# Úřední věstník C 45/2009

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 45 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5224. února 2009 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 45

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5224. února 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropská centrální banka |
| 2009/C 045/01 | Stanovisko evropské centrální banky ze dne 7. listopadu 2008 k návrhu rozhodnutí Komise o zřízení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CON/2008/63) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropská centrální banka

2009/C 045/01

Stanovisko evropské centrální banky ze dne 7. listopadu 2008 k návrhu rozhodnutí Komise o zřízení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (CON/2008/63)

1

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 045/02 | Sdělení komise – Pokyny k prioritám Komise v oblasti prosazování práva při používání článku 82 Smlouvy o ES na zneužívající chování dominantních podniků vylučující ostatní soutěžitele (
  1
  ) | 7 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 045/02

Sdělení komise – Pokyny k prioritám Komise v oblasti prosazování práva při používání článku 82 Smlouvy o ES na zneužívající chování dominantních podniků vylučující ostatní soutěžitele (
  1
  )

1

7

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 045/03 | Směnné kurzy vůči euru | 21 |
| | Evropský účetní dvůr |
| 2009/C 045/04 | Zvláštní zpráva č. 8/2008 Je podmíněnost jako politika účelná? | 22 |
| 2009/C 045/05 | Zvláštní zpráva č. 11/2008 Řízení podpory Evropské unie určené na operace související s veřejným skladováním obilovin | 23 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 045/03

Směnné kurzy vůči euru

21

Evropský účetní dvůr

2009/C 045/04

Zvláštní zpráva č. 8/2008 Je podmíněnost jako politika účelná?

22

2009/C 045/05

Zvláštní zpráva č. 11/2008 Řízení podpory Evropské unie určené na operace související s veřejným skladováním obilovin

23

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 045/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 24 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 045/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

24

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2009/C 045/07 | Oprava svátků v roce 2009 (Úř. věst. C 14, 21.1.2009) | 25 |

Opravy

2009/C 045/07

Oprava svátků v roce 2009 (Úř. věst. C 14, 21.1.2009)

(Úř. věst. C 14, 21.1.2009)

25

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 045/08 | Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

2009/C 045/08

Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropská centrální banka

| 24.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 45/1

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 7. listopadu 2008

k návrhu rozhodnutí Komise o zřízení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu

(CON/2008/63)

(2009/C 45/01)

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 10. října 2008 žádost úřadů Evropské komise o stanovisko k návrhu rozhodnutí Komise o zřízení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (dále jen „návrh rozhodnutí“). Návrh rozhodnutí má nahradit rozhodnutí Komise přijaté v listopadu 2003 (1).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena čl. 105 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství, jelikož návrh rozhodnutí ovlivňuje strukturu a fungování jednoho z výborů Evropské unie pro finanční služby a dotýká se úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB) přispívat k řádnému provádění opatření v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému ve smyslu čl. 105 odst. 5 Smlouvy. V souladu s první větou čl. 17.5 jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

1.   Všeobecné připomínky

| 1.1 | V květnu 2008 vyzvala Rada ve složení pro hospodářské a finanční záležitosti (ECOFIN) Komisi, aby revidovala svá rozhodnutí o zřízení výborů 3. úrovně a pověřila tyto výbory konkrétními úkoly za účelem posílení spolupráce v oblasti dohledu a sbližování jejich úloh při posuzování rizik ohrožujících finanční stabilitu. Rada ECOFIN zmínila některé konkrétní úkoly, které by sem mohly patřit (2). Ve svých závěrech rovněž zdůraznila jisté významné aspekty, které je třeba brát v úvahu při rozvíjení úlohy výborů 3. úrovně v oblasti sledování rizik ohrožujících finanční stabilitu na úrovni EU. Rada ECOFIN se zde zcela konkrétně obrací na Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS) a Výbor pro bankovní dohled ESCB (BSC) s výzvou, aby zajistily účinné a vhodné rozdělení činností mezi sebou (3). Na pozadí těchto skutečností ECB obecně vítá návrh rozhodnutí do té míry, pokud se ve změnách navrhovaných Komisí odrážejí závěry přezkumu Lamfalussyho rámce, který proběhl v roce 2007 (4) a na kterém se Eurosystému též podílel (5). Současně ECB poznamenává, že v návaznosti na nedávný vývoj na finančních trzích Evropská rada v říjnu 2008 zdůraznila nutnost posílit dohled nad evropským finančním sektorem s cílem zlepšit koordinaci v oblasti dohledu na evropské úrovni (6). Konkrétně Evropská rada uvítala vytvoření skupiny vysokých zástupců Komisí (7). V tomto kontextu by ECB ráda zdůraznila, že konkrétní připomínky obsažené v tomto stanovisku nejsou závazné pro případný budoucí příspěvek ECB k širší debatě týkající se práce této skupiny vysokých zástupců. |
| --- | --- |

1.1

V květnu 2008 vyzvala Rada ve složení pro hospodářské a finanční záležitosti (ECOFIN) Komisi, aby revidovala svá rozhodnutí o zřízení výborů 3. úrovně a pověřila tyto výbory konkrétními úkoly za účelem posílení spolupráce v oblasti dohledu a sbližování jejich úloh při posuzování rizik ohrožujících finanční stabilitu. Rada ECOFIN zmínila některé konkrétní úkoly, které by sem mohly patřit (2). Ve svých závěrech rovněž zdůraznila jisté významné aspekty, které je třeba brát v úvahu při rozvíjení úlohy výborů 3. úrovně v oblasti sledování rizik ohrožujících finanční stabilitu na úrovni EU. Rada ECOFIN se zde zcela konkrétně obrací na Evropský výbor orgánů bankovního dohledu (CEBS) a Výbor pro bankovní dohled ESCB (BSC) s výzvou, aby zajistily účinné a vhodné rozdělení činností mezi sebou (3). Na pozadí těchto skutečností ECB obecně vítá návrh rozhodnutí do té míry, pokud se ve změnách navrhovaných Komisí odrážejí závěry přezkumu Lamfalussyho rámce, který proběhl v roce 2007 (4) a na kterém se Eurosystému též podílel (5). Současně ECB poznamenává, že v návaznosti na nedávný vývoj na finančních trzích Evropská rada v říjnu 2008 zdůraznila nutnost posílit dohled nad evropským finančním sektorem s cílem zlepšit koordinaci v oblasti dohledu na evropské úrovni (6). Konkrétně Evropská rada uvítala vytvoření skupiny vysokých zástupců Komisí (7). V tomto kontextu by ECB ráda zdůraznila, že konkrétní připomínky obsažené v tomto stanovisku nejsou závazné pro případný budoucí příspěvek ECB k širší debatě týkající se práce této skupiny vysokých zástupců.

| 1.2 | Podpora práce CEBS ze strany ECB se odráží jak v jejích finančních, tak v technických příspěvcích. Současný vývoj na finančních trzích potvrzuje a posiluje význam úzké spolupráce a výměny informací mezi orgány dohledu a centrálními bankami, jež se nyní obecně odráží v úzké součinnosti CEBS a BSC při pravidelném posuzování rizik a sledování finanční stability. |
| --- | --- |

1.2

Podpora práce CEBS ze strany ECB se odráží jak v jejích finančních, tak v technických příspěvcích. Současný vývoj na finančních trzích potvrzuje a posiluje význam úzké spolupráce a výměny informací mezi orgány dohledu a centrálními bankami, jež se nyní obecně odráží v úzké součinnosti CEBS a BSC při pravidelném posuzování rizik a sledování finanční stability.

| 1.3 | ECB podporuje snahu o zlepšení vzájemné konzistentnosti rozhodnutí Komise, jimiž byly ustaveny „Lamfalussyho“ výbory (výbory 3. úrovně), tj. CEBS, Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) (8), a tam, kde to je možné, navrhuje, aby Komise vzala v úvahu konkrétní připomínky obsažené v tomto stanovisku rovněž ve vztahu k návrhům rozhodnutí týkajícím se obou dalších výborů 3. úrovně, k nimž není ECB konzultována. |
| --- | --- |

1.3

ECB podporuje snahu o zlepšení vzájemné konzistentnosti rozhodnutí Komise, jimiž byly ustaveny „Lamfalussyho“ výbory (výbory 3. úrovně), tj. CEBS, Evropský výbor orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním (CEIOPS) a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry (CESR) (8), a tam, kde to je možné, navrhuje, aby Komise vzala v úvahu konkrétní připomínky obsažené v tomto stanovisku rovněž ve vztahu k návrhům rozhodnutí týkajícím se obou dalších výborů 3. úrovně, k nimž není ECB konzultována.

2.   Konkrétní připomínky

2.1   Nové úkoly uložené CEBS (článek 4)

Pokud jde o nové úkoly, na něž se odkazuje v návrhu rozhodnutí, má ECB tyto připomínky:

Zaprvé, ECB vítá, že návrh rozhodnutí obsahuje odkaz na úlohu výborů 3. úrovně jak v oblasti zprostředkování mezi orgány dohledu, tak v oblasti předávání úkolů (9). Každý ze tří výborů 3. úrovně v nedávné době vytvořil mechanismus zprostředkování pro řešení případných sporů a posílení vzájemného porozumění mezi orgány dohledu, podporu jejich každodenní spolupráce a posílení sbližování v oblasti dohledu (10). Jelikož fungování tohoto ustanovení v praxi dosud nebylo ověřeno, bylo by vhodné po nějaké době provést jeho hodnocení. Pokud se týká úlohy CEBS usnadňovat předávání úkolů mezi orgány dohledu, ECB se domnívá, že vývoj tímto směrem by mohl být prospěšný i pro zvyšování efektivity a účinnosti předávání úkolů mezi orgány dohledu na přeshraniční úrovni a mohl by usnadnit součinnost přeshraničních bankovních skupin s orgány dohledu.

V návrhu rozhodnutí se dále uvádí, že CEBS přispívá ke společnému a jednotnému provádění a konzistentnímu uplatňování právních předpisů Společenství vydáváním právně nezávazných pokynů, doporučení a standardů (11). S ohledem na význam sbližování dohledu pro účinnou integraci evropského finančního systému ECB navrhuje, aby byla mezi úkoly CEBS zmíněna také úloha, kterou výbor hraje při přezkumu uplatňování výše uvedených nezávazných opatření v praxi prostřednictvím vzájemného hodnocení.

Zadruhé, ECB poznamenává, že v souladu se závěry Rady ECOFIN přijatými 14. května 2008 Komise ukládá CEBS stanovit pokyny pro operativní činnost kolegií orgánů dohledu tak, aby bylo zajištěno jejich účinné a jednotné fungování (12). V tomto ustanovení se odráží současná iniciativa v kontextu revize směrnice o kapitálových požadavcích (13), jejímž cílem je posílit právní rámec pro fungování kolegií orgánů dohledu. V tomto ohledu by ECB ráda zdůraznila, že je velmi důležité zajistit konzistentnost ustanovení návrhu rozhodnutí s ustanoveními citované směrnice.

2.2   Spolupráce mezi CEBS a BSC (článek 5)

V souladu s mandátem Rady ECOFIN zajistit účinné a vhodné rozdělení práce mezi CEBS a BSC (14) Komise v návrhu rozhodnutí zdůrazňuje potřebu zamezit duplicitě úkolů obou výborů (15). Komise se dohodla, že by se rozdělení jejich úkolů mohlo do určité míry zakládat na rozlišování obezřetnostních analýz na makroúrovni a mikroúrovni (16). Jak ECB zdůraznila v jednom ze svých dřívějších stanovisek, v tomto kontextu je důležité respektovat roli BSC, který již vyvinul rámec pro sledování obezřetnostního vývoje na makroúrovni (17). Návrh rozhodnutí připomíná, že v zájmu zajištění finanční stability je nutné zavést na úrovni výborů orgánů dohledu systém, který umožní identifikovat možná rizika přesahující hranice a jednotlivá odvětví již v počáteční fázi, a že úkolem CEBS je v tomto ohledu určovat obezřetnostní rizika v bankovním odvětví na mikroúrovni a pravidelně podávat zprávy o výsledku (18). S ohledem na tyto skutečnosti má ECB následující připomínky.

Zaprvé, ECB by ráda vyzdvihla potřebu dát odkazu na součinnost mezi BSC a CEBS v návrhu rozhodnutí pozitivnější tón, který by odrážel existující spolupráci mezi všemi třemi výbory 3. úrovně a BSC. Proto namísto zmínky o nutnosti zamezit překrývání s prací BSC by měl být kladen důraz na potřebu úzkého propojení mezi těmito výbory a BSC (19).

Navíc CEBS a BSC se na organizaci vzájemné součinnosti při pravidelném posuzování rizik a sledování finanční stability s cílem vyhnout se duplicitě práce již dohodly. Zatímco BSC se v souladu se svým mandátem soustřeďuje na odhalování hlavních obezřetnostních rizik ohrožujících finanční systém a bankovní odvětví, CEBS proaktivně vyhledává specifická rizika, obavy vznikající v oblasti dohledu a možná opatření k jejich řešení.

Zadruhé, podle návrhu rozhodnutí se od CEBS požaduje, aby v případě potřeby „informoval ostatní výbory orgánů dohledu, ministerstva financí a národní centrální banky o možných nebo bezprostředních problémech, aby mohla být včas přijata preventivní nebo nápravná opatření“ (20). ECB navrhuje zpřesnit toto ustanovení tak, aby se zabránilo možným problémům v oblasti důvěrnosti informací o dohledu nad jednotlivými bankami při jejich předávání ministerstvům financí.

Zatřetí, návrh rozhodnutí ukládá CEBS, aby nejméně jednou za čtvrtletí předkládal hodnocení hlavních rizik a zranitelných míst v bankovním odvětví Komisi, Hospodářskému a finančnímu výboru a Evropskému parlamentu (21). Na základě zkušeností BSC se sdělováním výsledků hodnocení obezřetnostních rizik na makroúrovni Hospodářskému a finančnímu výboru se však pro podávání zpráv jeví interval šesti měsíců v normální době jako vhodnější.

2.3   Finanční konglomeráty (článek 11)

Návrh rozhodnutí stanoví, že spolupráce CEBS a CEIOPS v oblasti dohledu nad finančními konglomeráty se bude odehrávat ve Smíšeném výboru pro finanční konglomeráty. Jelikož ECB se již účastní na práci existujícího dočasného pracovního výboru pro finanční konglomeráty stejně jako v Evropském výboru pro finanční konglomeráty, návrh rozhodnutí by měl zmiňovat právo ECB účastnit se jednání Smíšeného výboru pro finanční konglomeráty jako pozorovatel vedle Komise a CESR.

2.4   Přijímání rozhodnutí kvalifikovanou většinou (článek 14)

Dne 7. října 2008 Rada ECOFIN uvítala dohodu orgánů dohledu ve výborech 3. úrovně o zakotvení pravidel o přijímání rozhodnutí kvalifikovanou většinou v jejich stanovách (22). Návrh rozhodnutí stanoví, že pro přijetí rozhodnutí CEBS „je třeba 1) nejméně 255 z 345 vážených hlasů a 2) prosté většiny členských států“ (23). Naproti tomu stanovy CEBS stanoví, že „pro přijetí rozhodnutí je třeba nejméně 255 hlasů alespoň dvou třetin členských států“. ECB poznamenává, že oba postupy jsou upraveny v ustanoveních Smlouvy o kvalifikované většině (24). V zájmu právní jednoznačnosti však doporučuje, aby byla zajištěna shoda mezi pravidly hlasování v návrhu rozhodnutí a pravidly zakotvenými ve stanovách CEBS, což si může vyžádat přímý odkaz na příslušná ustanovení Smlouvy v návrhu rozhodnutí.

3.   Pozměňovací návrhy

Pokud by výše uvedené připomínky vedly ke změnám v návrhu rozhodnutí, jsou v příloze uvedeny návrhy příslušných změn.

Toto stanovisko bude zveřejněno na internetových stránkách ECB, jakmile Komise přijme a zveřejní rozhodnutí o zřízení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 7. listopadu 2008.

Viceprezident ECB

Lucas D. PAPADEMOS

---

(1)  Rozhodnutí Komise 2004/5/ES ze dne 5. listopadu 2003 o zřízení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (Úř. věst. L 3, 7.1.2004, s. 28).

1

(2)  Závěry Rady o rámci EU v oblasti dohledu a opatřeních pro finanční stabilitu, ve znění, na kterém se dne 14. května 2008 dohodla Rada ECOFIN, s. 3–5, k dispozici na:

2

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st08/st08515-re03.en08.pdf

(3)  Závěry Rady, s. 5–6.

3

(4)  Sdělení Komise, Přezkum Lamfalussyho procesu – Posílení sbližování dohledu, KOM(2007) 727 v konečném znění.

4

(5)  Příspěvek Eurosystému k přezkumu Lamfalussyho procesu, listopad 2007, k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.int

5

(6)  Závěry předsednictví, Evropská rada, 15.–16. října 2008, odstavec 8. Závěry jsou k dispozici na:

6

http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/related.asp?BID=76&GRP=14127&LANG=1&cmsId=339.

(7)  Viz sdělení Komise „Od finanční krize k vzestupu: Evropský rámec pro činnost“, KOM(2008) 706 v konečném znění, 29. říjen 2008, k dispozici na:

7

http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/COMM_20081029.pdf

(8)  Viz 6. bod odůvodnění návrhu rozhodnutí.

8

(9)  Viz 14. bod odůvodnění a čl. 4 odst. 1 písm. a) návrhu rozhodnutí (ohledně zprostředkování) a 17. bod odůvodnění a čl. 4 odst. 1 písm. d) návrhu rozhodnutí (ohledně předávání úkolů).

9

(10)  Viz Protokol o mechanismu zprostředkování CESR, CESR/06-286b, srpen 2006, na internetových stránkách CESR http://www.cesr-eu.org, Protokol o mechanismu zprostředkování CEBS, 25.9.2007, na internetových stránkách CEBS http://www.c-ebs.org, a Protokol o mechanismu zprostředkování mezi orgány dozoru nad pojišťovnictvím a penzijním pojištěním, CEIOPS-DOC-14/07, říjen 2007, na internetových stránkách CEIOPS http://www.ceiops.eu

10

(11)  Článek 3 návrhu rozhodnutí.

11

(12)  Čl. 4 odst. 1 písm. e) návrhu rozhodnutí.

12

(13)  Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení, KOM(2008) 602 v konečném znění. Vychází se z toho, že tato směrnice v sobě obsahuje směrnici 2006/48/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a jejím výkonu (přepracované znění) (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1) a směrnici 2006/49/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) (Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201).

13

(14)  Závěry Rady o rámci EU v oblasti dohledu a opatřeních pro finanční stabilitu ve znění, na kterém se dohodla dne 14. května 2008 Rada ECOFIN, k dispozici na:

14

http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st08/st08515-re03.en08.pdf

(15)  21. bod odůvodnění a čl. 5 odst. 5 návrhu rozhodnutí.

15

(16)  Evropská komise (GŘ pro vnitřní trh), Veřejná konzultace ke změnám rozhodnutí Komise o zřízení CESR, CEBS & CEIOPS, 23. května 2008, s.11, k dispozici na:

16

http://ec.europa.eu/internal_market/finances/docs/committees/consultation_en.pdf

(17)  Odstavec 7 stanoviska ECB CON/2004/7 ze dne 20. února 2004 na žádost Rady Evropské unie k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 93/6/EHS a 94/19/ES a směrnice 2000/12/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES Evropského parlamentu a Rady za účelem zavedení nové organizační struktury výborů pro finanční služby (Úř. věst. C 58, 6.3.2004, s. 23).

17

(18)  20. bod odůvodnění a čl. 5 odst. 2 první pododstavec návrhu rozhodnutí.

18

(19)  Úzká spolupráce mezi CEBS a BSC se již odráží v revidovaných stanovách CEBS, které nabyly účinnosti dnem 10. července 2008 a jsou k dispozici na internetových stránkách CEBS http://www.c-ebs.org (viz např. články 1 odst. 4, 4 odst. 5 a 6 odst. 4 stanov CEBS).

19

(20)  Čl. 5 odst. 1 návrhu rozhodnutí.

20

(21)  Čl. 5 odst. 2 návrhu rozhodnutí.

21

(22)  Závěry Rady, jak se na nich dohodla dne 7. října 2008 Rada ECOFIN, k dispozici na:

22

http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/103250.pdf

(23)  Čl. 14 návrhu rozhodnutí.

23

(24)  Čl. 205 odst. 2 Smlouvy (v posledním znění v souvislosti s přistoupením Bulharska a Rumunska k Evropské unii) stanoví dvě možnosti. V závislosti na typu právního aktu Rady, tj. na tom, zda Smlouva vyžaduje pro přijetí aktu návrh Komise či nikoli, se k přijetí aktů Rady se vyžaduje nejméně 255 hlasů i) většiny členů (tam, kde se návrh Komise vyžaduje) anebo ii) alespoň dvou třetin členů (v ostatních případech).

24

---

PŘÍLOHA

POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

| Text navrhovaný Komisí (1) | Změny navrhované ECB |
| --- | --- |
| Změna č. 1 |
| 21. bod odůvodnění návrhu rozhodnutí |
| (21) | V zájmu přiměřeného řešení meziodvětvových záležitostí by práce výboru měla být úzce propojena s činností Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním a Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. To je obzvlášť důležité při řešení možných meziodvětvových rizik ohrožujících finanční stabilitu. Zvláštní pozornost by měla být věnována zamezení duplicity práce výboru a Výboru pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank. |

Text navrhovaný Komisí (1)

Změny navrhované ECB

Změna č. 1

21. bod odůvodnění návrhu rozhodnutí

(21)

V zájmu přiměřeného řešení meziodvětvových záležitostí by práce výboru měla být úzce propojena s činností Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním a Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. To je obzvlášť důležité při řešení možných meziodvětvových rizik ohrožujících finanční stabilitu. Zvláštní pozornost by měla být věnována zamezení duplicity práce výboru a Výboru pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank.

| (21) | V zájmu přiměřeného řešení meziodvětvových záležitostí by práce výboru měla být úzce propojena s činností Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním a Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. To je obzvlášť důležité při řešení možných meziodvětvových rizik ohrožujících finanční stabilitu. Zvláštní pozornost by měla být věnována zamezení duplicity práce výboru a Vý
  boru pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank.
  Výbor též úzce spolupracuje s Výborem pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank. |
| --- | --- |

(21)

V zájmu přiměřeného řešení meziodvětvových záležitostí by práce výboru měla být úzce propojena s činností Evropského výboru orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním a Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry. To je obzvlášť důležité při řešení možných meziodvětvových rizik ohrožujících finanční stabilitu. Zvláštní pozornost by měla být věnována zamezení duplicity práce výboru a Vý
  boru pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank.
  Výbor též úzce spolupracuje s Výborem pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank.

Odůvodnění – viz odst. 2.2. stanoviska

Změna č. 2

(nový) Čl. 4 odst. 1 písm. g) návrhu rozhodnutí

| (g) | usnadňuje přezkum uplatňování nezávazných pokynů, doporučení a standardů vydaných výborem v praxi. |
| --- | --- |

(g)

Odůvodnění – viz odstavec 2.1 stanoviska

Změna č. 3

Čl. 5 odst. 2 návrhu rozhodnutí

2.   Výbor nejméně jednou za čtvrtletí předloží Komisi, Hospodářskému a finančnímu výboru a Evropskému parlamentu hodnocení týkající se vývoje obezřetnostního dohledu na mikroúrovni, rizik a zranitelných míst bankovního odvětví.

2.   Výbor nejméně jednou za čtvrtletí
  dvakrát ročně předloží Komisi, Hospodářskému a finančnímu výboru a Evropskému parlamentu hodnocení týkající se vývoje obezřetnostního dohledu na mikroúrovni, rizik a zranitelných míst bankovního odvětví.

Odůvodnění – viz odst. 2.2 stanoviska

Změna č. 4

Čl. 5 odst. 4 návrhu rozhodnutí

4.   Výbor úzce spolupracuje s Evropským výborem orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním a Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry s cílem zajistit přiměřené pokrytí meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst.

4.   Výbor úzce spolupracuje s Evropským výborem orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním,
  a Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry a Výborem pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank s cílem zajistit přiměřené pokrytí meziodvětvového vývoje, rizik a zranitelných míst.

Odůvodnění –viz odst.2.2 stanoviska

Změna č.5

Čl. 5 odst. 5 návrhu rozhodnutí

5.   Výbor věnuje zvláštní pozornost zamezování duplicity své práce a práce Výboru pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank.

5.   Výbor věnuje zvláštní pozornost zamezování duplicity své práce a práce Výboru pro bankovní dohled Evropského systému centrálních bank.

Odůvodnění – viz odst. 2.2 stanoviska

Změna č. 6

Článek 11 návrhu rozhodnutí

Spolupráce v oblasti dohledu nad finančními konglomeráty mezi výborem a Evropským výborem orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním se uskutečňuje ve Smíšeném výboru pro finanční konglomeráty. Komise a Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry jsou zvány k účasti na jednáních Smíšeného výboru pro finanční konglomeráty jako pozorovatelé.

Spolupráce v oblasti dohledu nad finančními konglomeráty mezi výborem a Evropským výborem orgánů dozoru nad pojišťovnictvím a zaměstnaneckým penzijním pojištěním se uskutečňuje ve Smíšeném výboru pro finanční konglomeráty. Komise, Evropský výbor regulátorů trhů s cennými papíry a Evropská centrální banka jsou zvány k účasti na jednáních Smíšeného výboru pro finanční konglomeráty jako pozorovatelé.

Odůvodnění – viz odst. 2.3 stanoviska

---

(1)  Vzhledem k tomu, že text, ke kterému byla ECB konzultována, byl dostupný pouze v anglickém jazyce, vychází překlady z jazykových verzí konečného znění rozhodnutí, tak jak bylo přijato dne 23. ledna 2009, K(2009) 177 v konečném znění, avšak nejsou s nimi totožné.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 24.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 45/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 45/7

---

Sdělení komise – Pokyny k prioritám Komise v oblasti prosazování práva při používání článku 82 Smlouvy o ES na zneužívající chování dominantních podniků vylučující ostatní soutěžitele

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 45/02)

I.   ÚVOD

| 1. | Článek 82 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „článek 82“) zakazuje zneužívání dominantního postavení. V souladu s judikaturou není dominantní postavení podniku samo o sobě protiprávní a takovýto dominantní podnik je oprávněn soutěžit na základě svých výkonů. Dotyčný podnik však má zvláštní odpovědnost zajistit, aby jeho chování nenarušilo skutečnou a nenarušenou hospodářskou soutěž na společném trhu. Článek 82 je právním základem pro klíčový prvek politiky hospodářské soutěže a jeho účinné prosazování pomáhá trhům fungovat lépe ve prospěch podniků a spotřebitelů. To je zvlášť důležité v souvislosti s širším cílem dosáhnout integrovaného vnitřního trhu. |
| --- | --- |

1.

Článek 82 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „článek 82“) zakazuje zneužívání dominantního postavení. V souladu s judikaturou není dominantní postavení podniku samo o sobě protiprávní a takovýto dominantní podnik je oprávněn soutěžit na základě svých výkonů. Dotyčný podnik však má zvláštní odpovědnost zajistit, aby jeho chování nenarušilo skutečnou a nenarušenou hospodářskou soutěž na společném trhu. Článek 82 je právním základem pro klíčový prvek politiky hospodářské soutěže a jeho účinné prosazování pomáhá trhům fungovat lépe ve prospěch podniků a spotřebitelů. To je zvlášť důležité v souvislosti s širším cílem dosáhnout integrovaného vnitřního trhu.

II.   ÚČEL TOHOTO DOKUMENTU

| 2. | Tento dokument stanoví priority v oblasti prosazování práva, kterými se bude řídit činnost Komise při používání článku 82 na chování dominantních podniků vylučující ostatní soutěžitele. Spolu s konkrétními rozhodnutími vydanými za účelem prosazení práva vydanými Komisí má zajistit větší srozumitelnost a předvídatelnost, pokud jde o obecný rámec analýzy, který Komise používá při posuzování, zda by měla sledovat případy týkající se různých forem chování vylučujícího ostatní soutěžitele, a pomoci podnikům lépe posoudit, zda určité chování pravděpodobně povede k zásahu Komise na základě článku 82. |
| --- | --- |

2.

Tento dokument stanoví priority v oblasti prosazování práva, kterými se bude řídit činnost Komise při používání článku 82 na chování dominantních podniků vylučující ostatní soutěžitele. Spolu s konkrétními rozhodnutími vydanými za účelem prosazení práva vydanými Komisí má zajistit větší srozumitelnost a předvídatelnost, pokud jde o obecný rámec analýzy, který Komise používá při posuzování, zda by měla sledovat případy týkající se různých forem chování vylučujícího ostatní soutěžitele, a pomoci podnikům lépe posoudit, zda určité chování pravděpodobně povede k zásahu Komise na základě článku 82.

| 3. | Tento dokument nepředstavuje právní tvrzení a není jím dotčen výklad článku 82 ze strany Soudního dvora nebo Soudu prvního stupně Evropských společenství. Obecný rámec stanovený v tomto dokumentu mimoto platí, aniž by byla dotčena možnost Komise zamítnout stížnost, jestliže se domnívá, že daný případ není naléhavý z důvodu neexistence zájmu Společenství. |
| --- | --- |

3.

Tento dokument nepředstavuje právní tvrzení a není jím dotčen výklad článku 82 ze strany Soudního dvora nebo Soudu prvního stupně Evropských společenství. Obecný rámec stanovený v tomto dokumentu mimoto platí, aniž by byla dotčena možnost Komise zamítnout stížnost, jestliže se domnívá, že daný případ není naléhavý z důvodu neexistence zájmu Společenství.

| 4. | Článek 82 se vztahuje na podniky, které mají dominantní postavení na jednom či více relevantních trzích. Toto postavení může mít jeden podnik (dominantní postavení jednoho podniku) nebo dva či více podniků (společné dominantní postavení). Tento dokument se týká pouze zneužívajícího jednání v případech dominantního postavení jednoho podniku. |
| --- | --- |

4.

Článek 82 se vztahuje na podniky, které mají dominantní postavení na jednom či více relevantních trzích. Toto postavení může mít jeden podnik (dominantní postavení jednoho podniku) nebo dva či více podniků (společné dominantní postavení). Tento dokument se týká pouze zneužívajícího jednání v případech dominantního postavení jednoho podniku.

| 5. | Při používání článku 82 na chování dominantních podniků vylučující ostatní soutěžitele se Komise zaměří na ty druhy chování, které spotřebitele poškozují nejvíce. Spotřebitelé mají prospěch z hospodářské soutěže v souvislosti s nižšími cenami, vyšší kvalitou a větším výběrem nových nebo zdokonalených výrobků a služeb. Komise proto zaměří svou činnost v oblasti prosazování práva na zajištění toho, aby trhy fungovaly řádně a spotřebitelé měli prospěch z efektivnosti a produktivity, které vyplývají z účinné hospodářské soutěže mezi podniky. |
| --- | --- |

5.

Při používání článku 82 na chování dominantních podniků vylučující ostatní soutěžitele se Komise zaměří na ty druhy chování, které spotřebitele poškozují nejvíce. Spotřebitelé mají prospěch z hospodářské soutěže v souvislosti s nižšími cenami, vyšší kvalitou a větším výběrem nových nebo zdokonalených výrobků a služeb. Komise proto zaměří svou činnost v oblasti prosazování práva na zajištění toho, aby trhy fungovaly řádně a spotřebitelé měli prospěch z efektivnosti a produktivity, které vyplývají z účinné hospodářské soutěže mezi podniky.

| 6. | Důraz činnosti Komise v oblasti prosazování práva v souvislosti s chováním vylučujícím ostatní soutěžitele je kladen na zajištění hospodářské soutěže na vnitřním trhu a na to, aby podniky s dominantním postavením nevylučovaly své konkurenty jiným způsobem než soutěží na základě vlastností výrobků nebo služeb, které poskytují. Přitom Komise dbá na to, aby rozhodující záležitostí byla ochrana účinné hospodářské soutěže, nikoli pouze ochrana konkurentů. To může rovněž znamenat, že soutěžitelé, kteří spotřebitelům přinášejí menší prospěch s ohledem na cenu, výběr, kvalitu a inovace, trh opustí. |
| --- | --- |

6.

Důraz činnosti Komise v oblasti prosazování práva v souvislosti s chováním vylučujícím ostatní soutěžitele je kladen na zajištění hospodářské soutěže na vnitřním trhu a na to, aby podniky s dominantním postavením nevylučovaly své konkurenty jiným způsobem než soutěží na základě vlastností výrobků nebo služeb, které poskytují. Přitom Komise dbá na to, aby rozhodující záležitostí byla ochrana účinné hospodářské soutěže, nikoli pouze ochrana konkurentů. To může rovněž znamenat, že soutěžitelé, kteří spotřebitelům přinášejí menší prospěch s ohledem na cenu, výběr, kvalitu a inovace, trh opustí.

| 7. | K porušení článku 82 může vést rovněž chování, které je přímo na úkor spotřebitelů, například účtování nepřiměřeně vysokých cen nebo určité chování, jež narušuje snahy o dosažení integrovaného vnitřního trhu. Komise může rozhodnout, že proti takovému chování zasáhne, zejména nelze-li ochranu spotřebitelů a řádné fungování vnitřního trhu přiměřeně zajistit jiným způsobem. Za účelem vydání pokynů k prioritám při prosazování práva se Komise v této fázi omezí na chování vylučující ostatní soutěžitele, a zejména na určité specifické druhy tohoto chování, které se podle jejích zkušeností jeví jako nejběžnější. |
| --- | --- |

7.

K porušení článku 82 může vést rovněž chování, které je přímo na úkor spotřebitelů, například účtování nepřiměřeně vysokých cen nebo určité chování, jež narušuje snahy o dosažení integrovaného vnitřního trhu. Komise může rozhodnout, že proti takovému chování zasáhne, zejména nelze-li ochranu spotřebitelů a řádné fungování vnitřního trhu přiměřeně zajistit jiným způsobem. Za účelem vydání pokynů k prioritám při prosazování práva se Komise v této fázi omezí na chování vylučující ostatní soutěžitele, a zejména na určité specifické druhy tohoto chování, které se podle jejích zkušeností jeví jako nejběžnější.

| 8. | Při uplatňování obecných zásad prosazování práva stanovených v tomto sdělení Komise přihlédne ke zvláštním skutečnostem a okolnostem jednotlivého případu. V případech týkajících se regulovaných trhů Komise například vezme při posuzování v úvahu zvláštní regulační prostředí (1). Komise proto může přístup uvedený v tomto sdělení přizpůsobit, pakliže se to v daném případě bude jevit jako přiměřené a vhodné. |
| --- | --- |

8.

Při uplatňování obecných zásad prosazování práva stanovených v tomto sdělení Komise přihlédne ke zvláštním skutečnostem a okolnostem jednotlivého případu. V případech týkajících se regulovaných trhů Komise například vezme při posuzování v úvahu zvláštní regulační prostředí (1). Komise proto může přístup uvedený v tomto sdělení přizpůsobit, pakliže se to v daném případě bude jevit jako přiměřené a vhodné.

III.   OBECNÝ PŘÍSTUP K CHOVÁNÍ VYLUČUJÍCÍMU OSTATNÍ SOUTĚŽITELE

A.   Tržní síla

| 9. | Prvním krokem při použití článku 82 je posouzení, zda má podnik dominantní postavení, a posouzení velikosti jeho tržní síly. Podle judikatury svěřuje dominantní postavení dotyčnému podniku zvláštní odpovědnost, jejíž rozsah je nutno uvážit na základě zvláštních okolností jednotlivého případu (2). |
| --- | --- |

9.

Prvním krokem při použití článku 82 je posouzení, zda má podnik dominantní postavení, a posouzení velikosti jeho tržní síly. Podle judikatury svěřuje dominantní postavení dotyčnému podniku zvláštní odpovědnost, jejíž rozsah je nutno uvážit na základě zvláštních okolností jednotlivého případu (2).

| 10. | Dominantní postavení bylo v právu Společenství vymezeno jako postavení podniku s takovou hospodářskou silou, která mu umožňuje bránit zachování účinné hospodářské soutěže na relevantním trhu tím, že mu poskytuje možnost jednat do značné míry nezávisle na svých konkurentech, svých zákaznících a nakonec i spotřebitelích (3). Tento pojem nezávislosti je spojen s mírou konkurenčního tlaku vyvíjeného na dotyčný podnik. Dominantní postavení znamená, že tyto konkurenční tlaky nejsou dostatečně účinné, a tudíž že dotyčný podnik má po určitou dobu významnou tržní sílu. To znamená, že rozhodnutí podniku většinou nejsou citlivá na jednání a reakce jeho konkurentů, zákazníků a nakonec i spotřebitelů. Komise může mít za to, že účinné konkurenční tlaky neexistují i v případě, že přetrvává určitá skutečná nebo potenciální hospodářská soutěž (4). Dominantní postavení se obecně odvozuje z kombinace několika činitelů, jež posuzovány odděleně nejsou nutně determinující (5). |
| --- | --- |

10.

Dominantní postavení bylo v právu Společenství vymezeno jako postavení podniku s takovou hospodářskou silou, která mu umožňuje bránit zachování účinné hospodářské soutěže na relevantním trhu tím, že mu poskytuje možnost jednat do značné míry nezávisle na svých konkurentech, svých zákaznících a nakonec i spotřebitelích (3). Tento pojem nezávislosti je spojen s mírou konkurenčního tlaku vyvíjeného na dotyčný podnik. Dominantní postavení znamená, že tyto konkurenční tlaky nejsou dostatečně účinné, a tudíž že dotyčný podnik má po určitou dobu významnou tržní sílu. To znamená, že rozhodnutí podniku většinou nejsou citlivá na jednání a reakce jeho konkurentů, zákazníků a nakonec i spotřebitelů. Komise může mít za to, že účinné konkurenční tlaky neexistují i v případě, že přetrvává určitá skutečná nebo potenciální hospodářská soutěž (4). Dominantní postavení se obecně odvozuje z kombinace několika činitelů, jež posuzovány odděleně nejsou nutně determinující (5).

| 11. | Komise se domnívá, že podnik, který je schopen značně dlouhou dobu zvyšovat ceny nad konkurenční úroveň za účelem dosažení vyššího zisku, nečelí dostatečně účinným konkurenčním tlakům, a může být proto obecně považován za podnik s dominantním postavením (6). V tomto sdělení výraz „zvýšit ceny“ zahrnuje schopnost udržet ceny nad konkurenční úrovní a používá se jako zkratka pro různé způsoby, jimiž lze ovlivnit parametry hospodářské soutěže (například ceny, výstup, inovace, paletu či kvalitu zboží nebo služeb) ve prospěch dominantního podniku na úkor spotřebitelů (7). |
| --- | --- |

11.

Komise se domnívá, že podnik, který je schopen značně dlouhou dobu zvyšovat ceny nad konkurenční úroveň za účelem dosažení vyššího zisku, nečelí dostatečně účinným konkurenčním tlakům, a může být proto obecně považován za podnik s dominantním postavením (6). V tomto sdělení výraz „zvýšit ceny“ zahrnuje schopnost udržet ceny nad konkurenční úrovní a používá se jako zkratka pro různé způsoby, jimiž lze ovlivnit parametry hospodářské soutěže (například ceny, výstup, inovace, paletu či kvalitu zboží nebo služeb) ve prospěch dominantního podniku na úkor spotřebitelů (7).

| 12. | Posouzení dominantního postavení přihlíží ke struktuře hospodářské soutěže na trhu, a zejména k těmto činitelům:






  — | tlak vyvolávaný stávajícími dodávkami skutečných konkurentů a postavení těchto konkurentů na trhu (tržní postavení dominantního podniku a jeho konkurentů), |
| --- | --- | --- |

12.

Posouzení dominantního postavení přihlíží ke struktuře hospodářské soutěže na trhu, a zejména k těmto činitelům:

—

tlak vyvolávaný stávajícími dodávkami skutečných konkurentů a postavení těchto konkurentů na trhu (tržní postavení dominantního podniku a jeho konkurentů),

| — | tlak vyvolávaný věrohodnou hrozbou budoucího rozšíření činnosti skutečných konkurentů nebo vstupu potenciálních konkurentů (rozšíření a vstup), |
| --- | --- |

—

tlak vyvolávaný věrohodnou hrozbou budoucího rozšíření činnosti skutečných konkurentů nebo vstupu potenciálních konkurentů (rozšíření a vstup),

| — | tlak vyvolávaný vyjednávací silou zákazníků daného podniku (vyrovnávací kupní síla). |
| --- | --- |

—

tlak vyvolávaný vyjednávací silou zákazníků daného podniku (vyrovnávací kupní síla).

a)   Tržní postavení dominantního podniku a jeho konkurentů

| 13. | Podíly na trhu jsou pro Komisi prvním užitečným náznakem struktury trhu a relativního významu jednotlivých podniků působících na daném trhu (8). Komise však bude podíly na trhu vykládat na základě podmínek relevantního trhu, zejména dynamiky trhu a míry odlišnosti výrobků. Na nestálých nebo nabídkových trzích je možno zohlednit rovněž tendenci nebo vývoj podílů na trhu v čase. |
| --- | --- |

13.

Podíly na trhu jsou pro Komisi prvním užitečným náznakem struktury trhu a relativního významu jednotlivých podniků působících na daném trhu (8). Komise však bude podíly na trhu vykládat na základě podmínek relevantního trhu, zejména dynamiky trhu a míry odlišnosti výrobků. Na nestálých nebo nabídkových trzích je možno zohlednit rovněž tendenci nebo vývoj podílů na trhu v čase.

| 14. | Komise se domnívá, že nízké podíly na trhu jsou obvykle dobrým ukazatelem neexistence významné tržní síly. Ze zkušeností Komise vyplývá, že dominantní postavení není pravděpodobné, je-li podíl podniku na relevantním trhu nižší než 40 %. Mohou však existovat specifické případy pod touto prahovou hodnotou, kdy konkurenti nejsou s to účinně omezit chování dominantního podniku, například jestliže se potýkají s vážným kapacitním omezením. Tyto případy si mohou rovněž zasluhovat pozornost Komise. |
| --- | --- |

14.

Komise se domnívá, že nízké podíly na trhu jsou obvykle dobrým ukazatelem neexistence významné tržní síly. Ze zkušeností Komise vyplývá, že dominantní postavení není pravděpodobné, je-li podíl podniku na relevantním trhu nižší než 40 %. Mohou však existovat specifické případy pod touto prahovou hodnotou, kdy konkurenti nejsou s to účinně omezit chování dominantního podniku, například jestliže se potýkají s vážným kapacitním omezením. Tyto případy si mohou rovněž zasluhovat pozornost Komise.

| 15. | Ze zkušeností vyplývá, že čím vyšší je podíl na trhu a čím delší je doba, po kterou podnik tento podíl drží, tím pravděpodobněji se jedná o významný předběžný náznak existence dominantního postavení a v určitých situacích i možných vážných účinků zneužívajícího chování, které odůvodňují zásah Komise na základě článku 82 (9). Zpravidla však Komise nedospěje ke konečnému závěru, zda se bude či nebude dál zabývat daným případem, aniž by ověřila všechny činitele, které mohou postačovat k omezení chování daného podniku. |
| --- | --- |

15.

Ze zkušeností vyplývá, že čím vyšší je podíl na trhu a čím delší je doba, po kterou podnik tento podíl drží, tím pravděpodobněji se jedná o významný předběžný náznak existence dominantního postavení a v určitých situacích i možných vážných účinků zneužívajícího chování, které odůvodňují zásah Komise na základě článku 82 (9). Zpravidla však Komise nedospěje ke konečnému závěru, zda se bude či nebude dál zabývat daným případem, aniž by ověřila všechny činitele, které mohou postačovat k omezení chování daného podniku.

b)   Rozšíření nebo vstup

| 16. | Hospodářská soutěž je dynamickým procesem a posouzení konkurenčních tlaků na podnik nemůže vycházet výhradně ze stávající situace na trhu. Důležitý je rovněž možný dopad rozšíření činnosti skutečných konkurentů nebo vstupu potenciálních konkurentů, včetně hrozby takového rozšíření nebo vstupu. Podnik může být odrazen od zvyšování cen, jsou-li rozšíření nebo vstup pravděpodobné, vhodně načasované a dostatečné. K tomu, aby Komise považovala rozšíření nebo vstup za pravděpodobné, musí být pro konkurenta nebo nového účastníka dostatečně ziskové s přihlédnutím k činitelům jako překážky rozšíření nebo vstupu, pravděpodobné reakce údajného dominantního podniku a ostatních soutěžitelů a rizika a náklady neúspěchu. K tomu, aby se rozšíření nebo vstup považovaly za vhodně načasované, musí být dostatečně rychlé, aby odradily od uplatňování významné tržní síly nebo aby jej zmařily. K tomu, aby se rozšíření nebo vstup považovaly za dostatečné, se nemůže jednat pouze o vstup v malém měřítku, například k zaplnění určité mezery na trhu, nýbrž musí se jednat o vstup takového rozsahu, aby byl schopen odradit od jakéhokoli pokusu o zvýšení cen ze strany domnělého dominantního podniku na relevantním trhu. |
| --- | --- |

16.

Hospodářská soutěž je dynamickým procesem a posouzení konkurenčních tlaků na podnik nemůže vycházet výhradně ze stávající situace na trhu. Důležitý je rovněž možný dopad rozšíření činnosti skutečných konkurentů nebo vstupu potenciálních konkurentů, včetně hrozby takového rozšíření nebo vstupu. Podnik může být odrazen od zvyšování cen, jsou-li rozšíření nebo vstup pravděpodobné, vhodně načasované a dostatečné. K tomu, aby Komise považovala rozšíření nebo vstup za pravděpodobné, musí být pro konkurenta nebo nového účastníka dostatečně ziskové s přihlédnutím k činitelům jako překážky rozšíření nebo vstupu, pravděpodobné reakce údajného dominantního podniku a ostatních soutěžitelů a rizika a náklady neúspěchu. K tomu, aby se rozšíření nebo vstup považovaly za vhodně načasované, musí být dostatečně rychlé, aby odradily od uplatňování významné tržní síly nebo aby jej zmařily. K tomu, aby se rozšíření nebo vstup považovaly za dostatečné, se nemůže jednat pouze o vstup v malém měřítku, například k zaplnění určité mezery na trhu, nýbrž musí se jednat o vstup takového rozsahu, aby byl schopen odradit od jakéhokoli pokusu o zvýšení cen ze strany domnělého dominantního podniku na relevantním trhu.

| 17. | Překážky rozšíření nebo vstupu mohou mít různé podoby. Může se jednat o právní překážky, například cla nebo kvóty, nebo mohou mít podobu výhod, které využívá výhradně dominantní podnik, například úspory z rozsahu a sortimentu, přednostní přístup k základním vstupům nebo přírodním zdrojům, důležité technologie (10) nebo vytvořená distribuční a prodejní síť (11). Mohou zahrnovat rovněž náklady a jiné překážky vyplývající například ze síťových účinků, s nimiž se potýkají zákazníci při změně dodavatele. Vlastní chování dominantního podniku může rovněž vytvářet překážky vstupu, například pokud podnik vynaloží značné investice, jimž by se museli vyrovnat noví účastníci nebo konkurenti (12), nebo pokud se svými zákazníky uzavřel dlouhodobé smlouvy, které znatelně vedou k uzavírání trhu. Trvale vysoké podíly na trhu mohou naznačovat existenci překážek vstupu nebo rozšíření. |
| --- | --- |

17.

Překážky rozšíření nebo vstupu mohou mít různé podoby. Může se jednat o právní překážky, například cla nebo kvóty, nebo mohou mít podobu výhod, které využívá výhradně dominantní podnik, například úspory z rozsahu a sortimentu, přednostní přístup k základním vstupům nebo přírodním zdrojům, důležité technologie (10) nebo vytvořená distribuční a prodejní síť (11). Mohou zahrnovat rovněž náklady a jiné překážky vyplývající například ze síťových účinků, s nimiž se potýkají zákazníci při změně dodavatele. Vlastní chování dominantního podniku může rovněž vytvářet překážky vstupu, například pokud podnik vynaloží značné investice, jimž by se museli vyrovnat noví účastníci nebo konkurenti (12), nebo pokud se svými zákazníky uzavřel dlouhodobé smlouvy, které znatelně vedou k uzavírání trhu. Trvale vysoké podíly na trhu mohou naznačovat existenci překážek vstupu nebo rozšíření.

c)   Vyrovnávací kupní síla

| 18. | Konkurenční tlak mohou vyvíjet nejen skuteční či potenciální konkurenti, nýbrž i zákazníci. Ani podnik s vysokým podílem na trhu nemusí být schopen jednat do značné míry nezávisle na zákaznících, kteří mají dostatečnou vyjednávací sílu (13). Tato vyrovnávací kupní síla může vyplývat z velikosti zákazníků nebo jejich obchodního významu pro dominantní podnik a jejich schopnosti přejít rychle ke konkurenčním dodavatelům, podpořit nový vstup nebo se vertikálně integrovat a věrohodně hrozit, že tak učiní. Je-li vyrovnávací síla dostatečně velká, může odrazovat od jakéhokoli pokusu podniku o zvýšení cen za účelem dosažení vyššího zisku nebo takový pokus zmařit. Kupní síla však nemusí být považována za dostatečně účinný tlak, pokud zajišťuje pouze to, že před tržní silou dominantního podniku je chráněn určitý nebo omezený segment zákazníků. |
| --- | --- |

18.

Konkurenční tlak mohou vyvíjet nejen skuteční či potenciální konkurenti, nýbrž i zákazníci. Ani podnik s vysokým podílem na trhu nemusí být schopen jednat do značné míry nezávisle na zákaznících, kteří mají dostatečnou vyjednávací sílu (13). Tato vyrovnávací kupní síla může vyplývat z velikosti zákazníků nebo jejich obchodního významu pro dominantní podnik a jejich schopnosti přejít rychle ke konkurenčním dodavatelům, podpořit nový vstup nebo se vertikálně integrovat a věrohodně hrozit, že tak učiní. Je-li vyrovnávací síla dostatečně velká, může odrazovat od jakéhokoli pokusu podniku o zvýšení cen za účelem dosažení vyššího zisku nebo takový pokus zmařit. Kupní síla však nemusí být považována za dostatečně účinný tlak, pokud zajišťuje pouze to, že před tržní silou dominantního podniku je chráněn určitý nebo omezený segment zákazníků.

B.   Uzavření trhu vedoucí k poškození spotřebitelů („uzavření trhu narušující hospodářskou soutěž“)

| 19. | Cílem činnosti Komise v oblasti prosazování práva ve vztahu k chování vylučujícímu ostatní soutěžitele je zajistit, aby dominantní podniky nenarušovaly účinnou hospodářskou soutěž uzavíráním trhu svým konkurentům protisoutěžním způsobem, a tak měly nepříznivý dopad na prospěch spotřebitelů, ať již ve formě vyšší cenové úrovně, než jaká by se prosadila za jiných okolností, či ve formě jiné, například omezování kvality či výběru pro spotřebitele. V tomto dokumentu se výraz „uzavírání trhu narušující hospodářskou soutěž“ používá k popisu situace, kdy je účinný přístup skutečných nebo potenciálních konkurentů k dodávkám nebo na trhy omezen nebo vyloučen v důsledku chování dominantního podniku, čímž je dominantní podnik pravděpodobně schopen zvyšovat ceny za účelem dosažení vyššího zisku na úkor spotřebitelů (14). Určení pravděpodobného poškození spotřebitelů se může opírat o kvalitativní a (je-li to možné a vhodné) kvantitativní důkazy. Komise se bude zabývat takovým uzavíráním trhu narušujícím hospodářskou soutěž buď na úrovni mezitímních nebo konečných spotřebitelů, nebo na obou úrovních (15). |
| --- | --- |

19.

Cílem činnosti Komise v oblasti prosazování práva ve vztahu k chování vylučujícímu ostatní soutěžitele je zajistit, aby dominantní podniky nenarušovaly účinnou hospodářskou soutěž uzavíráním trhu svým konkurentům protisoutěžním způsobem, a tak měly nepříznivý dopad na prospěch spotřebitelů, ať již ve formě vyšší cenové úrovně, než jaká by se prosadila za jiných okolností, či ve formě jiné, například omezování kvality či výběru pro spotřebitele. V tomto dokumentu se výraz „uzavírání trhu narušující hospodářskou soutěž“ používá k popisu situace, kdy je účinný přístup skutečných nebo potenciálních konkurentů k dodávkám nebo na trhy omezen nebo vyloučen v důsledku chování dominantního podniku, čímž je dominantní podnik pravděpodobně schopen zvyšovat ceny za účelem dosažení vyššího zisku na úkor spotřebitelů (14). Určení pravděpodobného poškození spotřebitelů se může opírat o kvalitativní a (je-li to možné a vhodné) kvantitativní důkazy. Komise se bude zabývat takovým uzavíráním trhu narušujícím hospodářskou soutěž buď na úrovni mezitímních nebo konečných spotřebitelů, nebo na obou úrovních (15).

| 20. | Komise obvykle zasáhne na základě článku 82, pokud na základě pádných a přesvědčivých důkazů údajné zneužívající chování pravděpodobně povede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. Komise se domnívá, že pro takovéto posouzení budou obecně důležité tyto činitele:






  — | postavení dominantního podniku: obecně platí, že čím je dominantní postavení silnější, tím vyšší je pravděpodobnost, že chování chránící toto postavení povede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž, |
| --- | --- | --- |

20.

Komise obvykle zasáhne na základě článku 82, pokud na základě pádných a přesvědčivých důkazů údajné zneužívající chování pravděpodobně povede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. Komise se domnívá, že pro takovéto posouzení budou obecně důležité tyto činitele:

—

postavení dominantního podniku: obecně platí, že čím je dominantní postavení silnější, tím vyšší je pravděpodobnost, že chování chránící toto postavení povede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž,

| — | podmínky na relevantním trhu: tyto podmínky zahrnují podmínky vstupu a rozšíření, například úspory z rozsahu a/nebo sortimentu a síťové účinky. Úspory z rozsahu znamenají, že konkurenti s menší pravděpodobností vstoupí na trh či na něm setrvají, jestliže dominantní podnik uzavře významnou část relevantního trhu. Podobně může toto chování dominantnímu podniku umožnit, aby „vychýlil“ trh charakterizovaný síťovými účinky ve svůj prospěch nebo aby dále upevnil svou pozici na tomto trhu. Podobně v případě, jsou-li překážky vstupu na předcházejícím a/nebo navazujícím trhu významné, znamená to, že pro konkurenty může být nákladné překonat případné uzavření trhu prostřednictvím vertikální integrace, |
| --- | --- |

—

podmínky na relevantním trhu: tyto podmínky zahrnují podmínky vstupu a rozšíření, například úspory z rozsahu a/nebo sortimentu a síťové účinky. Úspory z rozsahu znamenají, že konkurenti s menší pravděpodobností vstoupí na trh či na něm setrvají, jestliže dominantní podnik uzavře významnou část relevantního trhu. Podobně může toto chování dominantnímu podniku umožnit, aby „vychýlil“ trh charakterizovaný síťovými účinky ve svůj prospěch nebo aby dále upevnil svou pozici na tomto trhu. Podobně v případě, jsou-li překážky vstupu na předcházejícím a/nebo navazujícím trhu významné, znamená to, že pro konkurenty může být nákladné překonat případné uzavření trhu prostřednictvím vertikální integrace,

| — | postavení konkurentů dominantního podniku: tento činitel zahrnuje význam konkurentů pro zachování účinné hospodářské soutěže. Konkrétní konkurent může hrát významnou úlohu v hospodářské soutěži i v případě, že má v porovnání s ostatními soutěžiteli pouze malý podíl na trhu. Může být například nejbližším konkurentem dominantního podniku, může být zvlášť inovativním konkurentem nebo může být o něm známo, že soustavně snižuje ceny. Komise může při svém hodnocení rovněž ve vhodných případech na základě dostupných informací posoudit, existují-li realistická, účinná a vhodně načasovaná protiopatření, která by konkurenti pravděpodobně použili, |
| --- | --- |

—

postavení konkurentů dominantního podniku: tento činitel zahrnuje význam konkurentů pro zachování účinné hospodářské soutěže. Konkrétní konkurent může hrát významnou úlohu v hospodářské soutěži i v případě, že má v porovnání s ostatními soutěžiteli pouze malý podíl na trhu. Může být například nejbližším konkurentem dominantního podniku, může být zvlášť inovativním konkurentem nebo může být o něm známo, že soustavně snižuje ceny. Komise může při svém hodnocení rovněž ve vhodných případech na základě dostupných informací posoudit, existují-li realistická, účinná a vhodně načasovaná protiopatření, která by konkurenti pravděpodobně použili,

| — | postavení zákazníků nebo dodavatelů vstupů: při posuzování tohoto činitele může být zvážena možná selektivita daného chování. Dominantní podnik může uplatňovat daný postup pouze na vybrané zákazníky nebo dodavatele vstupů, kteří mohou mít zvláštní význam pro vstup nebo rozšíření činnosti konkurentů, čímž se zvyšuje pravděpodobnost uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž (16). Může se například jednat o zákazníky, kteří s největší pravděpodobností reagují na nabídky alternativních dodavatelů, kteří představují zvláštní prostředek pro distribuci výrobku, jenž by byl vhodný pro nového účastníka, kteří se nacházejí v zeměpisné oblasti vhodné pro nový vstup nebo kteří pravděpodobně ovlivňují chování ostatních zákazníků. V případě dodavatelů vstupů mohou dodavatelé, s nimiž dominantní podnik uzavřel výhradní smlouvy o dodávkách, být těmi, kteří s největší pravděpodobností reagují na žádosti zákazníků, kteří jsou konkurenty dominantního podniku na navazujícím trhu nebo vyrábějí výrobek jakostní třídy (nebo jej vyrábějí v určitém místě), který je zvlášť vhodný pro nového účastníka. Uváženy budou rovněž případné strategie, jež mají zákazníci nebo dodavatelé vstupů k dispozici a které jim mohou pomoci čelit chování dominantního podniku, |
| --- | --- |

—

postavení zákazníků nebo dodavatelů vstupů: při posuzování tohoto činitele může být zvážena možná selektivita daného chování. Dominantní podnik může uplatňovat daný postup pouze na vybrané zákazníky nebo dodavatele vstupů, kteří mohou mít zvláštní význam pro vstup nebo rozšíření činnosti konkurentů, čímž se zvyšuje pravděpodobnost uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž (16). Může se například jednat o zákazníky, kteří s největší pravděpodobností reagují na nabídky alternativních dodavatelů, kteří představují zvláštní prostředek pro distribuci výrobku, jenž by byl vhodný pro nového účastníka, kteří se nacházejí v zeměpisné oblasti vhodné pro nový vstup nebo kteří pravděpodobně ovlivňují chování ostatních zákazníků. V případě dodavatelů vstupů mohou dodavatelé, s nimiž dominantní podnik uzavřel výhradní smlouvy o dodávkách, být těmi, kteří s největší pravděpodobností reagují na žádosti zákazníků, kteří jsou konkurenty dominantního podniku na navazujícím trhu nebo vyrábějí výrobek jakostní třídy (nebo jej vyrábějí v určitém místě), který je zvlášť vhodný pro nového účastníka. Uváženy budou rovněž případné strategie, jež mají zákazníci nebo dodavatelé vstupů k dispozici a které jim mohou pomoci čelit chování dominantního podniku,

| — | rozsah údajného zneužívajícího chování: obecně platí, že čím je procentní podíl celkového prodeje na relevantním trhu ovlivněném daným chováním vyšší, čím je jeho trvání delší a čím pravidelněji se uplatňuje, k tím výraznějšímu uzavření trhu pravděpodobně vede, |
| --- | --- |

—

rozsah údajného zneužívajícího chování: obecně platí, že čím je procentní podíl celkového prodeje na relevantním trhu ovlivněném daným chováním vyšší, čím je jeho trvání delší a čím pravidelněji se uplatňuje, k tím výraznějšímu uzavření trhu pravděpodobně vede,

| — | případné důkazy o skutečném uzavření trhu: pokud chování trvalo dostatečně dlouhou dobu, může tržní výkonnost dominantního podniku a jeho konkurentů poskytnout přímý důkaz o uzavření trhu narušujícím hospodářskou soutěž. Z důvodů, které lze přičíst údajnému zneužívajícímu chování, se podíl dominantního podniku na trhu mohl zvýšit nebo pokles podílu na trhu zpomalit. Z podobných důvodů mohli být skuteční konkurenti odsunuti na okraj nebo mohli trh opustit, nebo se potenciální konkurenti mohli pokoušet vstoupit na trh a neuspět, |
| --- | --- |

—

případné důkazy o skutečném uzavření trhu: pokud chování trvalo dostatečně dlouhou dobu, může tržní výkonnost dominantního podniku a jeho konkurentů poskytnout přímý důkaz o uzavření trhu narušujícím hospodářskou soutěž. Z důvodů, které lze přičíst údajnému zneužívajícímu chování, se podíl dominantního podniku na trhu mohl zvýšit nebo pokles podílu na trhu zpomalit. Z podobných důvodů mohli být skuteční konkurenti odsunuti na okraj nebo mohli trh opustit, nebo se potenciální konkurenti mohli pokoušet vstoupit na trh a neuspět,

| — | přímé důkazy o případné strategii k vyloučení ostatních soutěžitelů: tento činitel zahrnuje interní dokumenty, které obsahují přímé důkazy o strategii k vyloučení konkurentů, například podrobný plán k uskutečnění určitého chování s cílem vyloučit konkurenty, zabránit ve vstupu na trh nebo zabránit vzniku trhu, nebo důkazy o konkrétních hrozbách s ohledem na opatření k vyloučení konkurentů. Tyto přímé důkazy mohou pomoci při interpretaci chování dominantního podniku. |
| --- | --- |

—

přímé důkazy o případné strategii k vyloučení ostatních soutěžitelů: tento činitel zahrnuje interní dokumenty, které obsahují přímé důkazy o strategii k vyloučení konkurentů, například podrobný plán k uskutečnění určitého chování s cílem vyloučit konkurenty, zabránit ve vstupu na trh nebo zabránit vzniku trhu, nebo důkazy o konkrétních hrozbách s ohledem na opatření k vyloučení konkurentů. Tyto přímé důkazy mohou pomoci při interpretaci chování dominantního podniku.

| 21. | Při sledování daného případu Komise vypracuje analýzu obecných činitelů uvedených v bodě 20 spolu s konkrétnějšími činiteli popsanými níže v souvislosti s určitými druhy chování vylučujícího ostatní soutěžitele a všemi dalšími činiteli, které lze považovat za vhodné. Toto posouzení se obvykle provede srovnáním skutečné nebo pravděpodobné budoucí situace na relevantním trhu (při existenci daného chování dominantního podniku) a příslušnou hypotetickou situací, například neexistencí dotyčného chování, nebo jiného reálného alternativního scénáře s přihlédnutím k zavedené obchodní praxi. |
| --- | --- |

21.

Při sledování daného případu Komise vypracuje analýzu obecných činitelů uvedených v bodě 20 spolu s konkrétnějšími činiteli popsanými níže v souvislosti s určitými druhy chování vylučujícího ostatní soutěžitele a všemi dalšími činiteli, které lze považovat za vhodné. Toto posouzení se obvykle provede srovnáním skutečné nebo pravděpodobné budoucí situace na relevantním trhu (při existenci daného chování dominantního podniku) a příslušnou hypotetickou situací, například neexistencí dotyčného chování, nebo jiného reálného alternativního scénáře s přihlédnutím k zavedené obchodní praxi.

| 22. | V některých situacích nemusí být nutné, aby Komise provedla podrobné posouzení před vyvozením závěru, že dotyčné chování pravděpodobně povede k poškození spotřebitelů. Jestliže se zdá, že toto chování může pouze vytvořit překážky pro hospodářskou soutěž a nevede k vyšší efektivnosti, lze jeho účinek narušující hospodářskou soutěž odvodit. Tak by tomu mohlo být například v případě, kdy dominantní podnik brání svým zákazníkům v tom, aby vyzkoušeli výrobky konkurentů, nebo poskytuje svým zákazníkům finanční pobídky pod podmínkou, aby tyto výrobky nezkoušeli, nebo platí distributorovi či zákazníkovi za to, aby pozdržel uvedení konkurentova výrobku na trh. |
| --- | --- |

22.

V některých situacích nemusí být nutné, aby Komise provedla podrobné posouzení před vyvozením závěru, že dotyčné chování pravděpodobně povede k poškození spotřebitelů. Jestliže se zdá, že toto chování může pouze vytvořit překážky pro hospodářskou soutěž a nevede k vyšší efektivnosti, lze jeho účinek narušující hospodářskou soutěž odvodit. Tak by tomu mohlo být například v případě, kdy dominantní podnik brání svým zákazníkům v tom, aby vyzkoušeli výrobky konkurentů, nebo poskytuje svým zákazníkům finanční pobídky pod podmínkou, aby tyto výrobky nezkoušeli, nebo platí distributorovi či zákazníkovi za to, aby pozdržel uvedení konkurentova výrobku na trh.

C.   Chování vylučující ostatní soutěžitele na základě ceny

| 23. | Úvahy uvedené v bodech 23 až 27 se vztahují na chování vylučující ostatní soutěžitele na základě ceny. Silná cenová soutěž je pro spotřebitele obecně prospěšná. S cílem zabránit uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž Komise obvykle zasáhne pouze tehdy, jestliže dotyčné chování již narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž ze strany soutěžitelů, kteří jsou pokládáni za stejně výkonné jako dominantní podnik (17). |
| --- | --- |

23.

Úvahy uvedené v bodech 23 až 27 se vztahují na chování vylučující ostatní soutěžitele na základě ceny. Silná cenová soutěž je pro spotřebitele obecně prospěšná. S cílem zabránit uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž Komise obvykle zasáhne pouze tehdy, jestliže dotyčné chování již narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž ze strany soutěžitelů, kteří jsou pokládáni za stejně výkonné jako dominantní podnik (17).

| 24. | Komise však uznává, že v určitých situacích může rovněž méně výkonný soutěžitel vyvíjet tlak, který je nutno vzít v úvahu při posuzování, zda konkrétní chování založené na ceně vede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. Komise bude na tento tlak pohlížet dynamicky vzhledem k tomu, že při neexistenci zneužívajícího jednání může takovýto soutěžitel mít prospěch z výhod souvisejících s poptávkou, jako jsou síťové účinky a získané zkušenosti, což povede ke zvýšení jeho efektivnosti. |
| --- | --- |

24.

Komise však uznává, že v určitých situacích může rovněž méně výkonný soutěžitel vyvíjet tlak, který je nutno vzít v úvahu při posuzování, zda konkrétní chování založené na ceně vede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. Komise bude na tento tlak pohlížet dynamicky vzhledem k tomu, že při neexistenci zneužívajícího jednání může takovýto soutěžitel mít prospěch z výhod souvisejících s poptávkou, jako jsou síťové účinky a získané zkušenosti, což povede ke zvýšení jeho efektivnosti.

| 25. | S cílem určit, zda by i hypotetickému soutěžiteli stejně výkonnému jako dominantní podnik byl v důsledku dotyčného chování trh pravděpodobně uzavřen, Komise ověří hospodářské údaje týkající se nákladů a prodejních cen, a zejména to, zda dominantní podnik stanovuje ceny nižší než náklady. To bude vyžadovat, aby byly k dispozici dostatečně spolehlivé údaje. Budou-li dostupné, Komise použije informace o nákladech samotného dominantního podniku. Nejsou-li spolehlivé údaje o těchto nákladech dostupné, Komise může rozhodnout, že použije údaje o nákladech konkurentů nebo jiné srovnatelné spolehlivé údaje. |
| --- | --- |

25.

S cílem určit, zda by i hypotetickému soutěžiteli stejně výkonnému jako dominantní podnik byl v důsledku dotyčného chování trh pravděpodobně uzavřen, Komise ověří hospodářské údaje týkající se nákladů a prodejních cen, a zejména to, zda dominantní podnik stanovuje ceny nižší než náklady. To bude vyžadovat, aby byly k dispozici dostatečně spolehlivé údaje. Budou-li dostupné, Komise použije informace o nákladech samotného dominantního podniku. Nejsou-li spolehlivé údaje o těchto nákladech dostupné, Komise může rozhodnout, že použije údaje o nákladech konkurentů nebo jiné srovnatelné spolehlivé údaje.

| 26. | Referenčními hodnotami pro porovnání nákladů, které Komise pravděpodobně použije, jsou průměrné eliminovatelné náklady a dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady (18). Nejsou-li pokryty průměrné eliminovatelné náklady, naznačuje to, že dominantní podnik v krátkodobém horizontu obětuje zisky a že stejně výkonný soutěžitel nemůže poskytovat dodávky zákazníkům, aniž by utrpěl ztrátu. Dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady jsou obvykle vyšší než průměrné eliminovatelné náklady, jelikož na rozdíl od posledně uvedených nákladů (které zahrnují fixní náklady pouze tehdy, jestliže vzniknou v průběhu posuzovaného období) zahrnují fixní náklady, které jsou specifické pro určitý výrobek, vynaložené před obdobím, v němž došlo k údajnému zneužívajícímu chování. Nejsou-li pokryty dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady, naznačuje to, že se dominantnímu podniku nevracejí všechny (odpovídající) fixní náklady na výrobu dotyčného výrobku nebo poskytování služby a že by mohl být uzavřen trh stejně výkonnému soutěžiteli (19). |
| --- | --- |

26.

Referenčními hodnotami pro porovnání nákladů, které Komise pravděpodobně použije, jsou průměrné eliminovatelné náklady a dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady (18). Nejsou-li pokryty průměrné eliminovatelné náklady, naznačuje to, že dominantní podnik v krátkodobém horizontu obětuje zisky a že stejně výkonný soutěžitel nemůže poskytovat dodávky zákazníkům, aniž by utrpěl ztrátu. Dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady jsou obvykle vyšší než průměrné eliminovatelné náklady, jelikož na rozdíl od posledně uvedených nákladů (které zahrnují fixní náklady pouze tehdy, jestliže vzniknou v průběhu posuzovaného období) zahrnují fixní náklady, které jsou specifické pro určitý výrobek, vynaložené před obdobím, v němž došlo k údajnému zneužívajícímu chování. Nejsou-li pokryty dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady, naznačuje to, že se dominantnímu podniku nevracejí všechny (odpovídající) fixní náklady na výrobu dotyčného výrobku nebo poskytování služby a že by mohl být uzavřen trh stejně výkonnému soutěžiteli (19).

| 27. | Pokud z údajů jednoznačně vyplývá, že stejně výkonný soutěžitel může účinně soutěžit s cenovým chováním dominantního podniku, Komise v zásadě vyvodí závěr, že cenové chování dominantního podniku pravděpodobně nemá nepříznivý dopad na účinnou hospodářskou soutěž, a tudíž na spotřebitele, a proto pravděpodobně nezasáhne. Pokud naopak z údajů vyplývá, že cena účtovaná dominantním podnikem může stejně výkonnému soutěžiteli uzavřít trh, pak Komise tuto skutečnost začlení do obecného posouzení uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž (viz část B) s přihlédnutím k ostatním příslušným kvantitativním a/nebo kvalitativním důkazům. |
| --- | --- |

27.

Pokud z údajů jednoznačně vyplývá, že stejně výkonný soutěžitel může účinně soutěžit s cenovým chováním dominantního podniku, Komise v zásadě vyvodí závěr, že cenové chování dominantního podniku pravděpodobně nemá nepříznivý dopad na účinnou hospodářskou soutěž, a tudíž na spotřebitele, a proto pravděpodobně nezasáhne. Pokud naopak z údajů vyplývá, že cena účtovaná dominantním podnikem může stejně výkonnému soutěžiteli uzavřít trh, pak Komise tuto skutečnost začlení do obecného posouzení uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž (viz část B) s přihlédnutím k ostatním příslušným kvantitativním a/nebo kvalitativním důkazům.

D.   Objektivní nutnost a efektivnost

| 28. | Při prosazování článku 82 Komise prověří rovněž tvrzení dominantního podniku, že jeho chování je opodstatněné (20). Dominantní podnik tak může učinit buď tím, že prokáže, že jeho chování je objektivně nutné, nebo tím, že prokáže, že jeho chování vede k podstatně vyšší efektivnosti, která převažuje nad případnými protisoutěžními účinky na spotřebitele. V této souvislosti Komise posoudí, zda je dotyčné chování nezbytně nutné a přiměřené cíli, který dominantní podnik údajně sleduje. |
| --- | --- |

28.

Při prosazování článku 82 Komise prověří rovněž tvrzení dominantního podniku, že jeho chování je opodstatněné (20). Dominantní podnik tak může učinit buď tím, že prokáže, že jeho chování je objektivně nutné, nebo tím, že prokáže, že jeho chování vede k podstatně vyšší efektivnosti, která převažuje nad případnými protisoutěžními účinky na spotřebitele. V této souvislosti Komise posoudí, zda je dotyčné chování nezbytně nutné a přiměřené cíli, který dominantní podnik údajně sleduje.

| 29. | Otázka, zda je chování objektivně nutné a přiměřené, musí být posouzena na základě činitelů, které se nacházejí vně dominantního podniku. Chování vylučující ostatní soutěžitele může být například považováno za objektivně nutné z důvodu zdraví nebo bezpečnosti v souvislosti s povahou dotyčného výrobku. Při prokázání toho, zda je takovéto chování objektivně nutné, je však nutno vzít v úvahu to, že je obvykle úlohou orgánů veřejné správy, aby stanovily a prosazovaly normy v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti. Není úkolem dominantního podniku, aby z vlastního podnětu přijímal opatření k vyloučení výrobků, které právem či neoprávněně považuje za nebezpečné nebo horší než jeho vlastní výrobek (21). |
| --- | --- |

29.

Otázka, zda je chování objektivně nutné a přiměřené, musí být posouzena na základě činitelů, které se nacházejí vně dominantního podniku. Chování vylučující ostatní soutěžitele může být například považováno za objektivně nutné z důvodu zdraví nebo bezpečnosti v souvislosti s povahou dotyčného výrobku. Při prokázání toho, zda je takovéto chování objektivně nutné, je však nutno vzít v úvahu to, že je obvykle úlohou orgánů veřejné správy, aby stanovily a prosazovaly normy v oblasti veřejného zdraví a bezpečnosti. Není úkolem dominantního podniku, aby z vlastního podnětu přijímal opatření k vyloučení výrobků, které právem či neoprávněně považuje za nebezpečné nebo horší než jeho vlastní výrobek (21).

| 30. | Komise se domnívá, že dominantní podnik může odůvodnit chování vedoucí k uzavření trhu konkurentům rovněž vyšší efektivností, která dostatečně zaručuje, že spotřebitelům pravděpodobně nevznikne čistá škoda. V této souvislosti se bude v zásadě očekávat, že dominantní podnik s dostatečnou mírou pravděpodobnosti a na základě ověřitelných důkazů prokáže, že jsou splněny tyto kumulativní podmínky (22):






  — | v důsledku daného chování bylo nebo pravděpodobně bude dosaženo vyšší efektivnosti, jež může zahrnovat například technické zvýšení jakosti výrobku nebo snížení nákladů na výrobu či distribuci, |
| --- | --- | --- |

30.

Komise se domnívá, že dominantní podnik může odůvodnit chování vedoucí k uzavření trhu konkurentům rovněž vyšší efektivností, která dostatečně zaručuje, že spotřebitelům pravděpodobně nevznikne čistá škoda. V této souvislosti se bude v zásadě očekávat, že dominantní podnik s dostatečnou mírou pravděpodobnosti a na základě ověřitelných důkazů prokáže, že jsou splněny tyto kumulativní podmínky (22):

—

v důsledku daného chování bylo nebo pravděpodobně bude dosaženo vyšší efektivnosti, jež může zahrnovat například technické zvýšení jakosti výrobku nebo snížení nákladů na výrobu či distribuci,

| — | chování je nezbytně nutné k dosažení této vyšší efektivnosti: nesmí existovat žádné alternativy, které narušují hospodářskou soutěž méně a mohou zajistit stejnou vyšší efektivnost, |
| --- | --- |

—

chování je nezbytně nutné k dosažení této vyšší efektivnosti: nesmí existovat žádné alternativy, které narušují hospodářskou soutěž méně a mohou zajistit stejnou vyšší efektivnost,

| — | pravděpodobná vyšší efektivnost v důsledku dotyčného chování převáží nad pravděpodobnými nepříznivými účinky na hospodářskou soutěž a prospěch spotřebitelů na ovlivněných trzích, |
| --- | --- |

—

pravděpodobná vyšší efektivnost v důsledku dotyčného chování převáží nad pravděpodobnými nepříznivými účinky na hospodářskou soutěž a prospěch spotřebitelů na ovlivněných trzích,

| — | chování nevylučuje účinnou hospodářskou soutěž tím, že odstraní všechny stávající zdroje skutečné nebo potenciální hospodářské soutěže či jejich většinu. Soupeření mezi podniky je nezbytnou hnací silou hospodářské efektivnosti, včetně dynamické efektivnosti v podobě inovací. V případě její neexistence dominantní podnik postrádá odpovídající motivaci k tomu, aby pokračoval ve vytváření a předávání vyšší efektivnosti. Pokud neexistuje žádná zbývající hospodářská soutěž a žádná předvídatelná hrozba vstupu, ochrana soupeření a hospodářské soutěže převáží nad možnou vyšší efektivností. Chování vylučující ostatní soutěžitele, které zachovává, vytváří nebo posiluje tržní postavení blížící se monopolu, zpravidla nelze podle názoru Komise odůvodňovat tím, že vede rovněž k vyšší efektivnosti. |
| --- | --- |

—

chování nevylučuje účinnou hospodářskou soutěž tím, že odstraní všechny stávající zdroje skutečné nebo potenciální hospodářské soutěže či jejich většinu. Soupeření mezi podniky je nezbytnou hnací silou hospodářské efektivnosti, včetně dynamické efektivnosti v podobě inovací. V případě její neexistence dominantní podnik postrádá odpovídající motivaci k tomu, aby pokračoval ve vytváření a předávání vyšší efektivnosti. Pokud neexistuje žádná zbývající hospodářská soutěž a žádná předvídatelná hrozba vstupu, ochrana soupeření a hospodářské soutěže převáží nad možnou vyšší efektivností. Chování vylučující ostatní soutěžitele, které zachovává, vytváří nebo posiluje tržní postavení blížící se monopolu, zpravidla nelze podle názoru Komise odůvodňovat tím, že vede rovněž k vyšší efektivnosti.

| 31. | Je na dominantním podniku, aby poskytl veškeré důkazy nezbytné k prokázání toho, že dotyčné chování je objektivně odůvodněné. Komise poté provede konečné posouzení, zda chování, které je předmětem zkoumání, není objektivně nutné a zda na základě zvážení případných zjevných účinků narušujících hospodářskou soutěž oproti případné vyšší a doložené efektivnosti pravděpodobně povede k poškození spotřebitelů. |
| --- | --- |

31.

Je na dominantním podniku, aby poskytl veškeré důkazy nezbytné k prokázání toho, že dotyčné chování je objektivně odůvodněné. Komise poté provede konečné posouzení, zda chování, které je předmětem zkoumání, není objektivně nutné a zda na základě zvážení případných zjevných účinků narušujících hospodářskou soutěž oproti případné vyšší a doložené efektivnosti pravděpodobně povede k poškození spotřebitelů.

IV.   ZVLÁŠTNÍ FORMY ZNEUŽÍVÁNÍ

A.   Výhradní dohody

| 32. | Dominantní podnik se může pokusit uzavřít svým konkurentům trh tím, že jim brání prodávat jejich výrobky zákazníkům, a to využíváním povinnosti výhradního odběru nebo rabatů, na něž se společně odkazuje jako na výhradní dohody (23). Tato část stanoví okolnosti, které si s největší pravděpodobností vyžádají zásah Komise s ohledem na výhradní dohody uzavřené dominantním podnikem. |
| --- | --- |

32.

Dominantní podnik se může pokusit uzavřít svým konkurentům trh tím, že jim brání prodávat jejich výrobky zákazníkům, a to využíváním povinnosti výhradního odběru nebo rabatů, na něž se společně odkazuje jako na výhradní dohody (23). Tato část stanoví okolnosti, které si s největší pravděpodobností vyžádají zásah Komise s ohledem na výhradní dohody uzavřené dominantním podnikem.

a)   Výhradní odběr

| 33. | Povinnost výhradního odběru vyžaduje, aby zákazník na konkrétním trhu nakupoval výhradně nebo ve velkém rozsahu pouze u dominantního podniku. Ke stejnému účinku mohou v praxi vést některé jiné povinnosti, například požadavky na výši zásob, které zdánlivě nevyžadují výhradní odběr (24). |
| --- | --- |

33.

Povinnost výhradního odběru vyžaduje, aby zákazník na konkrétním trhu nakupoval výhradně nebo ve velkém rozsahu pouze u dominantního podniku. Ke stejnému účinku mohou v praxi vést některé jiné povinnosti, například požadavky na výši zásob, které zdánlivě nevyžadují výhradní odběr (24).

| 34. | Aby přesvědčil zákazníky k výhradnímu odběru, může být dominantní podnik povinován zákazníka zcela nebo částečně odškodnit za snížení hospodářské soutěže vyplývající z exkluzivity. Je-li takovéto odškodnění poskytnuto, může být v individuálním zájmu zákazníka přistoupit na povinnost výhradního odběru vůči dominantnímu podniku. Nebylo by však správné vyvozovat z tohoto automaticky závěr, že všechny povinnosti týkající se exkluzivity jako celek jsou celkově prospěšné pro zákazníky, včetně těch, kteří v současnosti u dominantního podniku nenakupují, a pro konečné spotřebitele. Komise zaměří svou pozornost na ty případy, kdy je pravděpodobné, že spotřebitelé jako celek nebudou mít z tohoto prospěch. Tak je tomu zejména v případě, pokud existuje mnoho zákazníků a povinnosti výhradního odběru vůči dominantnímu podniku společně brání ve vstupu nebo rozšíření činnosti konkurenčních podniků. |
| --- | --- |

34.

Aby přesvědčil zákazníky k výhradnímu odběru, může být dominantní podnik povinován zákazníka zcela nebo částečně odškodnit za snížení hospodářské soutěže vyplývající z exkluzivity. Je-li takovéto odškodnění poskytnuto, může být v individuálním zájmu zákazníka přistoupit na povinnost výhradního odběru vůči dominantnímu podniku. Nebylo by však správné vyvozovat z tohoto automaticky závěr, že všechny povinnosti týkající se exkluzivity jako celek jsou celkově prospěšné pro zákazníky, včetně těch, kteří v současnosti u dominantního podniku nenakupují, a pro konečné spotřebitele. Komise zaměří svou pozornost na ty případy, kdy je pravděpodobné, že spotřebitelé jako celek nebudou mít z tohoto prospěch. Tak je tomu zejména v případě, pokud existuje mnoho zákazníků a povinnosti výhradního odběru vůči dominantnímu podniku společně brání ve vstupu nebo rozšíření činnosti konkurenčních podniků.

| 35. | Kromě činitelů uvedených v bodě 20 budou mít při posuzování, zda Komise zasáhne v případě smluv o výhradním odběru, zpravidla zvláštní význam níže uvedené činitele. |
| --- | --- |

35.

Kromě činitelů uvedených v bodě 20 budou mít při posuzování, zda Komise zasáhne v případě smluv o výhradním odběru, zpravidla zvláštní význam níže uvedené činitele.

| 36. | Možnost, že povinnost výhradního odběru povede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž, vzniká zejména v případě, kdy bez této povinnosti vyvíjejí konkurenti, kteří na trhu nejsou v době sjednání povinnosti přítomni nebo kteří nemohou soutěžit o úplné dodávky pro zákazníky, významný konkurenční tlak. Konkurenti nemusí být schopni soutěžit o celou poptávku jednotlivého zákazníka, protože dominantní podnik je nezbytným obchodním partnerem přinejmenším pro část poptávky na trhu, například proto, že jeho značka patří k „povinným zásobám“, které upřednostňuje mnoho konečných spotřebitelů, nebo proto, že kapacitní omezení u ostatních dodavatelů jsou taková, že část poptávky může uspokojit pouze dominantní dodavatel (25). Pokud konkurenti mohou o celou poptávku jednotlivého zákazníka soutěžit za stejných podmínek, je obvykle nepravděpodobné, že povinnost výhradního odběru brání účinné hospodářské soutěži, ledaže je změna dodavatele ze strany zákazníků ztížena dobou trvání povinnosti výhradního odběru. Obecně platí, že čím déle povinnost trvá, k tím výraznějšímu uzavření trhu pravděpodobně vede. Je-li však dominantní podnik nevyhnutelným obchodním partnerem pro všechny zákazníky či jejich většinu, může dokonce i povinnost výhradního odběru s krátkou dobou trvání vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

36.

Možnost, že povinnost výhradního odběru povede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž, vzniká zejména v případě, kdy bez této povinnosti vyvíjejí konkurenti, kteří na trhu nejsou v době sjednání povinnosti přítomni nebo kteří nemohou soutěžit o úplné dodávky pro zákazníky, významný konkurenční tlak. Konkurenti nemusí být schopni soutěžit o celou poptávku jednotlivého zákazníka, protože dominantní podnik je nezbytným obchodním partnerem přinejmenším pro část poptávky na trhu, například proto, že jeho značka patří k „povinným zásobám“, které upřednostňuje mnoho konečných spotřebitelů, nebo proto, že kapacitní omezení u ostatních dodavatelů jsou taková, že část poptávky může uspokojit pouze dominantní dodavatel (25). Pokud konkurenti mohou o celou poptávku jednotlivého zákazníka soutěžit za stejných podmínek, je obvykle nepravděpodobné, že povinnost výhradního odběru brání účinné hospodářské soutěži, ledaže je změna dodavatele ze strany zákazníků ztížena dobou trvání povinnosti výhradního odběru. Obecně platí, že čím déle povinnost trvá, k tím výraznějšímu uzavření trhu pravděpodobně vede. Je-li však dominantní podnik nevyhnutelným obchodním partnerem pro všechny zákazníky či jejich většinu, může dokonce i povinnost výhradního odběru s krátkou dobou trvání vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž.

b)   Podmíněné rabaty

| 37. | Podmíněnými rabaty jsou rabaty poskytnuté zákazníkům s cílem odměnit je za konkrétní formu nákupního chování. Obvyklou povahou podmíněného rabatu je to, že zákazníkovi je přiznán rabat, jestliže jeho nákupy ve stanoveném rozhodném období překročí určitou prahovou hodnotu, přičemž rabat je poskytnut na všechny nákupy (rabaty se zpětnou platností), nebo pouze na nákupy, které přesahují nákupy potřebné k dosažení prahové hodnoty (přírůstkové rabaty). Podmíněné rabaty nejsou neobvyklou praxí. Podniky mohou takovéto rabaty nabízet, aby přilákaly více poptávky, a jako takové mohou stimulovat poptávku a přinášet prospěch zákazníkům. Tyto rabaty (pokud je poskytne dominantní podnik) však mohou i fakticky či potenciálně vést k uzavření trhu, jako je tomu v případě povinnosti výhradního odběru. Podmíněné rabaty mohou mít takovéto účinky, aniž by pro dominantní podnik nutně znamenaly oběť (26). |
| --- | --- |

37.

Podmíněnými rabaty jsou rabaty poskytnuté zákazníkům s cílem odměnit je za konkrétní formu nákupního chování. Obvyklou povahou podmíněného rabatu je to, že zákazníkovi je přiznán rabat, jestliže jeho nákupy ve stanoveném rozhodném období překročí určitou prahovou hodnotu, přičemž rabat je poskytnut na všechny nákupy (rabaty se zpětnou platností), nebo pouze na nákupy, které přesahují nákupy potřebné k dosažení prahové hodnoty (přírůstkové rabaty). Podmíněné rabaty nejsou neobvyklou praxí. Podniky mohou takovéto rabaty nabízet, aby přilákaly více poptávky, a jako takové mohou stimulovat poptávku a přinášet prospěch zákazníkům. Tyto rabaty (pokud je poskytne dominantní podnik) však mohou i fakticky či potenciálně vést k uzavření trhu, jako je tomu v případě povinnosti výhradního odběru. Podmíněné rabaty mohou mít takovéto účinky, aniž by pro dominantní podnik nutně znamenaly oběť (26).

| 38. | Kromě činitelů, které již byly uvedeny v bodě 20, mají pro Komisi při posuzování, zda daný systém podmíněných rabatů může vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž, zvláštní význam níže uvedené činitele, a budou proto součástí priorit Komise v oblasti prosazování práva. |
| --- | --- |

38.

Kromě činitelů, které již byly uvedeny v bodě 20, mají pro Komisi při posuzování, zda daný systém podmíněných rabatů může vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž, zvláštní význam níže uvedené činitele, a budou proto součástí priorit Komise v oblasti prosazování práva.

| 39. | Stejně jako u povinnosti výhradního odběru je pravděpodobnost uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž vyšší, nejsou-li konkurenti schopni soutěžit za stejných podmínek o celou poptávku jednotlivého zákazníka. Podmíněný rabat, který je přiznán dominantním podnikem, může tomuto podniku umožnit, aby využil „nespornou“ část poptávky každého zákazníka (to je množství, které by zákazník od dominantního podniku koupil v každém případě) jako páku ke snížení ceny, která má být zaplacena za „spornou“ část poptávky (to je množství, pro něž zákazník může upřednostňovat náhrady a může takovéto náhrady najít) (27). |
| --- | --- |

39.

Stejně jako u povinnosti výhradního odběru je pravděpodobnost uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž vyšší, nejsou-li konkurenti schopni soutěžit za stejných podmínek o celou poptávku jednotlivého zákazníka. Podmíněný rabat, který je přiznán dominantním podnikem, může tomuto podniku umožnit, aby využil „nespornou“ část poptávky každého zákazníka (to je množství, které by zákazník od dominantního podniku koupil v každém případě) jako páku ke snížení ceny, která má být zaplacena za „spornou“ část poptávky (to je množství, pro něž zákazník může upřednostňovat náhrady a může takovéto náhrady najít) (27).

| 40. | Rabaty se zpětnou platností mohou obecně vést k významnému uzavírání trhu, jelikož v jejich důsledku může být pro zákazníky méně zajímavé přejít v případě malého množství poptávky k jinému dodavateli, pokud by to vedlo ke ztrátě rabatů se zpětnou platností (28). Potenciální schopnost rabatů se zpětnou platností vést k uzavření trhu je v zásadě největší u poslední zakoupené jednotky výrobku před tím, než je překročena prahová hodnota. Co je však podle názoru Komise důležité při posuzování účinku rabatu zvyšujícího věrnost zákazníků, není jednoduše účinek na hospodářskou soutěž s ohledem na poskytnutí poslední individuální jednotky, nýbrž skutečnost, že systém rabatů vede k uzavření trhu (skutečným nebo potenciálním) konkurentům dominantního dodavatele. Čím vyšší je rabat jako procentní podíl celkové ceny a čím vyšší je prahová hodnota, tím větší je podnět pod prahovou hodnotou, a tím výraznější je proto pravděpodobné uzavření trhu skutečným či potenciálním konkurentům. |
| --- | --- |

40.

Rabaty se zpětnou platností mohou obecně vést k významnému uzavírání trhu, jelikož v jejich důsledku může být pro zákazníky méně zajímavé přejít v případě malého množství poptávky k jinému dodavateli, pokud by to vedlo ke ztrátě rabatů se zpětnou platností (28). Potenciální schopnost rabatů se zpětnou platností vést k uzavření trhu je v zásadě největší u poslední zakoupené jednotky výrobku před tím, než je překročena prahová hodnota. Co je však podle názoru Komise důležité při posuzování účinku rabatu zvyšujícího věrnost zákazníků, není jednoduše účinek na hospodářskou soutěž s ohledem na poskytnutí poslední individuální jednotky, nýbrž skutečnost, že systém rabatů vede k uzavření trhu (skutečným nebo potenciálním) konkurentům dominantního dodavatele. Čím vyšší je rabat jako procentní podíl celkové ceny a čím vyšší je prahová hodnota, tím větší je podnět pod prahovou hodnotou, a tím výraznější je proto pravděpodobné uzavření trhu skutečným či potenciálním konkurentům.

| 41. | Při uplatňování metodiky objasněné v bodech 23 až 27 Komise zamýšlí prověřit (jsou-li dostupné a spolehlivé příslušné údaje), může-li systém rabatů zamezit rozšíření nebo vstupu i stejně výkonných soutěžitelů tím, že jim ztěžuje uspokojení části požadavků jednotlivých zákazníků. V této souvislosti Komise odhadne, jakou cenu by konkurent musel nabídnout, aby odškodnil zákazníka za ztrátu podmíněného rabatu, pokud by tento odešel od dominantního podniku s částí své poptávky („příslušné rozpětí“). Efektivní cenou, které by se konkurent musel přizpůsobit, není průměrná cena dominantního podniku, nýbrž běžná (katalogová) cena po odečtení rabatu, o který zákazník přijde při změně dodavatele, vypočtená pro příslušné rozpětí prodeje a příslušné období. Komise vezme v úvahu možnou míru chyb, které mohou být způsobeny nejistotou spojenou s tímto druhem analýzy. |
| --- | --- |

41.

Při uplatňování metodiky objasněné v bodech 23 až 27 Komise zamýšlí prověřit (jsou-li dostupné a spolehlivé příslušné údaje), může-li systém rabatů zamezit rozšíření nebo vstupu i stejně výkonných soutěžitelů tím, že jim ztěžuje uspokojení části požadavků jednotlivých zákazníků. V této souvislosti Komise odhadne, jakou cenu by konkurent musel nabídnout, aby odškodnil zákazníka za ztrátu podmíněného rabatu, pokud by tento odešel od dominantního podniku s částí své poptávky („příslušné rozpětí“). Efektivní cenou, které by se konkurent musel přizpůsobit, není průměrná cena dominantního podniku, nýbrž běžná (katalogová) cena po odečtení rabatu, o který zákazník přijde při změně dodavatele, vypočtená pro příslušné rozpětí prodeje a příslušné období. Komise vezme v úvahu možnou míru chyb, které mohou být způsobeny nejistotou spojenou s tímto druhem analýzy.

| 42. | Příslušné rozpětí, pro něž se vypočítává efektivní cena v konkrétním případě, závisí na konkrétních skutečnostech daného případu a na tom, zda se jedná o přírůstkový rabat nebo o rabat se zpětnou platností. U přírůstkových rabatů jsou příslušným rozpětím obvykle posuzované přírůstkové nákupy. U rabatů se zpětnou platností je obvykle důležité v rámci konkrétního trhu posoudit, s kolika z nákupních požadavků mohou zákazníci reálně přejít ke konkurentovi(„sporný podíl“ nebo „sporná část“). Je-li pravděpodobné, že by byli zákazníci ochotni a schopni přejít s velkou částí poptávky k (potenciálnímu) konkurentovi poměrně rychle, příslušné rozpětí je pravděpodobně poměrně velké. Pokud je na druhou stranu pravděpodobné, že by byli zákazníci ochotni či schopni přejít pouze s malým množstvím a postupně, příslušné rozpětí bude poměrně malé. U stávajících konkurentů mohou příslušné rozpětí naznačit rovněž jejich schopnost rozšířit prodej zákazníkům a výkyvy v tomto prodeji v čase. U potenciálních konkurentů lze v rámci možností posoudit, v jakém rozsahu by nový účastník byl reálně schopen vstoupit na trh. Jako indikátor reálného podílu nového účastníka na trhu může sloužit model historického růstu nových účastníků na stejných nebo podobných trzích (29). |
| --- | --- |

42.

Příslušné rozpětí, pro něž se vypočítává efektivní cena v konkrétním případě, závisí na konkrétních skutečnostech daného případu a na tom, zda se jedná o přírůstkový rabat nebo o rabat se zpětnou platností. U přírůstkových rabatů jsou příslušným rozpětím obvykle posuzované přírůstkové nákupy. U rabatů se zpětnou platností je obvykle důležité v rámci konkrétního trhu posoudit, s kolika z nákupních požadavků mohou zákazníci reálně přejít ke konkurentovi(„sporný podíl“ nebo „sporná část“). Je-li pravděpodobné, že by byli zákazníci ochotni a schopni přejít s velkou částí poptávky k (potenciálnímu) konkurentovi poměrně rychle, příslušné rozpětí je pravděpodobně poměrně velké. Pokud je na druhou stranu pravděpodobné, že by byli zákazníci ochotni či schopni přejít pouze s malým množstvím a postupně, příslušné rozpětí bude poměrně malé. U stávajících konkurentů mohou příslušné rozpětí naznačit rovněž jejich schopnost rozšířit prodej zákazníkům a výkyvy v tomto prodeji v čase. U potenciálních konkurentů lze v rámci možností posoudit, v jakém rozsahu by nový účastník byl reálně schopen vstoupit na trh. Jako indikátor reálného podílu nového účastníka na trhu může sloužit model historického růstu nových účastníků na stejných nebo podobných trzích (29).

| 43. | Čím nižší je odhadovaná efektivní cena pro příslušné rozpětí v porovnání s průměrnou cenou dominantního dodavatele, tím větší je účinek zvyšující věrnost zákazníků. Je-li však efektivní cena trvale vyšší než dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady dominantního podniku, obvykle to stejně výkonnému soutěžiteli umožní soutěžit za účelem dosažení zisku bez ohledu na rabat. V těchto případech rabat obvykle nemůže vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

43.

Čím nižší je odhadovaná efektivní cena pro příslušné rozpětí v porovnání s průměrnou cenou dominantního dodavatele, tím větší je účinek zvyšující věrnost zákazníků. Je-li však efektivní cena trvale vyšší než dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady dominantního podniku, obvykle to stejně výkonnému soutěžiteli umožní soutěžit za účelem dosažení zisku bez ohledu na rabat. V těchto případech rabat obvykle nemůže vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž.

| 44. | Je-li efektivní cena nižší než průměrné eliminovatelné náklady, může systém rabatů uzavřít trh zpravidla i stejně výkonným soutěžitelům. Pohybuje-li se efektivní cena mezi průměrnými eliminovatelnými náklady a dlouhodobými průměrnými přírůstkovými náklady, Komise ověří, zda ostatní činitele poukazují na závěr, že jsou pravděpodobně ovlivněny vstup nebo rozšíření dokonce i stejně výkonných soutěžitelů. V této souvislosti Komise prověří, zda a nakolik mají konkurenti k dispozici realistická a účinná protiopatření, například možnost využít rovněž „nespornou část“ poptávky svých zákazníků jako páku ke snížení ceny pro příslušné rozpětí. Pokud konkurenti nemají taková protiopatření k dispozici, bude mít Komise za to, že systém rabatů může uzavřít trh stejně výkonným soutěžitelům. |
| --- | --- |

44.

Je-li efektivní cena nižší než průměrné eliminovatelné náklady, může systém rabatů uzavřít trh zpravidla i stejně výkonným soutěžitelům. Pohybuje-li se efektivní cena mezi průměrnými eliminovatelnými náklady a dlouhodobými průměrnými přírůstkovými náklady, Komise ověří, zda ostatní činitele poukazují na závěr, že jsou pravděpodobně ovlivněny vstup nebo rozšíření dokonce i stejně výkonných soutěžitelů. V této souvislosti Komise prověří, zda a nakolik mají konkurenti k dispozici realistická a účinná protiopatření, například možnost využít rovněž „nespornou část“ poptávky svých zákazníků jako páku ke snížení ceny pro příslušné rozpětí. Pokud konkurenti nemají taková protiopatření k dispozici, bude mít Komise za to, že systém rabatů může uzavřít trh stejně výkonným soutěžitelům.

| 45. | Jak je uvedeno v bodě 27, tato analýza bude začleněna do celkového posouzení s přihlédnutím k ostatním příslušným kvantitativním nebo kvalitativním důkazům. Obvykle je důležité posoudit, zda je systém rabatů uplatňován s individuální nebo standardizovanou prahovou hodnotou. Individuální prahová hodnota (hodnota založená na procentním podílu celkových požadavků zákazníka nebo na individuálním cílovém objemu) dominantnímu dodavateli umožňuje stanovit prahovou hodnotu v takové výši, aby bylo pro zákazníky obtížné změnit dodavatele, a tím vytváří maximální účinek zvyšující věrnost zákazníků (30). Naopak standardizovaná prahová hodnota objemu (prahová hodnota stejná pro všechny zákazníky nebo pro určitou skupinu zákazníků) může být pro některé menší zákazníky příliš vysoká a/nebo pro větší zákazníky příliš nízká, než aby měla účinek zvyšující věrnost zákazníků. Pokud však lze zjistit, že se standardizovaná prahová hodnota objemu blíží požadavkům znatelné části zákazníků, Komise pravděpodobně usoudí, že takovýto standardizovaný systém rabatů může vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

45.

Jak je uvedeno v bodě 27, tato analýza bude začleněna do celkového posouzení s přihlédnutím k ostatním příslušným kvantitativním nebo kvalitativním důkazům. Obvykle je důležité posoudit, zda je systém rabatů uplatňován s individuální nebo standardizovanou prahovou hodnotou. Individuální prahová hodnota (hodnota založená na procentním podílu celkových požadavků zákazníka nebo na individuálním cílovém objemu) dominantnímu dodavateli umožňuje stanovit prahovou hodnotu v takové výši, aby bylo pro zákazníky obtížné změnit dodavatele, a tím vytváří maximální účinek zvyšující věrnost zákazníků (30). Naopak standardizovaná prahová hodnota objemu (prahová hodnota stejná pro všechny zákazníky nebo pro určitou skupinu zákazníků) může být pro některé menší zákazníky příliš vysoká a/nebo pro větší zákazníky příliš nízká, než aby měla účinek zvyšující věrnost zákazníků. Pokud však lze zjistit, že se standardizovaná prahová hodnota objemu blíží požadavkům znatelné části zákazníků, Komise pravděpodobně usoudí, že takovýto standardizovaný systém rabatů může vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž.

c)   Efektivnost

| 46. | Jsou-li splněny podmínky stanovené v části III.D, Komise posoudí tvrzení dominantních podniků, že systémy rabatů přinášejí nákladové či jiné výhody, které jsou přenášeny na zákazníky (31). Výhody v podobě nákladů spojených s transakcemi jsou často pravděpodobněji dosaženy u standardizovaných cílových objemů než u individuálních cílových objemů. Podobně systémy přírůstkových rabatů obecně s větší pravděpodobností motivují distributory k tomu, aby vyráběli a prodávali ve vyšším objemu, než je tomu v případě systémů rabatů se zpětnou platností (32). Za stejných podmínek Komise posoudí důkazy prokazující, že výhradní dohody přinášejí výhody konkrétním zákazníkům, jsou-li tyto dohody nutné, aby dominantní podnik uskutečnil investice vázané na určitý vztah s cílem zajistit dodávky pro tyto zákazníky. |
| --- | --- |

46.

Jsou-li splněny podmínky stanovené v části III.D, Komise posoudí tvrzení dominantních podniků, že systémy rabatů přinášejí nákladové či jiné výhody, které jsou přenášeny na zákazníky (31). Výhody v podobě nákladů spojených s transakcemi jsou často pravděpodobněji dosaženy u standardizovaných cílových objemů než u individuálních cílových objemů. Podobně systémy přírůstkových rabatů obecně s větší pravděpodobností motivují distributory k tomu, aby vyráběli a prodávali ve vyšším objemu, než je tomu v případě systémů rabatů se zpětnou platností (32). Za stejných podmínek Komise posoudí důkazy prokazující, že výhradní dohody přinášejí výhody konkrétním zákazníkům, jsou-li tyto dohody nutné, aby dominantní podnik uskutečnil investice vázané na určitý vztah s cílem zajistit dodávky pro tyto zákazníky.

B.   Vázaný a spojený prodej

| 47. | Dominantní podnik se může pokusit uzavřít svým konkurentům trh prostřednictvím vázaného nebo spojeného prodeje. Tato část objasňuje okolnosti, které si s největší pravděpodobností vyžádají zásah Komise při posuzování vázaného a spojeného prodeje ze strany dominantních podniků. |
| --- | --- |

47.

Dominantní podnik se může pokusit uzavřít svým konkurentům trh prostřednictvím vázaného nebo spojeného prodeje. Tato část objasňuje okolnosti, které si s největší pravděpodobností vyžádají zásah Komise při posuzování vázaného a spojeného prodeje ze strany dominantních podniků.

| 48. | „Vázaný prodej“ obvykle odkazuje na případy, kdy zákazníci, kteří kupují jeden výrobek (vázající výrobek), musí koupit od dominantního podniku rovněž jiný výrobek (vázaný výrobek). Vázaný prodej se může uskutečňovat na technickém nebo smluvním základě (33). „Spojený prodej“ obvykle odkazuje na způsob, jakým jsou výrobky nabízeny a oceňovány dominantním podnikem. V případě čistého spojeného prodeje jsou výrobky prodávány společně v pevně stanovených poměrech. V případě smíšeného spojeného prodeje (často nazývaného rabat za více výrobků) jsou výrobky k dispozici rovněž samostatně, součet cen samostatných výrobků je však vyšší než cena společně prodávaných výrobků. |
| --- | --- |

48.

„Vázaný prodej“ obvykle odkazuje na případy, kdy zákazníci, kteří kupují jeden výrobek (vázající výrobek), musí koupit od dominantního podniku rovněž jiný výrobek (vázaný výrobek). Vázaný prodej se může uskutečňovat na technickém nebo smluvním základě (33). „Spojený prodej“ obvykle odkazuje na způsob, jakým jsou výrobky nabízeny a oceňovány dominantním podnikem. V případě čistého spojeného prodeje jsou výrobky prodávány společně v pevně stanovených poměrech. V případě smíšeného spojeného prodeje (často nazývaného rabat za více výrobků) jsou výrobky k dispozici rovněž samostatně, součet cen samostatných výrobků je však vyšší než cena společně prodávaných výrobků.

| 49. | Vázaný a spojený prodej jsou běžné postupy, které mají zákazníkům poskytnout lepší výrobky nebo nabídky hospodárnějšími způsoby. Podnik, který má dominantní postavení na jednom trhu (nebo více trzích) výrobků, které jsou předmětem vázaného nebo spojeného prodeje (nazývaném vázající trh), může spotřebitele poškodit vázaným nebo spojeným prodejem tím, že uzavře trh pro ostatní výrobky, které jsou součástí vázaného nebo spojeného prodeje (nazývaný vázaný trh), a nepřímo vázající trh. |
| --- | --- |

49.

Vázaný a spojený prodej jsou běžné postupy, které mají zákazníkům poskytnout lepší výrobky nebo nabídky hospodárnějšími způsoby. Podnik, který má dominantní postavení na jednom trhu (nebo více trzích) výrobků, které jsou předmětem vázaného nebo spojeného prodeje (nazývaném vázající trh), může spotřebitele poškodit vázaným nebo spojeným prodejem tím, že uzavře trh pro ostatní výrobky, které jsou součástí vázaného nebo spojeného prodeje (nazývaný vázaný trh), a nepřímo vázající trh.

| 50. | Komise obvykle přijme opatření podle článku 82 Smlouvy, pokud má podnik dominantní postavení na vázajícím trhu (34) a jsou-li mimoto splněny tyto podmínky: i) vázající a vázané výrobky jsou odlišnými výrobky a ii) vázaný prodej pravděpodobně povede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž (35). |
| --- | --- |

50.

Komise obvykle přijme opatření podle článku 82 Smlouvy, pokud má podnik dominantní postavení na vázajícím trhu (34) a jsou-li mimoto splněny tyto podmínky: i) vázající a vázané výrobky jsou odlišnými výrobky a ii) vázaný prodej pravděpodobně povede k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž (35).

a)   Odlišné výrobky

| 51. | To, zda bude Komise považovat výrobky za odlišné, závisí na poptávce zákazníků. Dva výrobky jsou odlišné, pokud by si v případě neexistence vázaného nebo spojeného prodeje podstatný počet zákazníků pořídil vázající výrobek, aniž by zároveň u téhož dodavatele koupil i vázaný výrobek, a byla by tudíž umožněna nezávislá výroba vázajícího i vázaného výrobku (36). Důkazy, že dva výrobky jsou odlišné, mohou zahrnovat přímé důkazy, že v případě, mají-li zákazníci na výběr, pořizují vázající a vázaný výrobek zvlášť z různých zdrojů dodávek, nebo nepřímé důkazy, například přítomnost podniků specializujících se na výrobu nebo prodej vázaného výrobku bez vázajícího výrobku (37) nebo jednotlivých výrobků, jež jsou předmětem spojeného prodeje ze strany dominantního podniku, nebo důkazy, z nichž vyplývá, že podniky, které mají malou tržní sílu, zejména na konkurenčních trzích, obvykle takové výrobky nevážou či nespojují. |
| --- | --- |

51.

To, zda bude Komise považovat výrobky za odlišné, závisí na poptávce zákazníků. Dva výrobky jsou odlišné, pokud by si v případě neexistence vázaného nebo spojeného prodeje podstatný počet zákazníků pořídil vázající výrobek, aniž by zároveň u téhož dodavatele koupil i vázaný výrobek, a byla by tudíž umožněna nezávislá výroba vázajícího i vázaného výrobku (36). Důkazy, že dva výrobky jsou odlišné, mohou zahrnovat přímé důkazy, že v případě, mají-li zákazníci na výběr, pořizují vázající a vázaný výrobek zvlášť z různých zdrojů dodávek, nebo nepřímé důkazy, například přítomnost podniků specializujících se na výrobu nebo prodej vázaného výrobku bez vázajícího výrobku (37) nebo jednotlivých výrobků, jež jsou předmětem spojeného prodeje ze strany dominantního podniku, nebo důkazy, z nichž vyplývá, že podniky, které mají malou tržní sílu, zejména na konkurenčních trzích, obvykle takové výrobky nevážou či nespojují.

b)   Uzavření vázaného a/nebo vázajícího trhu narušující hospodářskou soutěž

| 52. | Vázaný nebo spojený prodej může mít účinky narušující hospodářskou soutěž na vázaném trhu, vázajícím trhu či na obou trzích současně. Avšak i v případě, že cílem vázaného nebo spojeného prodeje je chránit dominantní postavení podniku na vázajícím trhu, děje se tak nepřímo prostřednictvím uzavírání vázaného trhu. Komise se domnívá, že kromě činitelů, které byly uvedeny již v bodě 20, mají pro určení případů pravděpodobného nebo skutečného uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž obvykle zvláštní význam níže uvedené činitele. |
| --- | --- |

52.

Vázaný nebo spojený prodej může mít účinky narušující hospodářskou soutěž na vázaném trhu, vázajícím trhu či na obou trzích současně. Avšak i v případě, že cílem vázaného nebo spojeného prodeje je chránit dominantní postavení podniku na vázajícím trhu, děje se tak nepřímo prostřednictvím uzavírání vázaného trhu. Komise se domnívá, že kromě činitelů, které byly uvedeny již v bodě 20, mají pro určení případů pravděpodobného nebo skutečného uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž obvykle zvláštní význam níže uvedené činitele.

| 53. | Očekává se, že riziko uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž bude vyšší v případě, že dominantní podnik používá strategii vázaného nebo spojeného prodeje trvale, například prostřednictvím technického vázaného prodeje, jehož zrušení je nákladné. Technický vázaný prodej rovněž omezuje možnosti dalšího prodeje jednotlivých složek. |
| --- | --- |

53.

Očekává se, že riziko uzavření trhu narušujícího hospodářskou soutěž bude vyšší v případě, že dominantní podnik používá strategii vázaného nebo spojeného prodeje trvale, například prostřednictvím technického vázaného prodeje, jehož zrušení je nákladné. Technický vázaný prodej rovněž omezuje možnosti dalšího prodeje jednotlivých složek.

| 54. | V případě spojeného prodeje může mít podnik dominantní postavení u více než jednoho z výrobků, které jsou předmětem spojeného prodeje. Čím vyšší je počet těchto výrobků, které jsou předmětem spojeného prodeje, tím větší je pravděpodobné uzavření trhu narušující hospodářskou soutěž. To platí zejména v případě, je-li pro konkurenta obtížné napodobit výrobky prodávané společně, a to buď samostatně, nebo ve spojení s ostatními. |
| --- | --- |

54.

V případě spojeného prodeje může mít podnik dominantní postavení u více než jednoho z výrobků, které jsou předmětem spojeného prodeje. Čím vyšší je počet těchto výrobků, které jsou předmětem spojeného prodeje, tím větší je pravděpodobné uzavření trhu narušující hospodářskou soutěž. To platí zejména v případě, je-li pro konkurenta obtížné napodobit výrobky prodávané společně, a to buď samostatně, nebo ve spojení s ostatními.

| 55. | Vázaný prodej může vést k menší soutěži o zákazníky, kteří mají zájem o nákup vázaného výrobku, nikoli však vázajícího výrobku. Nenajdou-li konkurenti dominantního podniku pro vázaný výrobek dost zákazníků na to, aby se udrželi na vázaném trhu, může vázaný prodej vést k vyšším cenám pro tyto zákazníky. |
| --- | --- |

55.

Vázaný prodej může vést k menší soutěži o zákazníky, kteří mají zájem o nákup vázaného výrobku, nikoli však vázajícího výrobku. Nenajdou-li konkurenti dominantního podniku pro vázaný výrobek dost zákazníků na to, aby se udrželi na vázaném trhu, může vázaný prodej vést k vyšším cenám pro tyto zákazníky.

| 56. | Je-li možné použít vázající a vázaný výrobek v různých poměrech jako vstupy výrobního procesu, zákazníci mohou reagovat na zvýšení ceny u vázajícího výrobku zvýšením poptávky po vázaném výrobku a snížit svou poptávku po vázajícím výrobku. Vázáním dvou výrobků se může dominantní podnik snažit zamezit tomuto nahrazování a v důsledku toho být schopen zvýšit své ceny. |
| --- | --- |

56.

Je-li možné použít vázající a vázaný výrobek v různých poměrech jako vstupy výrobního procesu, zákazníci mohou reagovat na zvýšení ceny u vázajícího výrobku zvýšením poptávky po vázaném výrobku a snížit svou poptávku po vázajícím výrobku. Vázáním dvou výrobků se může dominantní podnik snažit zamezit tomuto nahrazování a v důsledku toho být schopen zvýšit své ceny.

| 57. | Jsou-li ceny, které může dominantní podnik účtovat na vázajícím trhu, regulované, vázaný prodej může dominantnímu podniku umožnit, aby zvýšil ceny na vázaném trhu s cílem nahradit ztrátu výnosů způsobenou regulací na vázajícím trhu. |
| --- | --- |

57.

Jsou-li ceny, které může dominantní podnik účtovat na vázajícím trhu, regulované, vázaný prodej může dominantnímu podniku umožnit, aby zvýšil ceny na vázaném trhu s cílem nahradit ztrátu výnosů způsobenou regulací na vázajícím trhu.

| 58. | Je-li vázaný výrobek důležitým komplementárním výrobkem pro odběratele vázajícího výrobku, může snížení počtu alternativních dodavatelů vázaného výrobku, a tudíž nižší dostupnost tohoto výrobku, ještě více ztížit vstup na samotný vázající trh. |
| --- | --- |

58.

Je-li vázaný výrobek důležitým komplementárním výrobkem pro odběratele vázajícího výrobku, může snížení počtu alternativních dodavatelů vázaného výrobku, a tudíž nižší dostupnost tohoto výrobku, ještě více ztížit vstup na samotný vázající trh.

c)   Rabaty za více výrobků

| 59. | Rabat za více výrobků může narušit hospodářskou soutěž na vázaném nebo vázajícím trhu, je-li tento natolik velký, že stejně výkonní soutěžitelé nabízející pouze některé složky nemohou soutěžit se zlevněnými výrobky prodávanými společně. |
| --- | --- |

59.

Rabat za více výrobků může narušit hospodářskou soutěž na vázaném nebo vázajícím trhu, je-li tento natolik velký, že stejně výkonní soutěžitelé nabízející pouze některé složky nemohou soutěžit se zlevněnými výrobky prodávanými společně.

| 60. | Teoreticky by bylo ideální, pokud by bylo možno účinek rabatu posoudit ověřením, zda přírůstkové výnosy pokrývají přírůstkové náklady na každý výrobek, který je předmětem spojeného prodeje dominantního podniku. V praxi je však posouzení přírůstkových výnosů složité. Ve své praxi v oblasti prosazování práva Komise proto ve většině případů použije jako vhodný ukazatel přírůstkovou cenu. Je-li přírůstková cena, kterou zákazníci zaplatí za každý výrobek dominantního podniku, jenž je předmětem společného prodeje, vyšší než dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady dominantního podniku, které plynou ze zahrnutí tohoto výrobku do společného prodeje, Komise obvykle nezasáhne, jelikož stejně výkonný soutěžitel pouze s jediným výrobkem by měl být v zásadě schopen soutěžit proti tomuto spojenému prodeji s dosažením zisku. Donucovací opatření však mohou být opodstatněná, je-li přírůstková cena nižší než dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady, jelikož v tomto případě může být i stejně výkonnému soutěžiteli bráněno v rozšíření činnosti nebo ve vstupu na trh (38). |
| --- | --- |

60.

Teoreticky by bylo ideální, pokud by bylo možno účinek rabatu posoudit ověřením, zda přírůstkové výnosy pokrývají přírůstkové náklady na každý výrobek, který je předmětem spojeného prodeje dominantního podniku. V praxi je však posouzení přírůstkových výnosů složité. Ve své praxi v oblasti prosazování práva Komise proto ve většině případů použije jako vhodný ukazatel přírůstkovou cenu. Je-li přírůstková cena, kterou zákazníci zaplatí za každý výrobek dominantního podniku, jenž je předmětem společného prodeje, vyšší než dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady dominantního podniku, které plynou ze zahrnutí tohoto výrobku do společného prodeje, Komise obvykle nezasáhne, jelikož stejně výkonný soutěžitel pouze s jediným výrobkem by měl být v zásadě schopen soutěžit proti tomuto spojenému prodeji s dosažením zisku. Donucovací opatření však mohou být opodstatněná, je-li přírůstková cena nižší než dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady, jelikož v tomto případě může být i stejně výkonnému soutěžiteli bráněno v rozšíření činnosti nebo ve vstupu na trh (38).

| 61. | Jestliže z důkazů vyplývá, že konkurenti dominantního podniku prodávají společně totožné výrobky, nebo by tak mohli učinit rychle, aniž by byli odrazeni možnými dodatečnými náklady, bude mít Komise obecně za to, že spolu vzájemně soutěží výrobky prodávané společně, v kterémžto případě není podstatná otázka, zda přírůstkové výnosy pokrývají přírůstkové náklady na každý výrobek, který je předmětem spojeného prodeje, nýbrž spíše to, zda je cena výrobků prodávaných společně predátorská. |
| --- | --- |

61.

Jestliže z důkazů vyplývá, že konkurenti dominantního podniku prodávají společně totožné výrobky, nebo by tak mohli učinit rychle, aniž by byli odrazeni možnými dodatečnými náklady, bude mít Komise obecně za to, že spolu vzájemně soutěží výrobky prodávané společně, v kterémžto případě není podstatná otázka, zda přírůstkové výnosy pokrývají přírůstkové náklady na každý výrobek, který je předmětem spojeného prodeje, nýbrž spíše to, zda je cena výrobků prodávaných společně predátorská.

d)   Efektivnost

| 62. | Jsou-li splněny podmínky stanovené v části III.D, Komise prověří tvrzení dominantních podniků, že jejich vázaný a spojený prodej může vést k úsporám ve výrobě nebo distribuci, které přinášejí prospěch zákazníkům. Komise může rovněž uvážit, zda tyto postupy snižují transakční náklady zákazníků, kteří by jinak byli nuceni pořizovat jednotlivé složky zvlášť, a umožňují dosáhnout podstatných úspor nákladů na balení a distribuci u dodavatelů. Může rovněž ověřit, zda spojení dvou nezávislých výrobků do nového, jednoho výrobku může zvýšit schopnost uvést tento výrobek na trh ve prospěch zákazníků. Komise může rovněž posoudit, zda vázaný a spojený prodej umožňuje dodavateli přenést vyšší efektivnost vyplývající z výroby nebo pořízení velkého množství vázaného výrobku. |
| --- | --- |

62.

Jsou-li splněny podmínky stanovené v části III.D, Komise prověří tvrzení dominantních podniků, že jejich vázaný a spojený prodej může vést k úsporám ve výrobě nebo distribuci, které přinášejí prospěch zákazníkům. Komise může rovněž uvážit, zda tyto postupy snižují transakční náklady zákazníků, kteří by jinak byli nuceni pořizovat jednotlivé složky zvlášť, a umožňují dosáhnout podstatných úspor nákladů na balení a distribuci u dodavatelů. Může rovněž ověřit, zda spojení dvou nezávislých výrobků do nového, jednoho výrobku může zvýšit schopnost uvést tento výrobek na trh ve prospěch zákazníků. Komise může rovněž posoudit, zda vázaný a spojený prodej umožňuje dodavateli přenést vyšší efektivnost vyplývající z výroby nebo pořízení velkého množství vázaného výrobku.

C.   Predátorské jednání

| 63. | V souladu s prioritami v oblasti prosazování práva Komise obvykle zasáhne, pokud existují důkazy, že se dominantní podnik dopouští predátorského jednání tím, že si v krátkodobém horizontu úmyslně způsobuje ztráty nebo nechává ujít zisky (dále jen „oběť“) s cílem uzavřít nebo pravděpodobně uzavřít jednomu či více svým skutečným či potenciálním konkurentům trh v zájmu posílení nebo zachování své tržní síly, a tím poškozuje spotřebitele (39). |
| --- | --- |

63.

V souladu s prioritami v oblasti prosazování práva Komise obvykle zasáhne, pokud existují důkazy, že se dominantní podnik dopouští predátorského jednání tím, že si v krátkodobém horizontu úmyslně způsobuje ztráty nebo nechává ujít zisky (dále jen „oběť“) s cílem uzavřít nebo pravděpodobně uzavřít jednomu či více svým skutečným či potenciálním konkurentům trh v zájmu posílení nebo zachování své tržní síly, a tím poškozuje spotřebitele (39).

a)   Oběť

| 64. | Komise bude určité chování považovat za chování znamenající oběť, jestliže si dominantní podnik účtováním nižší ceny u veškerého svého výstupu nebo jeho určité části po příslušnou dobu nebo zvýšením svého výstupu během příslušného období způsobil nebo způsobuje ztráty, jimž by bylo možno zabránit. Komise použije průměrné eliminovatelné náklady jako vhodné východisko pro posouzení toho, zda si dominantní podnik způsobil nebo způsobuje ztráty, kterým bylo možno zabránit. Jestliže dominantní podnik účtuje cenu nižší než průměrné eliminovatelné náklady u celého svého výstupu nebo jeho části, nevrací se mu náklady, kterým by bylo možno zamezit tím, že by se tento výstup nevyrobil: způsobuje si ztráty, kterým by bylo možno zabránit (40). Ceny nižší než průměrné eliminovatelné náklady proto bude Komise ve většině případů považovat za jednoznačnou známku oběti (41). |
| --- | --- |

64.

Komise bude určité chování považovat za chování znamenající oběť, jestliže si dominantní podnik účtováním nižší ceny u veškerého svého výstupu nebo jeho určité části po příslušnou dobu nebo zvýšením svého výstupu během příslušného období způsobil nebo způsobuje ztráty, jimž by bylo možno zabránit. Komise použije průměrné eliminovatelné náklady jako vhodné východisko pro posouzení toho, zda si dominantní podnik způsobil nebo způsobuje ztráty, kterým bylo možno zabránit. Jestliže dominantní podnik účtuje cenu nižší než průměrné eliminovatelné náklady u celého svého výstupu nebo jeho části, nevrací se mu náklady, kterým by bylo možno zamezit tím, že by se tento výstup nevyrobil: způsobuje si ztráty, kterým by bylo možno zabránit (40). Ceny nižší než průměrné eliminovatelné náklady proto bude Komise ve většině případů považovat za jednoznačnou známku oběti (41).

| 65. | Pojem oběti však nezahrnuje pouze ceny nižší než průměrné eliminovatelné náklady (42). S cílem prokázat predátorskou strategii může Komise rovněž ověřit, zda údajné predátorské chování vedlo z krátkodobého hlediska k nižším čistým výnosům, než by bylo možno očekávat v případě přiměřeného alternativního chování, to je, zda si dominantní podnik přivodil ztrátu, které bylo možno zabránit (43). Komise nebude srovnávat skutečné chování s hypotetickými nebo teoretickými alternativními situacemi, které mohly být ziskovější. Budou posouzeny pouze hospodářsky racionální a schůdné alternativy, u nichž lze s přihlédnutím k tržním podmínkám a obchodní realitě, které čelí dominantní podnik, reálně očekávat vyšší zisk. |
| --- | --- |

65.

Pojem oběti však nezahrnuje pouze ceny nižší než průměrné eliminovatelné náklady (42). S cílem prokázat predátorskou strategii může Komise rovněž ověřit, zda údajné predátorské chování vedlo z krátkodobého hlediska k nižším čistým výnosům, než by bylo možno očekávat v případě přiměřeného alternativního chování, to je, zda si dominantní podnik přivodil ztrátu, které bylo možno zabránit (43). Komise nebude srovnávat skutečné chování s hypotetickými nebo teoretickými alternativními situacemi, které mohly být ziskovější. Budou posouzeny pouze hospodářsky racionální a schůdné alternativy, u nichž lze s přihlédnutím k tržním podmínkám a obchodní realitě, které čelí dominantní podnik, reálně očekávat vyšší zisk.

| 66. | V některých případech bude možné se spolehnout na přímé důkazy v podobě dokumentů dominantního podniku, které prokazují jednoznačně predátorskou strategii (44), například podrobný plán obětování se s cílem vyloučit konkurenty, zabránit vstupu na trh nebo zamezit vzniku určitého trhu, nebo důkazy o konkrétních hrozbách predátorského jednání (45). |
| --- | --- |

66.

V některých případech bude možné se spolehnout na přímé důkazy v podobě dokumentů dominantního podniku, které prokazují jednoznačně predátorskou strategii (44), například podrobný plán obětování se s cílem vyloučit konkurenty, zabránit vstupu na trh nebo zamezit vzniku určitého trhu, nebo důkazy o konkrétních hrozbách predátorského jednání (45).

b)   Uzavření trhu narušující hospodářskou soutěž

| 67. | Jsou-li k dispozici dostatečné spolehlivé údaje, Komise použije analýzu týkající se stejně výkonného soutěžitele popsanou v bodech 25, 26 a 27, aby určila, zda může dané chování poškodit spotřebitele. Stejně výkonným soutěžitelům může trh uzavřít obvykle jen stanovení cen nižších než dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady. |
| --- | --- |

67.

Jsou-li k dispozici dostatečné spolehlivé údaje, Komise použije analýzu týkající se stejně výkonného soutěžitele popsanou v bodech 25, 26 a 27, aby určila, zda může dané chování poškodit spotřebitele. Stejně výkonným soutěžitelům může trh uzavřít obvykle jen stanovení cen nižších než dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady.

| 68. | Kromě činitelů, které byly uvedeny již v bodě 20, Komise obvykle prověří, zda a jak domnělé chování snižuje pravděpodobnost hospodářské soutěže ze strany konkurentů. Například je-li dominantní podnik lépe informován o nákladech nebo jiných tržních podmínkách nebo může-li zkreslit tržní signály týkající se ziskovosti, může jednat predátorsky s cílem ovlivnit očekávání možných nových účastníků, a tím odrazovat od vstupu na trh. Jsou-li dotyčné chování a jeho pravděpodobné účinky pociťovány na více trzích a/nebo v po sobě jdoucích obdobích možného vstupu, může být prokázáno, že dominantní podnik usiluje o pověst podniku jednajícího predátorsky. Je-li cílový konkurent závislý na vnějším financování, mohly by významné poklesy cen či jiné predátorské chování dominantního podniku nepříznivě ovlivnit výkonnost tohoto konkurenta, takže může být vážně ohrožen jeho přístup k dalšímu financování. |
| --- | --- |

68.

Kromě činitelů, které byly uvedeny již v bodě 20, Komise obvykle prověří, zda a jak domnělé chování snižuje pravděpodobnost hospodářské soutěže ze strany konkurentů. Například je-li dominantní podnik lépe informován o nákladech nebo jiných tržních podmínkách nebo může-li zkreslit tržní signály týkající se ziskovosti, může jednat predátorsky s cílem ovlivnit očekávání možných nových účastníků, a tím odrazovat od vstupu na trh. Jsou-li dotyčné chování a jeho pravděpodobné účinky pociťovány na více trzích a/nebo v po sobě jdoucích obdobích možného vstupu, může být prokázáno, že dominantní podnik usiluje o pověst podniku jednajícího predátorsky. Je-li cílový konkurent závislý na vnějším financování, mohly by významné poklesy cen či jiné predátorské chování dominantního podniku nepříznivě ovlivnit výkonnost tohoto konkurenta, takže může být vážně ohrožen jeho přístup k dalšímu financování.

| 69. | Komise se nedomnívá, že je nezbytné dokázat, že konkurenti opustili trh, aby bylo prokázáno, že došlo k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. Nelze vyloučit, že dominantní podnik může dát přednost tomu, zabránit konkurentovi, aby s ním vážně soutěžil, a nechá ho sledovat cenotvorbu dominantního podniku, místo aby ho úplně vyloučil z trhu. Takovéto ukázňování zamezuje riziku souvisejícímu s vyloučením konkurentů, zejména riziku, že aktiva konkurenta budou prodána za nízkou cenu a zůstanou na trhu, takže umožní vstup nového účastníka s nízkými náklady. |
| --- | --- |

69.

Komise se nedomnívá, že je nezbytné dokázat, že konkurenti opustili trh, aby bylo prokázáno, že došlo k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž. Nelze vyloučit, že dominantní podnik může dát přednost tomu, zabránit konkurentovi, aby s ním vážně soutěžil, a nechá ho sledovat cenotvorbu dominantního podniku, místo aby ho úplně vyloučil z trhu. Takovéto ukázňování zamezuje riziku souvisejícímu s vyloučením konkurentů, zejména riziku, že aktiva konkurenta budou prodána za nízkou cenu a zůstanou na trhu, takže umožní vstup nového účastníka s nízkými náklady.

| 70. | Obecně řečeno budou spotřebitelé pravděpodobně poškozeni, pokud dominantní podnik může racionálně očekávat, že jeho tržní síla poté, co predátorské chování skončí, bude větší, než by tomu bylo v případě, že by se podnik takového chování nedopustil, to je, je-li pravděpodobné, že podnik bude mít z takovéto oběti prospěch. |
| --- | --- |

70.

Obecně řečeno budou spotřebitelé pravděpodobně poškozeni, pokud dominantní podnik může racionálně očekávat, že jeho tržní síla poté, co predátorské chování skončí, bude větší, než by tomu bylo v případě, že by se podnik takového chování nedopustil, to je, je-li pravděpodobné, že podnik bude mít z takovéto oběti prospěch.

| 71. | To neznamená, že Komise zasáhne pouze tehdy, je-li pravděpodobné, že dominantní podnik bude schopen zvýšit své ceny nad úroveň přetrvávající na trhu před dotyčným chováním. Postačuje například, aby chování pravděpodobně zabránilo snížení cen nebo zpozdilo pokles cen, k němuž by jinak došlo. Určení poškození spotřebitele neznamená mechanický výpočet zisků a ztrát a není zapotřebí provádět důkaz o celkových ziscích. Pravděpodobné poškození spotřebitelů lze prokázat posouzením pravděpodobnosti, že dané chování vede k uzavření trhu, spolu s uvážením ostatních činitelů, například překážek vstupu (46). V této souvislosti Komise rovněž zváží možnosti opětovného vstupu. |
| --- | --- |

71.

To neznamená, že Komise zasáhne pouze tehdy, je-li pravděpodobné, že dominantní podnik bude schopen zvýšit své ceny nad úroveň přetrvávající na trhu před dotyčným chováním. Postačuje například, aby chování pravděpodobně zabránilo snížení cen nebo zpozdilo pokles cen, k němuž by jinak došlo. Určení poškození spotřebitele neznamená mechanický výpočet zisků a ztrát a není zapotřebí provádět důkaz o celkových ziscích. Pravděpodobné poškození spotřebitelů lze prokázat posouzením pravděpodobnosti, že dané chování vede k uzavření trhu, spolu s uvážením ostatních činitelů, například překážek vstupu (46). V této souvislosti Komise rovněž zváží možnosti opětovného vstupu.

| 72. | Pro dominantní podnik může být snazší jednat predátorsky, pokud se s nízkými cenami selektivně zaměří na určité zákazníky, jelikož tím omezí své ztráty. |
| --- | --- |

72.

Pro dominantní podnik může být snazší jednat predátorsky, pokud se s nízkými cenami selektivně zaměří na určité zákazníky, jelikož tím omezí své ztráty.

| 73. | Predátorské jednání dominantního podniku je méně pravděpodobné, jestliže se jeho chování týká nízké ceny uplatňované všeobecně po dlouhou dobu. |
| --- | --- |

73.

Predátorské jednání dominantního podniku je méně pravděpodobné, jestliže se jeho chování týká nízké ceny uplatňované všeobecně po dlouhou dobu.

c)   Efektivnost

| 74. | Obecně se nepovažuje za pravděpodobné, že predátorské jednání povede k vyšší efektivnosti. Jsou-li však splněny podmínky stanovené v části III.D, Komise posoudí tvrzení dominantního podniku, že mu nízké ceny umožňují dosáhnout úspor z rozsahu nebo vyšší efektivnosti v souvislosti s rozšířením trhu. |
| --- | --- |

74.

Obecně se nepovažuje za pravděpodobné, že predátorské jednání povede k vyšší efektivnosti. Jsou-li však splněny podmínky stanovené v části III.D, Komise posoudí tvrzení dominantního podniku, že mu nízké ceny umožňují dosáhnout úspor z rozsahu nebo vyšší efektivnosti v souvislosti s rozšířením trhu.

D.   Odmítnutí dodávek a zmenšování rozpětí

| 75. | Při stanovování priorit v oblasti prosazování práva Komise vychází z názoru, že obecně vzato by jakýkoli podnik bez ohledu na to, zda má dominantní postavení, či nikoli, měl mít právo vybrat si své obchodní partnery a volně nakládat se svým majetkem. Komise se proto domnívá, že zásah na základě práva hospodářské soutěže vyžaduje pečlivé zvážení, pokud by uplatnění článku 82 vedlo k uložení povinnosti dominantnímu podniku zajišťovat dodávky (47). Existence takovéto povinnosti (i za spravedlivou odměnu) může narušit motivaci podniku investovat a inovovat, a tím případně poškodit spotřebitele. Vědomí, že mohou mít povinnost zajišťovat dodávky proti své vůli, může vést dominantní podniky (nebo podniky, které předpokládají, že by se mohly stát dominantními) k tomu, aby do dotyčné činnosti neinvestovaly nebo investovaly méně. Rovněž konkurenti mohou být v pokušení parazitovat na investicích uskutečněných dominantním podnikem, místo aby investovali sami. Žádný z těchto důsledků není z dlouhodobého hlediska v zájmu spotřebitelů. |
| --- | --- |

75.

Při stanovování priorit v oblasti prosazování práva Komise vychází z názoru, že obecně vzato by jakýkoli podnik bez ohledu na to, zda má dominantní postavení, či nikoli, měl mít právo vybrat si své obchodní partnery a volně nakládat se svým majetkem. Komise se proto domnívá, že zásah na základě práva hospodářské soutěže vyžaduje pečlivé zvážení, pokud by uplatnění článku 82 vedlo k uložení povinnosti dominantnímu podniku zajišťovat dodávky (47). Existence takovéto povinnosti (i za spravedlivou odměnu) může narušit motivaci podniku investovat a inovovat, a tím případně poškodit spotřebitele. Vědomí, že mohou mít povinnost zajišťovat dodávky proti své vůli, může vést dominantní podniky (nebo podniky, které předpokládají, že by se mohly stát dominantními) k tomu, aby do dotyčné činnosti neinvestovaly nebo investovaly méně. Rovněž konkurenti mohou být v pokušení parazitovat na investicích uskutečněných dominantním podnikem, místo aby investovali sami. Žádný z těchto důsledků není z dlouhodobého hlediska v zájmu spotřebitelů.

| 76. | Problémy v oblasti hospodářské soutěže typicky vznikají, pokud dominantní podnik soutěží na „navazujícím“ trhu se zákazníkem, kterému odmítne poskytovat dodávky. Pojem „navazující trh“ se používá k odkazu na trh, pro nějž je odmítnutý vstup nezbytný k výrobě určitého výrobku nebo poskytování určité služby. Tato část se zabývá pouze tímto druhem odmítnutí. |
| --- | --- |

76.

Problémy v oblasti hospodářské soutěže typicky vznikají, pokud dominantní podnik soutěží na „navazujícím“ trhu se zákazníkem, kterému odmítne poskytovat dodávky. Pojem „navazující trh“ se používá k odkazu na trh, pro nějž je odmítnutý vstup nezbytný k výrobě určitého výrobku nebo poskytování určité služby. Tato část se zabývá pouze tímto druhem odmítnutí.

| 77. | Tato část se nezabývá dalšími druhy možného protiprávního odmítnutí dodávek, kdy jsou dodávky podmíněny tím, že kupující přijme určitá omezení týkající se jeho chování. Například zastavení dodávek k potrestání zákazníků za to, že obchodují s konkurenty, nebo odmítnutí dodávek zákazníkům, kteří nesouhlasí s ujednáními o vázání výrobků, posoudí Komise v souladu se zásadami stanovenými v částech věnovaných výhradním dohodám a vázanému a spojenému prodeji. Podobně se tato část nezabývá odmítnutím dodávek, jejichž cílem je zabránit kupujícímu v paralelním obchodu (48) nebo ve snížení cen při dalším prodeji. |
| --- | --- |

77.

Tato část se nezabývá dalšími druhy možného protiprávního odmítnutí dodávek, kdy jsou dodávky podmíněny tím, že kupující přijme určitá omezení týkající se jeho chování. Například zastavení dodávek k potrestání zákazníků za to, že obchodují s konkurenty, nebo odmítnutí dodávek zákazníkům, kteří nesouhlasí s ujednáními o vázání výrobků, posoudí Komise v souladu se zásadami stanovenými v částech věnovaných výhradním dohodám a vázanému a spojenému prodeji. Podobně se tato část nezabývá odmítnutím dodávek, jejichž cílem je zabránit kupujícímu v paralelním obchodu (48) nebo ve snížení cen při dalším prodeji.

| 78. | Pojem odmítnutí dodávek zahrnuje širokou škálu různých praktik, například odmítnutí dodat výrobky stávajícím nebo novým zákazníkům (49), odmítnutí udělit práva k duševnímu vlastnictví (50), včetně případů, kdy je udělení práv nezbytné k poskytnutí informací o rozhraních (51), a odmítnutí umožnit přístup k nezbytnému zařízení nebo síti (52). |
| --- | --- |

78.

Pojem odmítnutí dodávek zahrnuje širokou škálu různých praktik, například odmítnutí dodat výrobky stávajícím nebo novým zákazníkům (49), odmítnutí udělit práva k duševnímu vlastnictví (50), včetně případů, kdy je udělení práv nezbytné k poskytnutí informací o rozhraních (51), a odmítnutí umožnit přístup k nezbytnému zařízení nebo síti (52).

| 79. | Komise nepovažuje za nutné, aby se s odmítnutým výrobkem již obchodovalo: postačuje, že existuje poptávka ze strany potenciálních zákazníků a že lze určit potenciální trh pro dotyčný vstup (53). Obdobně není nutné, aby došlo ke skutečnému odmítnutí ze strany dominantního podniku; postačuje „nepřímé odmítnutí“. Nepřímé odmítnutí může mít například podobu přílišného zpožďování či jiného znehodnocení dodávky daného výrobku nebo zahrnovat uložení nepřiměřených podmínek oplátkou za dodávku. |
| --- | --- |

79.

Komise nepovažuje za nutné, aby se s odmítnutým výrobkem již obchodovalo: postačuje, že existuje poptávka ze strany potenciálních zákazníků a že lze určit potenciální trh pro dotyčný vstup (53). Obdobně není nutné, aby došlo ke skutečnému odmítnutí ze strany dominantního podniku; postačuje „nepřímé odmítnutí“. Nepřímé odmítnutí může mít například podobu přílišného zpožďování či jiného znehodnocení dodávky daného výrobku nebo zahrnovat uložení nepřiměřených podmínek oplátkou za dodávku.

| 80. | V neposlední řadě může dominantní podnik namísto odmítnutí dodávek účtovat cenu za výrobek na předcházejícím trhu, která v porovnání s cenou účtovanou na navazujícím trhu (54) neumožňuje ani stejně výkonnému soutěžiteli trvale obchodovat se ziskem na navazujícím trhu (tzv. „zmenšování rozpětí“). V případě zmenšování rozpětí jsou referenční hodnotou, z níž bude Komise obvykle vycházet při určování nákladů stejně výkonného soutěžitele, dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady divize integrovaného dominantního podniku na navazujícím trhu (55). |
| --- | --- |

80.

V neposlední řadě může dominantní podnik namísto odmítnutí dodávek účtovat cenu za výrobek na předcházejícím trhu, která v porovnání s cenou účtovanou na navazujícím trhu (54) neumožňuje ani stejně výkonnému soutěžiteli trvale obchodovat se ziskem na navazujícím trhu (tzv. „zmenšování rozpětí“). V případě zmenšování rozpětí jsou referenční hodnotou, z níž bude Komise obvykle vycházet při určování nákladů stejně výkonného soutěžitele, dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady divize integrovaného dominantního podniku na navazujícím trhu (55).

| 81. | Komise tyto postupy posoudí jako prioritu v oblasti prosazování práva, jestliže se společně vyskytují tyto okolnosti:






  — | odmítnutí se týká výrobku nebo služby, které jsou objektivně nutné pro účinnou soutěž na navazujícím trhu, |
| --- | --- | --- |

81.

Komise tyto postupy posoudí jako prioritu v oblasti prosazování práva, jestliže se společně vyskytují tyto okolnosti:

—

odmítnutí se týká výrobku nebo služby, které jsou objektivně nutné pro účinnou soutěž na navazujícím trhu,

| — | odmítnutí pravděpodobně povede k vyloučení účinné hospodářské soutěže na navazujícím trhu a |
| --- | --- |

—

odmítnutí pravděpodobně povede k vyloučení účinné hospodářské soutěže na navazujícím trhu a

| — | odmítnutí pravděpodobně povede k poškození spotřebitelů. |
| --- | --- |

—

odmítnutí pravděpodobně povede k poškození spotřebitelů.

| 82. | V určitých specifických případech může být zřejmé, že uložení povinnosti zajišťovat dodávky nemůže mít zjevně nepříznivé účinky na motivaci vlastníka vstupu a/nebo jiných hospodářských subjektů investovat a inovovat na předcházejícím trhu, ať už předem či následně. Komise se domnívá, že to je obzvláště pravděpodobné v případě, pokud regulace slučitelná s právem Společenství již dominantnímu podniku ukládá povinnost zajišťovat dodávky a je-li zřejmé z úvah, na nichž je tato regulace založena, že orgán veřejné správy již provedl nezbytné vyvážení pobídek při uložení této povinnosti zajišťovat dodávky. Tak by tomu mohlo být rovněž v případě, kdy se postavení dominantního podniku na předcházejícím trhu vyvíjelo v rámci ochrany zvláštních nebo výhradních práv nebo bylo financováno ze státních prostředků. V těchto specifických případech neexistuje důvod, aby se Komise odchýlila od svého běžného postupu při prosazování práva, a může prokázat pravděpodobné uzavření trhu narušující hospodářskou soutěž, aniž by posuzovala, zda se vyskytují tři okolnosti uvedené v bodě 81. |
| --- | --- |

82.

V určitých specifických případech může být zřejmé, že uložení povinnosti zajišťovat dodávky nemůže mít zjevně nepříznivé účinky na motivaci vlastníka vstupu a/nebo jiných hospodářských subjektů investovat a inovovat na předcházejícím trhu, ať už předem či následně. Komise se domnívá, že to je obzvláště pravděpodobné v případě, pokud regulace slučitelná s právem Společenství již dominantnímu podniku ukládá povinnost zajišťovat dodávky a je-li zřejmé z úvah, na nichž je tato regulace založena, že orgán veřejné správy již provedl nezbytné vyvážení pobídek při uložení této povinnosti zajišťovat dodávky. Tak by tomu mohlo být rovněž v případě, kdy se postavení dominantního podniku na předcházejícím trhu vyvíjelo v rámci ochrany zvláštních nebo výhradních práv nebo bylo financováno ze státních prostředků. V těchto specifických případech neexistuje důvod, aby se Komise odchýlila od svého běžného postupu při prosazování práva, a může prokázat pravděpodobné uzavření trhu narušující hospodářskou soutěž, aniž by posuzovala, zda se vyskytují tři okolnosti uvedené v bodě 81.

a)   Objektivní nutnost vstupu

| 83. | Při zkoumání, zda si odmítnutí dodávek zasluhuje její prvořadou pozornost, Komise posoudí, zda jsou dodávky odmítnutého vstupu pro hospodářské subjekty objektivně nutné, aby mohly účinně soutěžit na trhu. To neznamená, že by bez odmítnutého vstupu nemohl žádný konkurent na navazující trh vůbec vstoupit nebo se na něm udržet (56). Vstup je nepostradatelný, pokud neexistuje žádná skutečná nebo možná náhrada, kterou by mohli konkurenti na navazujícím trhu použít, aby přinejmenším v dlouhodobém horizontu čelili nepříznivým důsledkům odmítnutí (57). V tomto ohledu Komise obvykle posoudí, zda by konkurenti mohli v dohledné budoucnosti účinně reprodukovat vstup vyráběný dominantním podnikem (58). Pojem reprodukování znamená vytvoření alternativního zdroje účinných dodávek, který je schopen konkurentům umožnit, aby vyvíjeli konkurenční tlak na dominantní podnik na navazujícím trhu (59). |
| --- | --- |

83.

Při zkoumání, zda si odmítnutí dodávek zasluhuje její prvořadou pozornost, Komise posoudí, zda jsou dodávky odmítnutého vstupu pro hospodářské subjekty objektivně nutné, aby mohly účinně soutěžit na trhu. To neznamená, že by bez odmítnutého vstupu nemohl žádný konkurent na navazující trh vůbec vstoupit nebo se na něm udržet (56). Vstup je nepostradatelný, pokud neexistuje žádná skutečná nebo možná náhrada, kterou by mohli konkurenti na navazujícím trhu použít, aby přinejmenším v dlouhodobém horizontu čelili nepříznivým důsledkům odmítnutí (57). V tomto ohledu Komise obvykle posoudí, zda by konkurenti mohli v dohledné budoucnosti účinně reprodukovat vstup vyráběný dominantním podnikem (58). Pojem reprodukování znamená vytvoření alternativního zdroje účinných dodávek, který je schopen konkurentům umožnit, aby vyvíjeli konkurenční tlak na dominantní podnik na navazujícím trhu (59).

| 84. | Kritéria stanovená v bodu 81 se použijí jak na případy přerušení předchozích dodávek, tak na případy odmítnutí dodávek zboží či služby, které dominantní podnik dosud nikomu nedodával (odmítnutí dodávek de novo). Ukončení stávajícího ujednání o dodávkách však bude s větší pravděpodobností posouzeno jako zneužívající chování, nežli je tomu v případě odmítnutí dodávek de novo. Jestliže například dominantní podnik již dodává podniku, který dodávky požaduje, a tento podnik již uskutečnil investice vázané na určitý vztah s cílem používat vstup, jenž byl následně odmítnut, stoupá pravděpodobnost, že Komise posoudí příslušný vstup jako nepostradatelný. Podobně tak skutečnost, že vlastník základního vstupu v minulosti usoudil, že je v jeho zájmu jej dodávat, naznačuje, že dodávky tohoto vstupu nejsou spojeny s rizikem, že by vlastník neobdržel přiměřenou kompenzaci za svou původní investici. Bylo by tedy na dominantním podniku, aby prokázal, proč se okolnosti opravdu změnily natolik, že by pokračování stávajícího vztahu s dodavatelem ohrozilo přiměřenou kompenzaci dominantního podniku. |
| --- | --- |

84.

Kritéria stanovená v bodu 81 se použijí jak na případy přerušení předchozích dodávek, tak na případy odmítnutí dodávek zboží či služby, které dominantní podnik dosud nikomu nedodával (odmítnutí dodávek de novo). Ukončení stávajícího ujednání o dodávkách však bude s větší pravděpodobností posouzeno jako zneužívající chování, nežli je tomu v případě odmítnutí dodávek de novo. Jestliže například dominantní podnik již dodává podniku, který dodávky požaduje, a tento podnik již uskutečnil investice vázané na určitý vztah s cílem používat vstup, jenž byl následně odmítnut, stoupá pravděpodobnost, že Komise posoudí příslušný vstup jako nepostradatelný. Podobně tak skutečnost, že vlastník základního vstupu v minulosti usoudil, že je v jeho zájmu jej dodávat, naznačuje, že dodávky tohoto vstupu nejsou spojeny s rizikem, že by vlastník neobdržel přiměřenou kompenzaci za svou původní investici. Bylo by tedy na dominantním podniku, aby prokázal, proč se okolnosti opravdu změnily natolik, že by pokračování stávajícího vztahu s dodavatelem ohrozilo přiměřenou kompenzaci dominantního podniku.

b)   Vyloučení účinné hospodářské soutěže

| 85. | Za předpokladu splnění požadavků stanovených v bodech 83 a 84 se Komise domnívá, že odmítnutí dodávek ze strany dominantního podniku může obecně vyloučit (okamžitě nebo postupem času) účinnou hospodářskou soutěž na navazujícím trhu. Pravděpodobnost vyloučení účinné hospodářské soutěže je obecně vyšší, čím vyšší je podíl dominantního podniku na navazujícím trhu. Čím méně je dominantní podnik omezen s ohledem na kapacitu ve vztahu ke konkurentům na navazujícím trhu, tím užší je vztah substituce mezi výstupem dominantního podniku a výstupem jeho konkurentů na navazujícím trhu, tím větší je podíl postižených konkurentů na navazujícím trhu a tím je pravděpodobnější, že poptávka, kterou by mohli uspokojit konkurenti, jimž byl trh uzavřen, bude nasměrována ve prospěch dominantního podniku. |
| --- | --- |

85.

Za předpokladu splnění požadavků stanovených v bodech 83 a 84 se Komise domnívá, že odmítnutí dodávek ze strany dominantního podniku může obecně vyloučit (okamžitě nebo postupem času) účinnou hospodářskou soutěž na navazujícím trhu. Pravděpodobnost vyloučení účinné hospodářské soutěže je obecně vyšší, čím vyšší je podíl dominantního podniku na navazujícím trhu. Čím méně je dominantní podnik omezen s ohledem na kapacitu ve vztahu ke konkurentům na navazujícím trhu, tím užší je vztah substituce mezi výstupem dominantního podniku a výstupem jeho konkurentů na navazujícím trhu, tím větší je podíl postižených konkurentů na navazujícím trhu a tím je pravděpodobnější, že poptávka, kterou by mohli uspokojit konkurenti, jimž byl trh uzavřen, bude nasměrována ve prospěch dominantního podniku.

c)   Poškození spotřebitelů

| 86. | Při prověřování pravděpodobného dopadu odmítnutí dodávek na prospěch spotřebitelů bude Komise zkoumat, zdali z pohledu spotřebitelů pravděpodobné nepříznivé důsledky odmítnutí dodávek na relevantním trhu v průběhu času převáží nad negativními důsledky uložení povinnosti zajišťovat dodávky. Pokud ano, bude se Komise obvykle daným případem zabývat. |
| --- | --- |

86.

Při prověřování pravděpodobného dopadu odmítnutí dodávek na prospěch spotřebitelů bude Komise zkoumat, zdali z pohledu spotřebitelů pravděpodobné nepříznivé důsledky odmítnutí dodávek na relevantním trhu v průběhu času převáží nad negativními důsledky uložení povinnosti zajišťovat dodávky. Pokud ano, bude se Komise obvykle daným případem zabývat.

| 87. | Komise usuzuje, že k poškození spotřebitelů může například dojít, pokud konkurentům, kterým dominantní podnik uzavře trh, je v důsledku odmítnutí bráněno v tom, aby uvedli na trh inovativní výrobky nebo služby, a/nebo pokud je pravděpodobné, že budou potlačeny následné inovace (60). Tak tomu může být zejména v případě, pokud podnik, který požaduje dodávky, nemá v úmyslu omezit se v zásadě na reprodukci výrobků nebo služeb, které již nabízí dominantní podnik na navazujícím trhu, nýbrž zamýšlí vyrábět nové nebo zdokonalené výrobky či poskytovat nové nebo lepší služby, pro něž existuje potenciální spotřebitelská poptávka nebo které pravděpodobně přispějí k technickému rozvoji (61). |
| --- | --- |

87.

Komise usuzuje, že k poškození spotřebitelů může například dojít, pokud konkurentům, kterým dominantní podnik uzavře trh, je v důsledku odmítnutí bráněno v tom, aby uvedli na trh inovativní výrobky nebo služby, a/nebo pokud je pravděpodobné, že budou potlačeny následné inovace (60). Tak tomu může být zejména v případě, pokud podnik, který požaduje dodávky, nemá v úmyslu omezit se v zásadě na reprodukci výrobků nebo služeb, které již nabízí dominantní podnik na navazujícím trhu, nýbrž zamýšlí vyrábět nové nebo zdokonalené výrobky či poskytovat nové nebo lepší služby, pro něž existuje potenciální spotřebitelská poptávka nebo které pravděpodobně přispějí k technickému rozvoji (61).

| 88. | Komise má rovněž za to, že odmítnutí dodávek může vést k poškození spotřebitelů, je-li cena na předcházejícím trhu se vstupy regulovaná, cena na navazujícím trhu není regulovaná a dominantní podnik vyloučením konkurentů na navazujícím trhu prostřednictvím odmítnutí dodávek může dosáhnout vyšších zisků na neregulovaném navazujícím trhu, než jakých by jinak docílil. |
| --- | --- |

88.

Komise má rovněž za to, že odmítnutí dodávek může vést k poškození spotřebitelů, je-li cena na předcházejícím trhu se vstupy regulovaná, cena na navazujícím trhu není regulovaná a dominantní podnik vyloučením konkurentů na navazujícím trhu prostřednictvím odmítnutí dodávek může dosáhnout vyšších zisků na neregulovaném navazujícím trhu, než jakých by jinak docílil.

d)   Efektivnost

| 89. | Komise posoudí tvrzení dominantního podniku, že odmítnutí dodávek je nezbytné, aby dominantní podnik mohl dosáhnout přiměřené návratnosti investic, která je potřebná k rozvoji jeho podnikatelských aktivit spojených s tímto vstupem, a tím vytváří pobídky pro další investice v budoucnu, s přihlédnutím k riziku neúspěšných projektů. Komise posoudí rovněž tvrzení dominantního podniku, že jeho vlastní inovace budou nepříznivě ovlivněny povinností zajišťovat dodávky nebo strukturálními změnami tržních podmínek, které uložení takové povinnosti způsobí, včetně rozvoje následných inovací ze strany konkurentů. |
| --- | --- |

89.

Komise posoudí tvrzení dominantního podniku, že odmítnutí dodávek je nezbytné, aby dominantní podnik mohl dosáhnout přiměřené návratnosti investic, která je potřebná k rozvoji jeho podnikatelských aktivit spojených s tímto vstupem, a tím vytváří pobídky pro další investice v budoucnu, s přihlédnutím k riziku neúspěšných projektů. Komise posoudí rovněž tvrzení dominantního podniku, že jeho vlastní inovace budou nepříznivě ovlivněny povinností zajišťovat dodávky nebo strukturálními změnami tržních podmínek, které uložení takové povinnosti způsobí, včetně rozvoje následných inovací ze strany konkurentů.

| 90. | Při posuzování těchto tvrzení však bude Komise dbát na to, aby byly splněny podmínky stanovené v části III.D. Na dominantním podniku zejména je, aby prokázal případný nepříznivý dopad, který povinnost zajišťovat dodávky bude pravděpodobně mít na úroveň jeho inovací (62). Pokud dominantní podnik dříve dotyčný vstup dodával, může to být důležité pro posouzení případného tvrzení, že odmítnutí dodávek je opodstatněné kvůli vyšší efektivnosti. |
| --- | --- |

90.

Při posuzování těchto tvrzení však bude Komise dbát na to, aby byly splněny podmínky stanovené v části III.D. Na dominantním podniku zejména je, aby prokázal případný nepříznivý dopad, který povinnost zajišťovat dodávky bude pravděpodobně mít na úroveň jeho inovací (62). Pokud dominantní podnik dříve dotyčný vstup dodával, může to být důležité pro posouzení případného tvrzení, že odmítnutí dodávek je opodstatněné kvůli vyšší efektivnosti.

---

(1)  Viz například bod 82.

(2)  Věc 322/81 Nederlandsche Banden Industrie Michelin (Michelin I) v. Komise, Sb. rozh. 1983, s. 3461, bod 57; věc T-83/91 Tetra Pak v. Komise (Tetra Pak II), Sb. rozh. 1993, s. II-755, bod 114; věc T-111/96 ITT Promedia v. Komise, Sb. rozh. 1998, s. II-2937, bod 139; věc T-228/97 Irish Sugar v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. II-2969, bod 112; a věc T-203/01 Michelin v. Komise (Michelin II), Sb. rozh. 2003, s. II-4071, bod 97.

(3)  Viz věc 27/76 United Brands Company a United Brands Continentaal v. Komise, Sb. rozh. 1978, s. 207, bod 65; věc 85/76 Hoffmann-La Roche & Co. v. Komise, Sb. rozh. 1979, s. 461, bod 38.

(4)  Viz věc 27/76 United Brands Company a United Brands Continentaal v. Komise, Sb. rozh. 1978, s. 207, body 113–121; věc T-395/94 Atlantic Container Line a ostatní v. Komise, Sb. rozh. 2002, s. II-875, bod 330.

(5)  Věc 27/76 United Brands a United Brands Continentaal v. Komise, Sb. rozh. 1978, s. 207, body 65 a 66; věc C-250/92 Gøttrup-Klim e.a. Grovvareforeninger v. Dansk Landbrugs Grovvareselskab, Sb. rozh. 1994, s. I-5641, bod 47; věc T-30/89 Hilti v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. II-1439, bod 90.

(6)  To, co je značně dlouhá doba, bude záviset na výrobku a situaci na dotyčném trhu, obvykle však postačuje období dvou let.

(7)  Účetní ziskovost může být špatným ukazatelem využívání tržní síly. K tomu viz věc 27/76 United Brands Company a United Brands Continentaal v. Komise, Sb. rozh. 1978, s. 207, bod 126.

(8)  Věc 85/76 Hoffmann-La Roche & Co. v. Komise, Sb. rozh. 1979, s. 461, bod 39–41; věc C-62/86 AKZO v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. I-3359, bod 60; věc T-30/89 Hilti v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. II-1439, body 90–92; věc T-340/03 France Télécom v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-107, bod 100.

(9)  Co se týká vztahu mezi stupněm dominantního postavení a zjištěním zneužití, viz spojené věci C-395/96 P a C-396/96 P Compagnie Maritime Belge Transports, Compagnie Maritime Belge a Dafra-Lines v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. I-1365, bod 119; věc T-228/97 Irish Sugar v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. II-2969, bod 186.

(10)  Věc T-30/89 Hilti v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. II-1439, bod 19.

(11)  Věc 85/76 Hoffmann-La Roche v. Komise, Sb. rozh. 1979, s. 461, bod 48.

(12)  Věc 27/76 United Brands v. Komise, Sb. rozh. 1978, s. 207, bod 91.

(13)  Viz věc T-228/97 Irish Sugar v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. II-2969, body 97–104, v níž Soud prvního stupně posuzoval, zda by údajná neexistence nezávislosti podniku na jeho zákaznících měla být považována za výjimečnou okolnost, pro kterou nelze konstatovat dominantní postavení, navzdory skutečnosti, že na dotyčný podnik připadá značná část prodejů zaznamenaných na trhu s průmyslovým cukrem v Irsku.

(14)  Pokud jde o výraz „zvýšit ceny“, viz bod 11.

(15)  Pojem „spotřebitelé“ zahrnuje všechny přímé nebo nepřímé uživatele výrobku, jehož se dané chování týká, včetně výrobců polotovarů, kteří používají výrobky jako vstup, jakož i distributorů a konečných spotřebitelů přímého produktu a produktů poskytovaných výrobci polotovarů. Pokud jsou mezitímní uživatelé skutečnými nebo potenciálními konkurenty dominantního podniku, posouzení se zaměří na účinky chování na uživatele na následující úrovni.

(16)  Věc T-228/97 Irish Sugar v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. II-2969, bod 188.

(17)  Věc 62/86 AKZO Chemie v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. I-3359, bod 72: ve vztahu ke stanovení cen nižších než průměrné celkové náklady Soudní dvůr uvedl: „Takovéto ceny mohou vytlačit z trhu podniky, které jsou možná stejně výkonné jako dominantní podnik, jež však vzhledem ke svým nižším finančním prostředkům nejsou schopny odolat soutěži, která je proti nim vedena.“ [ad hoc překlad]. Viz rovněž rozsudek ze dne 10. dubna 2008 ve věci T-271/03 Deutsche Telekom v. Komise, dosud nezveřejněno, bod 194.

(18)  Průměrné eliminovatelné náklady jsou průměrem nákladů, kterým by bylo možno předejít, pokud by podnik nevyráběl určité množství (dodatečného) výstupu, v tomto případě množství, na něž se údajně vztahuje zneužívající chování. Ve většině případů budou průměrné eliminovatelné náklady a průměrné variabilní náklady stejné, jelikož často lze zamezit pouze variabilním nákladům. Dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady jsou průměrem veškerých (variabilních a fixních) nákladů, které podnik vynaloží na výrobu konkrétního výrobku. Dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady a průměrné celkové náklady slouží jako dobré vzájemné ukazatele a v případě podniků vyrábějících jediný výrobek jsou stejné. Pokud podniky vyrábějící více výrobků dosahují úspor ze sortimentu, budou u každého jednotlivého výrobku dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady nižší než průměrné celkové náklady, jelikož skutečné společné náklady nejsou v dlouhodobých průměrných přírůstkových nákladech zohledněny. V případě více výrobků se za společné náklady nepovažují náklady, jimž by bylo možno zamezit tím, že by se nevyráběl určitý výrobek nebo sortiment. Jsou-li společné náklady značné, může být nutné vzít je v úvahu při posuzování schopnosti uzavřít trh stejně výkonným soutěžitelům.

(19)  K použití těchto referenčních hodnot pro porovnání nákladů může být rovněž nutné vzít v úvahu výnosy a náklady dominantního podniku a jeho konkurentů v širším kontextu. Nemusí postačovat posoudit pouze to, zda cena nebo výnos pokrývají náklady dotyčného výrobku, nýbrž může být rovněž nutné přihlédnout k přírůstkovým výnosům v případě, že dotyčné chování dominantního podniku nepříznivě ovlivňuje jeho výnosy na ostatních trzích nebo z ostatních výrobků. Obdobně v případě dvoustranných trhů může být nutné přihlédnout k výnosům a nákladům na obou stranách současně.

(20)  Viz věc 27/76 United Brands v. Komise, Sb. rozh. 1978, s. 207, bod 184; věc 311/84 Centre Belge d'études de marché – Télémarketing (CBEM) v. Compagnie luxembourgeoise de télédiffusion (CLT) a Information publicité Benelux (IPB), Sb. rozh. 1985, s. 3261, bod 27; věc T-30/89 Hilti v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. II-1439, body 102–119; věc T-83/91 Tetra Pak International v. Komise, (Tetra Pak II), Sb. rozh. 1994, s. II-755, body 136 a 207; věc C-95/04 P British Airways v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. I-2331, body 69 a 86.

(21)  Viz například věc T-30/89 Hilti v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. II-1439, body 118–119; věc T-83/91 Tetra Pak International v. Komise (Tetra Pak II), Sb. rozh. 1994, s. II-755, body 83–84 a 138.

(22)  V odlišném kontextu ustanovení článku 81 viz Sdělení Komise – oznámení – pokyny o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy (Úř. věst. C 101, 27.4.2004, s. 97).

(23)  Pojem „výhradní dohody“ zahrnuje rovněž povinnost výhradní dodávky nebo pobídky se stejným účinkem, kdy se dominantní podnik pokouší uzavřít svým konkurentům trh tím, že jim brání v nákupu u dodavatelů. Komise se domnívá, že takovéto uzavírání trhu v podobě omezování přístupu ke vstupům (input foreclosure) může v zásadě vést k uzavření trhu narušujícímu hospodářskou soutěž, pokud povinnost výhradní dodávky nebo pobídka váže většinu výkonných dodavatelů vstupů a zákazníci soutěžící s dominantním podnikem nemohou najít alternativní účinné zdroje dodávek vstupů.

(24)  Věc T-65/98 Van den Bergh Foods v. Komise, Sb. rozh. 2003, s. II-4653. V tomto případě se usuzovalo, že povinnost používat mrazicí pulty výhradně pro výrobky dominantního podniku vede k výlučnosti prodejen.

(25)  Věc T-65/98 Van den Bergh Foods v. Komise, Sb. rozh. 2003, s. II-4653, body 104 a 156.

(26)  V tomto ohledu se posouzení podmíněných rabatů liší od posouzení predátorského jednání, které vždy znamená oběť.

(27)  Viz věc T-203/01 Michelin v. Komise (Michelin II), Sb. rozh. 2003, s. II-4071, body 162–163. Viz rovněž věc T-219/99 British Airways v. Komise, Sb. rozh. 2003, s. II-5917, body 277 a 278.

(28)  Věc 322/81 Nederlandsche Banden Industrie Michelin v. Komise (Michelin I), Sb. rozh. 1983, s. 3461, body 70–73.

(29)  Příslušné rozpětí bude odhadnuto na základě údajů, které mohou mít různé stupně přesnosti. Komise toto vezme v úvahu při vyvození případných závěrů ohledně schopnosti dominantního podniku uzavřít trh stejně výkonným soutěžitelům. Může být rovněž užitečné vypočítat, jak velký podíl požadavků zákazníků by v průměru nový účastník měl minimálně získat, aby byla efektivní cena přinejmenším stejně vysoká jako dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady dominantního podniku. V mnoha případech může velikost tohoto podílu (při porovnání se skutečnými podíly konkurentů na trhu a jejich podíly na požadavcích zákazníků) objasnit, může-li systém rabatů vést k uzavření trhu, které narušuje hospodářskou soutěž.

(30)  Viz věc 85/76 Hoffmann-La Roche & Co. v. Komise, Sb. rozh. 1979, s. 461, body 89–90; věc T-288/97 Irish Sugar v. Komise, Sb. rozh. 1999, s. II-2969, bod 213; věc T- 219/99 British Airways v. Komise, Sb. rozh. 2003, s. II-5917, body 7–11 a 270–273.

(31)  Pokud jde o rabaty, viz například věc C-95/04 P British Airways v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. I-2331, bod 86.

(32)  K tomu viz věc T-203/01 Michelin v. Komise (Michelin II), Sb. rozh. 2003, s. II-4071, body 56–60 a 74–75.

(33)  K technickému vázanému prodeji dochází, je-li vázající výrobek navržen tak, aby fungoval pouze s vázaným výrobkem (a nikoliv s alternativami, které nabízejí konkurenti). Ke smluvnímu vázanému prodeji dochází, jestliže se zákazník při nákupu vázajícího zboží zaváže koupit rovněž vázaný výrobek (a nikoliv alternativy, které nabízejí konkurenti).

(34)  Podnik by měl být dominantní na vázajícím trhu, nikoli nutně na vázaném trhu. V případě spojeného prodeje musí být podnik dominantní na jednom z trhů výrobků, které jsou předmětem spojeného prodeje. Ve zvláštním případě vázaného prodeje na následných trzích je podmínkou, aby podnik byl dominantní na vázajícím trhu a/nebo vázaném následném trhu.

(35)  Věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601, zejména body 842, 859–862, 867 a 869.

(36)  Věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601, body 917, 921 a 922.

(37)  Věc T-30/89 Hilti v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. II-1439, bod 67.

(38)  V zásadě jsou referenční hodnoty pro srovnání dlouhodobých průměrných přírůstkových nákladů v této souvislosti podstatné, pokud konkurenti nemohou rovněž prodávat výrobky společně (viz body 23 až 27 a bod 61).

(39)  Komise může rovněž sledovat predátorské jednání dominantních podniků na sekundárních trzích, na nichž dosud nemají dominantní postavení. Komise takovéto zneužívání zjistí s větší pravděpodobností v odvětvích, v nichž jsou činnosti chráněny právním monopolem. Dominantní podnik sice nemusí používat predátorské jednání, aby chránil své dominantní postavení na trhu chráněném právním monopolem, může však použít zisky, jichž bylo dosaženo na monopolním trhu, k vzájemnému subvencování činností na jiném trhu, a tak ohrozit účinnou hospodářskou soutěž na tomto jiném trhu jejím vyloučením.

(40)  Ve většině případů budou průměrné variabilní náklady a průměrné eliminovatelné náklady stejné, jelikož často lze zamezit pouze variabilním nákladům. Avšak v případě, že se průměrné variabilní náklady a průměrné eliminovatelné náklady liší, pak možnou oběť lépe odrážejí průměrné eliminovatelné náklady: pokud například dominantní podnik musel zvýšit kapacitu, aby mohl uplatňovat predátorské jednání, pak by se při posuzování ztrát dominantního podniku měly vzít v úvahu jeho zapuštěné (utopené) náklady v souvislosti s touto dodatečnou kapacitou. Tyto náklady se projeví v průměrných eliminovatelných nákladech, a nikoli v průměrných variabilních nákladech.

(41)  Ve věci 62/86 AKZO Chemie v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. I-3359, bod 71, Soudní dvůr s ohledem na stanovení cen nižších než průměrné variabilní náklady rozhodl: „Dominantní podnik má při použití takových cen pouze jeden zájem, a to odstranit konkurenty, aby mohl následně zvýšit své ceny využitím svého monopolního postavení, protože každým takovým prodejem mu vzniká ztráta ...“.

(42)  Vychází-li odhad nákladů z přímých výrobních nákladů (zachycených v účetnictví podniku), pak nemusí odpovídajícím způsobem postihnout, zdali něco bylo obětováno, či nikoli.

(43)  Podnik by však neměl být penalizován za to, že následně utrpí ztráty, pokud předchozí rozhodnutí ohledně daného chování bylo přijato v dobré víře, to je, pokud je schopen předložit přesvědčivý důkaz, že mohl racionálně očekávat, že bude daná činnost zisková.

(44)  Viz věc T-83/91 Tetra Pak International v. Komise (Tetra Pak II), Sb. rozh. 1994, s. II-755, body 151, 171, a věc T-340/03 France Télécom v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-107, body 198 až 215.

(45)  Ve věci 62/86 AKZO Chemie v. Komise, Sb. rozh. 1991, s. I-3359 Soudní dvůr uznal, že existují jednoznačné důkazy, že společnost AKZO na dvou schůzkách vyhrožovala společnosti ECS cenami nižšími než náklady, pokud neopustí trh s organickými peroxidy. Mimoto existoval podrobný plán s číselnými údaji, který popisoval opatření, jež společnost AKZO uskuteční, pokud by společnost ECS trh neopustila (viz body 76–82, 115 a 131–140).

(46)  To bylo potvrzeno ve věci T-83/91 Tetra Pak International v. Komise (Tetra Pak II), Sb. rozh. 1994, s. II-755, potvrzeno v odvolání ve věci C-333/94 P Tetra Pak International v. Komise, Sb. rozh. 1996, s. I-5951, kde Soud prvního stupně uvedl, že důkaz o skutečné náhradě není nutný (bod 150 in fine). Obecněji, jelikož se predátorské jednání může ukázat jako obtížnější, než se jevilo zpočátku, celkové náklady dominantního podniku na takovéto chování by mohly převážit nad jeho pozdějšími zisky, a tak znemožnit skutečnou náhradu, ačkoli může být nadále racionální rozhodnout o pokračování predátorské strategie, která byla zahájena před určitou dobou. Viz rovněž COMP/38.233 Wanadoo Interactive, rozhodnutí Komise ze dne 16. července 2003, body 332–367.

(47)  Spojené věci C-241/91 P a C-242/91 Radio Telefis Eireann (RTE) a Independent Television Publications LTD (ITP) v. Komise (Magill), Sb. rozh. 1995, s. I-743, bod 50; věc C-418/01 IMS Health v. NDC Health, Sb. rozh. 2004, s. I-5039, bod 35; věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601, body 319, 330–332 a 336.

(48)  Viz rozsudek ze dne 16. září 2008 ve spojených věcech C-468/06 a C-478/06 Sot. Lélos kai Sia a další v. GlaxoSmithKline, dosud nezveřejněno.

(49)  Spojené věci 6/73 a 7/73 Istituto Chemioterapico Italiano a Commercial Solvents v. Komise, Sb. rozh. 1974, s. 223.

(50)  Spojené věci C-241/91 P a C-242/91 P Radio Telefis Eireann (RTE) a Independent Television Publications Ltd (ITP) v. Komise (Magill), Sb. rozh. 1995, s. 743; věc C-418/01 IMS Health v. NDC Health,Sb. rozh. 2004, s. I-5039. Tyto rozsudky ukazují, že odmítnout udělit práva k duševnímu vlastnictví znamená ve výjimečných případech dopustit se zneužívajícího chování.

(51)  Viz věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601.

(52)  Viz rozhodnutí Komise 94/19/ES ze dne 21. prosince 1993 ve věci IV/34.689 Sea Containers v. Stena Sealink – Interim Measures, (Úř. věst. L 15, 18.1.1994, s. 8) a rozhodnutí Komise 92/213/EHS ze dne 26. února 1992 ve věci IV/33.544 British Midland v. Aer Lingus ((Úř. věst. L 96, 10.4.1992, s. 34).

(53)  Věc C-418/01 IMS Health v. NDC Health, Sb. rozh. 2004, s. I-5039, bod 44.

(54)  Včetně situace, kdy integrovaný podnik, který prodává „systém“ komplementárních výrobků, odmítne prodávat jeden z komplementárních výrobků mimo spojený prodej konkurentovi, který vyrábí druhý komplementární výrobek.

(55)  V některých případech je však možno jako referenční hodnotu použít dlouhodobé průměrné přírůstkové náklady neintegrovaného konkurenta na navazujícím trhu, například není-li možné jednoznačně rozvrhnout náklady dominantního podniku na navazující a předcházející činnosti.

(56)  Věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601, body 428 a 560–563.

(57)  Spojené věci C-241/91 P a C-242/91 Radio Telefis Eireann (RTE) a Independent Television Publications LTD (ITP) v. Komise, (Magill), Sb. rozh. 1995, s. 743, body 52 a 53; věc 7/97 Oscar Bronner v. Mediaprint Zeitungs- und Zeitschriftenverlag, Mediaprint Zeitungsvertriebsgesellschaft a Mediaprint Anzeigengesellschaft, Sb. rozh. 1998, s. I-7791, body 44 a 45; věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601, bod 421.

(58)  Obecně není pravděpodobné, že vstup lze napodobit, pokud zahrnuje přirozený monopol v důsledku úspor z rozsahu nebo sortimentu, pokud existují velké síťové účinky nebo jestliže se týká tzv. informací „z jednoho zdroje“. Ve všech případech je však nutno zohlednit dynamickou povahu výrobního odvětví a zejména to, zda se tržní síla může rychle vytratit, či nikoli.

(59)  Věc 7/97 Oscar Bronner v. Mediaprint Zeitungs- und Zeitschriftenverlag, Mediaprint Zeitungsvertriebsgesellschaft a Mediaprint Anzeigengesellschaft, Sb. rozh. 1998, s. I-7791, bod 46; věc C-418/01 IMS Health v. NDC Health, Sb. rozh. 2004, s. I-5039, bod 29.

(60)  Věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601, body 643, 647–649, 652–653 a 656.

(61)  Věc C-418/01 IMS Health v. NDC Health, Sb. rozh. 2004, s. I-5039, bod 49; věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601, bod 658.

(62)  Věc T-201/04 Microsoft v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3601, bod 659.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 24.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 45/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 45/21

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

23. února 2009

(2009/C 45/03)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2798 |
| JPY | japonský jen | 121,09 |
| DKK | dánská koruna | 7,4504 |
| GBP | britská libra | 0,878 |
| SEK | švédská koruna | 11,135 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4908 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,719 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 28,451 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 297,05 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,707 |
| PLN | polský zlotý | 4,6435 |
| RON | rumunský lei | 4,2822 |
| TRY | turecká lira | 2,1552 |
| AUD | australský dolar | 1,9796 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6001 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,9226 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,4967 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9537 |
| KRW | jihokorejský won | 1 910,81 |
| ZAR | jihoafrický rand | 12,7708 |
| CNY | čínský juan | 8,7487 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4617 |
| IDR | indonéská rupie | 15 255,22 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6783 |
| PHP | filipínské peso | 61,37 |
| RUB | ruský rubl | 46,0205 |
| THB | thajský baht | 45,593 |
| BRL | brazilský real | 3,0459 |
| MXN | mexické peso | 18,8611 |
| INR | indická rupie | 63,766 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2798

JPY

japonský jen

121,09

DKK

dánská koruna

7,4504

GBP

britská libra

0,878

SEK

švédská koruna

11,135

CHF

švýcarský frank

1,4908

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,719

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

28,451

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

297,05

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,707

PLN

polský zlotý

4,6435

RON

rumunský lei

4,2822

TRY

turecká lira

2,1552

AUD

australský dolar

1,9796

CAD

kanadský dolar

1,6001

HKD

hongkongský dolar

9,9226

NZD

novozélandský dolar

2,4967

SGD

singapurský dolar

1,9537

KRW

jihokorejský won

1 910,81

ZAR

jihoafrický rand

12,7708

CNY

čínský juan

8,7487

HRK

chorvatská kuna

7,4617

IDR

indonéská rupie

15 255,22

MYR

malajsijský ringgit

4,6783

PHP

filipínské peso

61,37

RUB

ruský rubl

46,0205

THB

thajský baht

45,593

BRL

brazilský real

3,0459

MXN

mexické peso

18,8611

INR

indická rupie

63,766

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

Evropský účetní dvůr

| 24.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 45/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 45/22

---

Zvláštní zpráva č. 8/2008 „Je podmíněnost jako politika účelná?“

(2009/C 45/04)

Evropský účetní dvůr Vás tímto informuje o vydání zvláštní zprávy č. 8/2008 „Je podmíněnost jako politika účelná?“.

Zpráva je k dispozici na internetové stránce Účetního dvora: www.eca.europa.eu

Vytištěnou kopii zprávy nebo její elektronickou verzi na nosiči CD-ROM lze získat zdarma na žádost zaslanou Účetnímu dvoru na adresu:

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| Odbor komunikace a zpráv |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| L-1615 Luxembourg |
| Tel.: (352) 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

Evropský účetní dvůr

Odbor komunikace a zpráv

12, rue Alcide De Gasperi

L-1615 Luxembourg

Tel.: (352) 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

nebo prostřednictvím elektronické objednávky vyplněné přes EU-Bookshop.

---

| 24.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 45/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 45/23

---

Zvláštní zpráva č. 11/2008 „Řízení podpory Evropské unie určené na operace související s veřejným skladováním obilovin“

(2009/C 45/05)

Evropský účetní dvůr Vás tímto informuje o vydání zvláštní zprávy č. 11/2008 „Řízení podpory Evropské unie určené na operace související s veřejným skladováním obilovin“.

Zpráva je k dispozici na internetové stránce Účetního dvora: www.eca.europa.eu

Vytištěnou kopii zprávy a její elektronickou verzi na nosiči CD-ROM lze získat zdarma na žádost zaslanou Účetnímu dvoru na adresu:

| Evropský účetní dvůr |
| --- |
| Odbor komunikace a zpráv |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| L-1615 Luxembourg |
| Tel.: (352) 4398-1 |
| e-mail: euraud@eca.europa.eu |

Evropský účetní dvůr

Odbor komunikace a zpráv

12, rue Alcide De Gasperi

L-1615 Luxembourg

Tel.: (352) 4398-1

e-mail: euraud@eca.europa.eu

nebo prostřednictvím elektronické objednávky vyplněné přes EU-Bookshop.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 24.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 45/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 45/24

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 45/06)

| 1. | Komise dne 13. února 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Fortezza RE S.ar.l. („Fortezza“, Lucembursko) patřící do skupiny Fortress Investment Group LLC („Fortress“, USA) a Pioneer Investment Management S.G.R.p.A. („Pioneer“, Itálie) patřící do skupiny Unicredit Group („Unicredit“, Itálie) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Torre SGR S.p.A. („Torre“, Itálie), který je v současné době kontrolován podnikem Fortezza. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 13. února 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Fortezza RE S.ar.l. („Fortezza“, Lucembursko) patřící do skupiny Fortress Investment Group LLC („Fortress“, USA) a Pioneer Investment Management S.G.R.p.A. („Pioneer“, Itálie) patřící do skupiny Unicredit Group („Unicredit“, Itálie) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad podnikem Torre SGR S.p.A. („Torre“, Itálie), který je v současné době kontrolován podnikem Fortezza.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Fortezza: nákup, držení, správa a odprodej podílů v lucemburských a zahraničních podnicích, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Fortezza: nákup, držení, správa a odprodej podílů v lucemburských a zahraničních podnicích,

| — | podniku Fortress: společnost se sídlem v USA s celosvětovým působením v oblasti alternativního investování a správy aktiv spravující kapitál rozmanité skupiny investorů, jež zahrnuje penzijní fondy, nadace, finanční instituce, fondy fondů a jednotlivce s vysokým čistým jměním (HNWI), |
| --- | --- |

—

podniku Fortress: společnost se sídlem v USA s celosvětovým působením v oblasti alternativního investování a správy aktiv spravující kapitál rozmanité skupiny investorů, jež zahrnuje penzijní fondy, nadace, finanční instituce, fondy fondů a jednotlivce s vysokým čistým jměním (HNWI),

| — | podniku Pioneer: celosvětový správce investic nabízející zejména investiční fondy a zajišťovací fondy, |
| --- | --- |

—

podniku Pioneer: celosvětový správce investic nabízející zejména investiční fondy a zajišťovací fondy,

| — | podniku Unicredit: mezinárodní banka se sídlem v Itálii, jež nabízí široké spektrum jak bankovních a finančních služeb včetně drobného a podnikového bankovnictví, tak i služeb investičního bankovnictví a správy aktiv, |
| --- | --- |

—

podniku Unicredit: mezinárodní banka se sídlem v Itálii, jež nabízí široké spektrum jak bankovních a finančních služeb včetně drobného a podnikového bankovnictví, tak i služeb investičního bankovnictví a správy aktiv,

| — | podniku Torre: italská společnost spravující aktiva, jež působí v oblasti vytváření a správy nemovitostních finančních produktů v Itálii. |
| --- | --- |

—

podniku Torre: italská společnost spravující aktiva, jež působí v oblasti vytváření a správy nemovitostních finančních produktů v Itálii.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5408 – Fortress/Unicredit/Torre na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

Opravy

| 24.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 45/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 45/25

---

Oprava svátků v roce 2009

(
  Úřední věstník Evropské unie C 14 ze dne 21. ledna 2009
  )

(2009/C 45/07)

Strana 6, řádek „Belgique/België“:

místo:

„...1.6, 21.7, 22.7, 15.8, ...“,

má být:

„...1.6, 20.7, 21.7, 15.8, ...“.

---

24.2.2009

| 24.2.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 45/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 45/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---