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till avtalet mellan Eftaländerna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol (nedan kallat övervakningsavtalet). De isländska myndigheterna har underrättats genom en kopia av beslutet.

Övervakningsmyndigheten uppmanar härmed övriga Eftaländer, EU:s medlemsstater samt andra berörda parter att inom en månad från den dag då detta meddelande offentliggörs inkomma med synpunkter på åtgärden i fråga till följande adress:

| EFTA Surveillance Authority |
| --- |
| Register |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bryssel |
| BELGIQUE/BELGIË |

EFTA Surveillance Authority

Register

Rue Belliard 35

1040 Bryssel

BELGIQUE/BELGIË

Synpunkterna kommer att meddelas de isländska myndigheterna. Den berörda part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Bostadsfinansieringsfonden som är verksam på den isländska hypotekslånemarknaden är en statlig inrättning som lyder under offentlig rätt. Detta innebär att det i enlighet med de allmänna principerna i isländsk lag kan ställas en statlig garanti för alla dess skyldigheter även om det saknas en uttrycklig bestämmelse för detta ändamål.

Denna garantimöjlighet fanns redan innan EES-avtalet trädde i kraft den 1 januari 1994. Garantin som sådan kommer inte att tas upp till behandling inom ramen för de aktuella förfarandena för nya stöd utan kommer i stället att behandlas inom ramen för förfarandena för befintliga stöd. Det aktuella förfarandet rör bostadsfinansieringsfondens befrielse från den garantiavgift som andra företag som är organiserade på ett liknande sätt måste betala. Genom lag nr 121/1997, och ändringarna av denna (lagarna nr 70/2000 och nr 180/2000), fastställs det att institutioner av detta slag är skyldiga att betala en garantiavgift. Avgiften uppgår för närvarande till 0,0625 % i kvartalet på utestående åtaganden.

I sin preliminära bedömning drog övervakningsmyndigheten slutsatsen att bostadsfinansieringsfondens befrielse från garantiavgift utgör ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet. Dessutom betvivlar övervakningsmyndigheten att denna befrielse är förenlig med avtalet. De undantag som anges i artikel 61.2 och 61.3 verkar inte vara tillämpliga. Inte heller kan övervakningsmyndigheten se att artikel 59.2 i EES-avtalet skulle vara tillämplig på bostadsfinansieringsfondens allmänna låneprogram.

Även om en viss del av utlåningen till bostadsfinansiering kan definieras som en tjänst av allmänt ekonomisk intresse och därmed eventuellt vara stödberättigad angav övervakningsmyndigheten i sin preliminära bedömning att den ansåg att bostadsfinansieringsfondens låneprogram var för brett utformat för att kunna anses uppfylla villkoren i artikel 59.2. Övervakningsmyndigheten har inte fått någon information som ger den skäl att anta att marknaden inte skulle kunna tillhandahålla bostadsfinansiering på rimliga villkor. Bostadsfinansieringsfondens låneprogram är öppet för alla, oavsett inkomst och tillgångar, och det finns heller inga begränsningar när det gäller finansieringsobjektets kostnad och storlek. Lån kan dessutom beviljas var som helst, oavsett om det finns god tillgång på bostadsfinansiering på lokal nivå eller ej.

Om övervakningsmyndighetens preliminära bedömning bekräftas i det slutgiltiga beslutet kommer olagligt stöd att återkrävas.

Beslutet att inleda förfaranden är fattat med förbehåll för övervakningsmyndighetens slutgiltiga beslut.

Berörda parter uppmanas att inkomma med synpunkter till övervakningsmyndigheten inom en månad från den dag då detta beslut offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning och EES-supplementet till denna.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 406/08/COL

of 27 June 2008

to initiate the formal investigation procedure with regard to the relief of the Icelandic Housing Financing Fund from payment of a State guarantee premium

(Iceland)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (1),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (2), in particular to Articles 59, 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (3), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (4),

Having regard to the Authority's Guidelines (5) on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement,

Having regard to the Authority's Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 (6),

Having regard to the Authority's Decision No 405/08/COL of 27 June 2008 close the formal investigation procedure with regard to the Icelandic Housing Financing Fund (7),

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 28 September 2007 (Event No 442805), the Authority requested information from the Icelandic authorities regarding State guarantees and the obligation to pay a State guarantee premium under the Act on State Guarantees. By letter from the Icelandic Mission to the European Union dated 24 October 2007, forwarding the letter from the Icelandic Ministry of Finance of the same date, received and registered by the Authority on 25 October 2007 (Events No 448739 and 449598), the Icelandic authorities responded to this request.

The case was subject to discussions between the representatives of the Authority and the Icelandic Government on 7 September 2007 in Brussels and on 29 October 2007 in Reykjavik as well as between the representatives of the Authority and the complainant, the Icelandic Financial Services Association, in a meeting on 6 March 2008 in Brussels.

2.   Description of the relevant Icelandic law provisions

2.1.   Introduction

The Housing Financing Fund (hereafter referred to as the HFF) is a State institution governed by public law, cf. Article 4 of the Housing Act No 44/1998 (lög um húsnæðismál). As such, it enjoys, under the general principles of Icelandic public law, a State guarantee on all its obligations without any special legal provision to that effect. The same applied to its predecessor, the State Housing Agency, and the State Building Fund and the Workers' Housing Fund operated by the Agency as well as the State Housing Board, cf. Act No 97/1993 on the State Housing Agency (lög um Húsnæðisstofnun ríkisins).

On 1 January 1999, the Housing Act No 44/1998 entered into force. Under the terms of the Housing Act, the Housing Financing Fund replaced the former State Housing Agency and took over its predecessor's obligations. Furthermore, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund were merged and taken over by the HFF (8).

2.2.   Act No 37/1961 on State Guarantees, as amended by Act No 65/1988

Act No 68/1987 introduced an obligation to pay a guarantee premium to the State for State guarantees that were not subject to the risk premium. Article 8 of the Act No 37/1961 on State Guarantees (lög um ríkisábyrgðir), as subsequently amended by Act No 65/1988 on State Guarantees, (lög um breyting á lögum nr. 37/1961, um ríkisábyrgðir, með síðari breytingum) required banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that, according to law, enjoy a State guarantee whether through the ownership of the State or other reasons, to pay a guarantee premium to the State as regards their commitments towards foreign entities. In contrast, no similar premium was imposed on domestic commitments at the time of the entry into force of the EEA Agreement in Iceland on 1 January 1994.

The premium was set at 0,0625 % per quarter on the principal of foreign commitments based on their average for each period, cf. paragraph 2 of Article 8. Loans for which a risk premium had been paid, certain export guarantees and commitments due to credit balance in domestic currency accounts did not constitute basis for calculation of the guarantee premium, cf. paragraph 2 of Article 9 of the Act.

In its submission of 24 October 2007, the Icelandic Government has claimed that the State Housing Agency was not liable to pay a guarantee premium under the terms of the Act No 37/1961 on State Guarantees. The Government did not, however, present arguments as to why the general obligation should not also cover the State Housing Agency. The Authority does not dispute the statement of the Icelandic Government that the Agency in fact never paid any premium as it did not have any foreign commitments. However, this does not change the fact that according to the Act, the Agency would have been liable for the premium in the event of undertaking foreign commitments. Hence, the Authority is of the preliminary opinion that the obligation to pay a guarantee premium did indeed apply to any foreign financial commitments that the State Housing Agency might have had.

2.3.   Act No 121/1997 on State Guarantees

On 22 December 1997, a new Act on State Guarantees No 121/1997 was adopted. This Act, which entered into force on 1 January 1998, extended the obligation to pay a premium also to cover domestic commitments. Paragraphs 1 and 2 of Article 6 of the Act stated:

‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments. ...

The guarantee premium according to paragraph 1 shall amount to 0,0625 % per quarter on the principal of foreign commitments subject to the premium and 0,0375 % per quarter on the principal of the average of domestic commitments during each payment period, cf. Article 8. The proceeds shall accrue to the Treasury.’ (9).

Article 7 of Act No 121/1997 provides for an exemption from the general obligation to pay a premium pursuant to Article 6 of the Act. In its original form paragraph 1 of Article 7 read as follows:

‘Credits on which a risk premium has been paid cf. Article 4,

  housing bonds issued by the Housing Bond Division of the State Housing Agency

  , commitments in lieu of deposits in deposit accounts of deposit money banks and government-guaranteed export guarantees as well as the Central Bank of Iceland are exempt from payment of the guarantee premium cf. Article 6.’ (emphasis added)

The State Housing Agency had other commitments than those relating to housing bonds issued by the Housing Bond Division of the Agency. It therefore seems to follow from an a contrario interpretation of Article 7 that the main rule on the payment of a fee was applicable to such activities. The same goes for the other public bodies operating on the basis of Act No 97/1993: the State Housing Board, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund.

The Icelandic Government has, however, in its letter of 24 October 2007, submitted that as regards commitments other than housing bonds, the levying of the guarantee fee ‘was based on questionable legal basis’. According to the Government, due to their social character, the State Building Fund and the Workers' Housing Fund, operated by the Agency, were never intended to pay a guarantee premium under the Act. In this respect, the Government refers to a memorandum of 16 October 1998 by the Minister of Social Affairs as well as a report of a working group of June 1999 on the collection of a guarantee premium of the debts of the State Building Fund and the Workers' Housing Fund and the HFF (10). The conclusion of the working group's report was that it was arguable that the commitments of the State Building Fund and Workers' Housing Funds fell outside the scope of Article 6 of Act No 121/1997. In arriving at that conclusion, the working group stated that the funds were of a social character which justified that they were operated under the responsibility of the State and were dependant on State contributions as well as always having been operated with a negative interest margin. Furthermore, the report referred to the general comments to the bill, which became Act No 121/1997, whereby distinction was made between funds in ‘commercial’ operation and those with a social role.

For the reasons set out below, the Authority questions this legal reasoning:

| — | first, according to Article 6 of the Act: ‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments’. Even assuming, hypothetically, that HFF was not considered a ‘bank, credit fund, financial institution or enterprise’ the wording ‘any other entities’ seems to indicate that the provision covers all bodies enjoying a State guarantee, irrespective of operating form. Furthermore, it was considered necessary to explicitly exempt the commitments related to the Housing Bond Division, cf. Article 7 of the Act, |
| --- | --- |

—

first, according to Article 6 of the Act: ‘Banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that according to law enjoy or have enjoyed the guarantee of the Treasury, whether through the ownership of the State or for other reasons shall pay a guarantee premium on their State-guaranteed commitments’. Even assuming, hypothetically, that HFF was not considered a ‘bank, credit fund, financial institution or enterprise’ the wording ‘any other entities’ seems to indicate that the provision covers all bodies enjoying a State guarantee, irrespective of operating form. Furthermore, it was considered necessary to explicitly exempt the commitments related to the Housing Bond Division, cf. Article 7 of the Act,

| — | second, as will be shown below in point 2.4, the preparatory works to Act No 70/2000 contain several statements which indicate that the Act was based on the premise that the HFF was indeed, at that time, subject to the guarantee premium on other commitments than those related to the housing bonds, |
| --- | --- |

—

second, as will be shown below in point 2.4, the preparatory works to Act No 70/2000 contain several statements which indicate that the Act was based on the premise that the HFF was indeed, at that time, subject to the guarantee premium on other commitments than those related to the housing bonds,

| — | third, a specific provision in the 2001 Supplementary Budget Act was inserted to cancel the debts relating to unpaid premiums the HFF had accrued under Act No 121/1997 until the entry into force of Act No 70/2000 (11). Such a provision would hardly have been necessary if the HFF and its predecessors had never been subject to the premium, |
| --- | --- |

—

third, a specific provision in the 2001 Supplementary Budget Act was inserted to cancel the debts relating to unpaid premiums the HFF had accrued under Act No 121/1997 until the entry into force of Act No 70/2000 (11). Such a provision would hardly have been necessary if the HFF and its predecessors had never been subject to the premium,

| — | fourth and finally, as far as the Authority can understand, the comments referred to by Iceland concerning the distinction between funds in commercial operation on the one hand, and those with a social role on the other, did not relate to the issue of whether or not a guarantee premium should be collected for commitments enjoying a State guarantee. Rather, they indicate that the legislator was of the opinion, that when it came to granting a Fund a State guarantee, it was of importance whether the Fund in question was operated on a commercial or social basis. |
| --- | --- |

—

fourth and finally, as far as the Authority can understand, the comments referred to by Iceland concerning the distinction between funds in commercial operation on the one hand, and those with a social role on the other, did not relate to the issue of whether or not a guarantee premium should be collected for commitments enjoying a State guarantee. Rather, they indicate that the legislator was of the opinion, that when it came to granting a Fund a State guarantee, it was of importance whether the Fund in question was operated on a commercial or social basis.

In any event, as already indicated, in the 2001 Supplementary Budget Act, a provision was inserted to cancel the debts related to unpaid premiums the HFF had accrued until the entry into force of Act No 70/2000. It therefore seems that the HFF, either was never liable to pay the fee or retroactively was exempted from it. Thus, in either situation the HFF was from the start, or with retroactive effect, exempted from the main rule in Act No 121/1997 on State Guarantees that State bodies enjoying a guarantee should pay a premium for it.

2.4.   Act No 70/2000 amending Act No 121/1997

By Article 1 of Act No 70/2000 which entered into force on 26 May 2000, Article 7 of the Act No 121/1997 was amended and is currently as follows:

‘Credits on which a risk premium has been paid cf. Article 4, commitments in lieu of deposits in deposit accounts of deposit money banks and government-guaranteed export guarantees as well as the ... the Housing Financing Fund ... are exempt from payment of the guarantee premium cf. Article 6.’

The bill, which subsequently became Act No 70/2000 did not originally include a proposal to exempt all obligations of the HFF guaranteed by the State from the guarantee premium. It was originally foreseen only to exempt the HFF's obligations taken over from the State Building Fund and the Workers' Housing Fund upon the entry into force of Act No 44/1998. Indeed, in the bill, it was stated that the exemption for the obligations deriving from the housing bonds (cf. Article 7 of the Act) was based on the fact that the Housing Bonds Division collected an interest margin of 0,35 % of mortgage instruments guaranteeing commitments relating to housing bonds. Other commitments of the HFF were not supposed to be exempted from the payment obligation of the guarantee premium as no money was put aside in a reserve fund to meet losses connected with lending on that basis (12).

12

However, during the Parliamentary procedure, the bill was changed so that the exemption covered all the obligations of the HFF:

‘During the procedure before the Committee it was specifically examined that the bill presupposes that a

  premium will still be paid

  on some of the loans taken by the Housing Financing Fund such as loans, which the Fund takes to finance additional loans and loans for rental apartments. ... Having regard to the above, the Committee proposes to

  amend

  the bill so that all the obligation of the Housing Financing Fund will be exempt from the premium.’ (13) (emphasis added)

Therefore, as approved by Alþingi, the Act No 70/2000 amending Act No 121/1997 extended the exemption from the payment of a guarantee premium and covered all the obligations of the HFF. As a consequence, the HFF has not been paying a guarantee premium on its commitments, foreign as well as domestic, to the State Treasury.

2.5.   Act No 180/2000 amending Act No 121/1997

In its judgment in State Debt Management Agency, the EFTA Court held that the difference in the amount of the State guarantee premium due under the provisions of the Act on State Guarantees was in breach of Article 40 EEA, as it was made dependant on whether the obligations were of domestic or foreign character (14). Following this judgment, the Act on State Guarantees was amended. By Act No 180/2000, which entered into force on 11 January 2001, the difference between foreign and domestic commitments was abolished for the purpose of calculation of the State guarantee premium. As from Act No 180/2000, the premium has been set at 0,0625 % per quarter irrespective of the origin of the commitments. Due to the above-mentioned exceptions pertaining to HFF, these changes did not apply to HFF.

State Debt Management Agency

14

II.   ASSESSMENT

3.   State aid within the meaning of Article 61(1) EEA and the classification of such aid as new or existing

3.1.   The aid elements of the Icelandic system of implicit State guarantees

Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

For a measure to be classified as State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, it must be granted by the State or through State resources, confer an advantage on the recipient undertaking, be selective and thereby distort or threaten to distort competition and be liable to affect trade between the Contracting Parties. Before examining each of these conditions in turn, the Authority makes the following remarks concerning the scope of the present decision to open the formal investigation procedure:

As any other undertaking organised as a public institution, the HFF enjoys an implicit State guarantee in the same manner as did the predecessors of the HFF from the start of their operations in the 1950's, cf. Act No 42/1957. The HFF pays neither a market based premium for the guarantee, nor the premium laid down in Act No 121/1997 on State Guarantees.

The implicit State guarantee for this type of public undertaking was at the outset granted without any obligation to pay a premium. However, Icelandic system for implicit State guarantees was changed in 1987. From this point in time, a guarantee premium was to be paid for foreign commitments, but not for domestic ones. The original State guarantee scheme, with the changes introduced in 1987, thus predates the EEA Agreement.

The Icelandic system relating to implicit guarantees was changed again as of 1 January 1998 when a general obligation to pay a guarantee premium was also introduced as regards domestic commitments. Considering the size of the premium the Authority finds it unlikely that the guarantee premium removed aid contained in the original guarantee scheme. Therefore, in the Authority's preliminary opinion, the original guarantee scheme still contains State aid. The State aid element will generally be the difference between the appropriate market price for the guarantee provided and the price paid for that measure according to Act No 121/1997 on State Guarantees (15). This possible aid element will follow from the implicit guarantee in force since before the entry into force of the EEA Agreement, and would constitute existing aid. It will therefore be assessed separately following the procedures regarding existing aid.

15

Hence, the present decision to open the formal investigation procedure only relates to severable changes to the Icelandic system of implicit guarantees made after 1994 which would give a particular advantage to HFF (16). Indeed, only such changes could be classified as new aid (17).

16

17

With Act No 121/1997, Iceland introduced a premium for banks, credit funds, financial institutions, enterprises and other such entities that enjoy a State guarantee in respect of domestic commitments. The activities of the Housing Bonds Division were exempted from a guarantee premium both on domestic and foreign commitments from the entry into force of the Act. As regards other operations of the HFF, they were exempted from the premium by Act No 70/2000. In the 2001 Supplementary Budget Act the accrued unpaid premium for these activities was cancelled. Therefore, either from the beginning, or retroactively, the other operations of the HFF were exempted from this generally applicable guarantee premium. Indeed, according to Iceland itself, HFF has never paid any premium under the Act.

As HFF has, as a matter of fact, never paid any premium for the guarantee it enjoys, Iceland has in its letter of 24 October 2007 argued that the factual situation for HFF has remained the same over the years regardless of the introduction of the general premium with effect for other undertakings. Moreover, as the exemptions in the Act pertaining to HFF merely maintained the status quo in relation to that particular undertaking, Iceland is of the opinion that exemptions cannot constitute new aid.

status quo

In the Authority's view, it is not relevant for the assessment of the classification of the aid as new or existing whether or not the Act, as a matter of fact, changed the situation of HFF as regards the payment of guarantee premium. What is decisive is that the new Act introduced a new system where, for the first time, the HFF was being treated more favourably than provided for under the general rule for undertakings benefiting from the implicit State guarantee. It is therefore the Authority's preliminary opinion that any advantage to HFF following from the exemption granted to the Housing Bond Division introduced by Article 7 of Act No 121/1997 would constitute new aid. The same would apply to the exemption/relief from paying the premium relating to other operations of the HFF, cf. Act No 70/2000 amending Act No 121/1997, as well the 2001 Supplementary Budget Act (18).

18

3.2.   Economic advantage

Exempting the HFF from payment of the guarantee premium provides a financial advantage to that undertaking as the corresponding costs of the premium are not covered by the HFF. This advantage amounts to what the HFF would have had to pay each time on its commitments under the applicable rate of the guarantee premium.

The advantage following from the non-payment of the State guarantee premium can be determined as follows:

| 1; | exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of foreign commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998 to date; |
| --- | --- |

1;

exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of foreign commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998 to date;

ex post facto

| 2. | exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0375 % per quarter of the value of domestic commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998-10 January 2001; |
| --- | --- |

2.

exemption (either originally or ex post facto) from payment of State guarantee premium amounting to 0,0375 % per quarter of the value of domestic commitments relating both to housing bonds and other commitments in the period from 1 January 1998-10 January 2001;

ex post facto

| 3. | exemption from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of all HFF's domestic commitments in the period from 11 January 2001 to date. |
| --- | --- |

3.

exemption from payment of State guarantee premium amounting to 0,0625 % per quarter of the value of all HFF's domestic commitments in the period from 11 January 2001 to date.

In its letter of 24 October 2007, Iceland seems to be of the opinion that the HFF does not enjoy any real advantage as it levies a margin on the general loans it issues. Iceland submits that the Housing Bonds Division of the State Housing Agency and subsequently the HFF were subject to a special regime which entailed paying a ‘special State guarantee fee’, raised in the form of an interest margin, into a special reserve fund. According to Article 21 of the Act No 97/1993 (see subsequently Article 28 of the Housing Act), the Housing Bonds Division was permitted to claim an interest margin to cover its operating expenses and estimated losses from outstanding loans (19). On that basis, the Icelandic Government has stated that the exclusion of the housing bonds from the general system of Act No 121/1997 was based on the fact that the risk associated with the guarantee was no longer borne by the State.

special State guarantee fee

19

The Authority has doubts about this reasoning. The system provided for by the levying of an interest margin does not entail that the HFF pays a premium for the State guarantee it has on commitments related to housing bonds. Rather, it required the borrowers to pay higher interest rates to the HFF. The money raised by the levying of the interest margin was set aside in a special reserve fund. As far as the Authority has been able to ascertain, this fund is merely a part of the HFF. The Authority cannot see that charging borrowers higher interest rates and setting that aside in an in-house fund can be equated with paying a State guarantee premium pursuant to Act No 121/1997.

In conclusion, the Authority takes the preliminary view that the exemption from the guarantee premium does give the HFF an advantage in the sense of Article 61(1) EEA. Whether any advantages could be offset by public service obligations imposed on HFF will be addressed below.

3.3.   Presence of State resources

HFF is exempted from the payment of a guarantee premium to the State Treasury otherwise applicable to all undertakings pursuant to Article 6 of Act No 121/1997. By exempting the HFF from paying a guarantee premium to it, the State foregoes revenues which would have normally to be paid to the State. The exemption therefore contains State resources. Similarly, to the extent HFF was originally liable to pay a guarantee premium, but later relieved of that obligation with retroactive effect, such ex post facto exemption would also imply a drain of State resources.

ex post facto

3.4.   Selectivity

As outlined above, the HFF is according to Article 7 of Act No 121/1997 exempted from paying a guarantee premium pursuant to Article 6 of the Act. The main rule according to Act No 121/1997 is that every entity enjoying a State guarantee is subject to the guarantee premium provided for in Article 6. Those exempted are obligations that are subject to the higher risk premium pursuant to Article 4 of the Act, the HFF, the Central Bank of the Iceland and the Student Loan Fund.

Consequently, under Article 7 of the Act, it is only the HFF and the two other public institutions that are exempt from paying a premium to the State for being granted State guarantees. The aid measure therefore appears to be selective.

The State Guarantees Act links the payment of a premium to the existence of a guarantee issued by the State. Moreover, it seems to be intended to (partly) compensate the State for the risk it undertakes by being the guarantor. On that basis, the Authority does not view the Act on State guarantees as a tax measure. The Authority has therefore not found it necessary to discuss whether the exemption pertaining to HFF would have been within the logic or nature of a tax system.

3.5.   Effect on trade between Contracting Parties

The HFF provides services on the market for housing mortgage loans, i.e. long-term house financing for residential accommodation. Aid granted to HFF may make it more difficult for banks in the EEA to enter the Icelandic housing mortgage market. Also markets related to the mortgage market, such as other financial markets may be affected (20). The aid therefore seems to affect trade between the Contracting Parties.

20

3.6.   Altmark conditions

In the Altmark judgment, the European Court of Justice held that provided that the following conditions are cumulatively fulfilled, a measure does not confer an advantage on the beneficiary and, thus, does not qualify as state aid in the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, corresponding to the provision of Article 61(1) of the EEA Agreement:

Altmark

| — | first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined, |
| --- | --- |

—

first, the recipient undertaking must actually have public service obligations to discharge, and the obligations must be clearly defined,

| — | second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings, |
| --- | --- |

—

second, the parameters on the basis of which the compensation is calculated must be established in advance in an objective and transparent manner, to avoid conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings,

| — | third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations, |
| --- | --- |

—

third, the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of public service obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations,

| — | fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations (21). |
| --- | --- |

—

fourth, where the undertaking which is to discharge public service obligations in a specific case, is not chosen pursuant to a public procurement procedure which would allow for the selection of the tenderer capable of providing those services at the least cost to the community, the level of compensation needed must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run and adequately provided with means so as to be able to meet the necessary public service requirements, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging the obligations (21).

21

With regard to the first condition, i.e. the definition of public service obligations discharged to the HFF, it is highly doubtful, in light of the EFTA Court's judgment, that the general loans system of the HFF as defined today fulfils the criteria for qualifying as a service of general economic interest (22).

22

Concerning the second condition, the Court of First Instance of the European Communities (hereinafter ‘the CFI’) recalled in BUPA
   (23) that the Member States have wide discretion not only when defining a public service mission but also when determining the compensation for the costs, which calls for an assessment of complex economic facts. In the same ruling, the CFI also held that the second Altmark condition requires that the Community institutions must be in a position to verify the existence of objective and transparent parameters, which must be defined in such a way as to preclude any abusive recourse to the concept of a public service on the part of the Member State. The Icelandic Government has so far not demonstrated to the Authority that a methodology exists for calculation of public service compensation to the HFF. Moreover, to the Authority's knowledge, the Icelandic Government did not establish in advance the criteria on the basis of which the compensation for public service activities of the HFF was to be determined.

BUPA

23

Altmark

With regard to the third Altmark condition, the CFI found in BUPA that a public service compensation system which operates independently of receipts does not require a strict interpretation of this criterion, in particular as regards taking into account the relevant receipts for discharging public services (24). Nevertheless, as the aid measure in question benefits the entirety of the operations of the HFF, it cannot be established at this stage whether the level of compensation is limited to what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of properly limited public service obligations.

Altmark

BUPA

24

Furthermore, with regard to the fourth condition set forth in Altmark, the HFF has neither been chosen by way of a public procurement procedure nor did the Icelandic authorities determine the level of compensation by way of a comparison between the HFF and a privately run efficient operator as a reference undertaking. As held by the CFI in BUPA, the purpose of the fourth Altmark condition is to ensure that the compensation does not entail the possibility of offsetting any costs that might result from inefficiency on the part of the beneficiary undertaking (25).

Altmark

BUPA

Altmark

25

In conclusion, it cannot be established, in the Authority's view, that the four cumulative Altmark conditions are fulfilled.

Altmark

3.7.   Conclusion with regard to state aid character of the measure in question

In light of the above, it is the Authority's preliminary conclusion that exempting HFF from paying a guarantee premium pursuant to Article 7 of Act No 121/1997 on State Guarantees, with subsequent amendments, involves State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, it is the Authority's preliminary opinion that any such aid would constitute new aid.

4.   Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. [...]. The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision

The Icelandic authorities did not notify the Authority of the above-mentioned measures in the form of exemption of the HFF from payment of the guarantee premium. The Authority therefore concludes that Iceland has not respected its obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement.

5.   Compatibility of the aid

5.1.   Possibilities to declare aid for housing purposes compatible

Article 61(1) of the EEA Agreement sets out that state aid as a principle is prohibited. Article 61(2) and 61(3) provide, however, for certain exceptions from this general prohibition.

The derogations in Article 61(2) of the EEA Agreement do not seem to be applicable to the aid in question, which is not designed to achieve any of the aims listed in this provision. In particular, the aid measure involved cannot be considered to fulfil the conditions of derogation specified in Article 61(2)(a) of the EEA Agreement, namely aid having a social character, granted to individual consumers and without discrimination related to the origin of the product concerned.

Likewise, the derogations in Article 61(3) of the EEA Agreement do not apply to the aid measure under investigation. In particular, the aid measure is not granted with the aim of promoting or facilitating the economic development of certain areas or of certain economic activities. Thus, the derogations in Article 61(3)(a) and (c) of the EEA Agreement in conjunction with the Regional Aid Guidelines are not applicable in this case.

Furthermore, the aid measure under investigation is not given to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of Iceland, therefore Article 61(3)(b) of the EEA Agreement does not apply.

The aid in question is not linked to any investment, but reduces the costs which HFF would normally have to bear in the course of pursuing its day-to-day business activities and is consequently to be classified as operating aid. Operating aid is normally not considered suitable to facilitate the development of certain economic activities or of certain regions as provided for in Article 61(3)(c) of the EEA Agreement, unless it is specifically envisaged by the Authority's Guidelines, which is not the case here.

Aid for housing purposes may, however, be declared compatible with the EEA Agreement on the basis of Article 59(2). That would be the case if the aid would be limited to provision of services of general economic interest and if the other conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement would be fulfilled.

Article 59(2) of the EEA Agreement reads:

‘Undertakings entrusted with the operation of services of general economic interest or having the character of a revenue-producing monopoly shall be subject to the rules contained in this Agreement, in particular to the rules on competition, in so far as the application of such rules does not obstruct the performance, in law or in fact, of the particular tasks assigned to them. The development of trade must not be affected to such an extent as would be contrary to the interests of the Contracting Parties.’

Compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement requires the fulfilment of the following conditions:

| — | that the aid is a compensation for the provision of services of general economic interest, |
| --- | --- |

—

that the aid is a compensation for the provision of services of general economic interest,

| — | that the undertaking receiving the aid is entrusted to provide such services, |
| --- | --- |

—

that the undertaking receiving the aid is entrusted to provide such services,

| — | that the aid is necessary, and not more than necessary, to carry out the entrusted tasks, and |
| --- | --- |

—

that the aid is necessary, and not more than necessary, to carry out the entrusted tasks, and

| — | that the aid does not affect trade against the interest of the Contracting Parties to the Agreement. |
| --- | --- |

—

that the aid does not affect trade against the interest of the Contracting Parties to the Agreement.

5.2.   General remarks with regard to the concept of services of general economic interest

The concept of service in the general economic interest means, among other things, that the State assigns ‘particular tasks’ to an undertaking (26). In order to qualify for classification as service of general economic interest, a service must have certain characteristics, the most important of which is that the service in question cannot be provided in the same manner on the market and that the service should be clearly defined (27). States may take account of objectives pertaining to their national policy when defining the service of general economic interest which they entrust to certain undertakings (28).

26

27

28

As an exception to the main rule in Article 59(1) of the EEA Agreement, the concept of ‘services of general economic interest’ must be interpreted restrictively (29) and applies only to activities of direct benefit to the public. Still, States remain free, in principle and where no common policy is established, to designate which services they consider to be of general economic interest and to organize these services as they see fit, subject to the rules of the EEA Agreement and the specific conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement (30). Thus, the competence to define such services lies with the States, subject to scrutiny by the Authority. This scrutiny must essentially be conducted on a case-by-case basis. In such an assessment, the nature of the undertaking entrusted with the service is not of decisive importance, nor whether the undertaking is entrusted with exclusive rights, but rather the essence of the service deemed to be of general economic interest and the special characteristics of this interest that distinguish it from the general economic interest of other economic activities (31).

29

30

31

5.3.   Services of general economic interest in the field of social housing

The EFTA Court gave some guidance on how to assess the extent of the HFF's activities in light of the requirements of Article 59(2) of the EEA Agreement. The Court primarily addressed the issue of whether the Authority should have been in doubt whether the general loans scheme of HFF was operated in compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement. The Court ruled that the Authority should have been in doubt and consequently should have opened the formal State aid investigation procedure. (This was based on the implicit, but non-verified, assumption that the aid in question was new aid.) While the Court did not address whether the general loan category fulfilled the conditions of Article 59(2) of the EEA Agreement, the Court's judgment raised issues of doubt in relation to:

| — | whether the HFF scheme fulfilled all conditions relating to services of general economic interest in Article 59(2), |
| --- | --- |

—

whether the HFF scheme fulfilled all conditions relating to services of general economic interest in Article 59(2),

| — | whether the derogation from the State aid rules was proportionate, and |
| --- | --- |

—

whether the derogation from the State aid rules was proportionate, and

| — | whether the scheme affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties. |
| --- | --- |

—

whether the scheme affected the development of trade contrary to the interest of the Contracting Parties.

In relation to the first issue the Court stated inter alia:

inter alia

‘[...] The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA.’ (32).

[...] The HFF general loans system is intended to promote security and equal rights as regards housing in Iceland by providing loans on manageable terms to the general public throughout the territory of Iceland and thereby foster private home ownership. This goes beyond the normal economic interest of operators in the financial sector. A service with this objective may qualify as a service of general economic interest justifying State aid, provided that the service fulfils the requirements laid down in Article 59(2) EEA.

32

When the EFTA Court later turned to the questions on proportionality, it held, inter alia, that:

inter alia

‘[...] as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.’ (33).

[...] as long as it is not established that the effect of the low interest rate on HFF general loans is completely neutralised by an increase in housing prices, the HFF general loan scheme must be considered suitable to meet its aim.

33

And moreover:

‘The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what is necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions [ ...] This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.’ (34).

The Court does not find it doubtful that the State aid provided to the HFF system did not go beyond what is necessary in the case at hand to allow the HFF to cover expected losses and operate the general loans system under economically acceptable conditions [ ...] This does not mean, however, that the general loans system as operated by the HFF is necessarily compatible with the EEA Agreement.

34

Then the Court went on to, inter alia, state that:

inter alia

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

‘[...] it is necessary to address the question of whether the conditions under which the loans were granted did not go beyond what was necessary for HFF to perform the tasks entrusted to it. The Court recalls that the ultimate aim of the State's intervention in lending services through the general loans scheme is to foster private home ownership in Iceland through lending on “manageable terms”. A service rendered with such an objective may, as has been stated above, be considered legitimate under Article 59(2) EEA. However, ESA has to make sure that public intervention does not, in reality, pursue other goals than those defined by Icelandic law or exceed what is necessary to achieve the defined goal.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

In that regard, the Court notes that unlike the cost and size limitations practiced by the Norwegian Husbanken in Case E-4/97 Husbanken II, the HFF's relative and absolute lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria. They only limit the amount one may borrow from the HFF for any dwelling, regardless of the value or size of that dwelling. There is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments built or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

Moreover, the HFF general loans scheme is not limited to the financing of one unit of residential housing for each borrower. This means that in principle the system may provide financing for houses or apartments built or purchased for investment purposes. In 2004, a general limit of two units was introduced. As the Government of Iceland has pointed out, there may be social policy reasons why certain persons need to own more than one unit. The provision of more than one loan to the same person has not, however, been made dependent on that person fulfilling any criteria relating to such reasons.

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms.’ (35).

These features mean that in principle the HFF general loans scheme provides subsidised financing, up to a certain limit, for any house or apartment regardless of size and value, and also for construction or purchase of residential units for investment purposes. The scheme is not formally limited to assisting the average citizen in financing his or her own dwelling. Even if it may be so that few people have in fact exploited these features of the system, they raise questions under Article 59(2) EEA. The Court recalls in this context that the HFF scheme is intended to promote security and equal rights as regards housing by providing loans on manageable terms.

35

(a)   Manageable terms

The EFTA Court did not rule out per se that State intervention in lending services through general loans, which pursues the objective of fostering private home ownership through lending on ‘manageable terms’ might be considered legitimate under Article 59(2) of the EEA Agreement. In this respect, the EFTA Court clarified that the Contracting Parties enjoy a margin of discretion in deciding what ‘manageable terms’ should mean in relation to a housing financing scheme which qualifies as a service of general economic interest (36).

per se

36

In the view of the Authority, the concept of ‘manageable terms’ cannot be understood in any absolute or isolated manner. While noting the Court's view that there should be a margin of discretion to decide what is manageable, the concept has to relate to certain general parameters of the national economy. What is manageable in a rich country may not be manageable in a less prosperous one. In a well-functioning market without a particular skewed distribution of income, it would appear reasonable to assume that the market interest rates on mortgages would be ‘manageable’ for the population at large. Excluding that public activity itself is distorting the market, to the extent the market is not well functioning there could be a reason for government measures to provide for loans on ‘manageable terms’.

It was confirmed in the EFTA Court's judgment that the commercial banks were only able to match the interest rate of HFF's general loans from August 2004 onwards (37). In its Decision No 185/06/COL, the Authority requested up-dated information on the development on the Icelandic mortgage market, in order to assess to what extent commercial banks had offered mortgage secured loans on terms the Icelandic State would consider as manageable. While some information has been provided the Authority would require up-dated information in this respect as there are indications that the state of the market has changed recently. The amount of mortgage loans, especially from the commercial banks has fallen considerably (38).

37

38

A connected, but separate, issue is whether the market would be able to develop satisfactorily if it would operate under conditions without any State aid distorting the competitive situation of the respective lenders. Up till now, the Authority has not been presented with any arguments or factual information that give it reason to believe that this should be the case.

(b)   Social element

The general loan scheme of the HFF is not limited to those below certain income and/or assets thresholds but is available to everyone irrespective of those elements and as the EFTA Court has pointed out, without any cost and size limitations on the dwellings. Furthermore, the general lending system is also open to others than individuals, for example building contractors may qualify for loans under that system.

In the Court's words, the ‘lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria’ and ‘there is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan’ (39).

lending caps do not limit the subsidised lending scheme to dwellings which fulfil certain criteria

there is no limit as to how big or valuable a dwelling may be and still be eligible for a general loan under the HFF scheme; there are only limits to how much the HFF may grant as a general loan

39

Moreover, the EFTA Court pointed out that the scheme provided for construction or purchase of individual units for investment purposes, and it was not formally limited to assisting the average citizen in financing of his or her house. The rules have now been changed and Article 21 of the Regulation No 522/2004, as subsequently amended, provides that lending from the HFF is limited so that an individual can only own one property carrying a mortgage from the Fund. However, the Board of the Fund may set rules providing for exemption from this requirement. On 10 August 2006, the Board passed such rules. The Icelandic authorities are requested to explain these exemptions and their application and how the HFF monitors that residential housing financed by the HFF's loans is actually used for purposes of being the applicant's own dwelling.

In a letter received by the Authority on 14 June 2007, the Icelandic Government argued that there were no grounds for questioning the compatibility of the general lending scheme with the EEA Agreement. In light of the observations of the EFTA Court, quoted above, the Authority is of the preliminary opinion that the Icelandic Government has not demonstrated that the current general loan scheme is in compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement. Moreover, the Commission's practice regarding social housing shows that the Commission has only accepted systems of social housing, which contained limitations as to who could qualify for loans under the system.

In 2001, the Commission adopted a decision with regard to a guarantee for borrowings of the Irish Housing Finance Agency (hereinafter referred to as the HFA) (40). At the time of this decision, the HFA was itself not empowered to extend loans. Its objective was to raise funds at the best rate on the capital markets which were then advanced to local authorities to be used by them for social housing financing. In this case, social housing was defined as provision of housing for the most socially disadvantaged households, and in particular those which due to their economic circumstances were unable to fund their own housing requirement at socially acceptable conditions through recourse to commercial lenders. This objective was entrusted to local authorities who operated social housing programmes such as general mortgage finance, the operation of a share ownership scheme, and affordable housing schemes aimed at providing low cost housing, a rental subsidy scheme and miscellaneous grant schemes for elderly and disabled persons. The eligibility for social housing loan finance was assessed according to the following limitations: (i) need must be established; (ii) income and loan ceilings; (iii) households which seek to avail of schemes unavailable in the private sector (this had to be proved by the applicant by attaching letters of rejection from two private sector mortgage lenders); and (iv) only households which are mentioned on local authority housing lists. Thus, the Commission accepted that the operations of the Agency could be regarded as services of general economic interest for the purposes Article 86(2) of the EC Treaty.

40

The Authority also refers to a case concerning the financing of activities of Dutch Housing Corporations which is still pending before the Commission. In 2005, DG Competition sent an Article 17(2) letter, inviting the Dutch authorities to make appropriate changes to the system. DG Competition has, inter alia, criticised the broad scope of definition of services of general economic interest provided by the Housing Corporations. In particular, it was not considered acceptable that, whereas the priority to rental housing is given to persons that have difficulties in finding suitable housing, the activities in question are not restricted to socially disadvantaged persons. Therefore, DG Competition was of the opinion that the possibility to let dwellings to persons with a higher income or to enterprises must be regarded as a manifest error in the definition of a service of general economic interest. Moreover, this concern was not removed by the proposed solution of the Dutch authorities to limit the maximum value of the dwellings to be rented out which would be then defined as ‘social housing’. In the preliminary view of DG Competition, the definition of public service activities of Housing Corporations was to have a direct relation to socially disadvantaged households and not only be linked to the maximum value of the property (41).

inter alia

41

Furthermore, the Icelandic Government referred to the fact that the Authority, in its decision in the Norwegian Husbanken case, accepted loans that were not limited to those qualifying under certain income and assets criteria but limited the size of the of house/apartment being acquired. Iceland has argued that the Norwegian limit should not be regarded as being universal and that the situation in Iceland would justify a higher limit. The Authority will, at this stage, not pass judgment on whether only imposing a size limitations would be sufficient to ensure compliance with Article 59(2) of the EEA Agreement as it observes that currently the HFF system operates without any limitations as to the size of house/apartment that may qualify for loans under the general system.

In light of all of the above, it is the preliminary view of the Authority that the general loan scheme of the HFF does not pursue a sufficiently restricted social objective.

(c)   Territorial cohesion

As regards the element of territorial cohesion, the Authority is aware of the particular situation of certain regions in Iceland, where the market for mortgage loans might be of such a nature that commercial providers do not have incentives to offer mortgage loans. Such a situation might justify exceptional treatment of certain territories as regards the conditions for eligibility of loans (42). Currently, the general loans scheme of the HFF is operated without any criteria related to territorial cohesion.

42

In its Decision No 185/06/COL it was the Authority's opinion that SFF had not submitted any tangible evidence during the EFTA Court proceedings, which demonstrated that the commercial banks had offered loans on ‘manageable terms’ outside the Reykjavik area during the period between 1999 and August 2004. In response to the Authority's request for information the SFF and the Icelandic Government submitted conflicting evidence as to the extent the commercial banks had offered mortgage loans outside the Reykjavík area and other more densely populated areas after August 2004. In light of the currently available information the Authority cannot conclude that the loans provided by the commercial banks have not been offered in rural areas as well, as far as the period after August 2004 is concerned.

5.4.   Development of trade and the interest of the Contracting Parties

Article 59(2) of the EEA Agreement further requires an assessment of whether the specific service in question affects the development of trade to an extent contrary to the interests of the Contracting Parties. The Authority is charged with striking a balance between the right of Iceland to invoke the derogation and the interest of the Contracting Parties to avoid distortions of competition and restrictions to the ‘four freedoms’ (43).

43

This entails that it must be established that the performance of the service of general economic interest does not disproportionately affect competition and the internal market. In light of the EFTA Court's conclusions on this point (44), the Authority will have to assess to what extent the aid granted to the HFF could affect other parts of the EEA internal market, in particular other financial markets, such as, for example, the private lending market. However, as outlined above, the Authority is of the preliminary opinion that the current lending scheme is not compatible with Article 59(2) as it is too widely defined. In light of that, the Authority does not consider it necessary to assess whether the service affects the development of trade to an extent contrary to the interest of the Contracting Parties. In any event, an amended scheme will have to strike the right balance between the interests at stake.

44

Against the background of the various points referred to above, the preliminary view of Authority is that the general loan scheme of HFF does not comply with all the conditions laid down in Article 59(2) of the EEA Agreement.

5.5.   Other loan categories of the HFF

In the discussion above regarding the compatibility of the aid, only the general loans category of the HFF has been referred to. However, the exemption in Article 7 of Act No 121/1997, as amended, covers entire operations of the HFF. Currently, the HFF is also providing loans for rental housing to municipalities, etc. pursuant to Chapter VIII of the Housing Act. Furthermore, the Minister of Social Affairs has, on the basis of Article 16 of the Housing Act, issued Regulation No 458/1999, with subsequent amendments, which lists the other loan categories offered by the HFF, cf. Article 2 of the Regulation (45).

45

As outlined above, the Authority is of the preliminary opinion that the general loans scheme of the HFF is incompatible with Article 59(2) EEA. Since the exemption from the guarantee premium benefits all the operations of the HFF, it follows that this measure cannot be regarded as compatible aid on the basis of Article 59(2). This is so even though the individual loan categories referred to above examined in isolation might comply with the conditions laid down in that provision.

5.6.   Conclusion with regard to compatibility

On the basis of the foregoing considerations, the Authority has doubts as to whether the guarantee premium exemption in favour of the HFF can be regarded as compatible with the functioning of the EEA Agreement.

6.   Recovery

According to Article 14(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, ‘[w]here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law’.

here negative decisions are taken in cases of unlawful aid, the EFTA Surveillance Authority shall decide that the EFTA State concerned shall take all necessary measures to recover the aid from the beneficiary (hereinafter referred to as a “recovery decision”). The EFTA Surveillance Authority shall not require recovery of the aid if this would be contrary to a general principle of EEA law

In other words, any unlawful aid which cannot be declared compatible with the State aid rules will be subject to recovery. In case of recovery, it is the Authority's preliminary view that, in the case at hand, no legitimate expectations could be invoked, which would preclude the recovery.

According to settled case-law, ‘[...] undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed’ (46).

undertakings to which an aid has been granted may not, in principle, entertain a legitimate expectation that the aid is lawful unless it has been granted in compliance with the procedure laid down in that article. A diligent businessman should normally be able to determine whether that procedure has been followed

46

Consequently, any unlawful aid which will ultimately be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

7.   Conclusion

The Authority is of the preliminary opinion that the exemption from the guarantee premium in favour of the HFF constitutes aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts that this measure can be regarded as complying with Article 61(2) and (3) of the EEA Agreement or with Article 59(2) of the EEA Agreement. Any unlawful aid which ultimately will be declared incompatible with the State aid rules will be subject to recovery.

Consequently, and in accordance with Article 4(4) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Icelandic authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

In light of the foregoing consideration, the Authority requires that, within one month of receipt of this decision, the Icelandic authorities provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the exemption from the payment of the guarantee premium in favour of the HFF. It requests the Icelandic authorities to forward a copy of this decision to the potential aid recipient of the aid immediately.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to initiate the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement against Iceland regarding the exemption of the Housing Financing Fund contained in the Act on State Guarantees to pay a premium on the guarantee provided by the Icelandic State in its favour.

Article 2

The Icelandic authorities are requested, pursuant to Article 6(1) in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

The Icelandic authorities are required to provide within one month from the notification of this Decision all documents, information and data needed for the assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

The Icelandic Government is requested to forward a copy of this Decision to the recipient of the potential aid immediately.

Article 5

The EC Commission shall be informed, in accordance with Protocol 27(d) of the EEA Agreement, by means of a copy of this Decision.

Article 6

Other EFTA States, EC Member States, and interested parties shall be informed by the publishing of this Decision in its authentic language version, accompanied by a meaningful summary in languages other than the authentic language version, in the EEA Section of the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto, inviting them to submit comments within one month from the date of publication.

Official Journal of the European Union

Article 7

This Decision is addressed to the Republic of Iceland.

Article 8

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 27 June 2008.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JAEGER

College Member

---

(1)  Hereinafter referred to as the Authority.

1

(2)  Hereinafter referred to as the EEA Agreement.

2

(3)  Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.

3

(4)  Hereinafter referred to as Protocol 3.

4

(5)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19 January 1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ) L 231 and EEA Supplement No 32 of 3 September 1994. The Guidelines were last amended on 19 December 2007. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority's website:

5

Official Journal of the European Union

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

(6)  Published in OJ C 139, 25.5.2006, p. 57 and EEA Supplements No 26 of 25 May 2006.

6

(7)  Not published yet. The non-confidential full text of the Decision will be available at:

7

www.eftasurv.int/fieldof work/fieldstateaid/stateaidregistry/

(8)  For more information on this aspect and the continuity of activities, see the Authority's Decision No 405/08/COL.

8

(9)  Translation of the Act available at the website of the Ministry of Finance.

9

(10)  Skýrsla starfshóps um innheimtu ábyrgðargjalds af skuldum Byggingarsjóðs ríkisins, Byggingarsjóðs verkamanna og Íbúðalánasjóðs.

10

(11)  Item 1.4 of Article 4 of the Supplementary Budget Act amending Article 7 of the Budget Act, which grants various permissions to the Minister of Finance provided as follows: ‘To abolish guarantee premiums pursuant to Article 6 of Act No 121/1997 on State Guarantees levied on the House Financing Fund until the entry into force of Act No 70/2000 which exempts the Fund from the payment of the premium.’.

11

To abolish guarantee premiums pursuant to Article 6 of Act No 121/1997 on State Guarantees levied on the House Financing Fund until the entry into force of Act No 70/2000 which exempts the Fund from the payment of the premium.

(12)  The original Icelandic text is as follows: ‘Aðrar skuldbindingar Íbúðalánasjóðs eru hins vegar ekki undanþegnar gjaldskyldu þar sem ekki er lagt fé í varasjóð til að mæta útlánatöpum vegna lánveitinga á grundvelli þeirra.’.

12

Aðrar skuldbindingar Íbúðalánasjóðs eru hins vegar ekki undanþegnar gjaldskyldu þar sem ekki er lagt fé í varasjóð til að mæta útlánatöpum vegna lánveitinga á grundvelli þeirra.

(13)  Opinion of the Economic and Commerce Committee of Alþingi, the Authority's unofficial translation.

13

(14)  Case E-1/00 State Debt Management Agency [2000-2001] EFTA Court Report, p. 8.

14

State Debt Management Agency

(15)  It could be questioned whether a guarantee covering the totality of a company's financial obligations exists on the market. It might therefore be difficult to establish a market premium for the guarantee in the present case.

15

(16)  Joined Cases T-195/01 and T-207/01 Government of Gibraltar v Commission [2002] ECR II-2309, paragraph 111.

16

Government of Gibraltar v Commission

(17)  Hence, these changes are not dealt with in the context of Decision No 185/06/COL to open the formal investigation procedure, partly because the rules in the State Guarantees Act were only briefly discussed in that opening decision, partly because the Icelandic authorities, in the above-mentioned letter of 24 October 2007, did not answer in the affirmative that the aid questions pertaining to HFF's exemption from the premium should be dealt with within that procedure.

17

(18)  In any event, the argumentation of the Icelandic authorities builds on the premise that HFF was never subject to a premium de jure. In contrast, it would not be sufficient that HFF never actually paid the fee, and that the legal obligation to do so was later cancelled, as such cancelling of a debt would in itself constitute aid. As illustrated above under point I.2.3, the Authority is not convinced that this premise is fulfilled in the case at hand.

18

de jure

(19)  The Minister of Social Affairs was to determine the level of the interest margin having obtained the proposal of the State Housing Board. On the basis of that Article, the Minister decided by Regulation No 540/1993 of 28 December 1993, amending Regulation No 467/1991, to charge an interest margin of up to 0,25 %. By Regulation of 11 October 1994, the Minister raised the ceiling of the interest margin to 0,35 %.

19

(20)  See also, Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, [2006] EFTA Court Report, page 42, paragraphs 80-81. Furthermore, in its recent Concluding Report on the Retail Banking Sector Inquiry (page 67) the Authority concluded that tying of different retail banking products is a common practice of financial institutions across EEA. In particular, in the above-mentioned report, the Authority underlined bundling of current accounts and other products such as mortgages or loans.

20

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority

Concluding Report on the Retail Banking Sector Inquiry

(21)  Case C-280/00 Altmark Trans GmbH [2003] ECR I-7747, paragraphs 89-93.

21

Altmark Trans GmbH

(22)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, page 42, paragraph 79.

22

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(23)  Case T-289/03 BUPA v Commission, judgment of 12 February 2008, not yet reported, paragraph 214.

23

BUPA

Commission

(24)  Case T-289/03 BUPA v Commission, cited above, paragraph 241.

24

BUPA

Commission

(25)  Case T-289/03 BUPA v Commission, cited above, paragraph 249.

25

BUPA

Commission

(26)  See for example: Case 10/71 Muller [1971] ECR 723; Case 127/73 BRT [1974] ECR 313; Case 7/82 GVL [1983] ECR 483; Case C-393/92 Almelo [1994] ECR I-1520; Case C-266/96 Corsica Ferries [1998] ECR I-3949.

26

Muller

BRT

GVL

Almelo

Corsica Ferries

(27)  Communication from the Commission — Services of General Interest in Europe (OJ C 17, 19.1.2001, p. 7), see paragraph 14.

27

(28)  Case E-9/04, The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 67.

28

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(29)  See Case C-242/95 GT-Link A/S [1997] ECR I-4449, paragraph 50; Case T-260/94 Air Inter [1997] ECR II-147, paragraph 135; Case C-159/94 Commission v France [1997] ECR I-5815, paragraph 53.

29

95 GT-Link A/S

Air Inter

Commission

France

(30)  See in this context for example: Services of General Interest, cited above, paragraph 22; Case T-106/95 FFSA [1997] ECR II-229, paragraph 192. As stated by Advocate General Léger in his opinion in Case C-438/02 Krister Hanner [2005] ECR I-4551, paragraph 139: ‘... it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment’.

30

FFSA

Krister Hanner

... it falls to the Member States to define the content of their services of general economic interest and, in so doing, they enjoy considerable leeway since the Court and the Commission will intervene only in order to penalise manifest errors of assessment

(31)  Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v the Authority, [1998] EFTA Court Report page 38, paragraph 47.

31

Norwegian Bankers' Association

the Authority

(32)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 68.

32

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(33)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 71.

33

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(34)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 73.

34

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(35)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraphs 76 to 79.

35

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(36)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 71.

36

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(37)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 74.

37

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(38)  See e.g.

38

http://www.mbl.is/mm/frettir/innlent/2006/04/27/samdrattur_i_ibudalanum_bankanna/ and

http://www.mbl.is/mm/vidskipti/frettir/2008/05/26/verulegur_samdrattur_i_ibudalanum_bankanna/

(39)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 77.

39

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland

the Authority

(40)  Decision of 3 July 2001 in State aid N 209/01 — Ireland — Guarantee for borrowings of the Housing Finance Agency, SG(2001) D/289528. The Commission has also dealt with two Swedish schemes regarding social housing which it considered compatible aid on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty. In the first case (Commission Decision of 24 June 2003 in State aid N 40/03 — Sweden — Measures to promote certain house building, C(2003) 1762 fin) a State support in the form of a VAT tax exemption was granted to constructions in certain areas of Stockholm, Gothenburg and Malmö. The scheme was restricted to rented dwellings measuring up to 70 m2 and student accommodation at college and university sites with a maximum size of 25 m2 with additional ceilings on the aid level per dwelling. The rent for both types of dwellings was regulated. In the second case (Commission Decision of 7 March 2007 in State aid N 798/06 — Sweden — Support for construction of special housing for elderly people, C(2007) 652 fin) the scheme was targeted to benefit elderly people who were not able to continue living independently. The scheme provided direct grant support to special housing for elderly. According to the conditions of the scheme, the size of the apartment could not exceed 35 m2 per one-person apartment and 50 m2 per two-persons apartment with additional support to 15-20 m2 for common space (used for example for meals, hobbies, group activities). The maximum aid intensity was 10 % of actual construction costs.

40

2

2

2

2

2

(41)  Letter dated 14 July 2005 from DG Competition to the Dutch authorities, 0/55413.

41

(42)  See for example the differentiation of ceiling for the level of aid per dwelling according to the area in the Swedish Case N 40/03, referred to above.

42

(43)  See similar Case E-4/97 Norwegian Bankers' Association v the Authority, cited above, paragraph 70.

43

Norwegian Bankers' Association

the Authority,

(44)  Case E-9/04 The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority, cited above, paragraph 81.

44

The Bankers' and Securities' Dealers Association of Iceland v the Authority

(45)  Article of Regulation No 458/1999, as amended, provides for the following categories: ‘1. Loans for the construction or purchase of day-care institutions, service centres, homes and apartments specially designed for the needs of the elderly; 2. Loans for the construction or purchase of communal housing for the disabled; 3. Special loans — loans to those with special needs; 4. Maintenance loans; 5. Loans for major outdoor maintenance of redeemed apartments; 6. Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry; 7. Loans for rental housing; 8. Loans for the construction or purchase of homes and day-care institutions for children and young people.’.

45

1. Loans for the construction or purchase of day-care institutions, service centres, homes and apartments specially designed for the needs of the elderly; 2. Loans for the construction or purchase of communal housing for the disabled; 3. Special loans

loans to those with special needs; 4. Maintenance loans; 5. Loans for major outdoor maintenance of redeemed apartments; 6. Loans or grants for technical innovations and other reforms in the construction industry; 7. Loans for rental housing; 8. Loans for the construction or purchase of homes and day-care institutions for children and young people.

(46)  Case C-5/89 Commission v Germany [1990] ECR I-3437, paragraph 14; Case C-169/95 Spain v Commission [1997] ECR I-135, paragraph 51.

46

Commission

Germany

Spain

Commission

---

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/37

---

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra invändningar mot den anmälda åtgärden

(2009/C 64/10)

Eftas övervakningsmyndighets beslut beträffande påstått statligt stöd som Tromsø kommun beviljat Sommarøy Arctic Hotel AS i samband med den planerade försäljningen av fastigheten Hillesøyfyllinga (fastighetsnr 189/196).

Eftas övervakningsmyndighet anser att inget statligt stöd i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet har beviljats Sommarøy Arctic Hotel AS i samband med den planerade försäljningen av fastigheten.

| Datum för antagande: | Den 1 oktober 2008 |
| --- | --- |
| Eftastat: | Norge |
| Ärendenummer: | 62527 |
| Benämning: | Försäljning av fastighet i Tromsø |
| Syfte: | Ej tillämpligt |
| Rättslig grund: | Ej tillämpligt |
| Varaktighet: | Ej tillämpligt |

Datum för antagande:

Den 1 oktober 2008

Eftastat:

Norge

Ärendenummer:

62527

Benämning:

Försäljning av fastighet i Tromsø

Syfte:

Ej tillämpligt

Rättslig grund:

Ej tillämpligt

Varaktighet:

Ej tillämpligt

Den giltiga språkversionen av beslutstexten finns på följande webbadress:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/. Konfidentiella uppgifter har tagits bort.

---

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/38

---

Uppgifter från Eftastaterna om statligt stöd som beviljats enligt den rättsakt som det hänvisas till i punkt 1f i bilaga XV till EES-avtalet (kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag)

(2009/C 64/11)

| Stöd nr | Stöd till små och medelstora företag 1/08 |
| --- | --- |
| Eftastat | Norge |
| Region | Alla regioner |
| Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet | Bioenergiprogrammet |
| Rättslig grund | Årlig jordbruksavtale, statsbudjettet, Landbruks- og matdepartementets årlige tildelingsbrev |
| Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som individuellt stöd | Stödordning | Årligt totalbelopp | Cirka 15 % av den totala årliga budgeten på 4,3 miljoner EUR |
| Garanterade lån | – |
| Individuellt stöd | Totalt stödbelopp | – |
| Garanterade lån | – |
| Högsta tillåtna stödnivå | Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen | Ja |
| Datum för genomförande | Från och med den 1 januari 2008 |
| Stödordningens eller det individuella stödets varaktighet | Till och med den 31 december 2014 |
| Stödets syfte | Stöd till små och medelstora företag | Ja |
| Sektorer av ekonomin som berörs | Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag | Ja |
| Begränsat till vissa sektorer






  — | Kolbrytning |

Stöd nr

Stöd till små och medelstora företag 1/08

Eftastat

Norge

Region

Alla regioner

Namnet på stödordningen eller namnet på det företag som tar emot det individuella stödet

Bioenergiprogrammet

Rättslig grund

Årlig jordbruksavtale, statsbudjettet, Landbruks- og matdepartementets årlige tildelingsbrev

Stödordningens beräknade utgifter per år eller totalt belopp som beviljats företaget som individuellt stöd

Stödordning

Årligt totalbelopp

Cirka 15 % av den totala årliga budgeten på 4,3 miljoner EUR

Garanterade lån

–

Individuellt stöd

Totalt stödbelopp

–

Garanterade lån

–

Högsta tillåtna stödnivå

Överensstämmer med artikel 4.2–4.6 och artikel 5 i förordningen

Ja

Datum för genomförande

Från och med den 1 januari 2008

Stödordningens eller det individuella stödets varaktighet

Till och med den 31 december 2014

Stödets syfte

Stöd till små och medelstora företag

Ja

Sektorer av ekonomin som berörs

Alla sektorer som är berättigade till stöd till små och medelstora företag

Ja

Begränsat till vissa sektorer

—

Kolbrytning

All tillverkning

eller

Stål

Varvsindustri

Syntetfibrer

Motorfordon

Annan tillverkning

Alla tjänster

eller

Transport

Finansiella tjänster

Andra tjänster

Ja

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Landbruks- og matdepartementet |
| --- |
| Postboks 8007 |
| 0030 Oslo |
| NORGE |

Landbruks- og matdepartementet

Postboks 8007

0030 Oslo

NORGE

Beviljande av stora individuella stöd

I överensstämmelse med artikel 6 i förordningen

Ja

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Kommissionen

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/39

---

Meddelande om ansökningsomgång avseende arbetsprogrammet inom ENIAC Joint Undertaking

(2009/C 64/12)

En ansökningsomgång kommer att inledas avseende arbetsprogrammet inom ENIAC Joint Undertaking.

Eventuella förslag ska lämnas in avseende ansökningsomgången ENIAC-2009-1.

Information om ansökningsomgången och om tidsfrister och budget finns i meddelandet om ansökningsomgång, som finns på följande webbplats: http://eniac.eu

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/40

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 64/13)

| 1. | Kommissionen mottog den 11 mars 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Mapfre S.A (Mapfre, Spanien) och Grupo Salvador Caetano SGPS, S.A. (Salvador Caetano, Portugal), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företagen Choice Car-Comércio de Automóveis, S.A. (Choice Car, Portugal), Finlog-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (Finlog, Portugal), Guerin-Rent-A-Car (Dois), Lda (Guerin, Portugal) och Luso Assistência – Gestâo de Acidentes, S.A. (Luso, Portugal), för närvarande ägt av Salvador Caetano, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 11 mars 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Mapfre S.A (Mapfre, Spanien) och Grupo Salvador Caetano SGPS, S.A. (Salvador Caetano, Portugal), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företagen Choice Car-Comércio de Automóveis, S.A. (Choice Car, Portugal), Finlog-Aluguer e Comércio de Automóveis, S.A. (Finlog, Portugal), Guerin-Rent-A-Car (Dois), Lda (Guerin, Portugal) och Luso Assistência – Gestâo de Acidentes, S.A. (Luso, Portugal), för närvarande ägt av Salvador Caetano, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Mapfre: Företagsgrupp som huvudsakligen tillhandahåller försäkringsprodukter, inklusive bilförsäkringar, över hela världen, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Mapfre: Företagsgrupp som huvudsakligen tillhandahåller försäkringsprodukter, inklusive bilförsäkringar, över hela världen,

| — | Salvador Caetano: Företagsgrupp verksam inom bilåterförsäljning och reparationstjänster i Portugal och Spanien, |
| --- | --- |

—

Salvador Caetano: Företagsgrupp verksam inom bilåterförsäljning och reparationstjänster i Portugal och Spanien,

| — | Choice Car: Bilåterförsäljning i Portugal, |
| --- | --- |

—

Choice Car: Bilåterförsäljning i Portugal,

| — | Finlog: Förvaltning av fordonsparker i Portugal, |
| --- | --- |

—

Finlog: Förvaltning av fordonsparker i Portugal,

| — | Guerin: Bilåterförsäljning i Portugal, |
| --- | --- |

—

Guerin: Bilåterförsäljning i Portugal,

| — | Luso: Tjänster i samband med hantering av bilolyckor i Portugal. |
| --- | --- |

—

Luso: Tjänster i samband med hantering av bilolyckor i Portugal.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| 1049 Bryssel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5347 – Mapfre/Salvador Caetano/JVS, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

1049 Bryssel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 19.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 64/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 64/41

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 64/14)

| 1. | Kommissionen mottog den 12 mars 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Votorantim Group (Votorantim, Brasilien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Aracruz Celulose S.A. (Aracruz, Brasilien), för närvarande gemensamt kontrollerat av Votorantim Group, Arapar och Arainvest, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 12 mars 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Votorantim Group (Votorantim, Brasilien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Aracruz Celulose S.A. (Aracruz, Brasilien), för närvarande gemensamt kontrollerat av Votorantim Group, Arapar och Arainvest, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Votorantim: Verksamheter inom cement och betong, gruvdrift och metallurgi (aluminium, stål, nickel och zink), pappersmassa och papper, koncentrerad apelsinjuice, marknaderna för specialkemikalier, produktion av el samt den finansiella sektorn, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Votorantim: Verksamheter inom cement och betong, gruvdrift och metallurgi (aluminium, stål, nickel och zink), pappersmassa och papper, koncentrerad apelsinjuice, marknaderna för specialkemikalier, produktion av el samt den finansiella sektorn,

| — | Aracruz: Produktion av pappersmassa och papper. |
| --- | --- |

—

Aracruz: Produktion av pappersmassa och papper.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5477 – Votorantim/Aracruz, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---