# Jurnalul Oficial C 68/2009

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 68 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5221 martie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 68

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5221 martie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2009/C 068/01 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2008-2012 | 1 |
| 2009/C 068/02 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2008-2013 | 6 |
| 2009/C 068/03 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2008-2011 | 12 |
| 2009/C 068/04 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2008-2011 | 17 |
| 2009/C 068/05 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2008-2011 | 23 |
| 2009/C 068/06 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2008-2011 | 28 |
| 2009/C 068/07 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2008/2009-2013/2014 | 33 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2009/C 068/01

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2008-2012

1

2009/C 068/02

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2008-2013

6

2009/C 068/03

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2008-2011

12

2009/C 068/04

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2008-2011

17

2009/C 068/05

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2008-2011

23

2009/C 068/06

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2008-2011

28

2009/C 068/07

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2008/2009-2013/2014

33

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 068/08 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  ) | 39 |
| 2009/C 068/09 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  ) | 39 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 068/08

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  )

1

39

2009/C 068/09

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  )

1

39

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 068/10 | Rata de schimb a monedei euro | 40 |
| 2009/C 068/11 | Comunicarea Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont pentru cele 27 de state membre aplicabile de la 1 aprilie 2009[Publicată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (JO L 140, 30.4.2004, p. 1)] | 41 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 068/10

Rata de schimb a monedei euro

40

2009/C 068/11

Comunicarea Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont pentru cele 27 de state membre aplicabile de la 1 aprilie 2009[Publicată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (JO L 140, 30.4.2004, p. 1)]

[Publicată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (JO L 140, 30.4.2004, p. 1)]

41

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 068/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 42 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisie |
| 2009/C 068/13 | Comunicare în atenția persoanelor și entităților adăugate pe lista menționată la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 242/2009 al Comisiei | 43 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 068/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

42

ALTE ACTE

Comisie

2009/C 068/13

Comunicare în atenția persoanelor și entităților adăugate pe lista menționată la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 242/2009 al Comisiei

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2008-2012

(2009/C 68/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2008-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Finlandei pentru perioada 2008-2012.

| (2) | Deși bazele economiei finlandeze și sectorul financiar intern sunt sănătoase, criza mondială a redus considerabil producția sectoarelor industriale puternic orientate spre exporturi. În timp ce gospodăriile vor beneficia în 2009 și 2010 de măriri substanțiale de salarii, de reduceri fiscale și de o inflație scăzută, încrederea consumatorilor și a întreprinderilor a fost totuși afectată, ceea ce frânează consumul privat și investițiile. Conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, PIB va scădea cu mai mult de 1 % în 2009 și va reîncepe să crească progresiv în cursul anului 2010 în paralel cu stabilizarea preconizată a piețelor mondiale. În ciuda intrării rapide în recesiune a economiei, veniturile fiscale în ansamblul lor au rămas destul de stabile în 2008, ceea ce reflectă rezistența pieței muncii, mai ales în prima jumătate a anului, precum și creșterea puternică a venitului personal. Se preconizează că excedentul bugetar va atinge 4,5 % din PIB în 2008. Dat fiind că încetinirea economică în 2009 este datorată reducerii puternice a cererii externe și surpării încrederii, în timp ce este de așteptat ca bazele economiei finlandeze să rămână în general solide, programul prevede o stimulare fiscală semnificativă în 2009, menită să stimuleze cererea internă, în vederea susținerii ocupării forței de muncă pe perioada recesiunii. |
| --- | --- |

(2)

Deși bazele economiei finlandeze și sectorul financiar intern sunt sănătoase, criza mondială a redus considerabil producția sectoarelor industriale puternic orientate spre exporturi. În timp ce gospodăriile vor beneficia în 2009 și 2010 de măriri substanțiale de salarii, de reduceri fiscale și de o inflație scăzută, încrederea consumatorilor și a întreprinderilor a fost totuși afectată, ceea ce frânează consumul privat și investițiile. Conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, PIB va scădea cu mai mult de 1 % în 2009 și va reîncepe să crească progresiv în cursul anului 2010 în paralel cu stabilizarea preconizată a piețelor mondiale. În ciuda intrării rapide în recesiune a economiei, veniturile fiscale în ansamblul lor au rămas destul de stabile în 2008, ceea ce reflectă rezistența pieței muncii, mai ales în prima jumătate a anului, precum și creșterea puternică a venitului personal. Se preconizează că excedentul bugetar va atinge 4,5 % din PIB în 2008. Dat fiind că încetinirea economică în 2009 este datorată reducerii puternice a cererii externe și surpării încrederii, în timp ce este de așteptat ca bazele economiei finlandeze să rămână în general solide, programul prevede o stimulare fiscală semnificativă în 2009, menită să stimuleze cererea internă, în vederea susținerii ocupării forței de muncă pe perioada recesiunii.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,6 % în 2008 la 0,6 % în 2009, urmată de o redresare de puțin peste 2 % în restul perioadei analizate. Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice din ultimele luni, (2)acest scenariu, finalizat în noiembrie 2008 (3), pare în prezent să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de favorabile, mai ales pentru 2009. Conform ultimelor estimări ale guvernului, cuprinse în propunerea privind pachetul de stimulare și în bugetul suplimentar aferent acestuia din 30 ianuarie 2009, se preconizează o scădere a PIB-ului cu peste 2 % în 2009. Previziunile programului referitoare la evoluția inflației sunt în general realiste. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,6 % în 2008 la 0,6 % în 2009, urmată de o redresare de puțin peste 2 % în restul perioadei analizate. Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice din ultimele luni, (2)acest scenariu, finalizat în noiembrie 2008 (3), pare în prezent să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de favorabile, mai ales pentru 2009. Conform ultimelor estimări ale guvernului, cuprinse în propunerea privind pachetul de stimulare și în bugetul suplimentar aferent acestuia din 30 ianuarie 2009, se preconizează o scădere a PIB-ului cu peste 2 % în 2009. Previziunile programului referitoare la evoluția inflației sunt în general realiste.

| (4) | Pentru 2008, previziunile serviciilor Comisiei estimează un excedent bugetar de 4,5 % din PIB, în comparație cu obiectivul de 3,7 % din PIB stabilit în precedenta actualizare a programului de stabilitate. Acest rezultat superior celui planificat se explică în mare parte printr-o reportare din anul precedent, când creșterea economică și veniturile fiscale au întrecut așteptările. De asemenea, o schimbare a înregistrării veniturilor din proprietăți aferente activelor asigurărilor sociale a contribuit la revizuirea excedentului prin mărirea acestuia cu aproape 0,4 % din PIB. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, previziunile serviciilor Comisiei estimează un excedent bugetar de 4,5 % din PIB, în comparație cu obiectivul de 3,7 % din PIB stabilit în precedenta actualizare a programului de stabilitate. Acest rezultat superior celui planificat se explică în mare parte printr-o reportare din anul precedent, când creșterea economică și veniturile fiscale au întrecut așteptările. De asemenea, o schimbare a înregistrării veniturilor din proprietăți aferente activelor asigurărilor sociale a contribuit la revizuirea excedentului prin mărirea acestuia cu aproape 0,4 % din PIB.

| (5) | Programul preconizează că excedentul bugetar va scădea în 2009 cu 2,3 puncte procentuale ajungând astfel la 2,1 % din PIB, ceea ce corespunde aproximativ previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei (2,0 % din PIB). Măsurată în funcție de reducerea anuală a soldului structural, astfel cum a fost recalculată de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, orientarea fiscală pare să fie expansionistă, ridicându-se la aproximativ 1 % din PIB, conform estimărilor. Se preconizează că impactul stabilizatorilor automați va reduce excedentul bugetar cu încă 1,5 % din PIB în 2009. Estimarea orientării fiscale corespunde în general volumului pachetului de stimulare al guvernului anunțat în program, care se ridică la 1,2 % din PIB în 2009. Mai mult de trei sferturi din acesta vor servi la reduceri fiscale menite să sprijine puterea de cumpărare a consumatorilor. Aceste reduceri fiscale vor sprijini, de asemenea, obiectivul pe termen lung al guvernului de a reduce sarcina fiscală asupra veniturilor salariale, destul de ridicată în prezent, și de a stimula ocuparea forței de muncă. Amploarea celorlalte măsuri de stimulare incluse în actualizarea programului este relativ limitată, reprezentând aproximativ 0,3 % din PIB, măsurile fiind consacrate unor diverse investiții în infrastructură și garantării finanțării acordate întreprinderilor. La 30 ianuarie 2009, guvernul a anunțat un pachet de stimulare suplimentar, care cuprinde numeroase măsuri care stimulează investițiile în infrastructură și în locuințe, obiectivul fiind acela de a sprijini ocuparea forței de muncă, de a spori finanțarea pentru educație și cercetare și de a diminua costurile cu forța de muncă prin reducerea contribuției angajatorilor la asigurările sociale. Costul bugetar al măsurilor suplimentare se estimează la 0,5 % din PIB în 2009, care, în mod evident, nu este reflectat în obiectivul programului (4). |
| --- | --- |

(5)

Programul preconizează că excedentul bugetar va scădea în 2009 cu 2,3 puncte procentuale ajungând astfel la 2,1 % din PIB, ceea ce corespunde aproximativ previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei (2,0 % din PIB). Măsurată în funcție de reducerea anuală a soldului structural, astfel cum a fost recalculată de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, orientarea fiscală pare să fie expansionistă, ridicându-se la aproximativ 1 % din PIB, conform estimărilor. Se preconizează că impactul stabilizatorilor automați va reduce excedentul bugetar cu încă 1,5 % din PIB în 2009. Estimarea orientării fiscale corespunde în general volumului pachetului de stimulare al guvernului anunțat în program, care se ridică la 1,2 % din PIB în 2009. Mai mult de trei sferturi din acesta vor servi la reduceri fiscale menite să sprijine puterea de cumpărare a consumatorilor. Aceste reduceri fiscale vor sprijini, de asemenea, obiectivul pe termen lung al guvernului de a reduce sarcina fiscală asupra veniturilor salariale, destul de ridicată în prezent, și de a stimula ocuparea forței de muncă. Amploarea celorlalte măsuri de stimulare incluse în actualizarea programului este relativ limitată, reprezentând aproximativ 0,3 % din PIB, măsurile fiind consacrate unor diverse investiții în infrastructură și garantării finanțării acordate întreprinderilor. La 30 ianuarie 2009, guvernul a anunțat un pachet de stimulare suplimentar, care cuprinde numeroase măsuri care stimulează investițiile în infrastructură și în locuințe, obiectivul fiind acela de a sprijini ocuparea forței de muncă, de a spori finanțarea pentru educație și cercetare și de a diminua costurile cu forța de muncă prin reducerea contribuției angajatorilor la asigurările sociale. Costul bugetar al măsurilor suplimentare se estimează la 0,5 % din PIB în 2009, care, în mod evident, nu este reflectat în obiectivul programului (4).

| (6) | Ca și în programul precedent, obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) al Finlandei se definește ca un excedent public de 2 % din PIB în termeni structurali, cu alte cuvinte un excedent ajustat ciclic și excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Programul preconizează că excedentele global, primar și structural vor scădea considerabil în 2009 și 2010, dar se vor stabiliza ulterior. Programul prevede, de asemenea, că excedentul structural, calculat conform metodei comune, se va stabiliza la 1,5 % din PIB în ultimii ani ai perioadei analizate, cifră care se situează puțin sub OTM. Reducerea soldului global în perioada 2008-2012 rezultă în același timp din reducerea ponderii venitului cu aproximativ 2 % din PIB, reflectând de fapt reducerile fiscale planificate, și dintr-o creștere a ponderii cheltuielilor cu 1,5 % din PIB. Actualizarea programului nu cuprinde măsuri de restricții bugetare în anii de după declinul economic. |
| --- | --- |

(6)

Ca și în programul precedent, obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) al Finlandei se definește ca un excedent public de 2 % din PIB în termeni structurali, cu alte cuvinte un excedent ajustat ciclic și excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Programul preconizează că excedentele global, primar și structural vor scădea considerabil în 2009 și 2010, dar se vor stabiliza ulterior. Programul prevede, de asemenea, că excedentul structural, calculat conform metodei comune, se va stabiliza la 1,5 % din PIB în ultimii ani ai perioadei analizate, cifră care se situează puțin sub OTM. Reducerea soldului global în perioada 2008-2012 rezultă în același timp din reducerea ponderii venitului cu aproximativ 2 % din PIB, reflectând de fapt reducerile fiscale planificate, și dintr-o creștere a ponderii cheltuielilor cu 1,5 % din PIB. Actualizarea programului nu cuprinde măsuri de restricții bugetare în anii de după declinul economic.

| (7) | Rezultatele bugetare prevăzute în program sunt suspuse riscurilor, deoarece scenariul macroeconomic se bazează pe prezumții de creștere extrem de favorabile. Cu toate acestea, riscurile care amenință prognozele bugetare sunt oarecum atenuate, dat fiind că unele dintre principalele surse de impozitare (și anume consumul privat și venitul gospodăriilor) ar urma, conform așteptărilor, să facă dovada unei mai mari rezistențe în condițiile unei încetiniri economice determinate de o reducere a cererii externe. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare prevăzute în program sunt suspuse riscurilor, deoarece scenariul macroeconomic se bazează pe prezumții de creștere extrem de favorabile. Cu toate acestea, riscurile care amenință prognozele bugetare sunt oarecum atenuate, dat fiind că unele dintre principalele surse de impozitare (și anume consumul privat și venitul gospodăriilor) ar urma, conform așteptărilor, să facă dovada unei mai mari rezistențe în condițiile unei încetiniri economice determinate de o reducere a cererii externe.

| (8) | Deși impactul bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației este mai pronunțat în raport cu media din UE, reformele adoptate în domeniul pensiilor au contribuit la limitarea creșterii estimate a cheltuielilor aferente pensiilor în următoarele decenii. Poziția bugetară anunțată în program pentru 2008, cu un excedent structural considerabil, contribuie în mod semnificativ la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației, iar activele importante acumulate de sistemul public de pensii vor contribui parțial la finanțarea creșterii cheltuielilor din acest sistem. Însă, din evoluțiile bugetare planificate în program ar rezulta un decalaj în ceea ce privește sustenabilitatea. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor reforme structurale corespunzătoare ar contribui la limitarea riscurilor în sfera sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel scăzut. |
| --- | --- |

(8)

Deși impactul bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației este mai pronunțat în raport cu media din UE, reformele adoptate în domeniul pensiilor au contribuit la limitarea creșterii estimate a cheltuielilor aferente pensiilor în următoarele decenii. Poziția bugetară anunțată în program pentru 2008, cu un excedent structural considerabil, contribuie în mod semnificativ la contrabalansarea impactului bugetar pe termen lung al fenomenului de îmbătrânire a populației, iar activele importante acumulate de sistemul public de pensii vor contribui parțial la finanțarea creșterii cheltuielilor din acest sistem. Însă, din evoluțiile bugetare planificate în program ar rezulta un decalaj în ceea ce privește sustenabilitatea. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și punerea în aplicare a unor reforme structurale corespunzătoare ar contribui la limitarea riscurilor în sfera sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel scăzut.

| (9) | În ultimii ani, cadrul bugetar existent pentru administrația centrală s-a dovedit a fi un instrument eficace pentru evitarea depășirii cheltuielilor. De asemenea, Finlanda a efectuat în ultimii ani diverse reforme structurale pentru a îmbunătăți calitatea finanțelor publice și a reduce presiunea asupra cheltuielilor pe termen lung. |
| --- | --- |

(9)

În ultimii ani, cadrul bugetar existent pentru administrația centrală s-a dovedit a fi un instrument eficace pentru evitarea depășirii cheltuielilor. De asemenea, Finlanda a efectuat în ultimii ani diverse reforme structurale pentru a îmbunătăți calitatea finanțelor publice și a reduce presiunea asupra cheltuielilor pe termen lung.

| (10) | Ca răspuns la criza financiară, guvernul finlandez a adoptat măsuri de stabilizare a piețelor financiare. Aceste măsuri acordă băncilor comerciale accesul la garanții de credit semnificative (suma maximă fiind de aproximativ 25 % din PIB) și la investiții de capital ale statului (suma maximă fiind de 3 % din PIB). De asemenea, plafonul de garantare a depozitelor s-a dublat, ajungând la 50 000 EUR. Însă dat fiind că sectorul financiar finlandez pare a fi mai puțin afectat de criza mondială, utilizarea reală a fondurilor de stat s-ar putea dovedi limitată. |
| --- | --- |

(10)

Ca răspuns la criza financiară, guvernul finlandez a adoptat măsuri de stabilizare a piețelor financiare. Aceste măsuri acordă băncilor comerciale accesul la garanții de credit semnificative (suma maximă fiind de aproximativ 25 % din PIB) și la investiții de capital ale statului (suma maximă fiind de 3 % din PIB). De asemenea, plafonul de garantare a depozitelor s-a dublat, ajungând la 50 000 EUR. Însă dat fiind că sectorul financiar finlandez pare a fi mai puțin afectat de criza mondială, utilizarea reală a fondurilor de stat s-ar putea dovedi limitată.

| (11) | În conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE) aprobat în decembrie de Consiliul European, Finlanda a adoptat o serie de măsuri de stimulare fiscală pentru 2009, care se consideră că reprezintă un răspuns în general adecvat la declinul economic. Date fiind poziția bugetară inițială puternică și bazele solide ale economiei, măsurile de stimulare incluse în program și ultimele măsuri anunțate în ianuarie 2009 par a fi adecvate, cu condiția să se ia și măsuri de restricții bugetare pe termen mediu pentru a garanta sustenabilitatea pe termen lung. Pachetul de stimulare respectă, în linii mari, principiile generale ale Planului european de redresare economică. Măsurile sunt luate la timp, se aplică în principal de la începutul anului 2009 și apar ca măsuri precise vizând rezolvarea problemelor economice interne. Contrar principiilor generale, majoritatea măsurilor de stimulare fiscală presupun reduceri fiscale permanente și nu se prevede încetarea acestora. Acest fapt poate fi considerat ca fiind în parte justificat, având în vedere marja de manevră considerabilă de care dispun finanțele publice și obiectivele de politică fiscală pe termen lung ale guvernului. Măsurile care contracarează actuala criză economică se concentrează asupra susținerii cererii globale și a ocupării forței de muncă, precum și asupra consolidării competitivității. Măsurile sunt legate de programul de reforme pe termen mediu pentru Finlanda, revizuit de Comisie la 28 ianuarie 2009. În speță, măsurile de stimulare a investițiilor vizează, de asemenea, îmbunătățirea eficienței energetice, iar reducerile fiscale stimulează atât cererea, cât și oferta de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE) aprobat în decembrie de Consiliul European, Finlanda a adoptat o serie de măsuri de stimulare fiscală pentru 2009, care se consideră că reprezintă un răspuns în general adecvat la declinul economic. Date fiind poziția bugetară inițială puternică și bazele solide ale economiei, măsurile de stimulare incluse în program și ultimele măsuri anunțate în ianuarie 2009 par a fi adecvate, cu condiția să se ia și măsuri de restricții bugetare pe termen mediu pentru a garanta sustenabilitatea pe termen lung. Pachetul de stimulare respectă, în linii mari, principiile generale ale Planului european de redresare economică. Măsurile sunt luate la timp, se aplică în principal de la începutul anului 2009 și apar ca măsuri precise vizând rezolvarea problemelor economice interne. Contrar principiilor generale, majoritatea măsurilor de stimulare fiscală presupun reduceri fiscale permanente și nu se prevede încetarea acestora. Acest fapt poate fi considerat ca fiind în parte justificat, având în vedere marja de manevră considerabilă de care dispun finanțele publice și obiectivele de politică fiscală pe termen lung ale guvernului. Măsurile care contracarează actuala criză economică se concentrează asupra susținerii cererii globale și a ocupării forței de muncă, precum și asupra consolidării competitivității. Măsurile sunt legate de programul de reforme pe termen mediu pentru Finlanda, revizuit de Comisie la 28 ianuarie 2009. În speță, măsurile de stimulare a investițiilor vizează, de asemenea, îmbunătățirea eficienței energetice, iar reducerile fiscale stimulează atât cererea, cât și oferta de locuri de muncă.

| (12) | Orientarea fiscală în 2009 și 2010 pare a fi expansionistă, așa cum o arată reducerea soldului structural de aproximativ 1 punct procentual pe an, atât în 2009, cât și în 2010. În continuare, programul planifică o orientare fiscală neutră. Orientarea bugetară din program pare a fi în general conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere, care permite stimularea fiscală în perioada recesiunii și o orientare fiscală neutră de îndată ce previziunile economice indică faptul că economia a revenit la rate ale creșterii apropiate de potențialul estimat. Orientarea bugetară la sfârșitul perioadei acoperite de program ar menține o marjă de siguranță considerabilă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de 3 %. |
| --- | --- |

(12)

Orientarea fiscală în 2009 și 2010 pare a fi expansionistă, așa cum o arată reducerea soldului structural de aproximativ 1 punct procentual pe an, atât în 2009, cât și în 2010. În continuare, programul planifică o orientare fiscală neutră. Orientarea bugetară din program pare a fi în general conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere, care permite stimularea fiscală în perioada recesiunii și o orientare fiscală neutră de îndată ce previziunile economice indică faptul că economia a revenit la rate ale creșterii apropiate de potențialul estimat. Orientarea bugetară la sfârșitul perioadei acoperite de program ar menține o marjă de siguranță considerabilă pentru a evita ca deficitul să depășească pragul de 3 %.

| (13) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5).

Concluzia generală este că finanțele publice rămân solide, deși programul prevede o scădere substanțială a excedentelor fiscale în prezent ridicate. Având în vedere situația fiscală, măsurile de stimulare din versiunea actualizată a programului și măsurile cele mai recente anunțate în ianuarie 2009 par a fi adecvate și binevenite. Pachetul de stimulare respectă, în linii mari, principiile generale ale Planului european de redresare economică. Rezultatele bugetare preconizate în program sunt supuse unor riscuri și trebuie avute în vedere măsuri menite să asigure sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Finlanda este invitată:

| (i) | să pună în aplicare politica fiscală pentru 2009 astfel cum a fost concepută, în conformitate cu PERE și în cadrul poziției bugetare inițiale; |
| --- | --- |

(i)

să pună în aplicare politica fiscală pentru 2009 astfel cum a fost concepută, în conformitate cu PERE și în cadrul poziției bugetare inițiale;

| (ii) | să inverseze ulterior impactul negativ asupra bugetului generat de măsurile de stimulare fiscală prin revenirea la obiectivul său pe termen mediu și prin punerea în aplicare a unor reforme structurale corespunzătoare, în vederea menținerii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(ii)

să inverseze ulterior impactul negativ asupra bugetului generat de măsurile de stimulare fiscală prin revenirea la obiectivul său pe termen mediu și prin punerea în aplicare a unor reforme structurale corespunzătoare, în vederea menținerii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS ian. 2009 | 4,5 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 |
| COM ian. 2009 | 4,5 | 1,5 | – 1,2 | 1,2 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS ian. 2009 | 1,6 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 |
| COM ian. 2009 | 1,6 | 3,9 | 1,8 | 1,8 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2 | n.a. |
| Output gap (6)

  (% din PIB potențial) | PS ian. 2009 | 1,7 | 1,3 | – 0,6 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 |
| COM ian. 2009 (7) | 2,9 | 1,7 | – 1,4 | – 2,1 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | – 0,1 | – 0,7 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 5,4 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 |
| COM ian. 2009 | 6,4 | 5,2 | 3,7 | 3,3 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 52,6 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 |
| COM ian. 2009 | 52,6 | 52,3 | 52,0 | 51,3 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 51,9 | 51,0 | 50,6 | 49,8 | 49,6 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 47,3 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 |
| COM ian. 2009 | 47,3 | 47,8 | 50,1 | 50,9 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 47,4 | 47,3 | 47,0 | 47,0 | 47,2 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 5,3 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| COM ian. 2009 | 5,3 | 4,5 | 2,0 | 0,5 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 6,8 | 5,8 | 3,4 | 2,4 | 2,2 | 2,3 |
| COM ian. 2009 | 6,8 | 6,0 | 3,3 | 1,8 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| COM ian. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| COM ian. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,7 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 35,1 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 |
| COM ian. 2009 | 35,1 | 32,8 | 34,5 | 36,1 | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

PS ian. 2009

4,5

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

COM ian. 2009

4,5

1,5

– 1,2

1,2

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS ian. 2009

1,6

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

COM ian. 2009

1,6

3,9

1,8

1,8

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

2,4

2,4

2,2

2,0

2

n.a.

Output gap (6)

(% din PIB potențial)

PS ian. 2009

1,7

1,3

– 0,6

– 1,0

– 1,2

– 1,3

COM ian. 2009 (7)

2,9

1,7

– 1,4

– 2,1

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

0,6

0,7

0,5

– 0,1

– 0,7

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS ian. 2009

5,4

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

COM ian. 2009

6,4

5,2

3,7

3,3

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS ian. 2009

52,6

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

COM ian. 2009

52,6

52,3

52,0

51,3

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

51,9

51,0

50,6

49,8

49,6

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2009

47,3

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

COM ian. 2009

47,3

47,8

50,1

50,9

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

47,4

47,3

47,0

47,0

47,2

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2009

5,3

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

COM ian. 2009

5,3

4,5

2,0

0,5

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS ian. 2009

6,8

5,8

3,4

2,4

2,2

2,3

COM ian. 2009

6,8

6,0

3,3

1,8

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PS ian. 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

COM ian. 2009

3,9

3,6

2,7

1,5

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PS ian. 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

COM ian. 2009

3,9

3,6

2,7

1,7

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS ian. 2009

35,1

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

COM ian. 2009

35,1

32,8

34,5

36,1

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în calcul îndeosebi previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații furnizate de Finlanda.

(3)  După depunerea programului nu a fost trimis niciun addendum către serviciile Comisiei.

(4)  Împreună cu măsurile anunțate la 30 ianuarie 2009, volumul total al pachetului de stimulare se ridică la 1,7 % din PIB. Conform previziunilor fiscale ale guvernului, cuprinse în propunerea privind pachetul de stimulare și în bugetul suplimentar aferent acestuia din 30 ianuarie 2009, finanțele publice se vor diminua și vor afișa un deficit de 0,4 % din PIB în 2009. Această cifră ține seama de impactul măsurilor de stimulare.

(5)  În speță, programul prezintă o defalcare oarecum diferită a elementelor care compun cheltuielile, care nu corespund direct datelor standard din tabelul 2. De asemenea, datele obligatorii privind „măsurile unice și ale măsuri temporare” nu apar explicit în tabele. Ipotezele externe pentru ultimii ani nu sunt furnizate. Datele opționale privind „activele financiare lichide” menționate în codul de conduită, anexa 2 tabelul 4 punctul 6, nu figurează pentru 2007-2011 în programul de stabilitate.

(6)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,8 %, 2,6 %, 2,0 % și, respectiv, 1,9 % în perioada 2007-2010.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Nu există măsuri unice sau alte măsuri temporare în niciun an în perioada analizată, conform celui mai recent program. Totuși, conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie, există o măsură unică de 0,2 % din PIB în 2010, conducând la creșterea deficitului, care rezultă dintr-o pierdere temporară de venit din TVA din cauza schimbărilor principiilor colectării impozitelor.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/6

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2008-2013

(2009/C 68/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Irlandei (2) pentru perioada 2008-2013. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Irlandei (2) pentru perioada 2008-2013.

| (2) | După mai bine de un deceniu de puternică creștere economică, impulsionată din ce în ce mai mult de cererea internă, Irlanda trece în prezent printr-o perioadă de gravă recesiune. Această scădere a activității economice a fost cauzată de corecția semnificativă a pieței imobiliare și s-a extins de atunci la numeroase alte sectoare ale economiei, fiind agravată de criza financiară mondială și de recesiunea suferită de principalii parteneri comerciali ai Irlandei.
  Aceste evoluții au dus, de asemenea, la o gravă deteriorare a finanțelor publice (ușorul excedent bugetar din 2007 transformându-se într-un deficit de 6,3 % din PIB în 2008). În această situație, autoritățile au adoptat măsuri de consolidare în diferite etape începând cu mijlocul anului 2008. În acest context, au fost luate, de asemenea, măsuri de consolidare a puterii de cumpărare și de sprijinire a unei ajustări organizate pe piața imobiliară în cadrul unei strategii mai cuprinzătoare de consolidare fiscală, în paralel cu orientarea investițiilor publice spre proiecte-cheie. Provocarea majoră pentru anii următori este implementarea unei strategii de consolidare fiscală credibilă și sustenabilă, în vederea restabilirii încrederii la nivelul pieței, redirecționând în același timp resursele dinspre construcții înspre sectoare mai productive și redresând nivelul de competitivitate prin intermediul unor măsuri de stimulare a creșterii productivității și al unor politici salariale adecvate. Fragilitatea continuă a sectorului financiar ar putea constitui un obstacol în calea procesului de ajustare pe termen scurt și ar putea exercita o presiune și mai mare asupra finanțelor publice. În vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a acestora, reformarea sistemului de pensii este o altă provocare majoră. |
| --- | --- |

(2)

După mai bine de un deceniu de puternică creștere economică, impulsionată din ce în ce mai mult de cererea internă, Irlanda trece în prezent printr-o perioadă de gravă recesiune. Această scădere a activității economice a fost cauzată de corecția semnificativă a pieței imobiliare și s-a extins de atunci la numeroase alte sectoare ale economiei, fiind agravată de criza financiară mondială și de recesiunea suferită de principalii parteneri comerciali ai Irlandei.

Aceste evoluții au dus, de asemenea, la o gravă deteriorare a finanțelor publice (ușorul excedent bugetar din 2007 transformându-se într-un deficit de 6,3 % din PIB în 2008). În această situație, autoritățile au adoptat măsuri de consolidare în diferite etape începând cu mijlocul anului 2008. În acest context, au fost luate, de asemenea, măsuri de consolidare a puterii de cumpărare și de sprijinire a unei ajustări organizate pe piața imobiliară în cadrul unei strategii mai cuprinzătoare de consolidare fiscală, în paralel cu orientarea investițiilor publice spre proiecte-cheie. Provocarea majoră pentru anii următori este implementarea unei strategii de consolidare fiscală credibilă și sustenabilă, în vederea restabilirii încrederii la nivelul pieței, redirecționând în același timp resursele dinspre construcții înspre sectoare mai productive și redresând nivelul de competitivitate prin intermediul unor măsuri de stimulare a creșterii productivității și al unor politici salariale adecvate. Fragilitatea continuă a sectorului financiar ar putea constitui un obstacol în calea procesului de ajustare pe termen scurt și ar putea exercita o presiune și mai mare asupra finanțelor publice. În vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a acestora, reformarea sistemului de pensii este o altă provocare majoră.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că scăderea PIB-ul real cu 1,4 % în 2008 va fi urmată de noi reduceri ale acestuia, cu 4,0 % în 2009 și cu 0,9 % în 2010, după care creșterea se va redresa până la o medie de 2,9 % în restul perioadei analizate. Atunci când sunt evaluate pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), aceste ipoteze de creștere par foarte plauzibile până în 2010. Începând cu 2011, creșterea economică preconizată pare mai degrabă optimistă. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par a fi realiste. Același lucru se aplică previziunilor în materie de deficit extern și competitivitate. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează că scăderea PIB-ul real cu 1,4 % în 2008 va fi urmată de noi reduceri ale acestuia, cu 4,0 % în 2009 și cu 0,9 % în 2010, după care creșterea se va redresa până la o medie de 2,9 % în restul perioadei analizate. Atunci când sunt evaluate pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), aceste ipoteze de creștere par foarte plauzibile până în 2010. Începând cu 2011, creșterea economică preconizată pare mai degrabă optimistă. Previziunile programului în ceea ce privește inflația par a fi realiste. Același lucru se aplică previziunilor în materie de deficit extern și competitivitate.

| (4) | Pentru anul 2008, deficitul bugetar este estimat la 6,3 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, comparativ cu obiectivul de 0,9 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de stabilitate (4). Acest rezultat simțitor mai slab decât se aștepta reflectă atât o scădere considerabilă a veniturilor din impozite, cât și o depășire a plafoanelor de cheltuieli (5). Obiectivele privind veniturile fiscale nu au fost atinse din cauza pierderii permanente a veniturilor generate de explozia pieței imobiliare și, în general, din cauza activității economice mai scăzute decât se preconizase. Deși în iulie 2008 au fost luate unele măsuri pentru a limita creșterea cheltuielilor, aceasta a fost mai ridicată decât se prevăzuse, mai ales în ceea ce privește transferurile sociale, cheltuielile cu dobânzile și investițiile publice. Transferurile sociale își îndeplinesc rolul lor de stabilizatori automați, după cum o arată cheltuielile mai ridicate legate de șomaj. |
| --- | --- |

(4)

Pentru anul 2008, deficitul bugetar este estimat la 6,3 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, comparativ cu obiectivul de 0,9 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de stabilitate (4). Acest rezultat simțitor mai slab decât se aștepta reflectă atât o scădere considerabilă a veniturilor din impozite, cât și o depășire a plafoanelor de cheltuieli (5). Obiectivele privind veniturile fiscale nu au fost atinse din cauza pierderii permanente a veniturilor generate de explozia pieței imobiliare și, în general, din cauza activității economice mai scăzute decât se preconizase. Deși în iulie 2008 au fost luate unele măsuri pentru a limita creșterea cheltuielilor, aceasta a fost mai ridicată decât se prevăzuse, mai ales în ceea ce privește transferurile sociale, cheltuielile cu dobânzile și investițiile publice. Transferurile sociale își îndeplinesc rolul lor de stabilizatori automați, după cum o arată cheltuielile mai ridicate legate de șomaj.

| (5) | Se preconizează că deficitul bugetar va crește până la 9,5 % din PIB în 2009, reflectând în principal încetinirea economică. Guvernul a operat o restrângere discreționară în valoare de circa 3 % din PIB. În același timp, unele măsuri care să sprijine economia ca răspuns la încetinirea economică, reprezentând 0,5 % din PIB. Global, aceasta reprezintă o restrângere de circa 2,5 % din PIB. Această restrângere include un pachet de măsuri pe care addendumul îl anunță, fără însă a preciza detalii, astfel încât respectivul pachet nu a fost luat în calcul în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Comisia estimează că, în 2009, va genera o economie netă de 0,8 % din PIB; ușor sub pragul de 1 % din PIB anunțat de guvern (6). În pofida acestei restrângeri, se estimează că deficitul structural (recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program) va crește cu 2 puncte procentuale din PIB, datorită scăderii veniturilor fiscale în urma corecției actuale a pieței imobiliare, a dificultății încetinirii creșterii cheltuielilor suficient de rapid, precum și a revizuirii în sensul scăderii importante a potențialului de creștere. |
| --- | --- |

(5)

Se preconizează că deficitul bugetar va crește până la 9,5 % din PIB în 2009, reflectând în principal încetinirea economică. Guvernul a operat o restrângere discreționară în valoare de circa 3 % din PIB. În același timp, unele măsuri care să sprijine economia ca răspuns la încetinirea economică, reprezentând 0,5 % din PIB. Global, aceasta reprezintă o restrângere de circa 2,5 % din PIB. Această restrângere include un pachet de măsuri pe care addendumul îl anunță, fără însă a preciza detalii, astfel încât respectivul pachet nu a fost luat în calcul în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Comisia estimează că, în 2009, va genera o economie netă de 0,8 % din PIB; ușor sub pragul de 1 % din PIB anunțat de guvern (6). În pofida acestei restrângeri, se estimează că deficitul structural (recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program) va crește cu 2 puncte procentuale din PIB, datorită scăderii veniturilor fiscale în urma corecției actuale a pieței imobiliare, a dificultății încetinirii creșterii cheltuielilor suficient de rapid, precum și a revizuirii în sensul scăderii importante a potențialului de creștere.

| (6) | Strategia bugetară pe termen mediu a guvernului constă în a reduce deficitul global sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013. Reducerea deficitului ar începe în 2010 și s-ar accelera începând din 2011. Programul nu prevede nicio informație cu privire la momentul în care ar urma să fie atins obiectivul pe termen mediu (OTM) (7). Deși se anunță un obiectiv anual de consolidare reprezentând un efort cumulat de aproximativ 7 % din PIB în termeni nominali începând din 2010, nu se stabilesc măsuri specifice. Previziunile orientative din addendum au în vedere o strategie de consolidare bazată în principal pe cheltuieli. În cursul perioadei acoperite de program, se preconizează că ponderea veniturilor va crește ușor (cu 0,75 puncte procentuale din PIB), în timp ce ponderea cheltuielilor primare ar urma să scadă semnificativ (cu aproximativ 5,25 puncte procentuale), mai ales în ceea ce privește transferurile sociale și cheltuielile guvernamentale. Cheltuielile cu dobânzile, ca parte din PIB, ar urma să se tripleze în cursul perioadei analizate, ajungând la 3,5 % din PIB. Creșterea rapidă a deficitului, scăderea PIB-ului nominal și ajustarea stoc-flux de proporții în 2008, împreună cu o consolidare voluntară a lichidităților, contribuie la dublarea ponderii datoriei între 2007 și 2009 și la depășirea valorii de referință de 60 % din PIB începând din 2010. |
| --- | --- |

(6)

Strategia bugetară pe termen mediu a guvernului constă în a reduce deficitul global sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013. Reducerea deficitului ar începe în 2010 și s-ar accelera începând din 2011. Programul nu prevede nicio informație cu privire la momentul în care ar urma să fie atins obiectivul pe termen mediu (OTM) (7). Deși se anunță un obiectiv anual de consolidare reprezentând un efort cumulat de aproximativ 7 % din PIB în termeni nominali începând din 2010, nu se stabilesc măsuri specifice. Previziunile orientative din addendum au în vedere o strategie de consolidare bazată în principal pe cheltuieli. În cursul perioadei acoperite de program, se preconizează că ponderea veniturilor va crește ușor (cu 0,75 puncte procentuale din PIB), în timp ce ponderea cheltuielilor primare ar urma să scadă semnificativ (cu aproximativ 5,25 puncte procentuale), mai ales în ceea ce privește transferurile sociale și cheltuielile guvernamentale. Cheltuielile cu dobânzile, ca parte din PIB, ar urma să se tripleze în cursul perioadei analizate, ajungând la 3,5 % din PIB. Creșterea rapidă a deficitului, scăderea PIB-ului nominal și ajustarea stoc-flux de proporții în 2008, împreună cu o consolidare voluntară a lichidităților, contribuie la dublarea ponderii datoriei între 2007 și 2009 și la depășirea valorii de referință de 60 % din PIB începând din 2010.

| (7) | Asupra rezultatelor bugetare prevăzute planează riscuri semnificative pe parcursul perioadei analizate. În primul rând, riscuri semnificative rezultă din lipsa informațiilor cu privire la strategia de consolidare planificată după 2009, în special în ceea ce privește traiectoria cheltuielilor și a veniturilor, mai ales dată fiind importanța acordată limitării cheltuielilor (8). În al doilea rând, previziunile privind creșterea din scenariul economic ar putea fi optimiste, mai ales în ceea ce privește ultimii ani din perioada analizată. Având în vedere aceste riscuri legate de obiectivele de deficit, evoluția ponderea datoriei ar putea fi, de asemenea, mai nefavorabilă decât s-a prevăzut în program. În plus, există riscuri specifice legate de datoriile contingente care ar putea rezulta în urma crizei financiare: injecții suplimentare de capital pentru bănci (datorie), recurgerea la garanțiile bancare ale guvernului (deficit și datorie, dacă garanțiile sunt executate). |
| --- | --- |

(7)

Asupra rezultatelor bugetare prevăzute planează riscuri semnificative pe parcursul perioadei analizate. În primul rând, riscuri semnificative rezultă din lipsa informațiilor cu privire la strategia de consolidare planificată după 2009, în special în ceea ce privește traiectoria cheltuielilor și a veniturilor, mai ales dată fiind importanța acordată limitării cheltuielilor (8). În al doilea rând, previziunile privind creșterea din scenariul economic ar putea fi optimiste, mai ales în ceea ce privește ultimii ani din perioada analizată. Având în vedere aceste riscuri legate de obiectivele de deficit, evoluția ponderea datoriei ar putea fi, de asemenea, mai nefavorabilă decât s-a prevăzut în program. În plus, există riscuri specifice legate de datoriile contingente care ar putea rezulta în urma crizei financiare: injecții suplimentare de capital pentru bănci (datorie), recurgerea la garanțiile bancare ale guvernului (deficit și datorie, dacă garanțiile sunt executate).

| (8) | În Irlanda, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, fiind influențat în mare măsură de o creștere preconizată, relativ accentuată, a cheltuielilor din sectorul pensiilor, în deceniile următoare. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care s-a înrăutățit considerabil comparativ cu poziția inițială din programul precedent, sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității fiscale. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, decalajul privind sustenabilitatea ar crește în mod semnificativ. Deși s-au acumulat active în fondul național de rezervă pentru pensii, în vederea prefinanțării unei părți din cheltuielile viitoare legate de pensii, se preconizează că datoria brută va depăși valoarea de referință din tratat în cadrul perioadei acoperite de program. Reducerea pe termen mediu a importantului deficit primar, după cum se prevede în program, și implementarea unor măsuri de reformă care să limiteze creșterea considerabilă a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor ridicate care amenință sustenabilitatea finanțelor publice. Riscurile menționate mai sus, provenind din măsurile de stabilizare a sectorului financiar aplicate de Irlanda ar putea avea un efect negativ asupra sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, în principal prin efectul lor asupra datoriei publice, în cazul în care costurile aferente sprijinului guvernamental nu sunt recuperate integral în viitor. |
| --- | --- |

(8)

În Irlanda, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, fiind influențat în mare măsură de o creștere preconizată, relativ accentuată, a cheltuielilor din sectorul pensiilor, în deceniile următoare. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, care s-a înrăutățit considerabil comparativ cu poziția inițială din programul precedent, sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra sustenabilității fiscale. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, decalajul privind sustenabilitatea ar crește în mod semnificativ. Deși s-au acumulat active în fondul național de rezervă pentru pensii, în vederea prefinanțării unei părți din cheltuielile viitoare legate de pensii, se preconizează că datoria brută va depăși valoarea de referință din tratat în cadrul perioadei acoperite de program. Reducerea pe termen mediu a importantului deficit primar, după cum se prevede în program, și implementarea unor măsuri de reformă care să limiteze creșterea considerabilă a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor ridicate care amenință sustenabilitatea finanțelor publice. Riscurile menționate mai sus, provenind din măsurile de stabilizare a sectorului financiar aplicate de Irlanda ar putea avea un efect negativ asupra sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, în principal prin efectul lor asupra datoriei publice, în cazul în care costurile aferente sprijinului guvernamental nu sunt recuperate integral în viitor.

| (9) | Cadrul bugetar pe termen mediu al Irlandei prezintă unele puncte slabe: în speță, obiectivele bugetare pentru anii următori perioadei acoperite de buget, în special cheltuielile prevăzute, ar putea fi modificate în bugetele ulterioare. Din această cauză, așa cum o arată experiența dobândită recent, factorii de decizie mențin mai greu o politică fiscală prudentă în prezența unor venituri (în mod repetat) neprevăzute. În plus, acest fapt ar putea limita capacitatea acestora de a se angaja în mod credibil într-o strategie de consolidare în perioade dificile. Chiar dacă aceste chestiuni nu sunt abordate direct în program, guvernul a înființat o comisie privind impozitarea și un grup special de examinare a cheltuielilor și efectivelor din sectorul public (Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers), care vor prezenta recomandări pentru îmbunătățirea sistemului fiscal și, respectiv, a programelor de cheltuieli publice. Aceste grupuri trebuie să-și prezinte rapoartele în cursul anului 2009, iar autoritățile naționale au indicat faptul că recomandările vor fi luate în considerare în procesul de luare a deciziilor privind bugetul pentru 2010 și bugetele ulterioare. |
| --- | --- |

(9)

Cadrul bugetar pe termen mediu al Irlandei prezintă unele puncte slabe: în speță, obiectivele bugetare pentru anii următori perioadei acoperite de buget, în special cheltuielile prevăzute, ar putea fi modificate în bugetele ulterioare. Din această cauză, așa cum o arată experiența dobândită recent, factorii de decizie mențin mai greu o politică fiscală prudentă în prezența unor venituri (în mod repetat) neprevăzute. În plus, acest fapt ar putea limita capacitatea acestora de a se angaja în mod credibil într-o strategie de consolidare în perioade dificile. Chiar dacă aceste chestiuni nu sunt abordate direct în program, guvernul a înființat o comisie privind impozitarea și un grup special de examinare a cheltuielilor și efectivelor din sectorul public (Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers), care vor prezenta recomandări pentru îmbunătățirea sistemului fiscal și, respectiv, a programelor de cheltuieli publice. Aceste grupuri trebuie să-și prezinte rapoartele în cursul anului 2009, iar autoritățile naționale au indicat faptul că recomandările vor fi luate în considerare în procesul de luare a deciziilor privind bugetul pentru 2010 și bugetele ulterioare.

| (10) | Irlanda a adoptat o serie de măsuri pentru a garanta stabilitatea sectorului financiar. Plafonul legal pentru schema de garantare a depozitelor a fost ridicat la 100 000 EUR per deponent. Au fost instituite garanții pentru băncile acoperite în valoare de aproximativ 400 miliarde EUR. În decembrie a fost anunțat un program de recapitalizare de 10 miliarde EUR (5 % din PIB) pentru trei bănci majore, care urmează să fie finanțat, cel puțin în parte, de fondul național de rezervă pentru pensii. Însă una dintre băncile vizate a fost ulterior naționalizată. Injecțiile de capital (7 miliarde EUR anunțate la 11 februarie pentru celelalte două bănci) vor fi finanțate prin fondul național de rezervă pentru pensii și prin viitoarele contribuții la acesta. |
| --- | --- |

(10)

Irlanda a adoptat o serie de măsuri pentru a garanta stabilitatea sectorului financiar. Plafonul legal pentru schema de garantare a depozitelor a fost ridicat la 100 000 EUR per deponent. Au fost instituite garanții pentru băncile acoperite în valoare de aproximativ 400 miliarde EUR. În decembrie a fost anunțat un program de recapitalizare de 10 miliarde EUR (5 % din PIB) pentru trei bănci majore, care urmează să fie finanțat, cel puțin în parte, de fondul național de rezervă pentru pensii. Însă una dintre băncile vizate a fost ulterior naționalizată. Injecțiile de capital (7 miliarde EUR anunțate la 11 februarie pentru celelalte două bănci) vor fi finanțate prin fondul național de rezervă pentru pensii și prin viitoarele contribuții la acesta.

| (11) | În 2009, politica fiscală consolidează la nivel global bugetul, ceea ce este oportun și în conformitate cu Planul european de redresare economică convenit în decembrie 2008 de către Consiliul European, în condițiile unui deficit ridicat și ale unei datorii care crește simțitor. În plus, în conformitate cu PERE, Irlanda a adoptat o serie de măsuri de sprijinire a activității economice și de stimulare a reformelor structurale. Acest pachet reprezintă un răspuns adecvat la situația macrobugetară. Măsurile luate de autoritățile irlandeze se concentrează asupra sprijinirii puterii de cumpărare a gospodăriilor și asupra investițiilor și sunt prompte și specifice. Au fost luate măsuri specifice pentru a sprijini procesul de ajustare de pe piața imobiliară, unde a început actuala încetinire economică, în timp ce alte măsuri, printre care un pachet social, vizează în special grupurile cele mai vulnerabile, care riscă să fie cel mai afectate de criză. Măsurile sunt mai degrabă permanente decât temporare, însă acest lucru trebuie privit din perspectiva faptului că strategia bugetară globală vizează reducerea deficitului. Mai mult, redresarea ar urma să fie stimulată prin măsuri structurale, cum ar fi continuarea investițiilor publice considerabile din cadrul planului național multianual de dezvoltare al Irlandei (aproximativ 4,5 % din PIB pe an în perioada analizată) și avantajele fiscale pentru activitățile de cercetare și dezvoltare și pentru întreprinderile mici nou-înființate. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

În 2009, politica fiscală consolidează la nivel global bugetul, ceea ce este oportun și în conformitate cu Planul european de redresare economică convenit în decembrie 2008 de către Consiliul European, în condițiile unui deficit ridicat și ale unei datorii care crește simțitor. În plus, în conformitate cu PERE, Irlanda a adoptat o serie de măsuri de sprijinire a activității economice și de stimulare a reformelor structurale. Acest pachet reprezintă un răspuns adecvat la situația macrobugetară. Măsurile luate de autoritățile irlandeze se concentrează asupra sprijinirii puterii de cumpărare a gospodăriilor și asupra investițiilor și sunt prompte și specifice. Au fost luate măsuri specifice pentru a sprijini procesul de ajustare de pe piața imobiliară, unde a început actuala încetinire economică, în timp ce alte măsuri, printre care un pachet social, vizează în special grupurile cele mai vulnerabile, care riscă să fie cel mai afectate de criză. Măsurile sunt mai degrabă permanente decât temporare, însă acest lucru trebuie privit din perspectiva faptului că strategia bugetară globală vizează reducerea deficitului. Mai mult, redresarea ar urma să fie stimulată prin măsuri structurale, cum ar fi continuarea investițiilor publice considerabile din cadrul planului național multianual de dezvoltare al Irlandei (aproximativ 4,5 % din PIB pe an în perioada analizată) și avantajele fiscale pentru activitățile de cercetare și dezvoltare și pentru întreprinderile mici nou-înființate. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere și ocuparea forței de muncă.

| (12) | După o altă deteriorare anticipată pentru 2009, se preconizează că deficitul va scădea treptat. Reducerea deficitului global sub 3 % din PIB până în 2013, prevăzută în program, va necesita totuși abordarea riscurilor semnificative sus-menționate care amenință obiectivele bugetare, precum și pregătirea în vederea adoptării de măsuri suplimentare, dacă este necesar. Planurile de consolidare fiscală trebuie susținute de măsuri. |
| --- | --- |

(12)

După o altă deteriorare anticipată pentru 2009, se preconizează că deficitul va scădea treptat. Reducerea deficitului global sub 3 % din PIB până în 2013, prevăzută în program, va necesita totuși abordarea riscurilor semnificative sus-menționate care amenință obiectivele bugetare, precum și pregătirea în vederea adoptării de măsuri suplimentare, dacă este necesar. Planurile de consolidare fiscală trebuie susținute de măsuri.

| (13) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de omisiuni în privința datelor obligatorii și a celor opționale (9). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de omisiuni în privința datelor obligatorii și a celor opționale (9).

Concluzia generală este că, în urma unei deteriorări considerabile în 2008, deficitul public va continua să se accentueze în 2009, ajungând la 9,5 % din PIB. Măsurile de consolidare și măsurile de sprijinire a economiei pot fi considerate oportune și adecvate în condițiile unui deficit ridicat și ale unei datorii care crește simțitor și sunt conforme cu Planul european de redresare economică. După deteriorarea bugetară din 2009, programul preconizează o reducere a deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, în timp ce datoria ar urma să depășească valoarea de referință de 60 % din PIB începând cu 2010. Această situație ar urma să se înscrie în contextul unei redresări rapide a activității economice după 2010. Rezultatele bugetare sunt supuse unor riscuri pe parcursul perioadei analizate, din cauza (i) lipsei de informații privind măsurile de consolidare după 2009; și (ii) a previziunilor macroeconomice optimiste, mai ales pentru ultimii ani ai perioadei analizate. Alte riscuri sunt legate de măsurile luate pentru a sprijini sectorul financiar. Este necesară redresarea nivelului de competitivitate prin intermediul unor măsuri de stimulare a creșterii productivității și al unor politici salariale adecvate. Reducerea deficitului global sub 3 % din PIB până în 2013, prevăzută în program, va necesita abordarea riscurilor semnificative care amenință obiectivele bugetare, precum și pregătirea în vederea adoptării de măsuri suplimentare, dacă este necesar. De asemenea, în vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, planurile de consolidare fiscală ar trebui sprijinite de măsuri.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Irlanda este invitată:

| (i) | să limiteze creșterea deficitului în 2009 și să definească și să implementeze în mod riguros eforturi anuale în cadrul unui program de consolidare fiscală considerabil și cuprinzător pentru 2010 și dincolo de această dată; |
| --- | --- |

(i)

să limiteze creșterea deficitului în 2009 și să definească și să implementeze în mod riguros eforturi anuale în cadrul unui program de consolidare fiscală considerabil și cuprinzător pentru 2010 și dincolo de această dată;

| (ii) | în vederea limitării riscurilor aferente ajustării, să întărească caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu și să supravegheze îndeaproape respectarea obiectivelor bugetare pe parcursul întregului an; |
| --- | --- |

(ii)

în vederea limitării riscurilor aferente ajustării, să întărească caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu și să supravegheze îndeaproape respectarea obiectivelor bugetare pe parcursul întregului an;

| (iii) | având în vedere creșterea semnificativă prevăzută a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, precum și creșterea datoriei, deși de la un nivel scăzut, în perioada analizată, să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de noi măsuri de reformă a sistemului de pensii, în paralel cu continuarea consolidării fiscale. |
| --- | --- |

(iii)

având în vedere creșterea semnificativă prevăzută a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației, precum și creșterea datoriei, deși de la un nivel scăzut, în perioada analizată, să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de noi măsuri de reformă a sistemului de pensii, în paralel cu continuarea consolidării fiscale.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS ian. 2009 | 6,0 | – 1,4 | – 4,0 | – 0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 |
| COM ian. 2009 | 6,0 | – 2,0 | – 5,0 | 0,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS ian. 2009 | 2,8 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| COM ian. 2009 | 2,9 | 3,1 | 0,7 | 1,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Output gap (10)

  (% din PIB potențial) | PS ian. 2009 | 4,4 | 0,5 | – 3,5 | – 4,1 | – 3,4 | – 1,6 | – 0,5 |
| COM ian. 2009 (12) | 4,4 | 0,1 | – 4,5 | – 4,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | – 5,4 | – 6,3 | – 4,2 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,8 |
| COM ian. 2009 | – 5,4 | – 5,7 | – 3,3 | – 3,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 35,7 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 |
| COM ian. 2009 | 35,7 | 33,7 | 33,7 | 33,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 36,6 | 36,1 | 35,8 | 35,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 35,4 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 |
| COM ian. 2009 | 35,4 | 40,0 | 44,7 | 46,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 36,1 | 37,0 | 36,9 | 36,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 (11) | 0,2 | – 6,3 | – 9,5 | – 9,0 | – 6,4 | – 4,8 | – 2,6 |
| COM ian. 2009 | 0,2 | – 6,3 | – 11,0 | – 13,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 7,3 | – 6,4 | – 3,5 | – 1,7 | 0,7 |
| COM ian. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 8,7 | – 10,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (10)

  (% din PIB) | PS ian. 2009 | – 1,5 | – 6,5 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| COM ian. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,1 | – 11,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold structural (13)

  (% din PIB) | PS ian. 2009 | – 1,7 | – 6,2 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| COM ian. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,4 | – 11,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 24,8 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 |
| COM ian. 2009 | 24,8 | 40,8 | 54,8 | 68,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS nov. 2007 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PIB real

(variație %)

PS ian. 2009

6,0

– 1,4

– 4,0

– 0,9

2,3

3,4

3,0

COM ian. 2009

6,0

– 2,0

– 5,0

0,0

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

4,8

3,0

3,5

4,1

n.a.

n.a.

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS ian. 2009

2,8

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

COM ian. 2009

2,9

3,1

0,7

1,8

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

2,8

2,4

2,0

1,8

n.a.

n.a.

n.a.

Output gap (10)

(% din PIB potențial)

PS ian. 2009

4,4

0,5

– 3,5

– 4,1

– 3,4

– 1,6

– 0,5

COM ian. 2009 (12)

4,4

0,1

– 4,5

– 4,2

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS ian. 2009

– 5,4

– 6,3

– 4,2

– 3,5

– 3,4

– 3,0

– 2,8

COM ian. 2009

– 5,4

– 5,7

– 3,3

– 3,2

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

n.a.

n.a.

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS ian. 2009

35,7

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

COM ian. 2009

35,7

33,7

33,7

33,9

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

36,6

36,1

35,8

35,4

n.a.

n.a.

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2009

35,4

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

COM ian. 2009

35,4

40,0

44,7

46,9

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

36,1

37,0

36,9

36,5

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2009 (11)

0,2

– 6,3

– 9,5

– 9,0

– 6,4

– 4,8

– 2,6

COM ian. 2009

0,2

– 6,3

– 11,0

– 13,0

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

n.a.

n.a.

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS ian. 2009

1,2

– 5,2

– 7,3

– 6,4

– 3,5

– 1,7

0,7

COM ian. 2009

1,2

– 5,2

– 8,7

– 10,3

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

1,4

0,0

– 0,1

0,0

n.a.

n.a.

n.a.

Sold ajustat ciclic (10)

(% din PIB)

PS ian. 2009

– 1,5

– 6,5

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

COM ian. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,1

– 11,3

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

n.a.

n.a.

n.a.

Sold structural (13)

(% din PIB)

PS ian. 2009

– 1,7

– 6,2

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

COM ian. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,4

– 11,3

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

n.a.

n.a.

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS ian. 2009

24,8

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

COM ian. 2009

24,8

40,8

54,8

68,2

n.a.

n.a.

n.a.

PS nov. 2007

25,1

25,9

27,6

28,7

n.a.

n.a.

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Inclusiv addendumul prezentat la 9 ianuarie 2009.

(3)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(4)  Addendumul estimează un deficit de 6,3 % din PIB pentru anul 2008. Având în vedere depășirea declarată a valorii de referință prevăzute în tratat, Comisia a întocmit la 18 februarie 2009 un raport în temeiul articolului 104 alineatul (3) din tratat.

(5)  Cheltuielile mai ridicate decât se preconizase se explică (i) prin transferurile sociale mai ridicate decât se prevăzuse; (ii) prin cheltuieli cu dobânzile mai ridicate; și (iii) prin investiții neprevăzute în buget, inclusiv achiziția podului cu taxă Westlink la un preț echivalent cu 0,3 % din PIB.

(6)  La începutul lunii februarie, guvernul a precizat în ce constă pachetul, și anume într-o reținere din salariile angajaților din sectorul public pentru pensii (estimată provizoriu la 0,5 % din PIB pe baza unui an întreg, ținând seama de deductibilitatea fiscală a reținerii), în reduceri suplimentare ale investițiilor publice (0,2 % din PIB) și în alte măsuri de economisire de mai mică amploare (care adaugă până la 0,2 % din PIB pe baza unui an întreg).

(7)  Programul conține pentru prima dată o cuantificare a OTM, care reprezintă un sold structural (adică un sold bugetar ajustat ciclic, exceptând măsurile unice sau alte măsuri temporare), de aproximativ – 0,5 % la 0 % din PIB, față de precizarea anterioară a unei poziții „apropiate de echilibru”.

(8)  Autoritățile naționale au anunțat că bugetele ulterioare vor prevedea adoptarea de decizii cu privire la repartizarea efortului de consolidare între cheltuieli și venituri.

(9)  În speță, în ceea ce privește datele obligatorii, lipsesc doar cursul de schimb nominal efectiv, creșterea PIB-ului UE și creșterea anumitor piețe străine. În ceea ce privește datele opționale, omisiunile se referă la soldurile sectoriale și la cheltuielile administrației publice pe funcții.

(10)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(11)  Obiectivul pentru soldul bugetului general cuprinde măsurile anuale de consolidare suplimentare care nu au fost încă precizate de 2,25 % din PIB în 2010, 2 % în 2011, 1,75 % în 2012 și 1,5 % în 2013.

(12)  Măsurile de consolidare suplimentare pentru 2009 (1 % din PIB) sunt în curs de elaborare. Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 4,0 %, 2,2 %, – 0,4 % și – 0,4 % respectiv, în perioada 2007-2010.

(13)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,3 % din PIB în 2008 (ducând la creșterea deficitului) în conformitate cu cel mai recent program și 0,3 % în 2009 (ducând la reducerea deficitului) în conformitate cu previziunile intermediare din ianuarie ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/12

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 68/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2008-2011.

| (2) | După o perioadă de creștere ridicată și continuă care a debutat la sfârșitul anilor 1990, bazată în mare parte pe cererea internă, PIB-ul real al Letoniei a înregistrat creșteri procentuale de ordinul zecilor în perioada 2005-2007, cu mult peste potențialul său. Creșterea a fost generată în primul rând de o expansiune semnificativă a creditului care a stimulat consumul privat și investițiile imobiliare, dar această tendință a fost întreruptă înainte de mijlocul anului 2007, când prețurile imobiliare supraevaluate nu au mai putut fi menținute. În acești ani, cererea internă ridicată a dus la supraîncălzire, iar structura economiei și-a mutat centrul de greutate din sectorul bunurilor comercializabile în sectorul bunurilor necomercializabile, subminând astfel sustenabilitatea externă a economiei. Criza financiară mondială a amplificat șocul inversării tendinței de creștere de pe piața creditului și de pe piața imobiliară, înăsprind și mai mult accesul la credit și condițiile de acordare a acestuia, ceea ce a dus la accentuarea declinului pronunțat al cererii interne în cursul anului 2008. În contextul ancorării cursului de schimb, condițiile monetare și de credit s-au înăsprit în 2008, pe fondul percepțiilor acute în ceea ce privește riscul de țară și al aprecierii permanente a cursului de schimb real efectiv. Deteriorarea concomitentă a piețelor de export a lovit sectorul relativ mic al bunurilor comercializabile, deja slăbit de creșterile foarte mari ale costurilor interne din anii anteriori. Reflectând declinul economic rapid, veniturile la buget s-au deteriorat brusc în 2008, având asupra soldului bugetului un impact estimat la 4 puncte procentuale din PIB. Având în vedere că încrederea pieței în piețele emergente a scăzut vertiginos, nevoile de finanțare au determinat guvernul să se orienteze spre finanțare instituțională internațională. Cu condiția implementării unui program de politică stabilit de comun acord, Letonia a primit asistență financiară internațională substanțială din partea UE, FMI și a altor creditori (în total 7,5 miliarde EUR până în primul trimestru din 2011) (2). Conform angajamentelor asumate în fața instituțiilor care i-au acordat asistență financiară, politica bugetară a Letoniei este orientată spre sprijinirea ajustărilor necesare ca urmare a profundelor sale dezechilibre. |
| --- | --- |

(2)

După o perioadă de creștere ridicată și continuă care a debutat la sfârșitul anilor 1990, bazată în mare parte pe cererea internă, PIB-ul real al Letoniei a înregistrat creșteri procentuale de ordinul zecilor în perioada 2005-2007, cu mult peste potențialul său. Creșterea a fost generată în primul rând de o expansiune semnificativă a creditului care a stimulat consumul privat și investițiile imobiliare, dar această tendință a fost întreruptă înainte de mijlocul anului 2007, când prețurile imobiliare supraevaluate nu au mai putut fi menținute. În acești ani, cererea internă ridicată a dus la supraîncălzire, iar structura economiei și-a mutat centrul de greutate din sectorul bunurilor comercializabile în sectorul bunurilor necomercializabile, subminând astfel sustenabilitatea externă a economiei. Criza financiară mondială a amplificat șocul inversării tendinței de creștere de pe piața creditului și de pe piața imobiliară, înăsprind și mai mult accesul la credit și condițiile de acordare a acestuia, ceea ce a dus la accentuarea declinului pronunțat al cererii interne în cursul anului 2008. În contextul ancorării cursului de schimb, condițiile monetare și de credit s-au înăsprit în 2008, pe fondul percepțiilor acute în ceea ce privește riscul de țară și al aprecierii permanente a cursului de schimb real efectiv. Deteriorarea concomitentă a piețelor de export a lovit sectorul relativ mic al bunurilor comercializabile, deja slăbit de creșterile foarte mari ale costurilor interne din anii anteriori. Reflectând declinul economic rapid, veniturile la buget s-au deteriorat brusc în 2008, având asupra soldului bugetului un impact estimat la 4 puncte procentuale din PIB. Având în vedere că încrederea pieței în piețele emergente a scăzut vertiginos, nevoile de finanțare au determinat guvernul să se orienteze spre finanțare instituțională internațională. Cu condiția implementării unui program de politică stabilit de comun acord, Letonia a primit asistență financiară internațională substanțială din partea UE, FMI și a altor creditori (în total 7,5 miliarde EUR până în primul trimestru din 2011) (2). Conform angajamentelor asumate în fața instituțiilor care i-au acordat asistență financiară, politica bugetară a Letoniei este orientată spre sprijinirea ajustărilor necesare ca urmare a profundelor sale dezechilibre.

| (3) | Scenariul macroeconomic de la baza programului prevede că PIB-ul real, după o cădere estimată la 2 % în 2008, se va contracta cu 5 % în 2009 și cu încă 3 % în 2010, înainte de a înregistra o foarte slabă creștere de 1,5 % în 2011. Scenariul macroeconomic, evaluat pe baza informațiilor disponibile în momentul de față (3), este bazat pe ipoteze de creștere favorabile în 2009, în timp ce scenariul cererii și producției pentru anii următori este plauzibil. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste. Previziunile în materie de finanțare externă netă ale programului sunt ușor precaute, dar par a fi compatibile cu cele referitoare la cerere și producție. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic de la baza programului prevede că PIB-ul real, după o cădere estimată la 2 % în 2008, se va contracta cu 5 % în 2009 și cu încă 3 % în 2010, înainte de a înregistra o foarte slabă creștere de 1,5 % în 2011. Scenariul macroeconomic, evaluat pe baza informațiilor disponibile în momentul de față (3), este bazat pe ipoteze de creștere favorabile în 2009, în timp ce scenariul cererii și producției pentru anii următori este plauzibil. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste. Previziunile în materie de finanțare externă netă ale programului sunt ușor precaute, dar par a fi compatibile cu cele referitoare la cerere și producție.

| (4) | Pentru 2008, deficitul public este estimat la 3,5 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, în comparație cu obiectivul unui excedent de 0,7 % din PIB, stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență (4). Acest rezultat simțitor mai slab decât se aștepta reflectă o scădere considerabilă a veniturilor din impozite. Plata impozitelor de către societăți și persoane fizice a scăzut spre sfârșitul anului ca urmare a problemelor grave de lichiditate din economie. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, deficitul public este estimat la 3,5 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, în comparație cu obiectivul unui excedent de 0,7 % din PIB, stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență (4). Acest rezultat simțitor mai slab decât se aștepta reflectă o scădere considerabilă a veniturilor din impozite. Plata impozitelor de către societăți și persoane fizice a scăzut spre sfârșitul anului ca urmare a problemelor grave de lichiditate din economie.

| (5) | La 12 decembrie 2008, parlamentul leton a adoptat un buget rectificativ pentru anul 2009 care era conform condițiilor impuse de UE pentru sprijinirea balanței de plăți și cu cerințele celorlalți creditori internaționali. Acest buget a cuprins măsuri de consolidare modificate estimate la nivelul a 7 % din PIB. Totuși, dat fiind faptul că bugetul inițial era expansionist, consolidarea fiscală globală pentru 2009 este mai puțin amplă. Efortul de consolidare în 2009 nu se reflectă în soldul structural datorită unor variații importante ale veniturilor volatile. Principalele măsuri prevăd o creștere a ratei de TVA și a accizelor și o reducere semnificativă a cheltuielilor totale, în special a salariilor din sectorul public, raportat la bugetul inițial pentru 2009, adoptat la 14 noiembrie 2008. Acestea vor fi urmate până la sfârșitul lunii martie 2009 de un buget suplimentar detaliat și de acțiuni de revizuire a bugetelor la nivelul administrațiilor publice locale, pentru a atinge obiectivul de deficit bugetar stabilit pentru anul 2009. Stabilizatorii automați au în general un efect limitat asupra Letoniei, dar recesiunea actuală afectează în mod particular veniturile din impozite. |
| --- | --- |

(5)

La 12 decembrie 2008, parlamentul leton a adoptat un buget rectificativ pentru anul 2009 care era conform condițiilor impuse de UE pentru sprijinirea balanței de plăți și cu cerințele celorlalți creditori internaționali. Acest buget a cuprins măsuri de consolidare modificate estimate la nivelul a 7 % din PIB. Totuși, dat fiind faptul că bugetul inițial era expansionist, consolidarea fiscală globală pentru 2009 este mai puțin amplă. Efortul de consolidare în 2009 nu se reflectă în soldul structural datorită unor variații importante ale veniturilor volatile. Principalele măsuri prevăd o creștere a ratei de TVA și a accizelor și o reducere semnificativă a cheltuielilor totale, în special a salariilor din sectorul public, raportat la bugetul inițial pentru 2009, adoptat la 14 noiembrie 2008. Acestea vor fi urmate până la sfârșitul lunii martie 2009 de un buget suplimentar detaliat și de acțiuni de revizuire a bugetelor la nivelul administrațiilor publice locale, pentru a atinge obiectivul de deficit bugetar stabilit pentru anul 2009. Stabilizatorii automați au în general un efect limitat asupra Letoniei, dar recesiunea actuală afectează în mod particular veniturile din impozite.

| (6) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu prezentate în program este reducerea în 2011 a deficitului bugetar la un nivel situat sub valoarea de referință de 3 % din PIB, stabilită prin Tratatul de la Maastricht, pentru o tranziție reușită la moneda euro. Ultima actualizare a programului nu are în vedere realizarea obiectivului pe termen mediu (OTM), stabilit la un deficit structural de 1 % din PIB, în timpul perioadei acoperite de program. Se prevede o scădere a deficitului global de la 5,3 % din PIB în 2009 la 4,9 % din PIB în 2010 și 2,9 % din PIB în 2011. Această consolidare trebuie obținută printr-o creștere a veniturilor de la 32.5 % din PIB în 2009 la 37,7 % din PIB în 2011, creștere susținută de o creștere semnificativă în 2011 a veniturilor din impozite indirecte raportat la PIB și o creștere puternică a ponderii altor venituri în 2010 și 2011. În același timp, se prevede o creștere a nivelului cheltuielilor raportat la PIB, dar într-o măsură mai mică, de la 37,7 % din PIB în 2009 la 39,9 % din PIB în 2010 și 40,7 % din PIB în 2011. Datoria publică brută se situa în jurul valorii de 19,4 % din PIB în 2008, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, având însă o tendință crescătoare. Previziunile pentru 2009-2010 privind datoria pornesc de la ipoteza utilizării în totalitate a asistenței financiare internaționale, conform calendarului prevăzut de părțile interesate. |
| --- | --- |

(6)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu prezentate în program este reducerea în 2011 a deficitului bugetar la un nivel situat sub valoarea de referință de 3 % din PIB, stabilită prin Tratatul de la Maastricht, pentru o tranziție reușită la moneda euro. Ultima actualizare a programului nu are în vedere realizarea obiectivului pe termen mediu (OTM), stabilit la un deficit structural de 1 % din PIB, în timpul perioadei acoperite de program. Se prevede o scădere a deficitului global de la 5,3 % din PIB în 2009 la 4,9 % din PIB în 2010 și 2,9 % din PIB în 2011. Această consolidare trebuie obținută printr-o creștere a veniturilor de la 32.5 % din PIB în 2009 la 37,7 % din PIB în 2011, creștere susținută de o creștere semnificativă în 2011 a veniturilor din impozite indirecte raportat la PIB și o creștere puternică a ponderii altor venituri în 2010 și 2011. În același timp, se prevede o creștere a nivelului cheltuielilor raportat la PIB, dar într-o măsură mai mică, de la 37,7 % din PIB în 2009 la 39,9 % din PIB în 2010 și 40,7 % din PIB în 2011. Datoria publică brută se situa în jurul valorii de 19,4 % din PIB în 2008, cu mult sub valoarea de referință de 60 % din PIB, având însă o tendință crescătoare. Previziunile pentru 2009-2010 privind datoria pornesc de la ipoteza utilizării în totalitate a asistenței financiare internaționale, conform calendarului prevăzut de părțile interesate.

| (7) | Asupra rezultatelor bugetare prevăzute planează riscuri semnificative de-a lungul întregii perioade acoperite de program: pentru anul 2009 riscul principal îl reprezintă faptul că PIB-ul ar putea fi mai scăzut decât cel prevăzut în program. Bugetul rectificativ va fi detaliat în propuneri care trebuie prezentate parlamentului până la sfârșitul lunii martie. Pentru anii 2010 și 2011 consolidarea fiscală prevăzută nu este susținută de măsuri detaliate. În plus, pe parcursul perioadei acoperite de program se pot dovedi necesare operațiuni de stabilizare a sectorului financiar, lucru care ar avea un impact semnificativ asupra finanțelor publice. |
| --- | --- |

(7)

Asupra rezultatelor bugetare prevăzute planează riscuri semnificative de-a lungul întregii perioade acoperite de program: pentru anul 2009 riscul principal îl reprezintă faptul că PIB-ul ar putea fi mai scăzut decât cel prevăzut în program. Bugetul rectificativ va fi detaliat în propuneri care trebuie prezentate parlamentului până la sfârșitul lunii martie. Pentru anii 2010 și 2011 consolidarea fiscală prevăzută nu este susținută de măsuri detaliate. În plus, pe parcursul perioadei acoperite de program se pot dovedi necesare operațiuni de stabilizare a sectorului financiar, lucru care ar avea un impact semnificativ asupra finanțelor publice.

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mic decât media UE datorită reformei deja aplicate a sistemului de pensii. Cu toate acestea, poziția bugetară pe 2008, conform estimărilor din program, s-a înrăutățit în mod considerabil comparativ cu poziția de plecare din programul precedent și sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deviației sustenabilității. Reducerea pe termen mediu a deficitului primar, conform previziunilor din program, ar contribui la reducerea riscurilor medii care planează asupra sustenabilității finanțelor publice și ar fi esențială pentru îmbunătățirea opiniei pieței cu privire la Letonia. Măsurile de sprijinire a stabilizării sectorului financiar din Letonia ar putea avea un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în principal din cauza impactului asupra datoriei publice. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai mic decât media UE datorită reformei deja aplicate a sistemului de pensii. Cu toate acestea, poziția bugetară pe 2008, conform estimărilor din program, s-a înrăutățit în mod considerabil comparativ cu poziția de plecare din programul precedent și sporește impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deviației sustenabilității. Reducerea pe termen mediu a deficitului primar, conform previziunilor din program, ar contribui la reducerea riscurilor medii care planează asupra sustenabilității finanțelor publice și ar fi esențială pentru îmbunătățirea opiniei pieței cu privire la Letonia. Măsurile de sprijinire a stabilizării sectorului financiar din Letonia ar putea avea un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, în principal din cauza impactului asupra datoriei publice.

| (9) | Rezultatele bugetare ale Letoniei din ultimii ani pot fi parțial explicate prin slăbiciunile instituționale ale cadrului său bugetar. În contextul asistenței financiare internaționale, se prevede în prima parte a anului 2009 luarea de măsuri de întărire a guvernanței fiscale, de creștere a transparenței și de îmbunătățire a gestionării finanțelor publice, printre altele prin îmbunătățirea procedurii de elaborare a bugetului, înăsprirea controalelor efectuate de Ministerul Finanțelor în domeniul cheltuielilor și punerea în aplicare a cadrului bugetar pe termen mediu. În plus, legea privind gestiunea bugetară și financiară va fi modificată pentru a ameliora elaborarea și implementarea procedurilor bugetare. Sistemul de gestionare a veniturilor va fi revizuit în primul trimestru al anului 2009. Această revizuire va beneficia de asistență tehnică internațională și va fi urmată de o revizuire generală a gestiunii financiare publice. |
| --- | --- |

(9)

Rezultatele bugetare ale Letoniei din ultimii ani pot fi parțial explicate prin slăbiciunile instituționale ale cadrului său bugetar. În contextul asistenței financiare internaționale, se prevede în prima parte a anului 2009 luarea de măsuri de întărire a guvernanței fiscale, de creștere a transparenței și de îmbunătățire a gestionării finanțelor publice, printre altele prin îmbunătățirea procedurii de elaborare a bugetului, înăsprirea controalelor efectuate de Ministerul Finanțelor în domeniul cheltuielilor și punerea în aplicare a cadrului bugetar pe termen mediu. În plus, legea privind gestiunea bugetară și financiară va fi modificată pentru a ameliora elaborarea și implementarea procedurilor bugetare. Sistemul de gestionare a veniturilor va fi revizuit în primul trimestru al anului 2009. Această revizuire va beneficia de asistență tehnică internațională și va fi urmată de o revizuire generală a gestiunii financiare publice.

| (10) | În vederea stabilizării sectorului financiar, Letonia a mărit plafonul de garantare a depozitelor de la 20 000 EUR la 50 000 EUR, echivalent în latsi. În noiembrie 2008, guvernul a preluat controlul băncii Parex și a injectat lichidități în vederea susținerii acesteia. Letonia elaborează în momentul de față cadrul legal pentru utilizarea resurselor financiare publice în vederea sprijinirii instituțiilor financiare. |
| --- | --- |

(10)

În vederea stabilizării sectorului financiar, Letonia a mărit plafonul de garantare a depozitelor de la 20 000 EUR la 50 000 EUR, echivalent în latsi. În noiembrie 2008, guvernul a preluat controlul băncii Parex și a injectat lichidități în vederea susținerii acesteia. Letonia elaborează în momentul de față cadrul legal pentru utilizarea resurselor financiare publice în vederea sprijinirii instituțiilor financiare.

| (11) | În conformitate cu Planul european de redresare economică, aprobat de Consiliul European în decembrie 2008, Letonia, ca o țară care prezintă dezechilibre interne și externe semnificative, și-a orientat politica bugetară spre corectarea acestora. Având în vedere lipsa marjei de manevră bugetară și nevoia de a corija dezechilibrele economice, orientarea fiscală restrictivă, prevăzută din 2009 până în 2011, pare să fie un răspuns adecvat la situația economică. S-au luat măsuri specifice de sprijinire a procesului de ajustare a sectorului bunurilor comercializabile. S-a realizat o reducere semnificativă a salariilor din sectorul public, care ar trebui să contribuie la ajustarea generală a salariilor și la corectarea dezechilibrelor externe. Autoritățile letone prevăd adoptarea unui pachet de măsuri de reducere a sarcinii administrative și îmbunătățire a accesului la finanțare în vederea sprijinirii întreprinderilor.
  Sprijin suplimentar pentru redresare se va oferi din investiții publice și private continue în cadrul proiectelor finanțate din fonduri structurale europene. Autoritățile s-au angajat să asigure o implementare la timp și în bune condiții a programelor derulate prin fondurile structurale. Măsurile sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu Planul european de redresare economică, aprobat de Consiliul European în decembrie 2008, Letonia, ca o țară care prezintă dezechilibre interne și externe semnificative, și-a orientat politica bugetară spre corectarea acestora. Având în vedere lipsa marjei de manevră bugetară și nevoia de a corija dezechilibrele economice, orientarea fiscală restrictivă, prevăzută din 2009 până în 2011, pare să fie un răspuns adecvat la situația economică. S-au luat măsuri specifice de sprijinire a procesului de ajustare a sectorului bunurilor comercializabile. S-a realizat o reducere semnificativă a salariilor din sectorul public, care ar trebui să contribuie la ajustarea generală a salariilor și la corectarea dezechilibrelor externe. Autoritățile letone prevăd adoptarea unui pachet de măsuri de reducere a sarcinii administrative și îmbunătățire a accesului la finanțare în vederea sprijinirii întreprinderilor.

Sprijin suplimentar pentru redresare se va oferi din investiții publice și private continue în cadrul proiectelor finanțate din fonduri structurale europene. Autoritățile s-au angajat să asigure o implementare la timp și în bune condiții a programelor derulate prin fondurile structurale. Măsurile sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

| (12) | Letonia a adoptat un program de consolidare în conformitate cu obiectivul de reducere a dezechilibrelor interne și externe și cu condițiile impuse de UE pentru acordarea de asistență în privința balanței de plăți, precum și de ceilalți creditori internaționali. Modificarea soldului structural, pe baza metodologiei convenite, nu reflectă efortul foarte puternic de consolidare fiscală din 2009, îndeosebi datorită unor venituri deosebit de volatile. Conform programului de convergență, se estimează că orientarea fiscală evaluată este restrictivă în anii următori. Acest lucru pare adecvat, având în vedere lipsa marjei de manevră bugetară și nevoia de a corija dezechilibrele economice, deși orientarea fiscală pentru anul 2009 ar putea fi mai restrictivă pentru a atinge deficitul global propus. În contextul aderării Letoniei la ERM II și al nevoii de îmbunătățire a competitivității economice a costurilor, autoritățile au facilitat alinierea salariilor din sectorul privat la productivitate prin reducerea nivelurilor de salarizare în sectorul public și este în curs de reducere și numărul de angajați din sectorul public. Scenariul bugetar din program pare a fi compatibil cu angajamentele luate în cadrul asistenței UE în privința balanței de plăți de reducere a deficitului sub 3 % până în anul 2011, deși este supus unor riscuri. Programul nu furnizează însă informații suficient de detaliate în privința măsurilor necesare pentru atingerea în 2010 și 2011 a obiectivelor prevăzute. |
| --- | --- |

(12)

Letonia a adoptat un program de consolidare în conformitate cu obiectivul de reducere a dezechilibrelor interne și externe și cu condițiile impuse de UE pentru acordarea de asistență în privința balanței de plăți, precum și de ceilalți creditori internaționali. Modificarea soldului structural, pe baza metodologiei convenite, nu reflectă efortul foarte puternic de consolidare fiscală din 2009, îndeosebi datorită unor venituri deosebit de volatile. Conform programului de convergență, se estimează că orientarea fiscală evaluată este restrictivă în anii următori. Acest lucru pare adecvat, având în vedere lipsa marjei de manevră bugetară și nevoia de a corija dezechilibrele economice, deși orientarea fiscală pentru anul 2009 ar putea fi mai restrictivă pentru a atinge deficitul global propus. În contextul aderării Letoniei la ERM II și al nevoii de îmbunătățire a competitivității economice a costurilor, autoritățile au facilitat alinierea salariilor din sectorul privat la productivitate prin reducerea nivelurilor de salarizare în sectorul public și este în curs de reducere și numărul de angajați din sectorul public. Scenariul bugetar din program pare a fi compatibil cu angajamentele luate în cadrul asistenței UE în privința balanței de plăți de reducere a deficitului sub 3 % până în anul 2011, deși este supus unor riscuri. Programul nu furnizează însă informații suficient de detaliate în privința măsurilor necesare pentru atingerea în 2010 și 2011 a obiectivelor prevăzute.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatoriii, precum și cea mai parte a datelor opționale (5). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatoriii, precum și cea mai parte a datelor opționale (5).

În concluzie, după ani de creștere economică superioară potențialului, confruntată în momentul de față cu o scădere severă a activității economice, Letonia preconizează o orientare fiscală restrictivă în 2009 și până în 2011, ceea ce reprezintă un răspuns adecvat la situația economică, având în vedere lipsa marjei de manevră bugetară și nevoia de a corija dezechilibrele economice. Criza financiară mondială a amplificat șocul inversării tendinței de pe piața creditului și piața imobiliară, înăsprind accesul la credit și condițiile de acordare a acestuia, ceea ce a dus la accentuarea declinului pronunțat al cererii interne în cursul anului 2008. Deteriorarea concomitentă a piețelor de export a lovit sectorul relativ mic al bunurilor comercializabile, deja slăbit de creșterile foarte mari ale costurilor interne din anii anteriori. În 2008, deficitul global a depășit valoarea de referință de 3 % din PIB prevăzută de Tratatul de la Maastricht, ca rezultat a unei politici bugetare expansioniste din timpul anilor cu creștere economică superioară potențialului și a unei încetiniri bruște în 2008. Programul propune deficite bugetare în jurul valorii de 5 % din PIB în 2009 și 2010 și sub 3 % în 2011. Ținând seama de riscul unei cereri și a unei producții mai scăzute în 2009 și de lipsa de informații care să susțină consolidarea bazată pe venituri din 2010 și 2011, rezultatul bugetar ar putea fi mai slab decât previziunile din program.

În lumina evaluării de mai sus, a angajamentelor luate în carul asistenței financiare internaționale și ținând, de asemenea, seama de necesitatea asigurării unei convergențe durabile și a unei bune participări la ERM II, Letonia este invitată:

| (i) | să pună în aplicare pe deplin consolidarea preconizată în bugetul suplimentar adoptat la 12 decembrie 2008; să trimită parlamentului până la sfârșitul lunii martie 2009 detaliile bugetului suplimentar; să ia măsuri suplimentare suficiente pentru atingerea deficitului bugetar prevăzut pentru anul 2009 și să continue consolidarea fiscală avută în vedere în anii următori; |
| --- | --- |

(i)

să pună în aplicare pe deplin consolidarea preconizată în bugetul suplimentar adoptat la 12 decembrie 2008; să trimită parlamentului până la sfârșitul lunii martie 2009 detaliile bugetului suplimentar; să ia măsuri suplimentare suficiente pentru atingerea deficitului bugetar prevăzut pentru anul 2009 și să continue consolidarea fiscală avută în vedere în anii următori;

| (ii) | să implementeze în mod riguros reducerea salariilor nominale din sectorul public pentru a facilita alinierea la productivitate a salariilor din întreaga economie, îmbunătățind astfel competitivitatea; |
| --- | --- |

(ii)

să implementeze în mod riguros reducerea salariilor nominale din sectorul public pentru a facilita alinierea la productivitate a salariilor din întreaga economie, îmbunătățind astfel competitivitatea;

| (iii) | să întărească guvernanța și transparența bugetară prin îmbunătățirea cadrului bugetar pe termen mediu și înăsprirea controalelor efectuate de Ministerul Finanțelor în domeniul cheltuielilor și să îmbunătățească reglementarea și supravegherea pieței financiare; |
| --- | --- |

(iii)

să întărească guvernanța și transparența bugetară prin îmbunătățirea cadrului bugetar pe termen mediu și înăsprirea controalelor efectuate de Ministerul Finanțelor în domeniul cheltuielilor și să îmbunătățească reglementarea și supravegherea pieței financiare;

| (iv) | să întărească oferta în economie prin vaste reforme structurale și prin utilizarea eficientă a fondurilor structurale disponibile ale UE. |
| --- | --- |

(iv)

să întărească oferta în economie prin vaste reforme structurale și prin utilizarea eficientă a fondurilor structurale disponibile ale UE.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC ian. 2009 | 10,3 | – 2,0 | – 5,0 | – 3,0 | 1,5 |
| COM ian. 2009 | 10,3 | – 2,3 | – 6,9 | – 2,4 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 | n.a. |
| Inflație calculată
  pe baza IAPC (%) | PC ian. 2009 | 10,1 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 |
| COM ian. 2009 | 10,1 | 15,3 | 6,8 | 2,4 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 | n.a. |
| Output gap (6)

  (% din PIB potențial) | PC ian. 2009 | 12,2 | 5,9 | – 1,6 | – 5,7 | – 5,3 |
| COM ian. 20092 (7) | 13,2 | 7,0 | – 1,8 | – 4,7 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | – 21,8 | – 13,4 | – 5,4 | – 2,6 | – 2,3 |
| COM ian. 2009 | – 20,8 | – 13,0 | – 4,6 | – 3,4 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | 37,7 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 |
| COM ian. 2009 | 37,6 | 36,0 | 34,1 | 34,7 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 37,3 | 37,4 | 37,7 | 37,9 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | 37,7 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 |
| COM ian. 2009 | 37,6 | 39,5 | 40,4 | 42,1 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 37,0 | 36,8 | 36,7 | 36,7 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 5,3 | – 4,9 | – 2,9 |
| COM ian. 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 6,3 | – 7,4 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | 0,5 | – 2,9 | – 3,7 | – 3,5 | – 1,4 |
| COM ian. 2009 | 0,6 | – 2,9 | – 5,1 | – 5,5 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PC ian. 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| COM ian. 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PC ian. 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| COM ian. 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ian. 2009 | 9,5 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 |
| COM ian. 2009 | 9,5 | 16,0 | 30,4 | 42,9 | n.a. |
| PC nov. 2007 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PC ian. 2009

10,3

– 2,0

– 5,0

– 3,0

1,5

COM ian. 2009

10,3

– 2,3

– 6,9

– 2,4

n.a.

PC nov. 2007

10,5

7,5

7,0

6,8

n.a.

Inflație calculată

pe baza IAPC (%)

PC ian. 2009

10,1

15,4

5,9

2,2

1,3

COM ian. 2009

10,1

15,3

6,8

2,4

n.a.

PC nov. 2007

10,1

12,5

7,2

4,9

n.a.

Output gap (6)

(% din PIB potențial)

PC ian. 2009

12,2

5,9

– 1,6

– 5,7

– 5,3

COM ian. 20092 (7)

13,2

7,0

– 1,8

– 4,7

n.a.

PC nov. 2007

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PC ian. 2009

– 21,8

– 13,4

– 5,4

– 2,6

– 2,3

COM ian. 2009

– 20,8

– 13,0

– 4,6

– 3,4

n.a.

PC nov. 2007

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2009

37,7

35,1

32,5

35,0

37,7

COM ian. 2009

37,6

36,0

34,1

34,7

n.a.

PC nov. 2007

37,3

37,4

37,7

37,9

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2009

37,7

38,6

37,7

39,9

40,7

COM ian. 2009

37,6

39,5

40,4

42,1

n.a.

PC nov. 2007

37,0

36,8

36,7

36,7

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2009

0,1

– 3,5

– 5,3

– 4,9

– 2,9

COM ian. 2009

0,1

– 3,5

– 6,3

– 7,4

n.a.

PC nov. 2007

0,3

0,7

1,0

1,2

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ian. 2009

0,5

– 2,9

– 3,7

– 3,5

– 1,4

COM ian. 2009

0,6

– 2,9

– 5,1

– 5,5

n.a.

PC nov. 2007

0,7

1,0

1,2

1,5

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PC ian. 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

COM ian. 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

n.a.

PC nov. 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PC ian. 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

COM ian. 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

n.a.

PC nov. 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ian. 2009

9,5

19,4

32,4

45,4

47,3

COM ian. 2009

9,5

16,0

30,4

42,9

n.a.

PC nov. 2007

9,4

8,3

7,2

6,4

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 (JO L 174, 7.7.2005, p. 1). Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  A se vedea Decizia Consiliului din 20 ianuarie 2009 de acordare a unui ajutor financiar comunitar pe termen mediu Letoniei.

(3)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(4)  Actualizarea programului estimează un deficit de 3,5 % din PIB pentru anul 2008. Având în vedere acest fapt, Comisia a pregătit un raport în temeiul articolului 104 alineatul (3) din tratat.

(5)  Lipsesc, în special, datele privind subcomponentele ajustării stoc-flux și unele elemente din tabelul privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

(6)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 5,5 %, 3,4 %, 1,4 %, respectiv 0,5 % în perioada 2007-2010.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Cea mai recentă actualizare a programului și în previziunile din ianuarie ale serviciilor Comisiei nu includ măsuri unice și alte măsuri temporare.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/17

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Spaniei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 68/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Spaniei, pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Spaniei, pentru perioada 2008-2011.

| (2) | Conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, creșterea PIB-ului Spaniei ar fi scăzut în termeni reali în 2008 la 1,25 %. Spania se confruntă cu provocări vizând ajustări interne și externe. Pe plan intern, sectorul imobiliar se contractează în timp ce prețul locuințelor scade. Pe plan extern, deficitul persistent al contului curent a condus la creșterea rapidă a îndatorării și, prin urmare, la creșterea plăților de dobânzi în străinătate. Începând cu prima jumătate a anului 2008, autoritățile spaniole au adoptat diverse măsuri de stimulare a activității economice. Printre acestea se numără reduceri temporare și permanente ale impozitelor și proiecte de investiții care se ridică la aproximativ 2 % din PIB în 2009, precum și o serie de reforme structurale. În plus față de aceste măsuri discreționare, finanțele publice sunt grav afectate de încetinirea economică, ceea ce limitează posibilitatea de a da alte impulsuri bugetare fără a pune în pericol poziția bugetară solidă pe termen lung. Prin urmare, Spania se confruntă cu provocarea de a mări creșterea potențială pe fondul unei încetiniri economice prelungite, facilitând în același timp corectarea în curs a dezechilibrelor macroeconomice existente. |
| --- | --- |

(2)

Conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, creșterea PIB-ului Spaniei ar fi scăzut în termeni reali în 2008 la 1,25 %. Spania se confruntă cu provocări vizând ajustări interne și externe. Pe plan intern, sectorul imobiliar se contractează în timp ce prețul locuințelor scade. Pe plan extern, deficitul persistent al contului curent a condus la creșterea rapidă a îndatorării și, prin urmare, la creșterea plăților de dobânzi în străinătate. Începând cu prima jumătate a anului 2008, autoritățile spaniole au adoptat diverse măsuri de stimulare a activității economice. Printre acestea se numără reduceri temporare și permanente ale impozitelor și proiecte de investiții care se ridică la aproximativ 2 % din PIB în 2009, precum și o serie de reforme structurale. În plus față de aceste măsuri discreționare, finanțele publice sunt grav afectate de încetinirea economică, ceea ce limitează posibilitatea de a da alte impulsuri bugetare fără a pune în pericol poziția bugetară solidă pe termen lung. Prin urmare, Spania se confruntă cu provocarea de a mări creșterea potențială pe fondul unei încetiniri economice prelungite, facilitând în același timp corectarea în curs a dezechilibrelor macroeconomice existente.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o scădere în termeni reali a PIB-ului cu 1,6 % în 2009 și o redresare în 2010 și 2011, cu o creștere a PIB-ului real de 1,2 %, respectiv 2,6 %. Această accelerare se va datora în principal cererii interne, în timp ce se prevede o scădere a deficitului extern de la peste 9 % din PIB în 2008 la 5,5 % în 2011. Programul ține seama de măsurile de stimulare adoptate drept răspuns la încetinirea economică, dar nu prezintă estimări explicite ale impactului acestora asupra creșterii PIB-ului real. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere ușor optimiste pentru 2009 și deosebit de optimiste pentru perioada ulterioară. Programul prevede o scădere a deficitului extern de la 9,2 % din PIB în 2008 la 5,4 % din PIB în 2011, pe baza unei reduceri a deficitului balanței de bunuri și servicii. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o scădere în termeni reali a PIB-ului cu 1,6 % în 2009 și o redresare în 2010 și 2011, cu o creștere a PIB-ului real de 1,2 %, respectiv 2,6 %. Această accelerare se va datora în principal cererii interne, în timp ce se prevede o scădere a deficitului extern de la peste 9 % din PIB în 2008 la 5,5 % în 2011. Programul ține seama de măsurile de stimulare adoptate drept răspuns la încetinirea economică, dar nu prezintă estimări explicite ale impactului acestora asupra creșterii PIB-ului real. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare să se bazeze pe ipoteze de creștere ușor optimiste pentru 2009 și deosebit de optimiste pentru perioada ulterioară. Programul prevede o scădere a deficitului extern de la 9,2 % din PIB în 2008 la 5,4 % din PIB în 2011, pe baza unei reduceri a deficitului balanței de bunuri și servicii.

| (4) | În previziunile interimare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, deficitul public pentru anul 2008 este estimat la 3,4 % din PIB (3), ceea ce corespunde cifrelor din programul de stabilitate actualizat. Acest deficit se situează însă foarte departe de obiectivul unui excedent de 1,2 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă. Deteriorarea bugetară se datorează atât măsurilor discreționare, cât și activității economice mult mai slabe. Scăderea veniturilor din impozite directe reflectă pe de o parte reduceri ale impozitelor pe societăți și ale impozitelor pe venituri și, pe de altă parte, o scădere semnificativă a profiturilor întreprinderilor, legată de o piață a activelor slabă, incluzând o piață imobiliară slabă.
  Veniturile din impozite indirecte au scăzut datorită încetinirii cheltuielilor consumatorilor și, în special, datorită diminuării tranzacțiilor cu locuințe, precum și măsurilor unice de reducere a veniturilor, cum ar fi modificări ale plăților și ale declarațiilor de TVA. Depășirea cheltuielilor reflectă în special acțiunea stabilizatorilor automați prin transferuri sociale mai ridicate, incluzând ajutoarele de șomaj. |
| --- | --- |

(4)

În previziunile interimare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, deficitul public pentru anul 2008 este estimat la 3,4 % din PIB (3), ceea ce corespunde cifrelor din programul de stabilitate actualizat. Acest deficit se situează însă foarte departe de obiectivul unui excedent de 1,2 % din PIB stabilit în actualizarea precedentă. Deteriorarea bugetară se datorează atât măsurilor discreționare, cât și activității economice mult mai slabe. Scăderea veniturilor din impozite directe reflectă pe de o parte reduceri ale impozitelor pe societăți și ale impozitelor pe venituri și, pe de altă parte, o scădere semnificativă a profiturilor întreprinderilor, legată de o piață a activelor slabă, incluzând o piață imobiliară slabă.

Veniturile din impozite indirecte au scăzut datorită încetinirii cheltuielilor consumatorilor și, în special, datorită diminuării tranzacțiilor cu locuințe, precum și măsurilor unice de reducere a veniturilor, cum ar fi modificări ale plăților și ale declarațiilor de TVA. Depășirea cheltuielilor reflectă în special acțiunea stabilizatorilor automați prin transferuri sociale mai ridicate, incluzând ajutoarele de șomaj.

| (5) | Actualizarea prevede pentru 2009 un deficit bugetar de 5,8 % din PIB, față de 6,2 % în previziunile interimare ale serviciilor Comisiei. Deteriorarea soldului bugetar se explică prin adoptarea unei serii de măsuri discreționare care se ridică la aproximativ 2 % din PIB, dar și prin acțiunea stabilizatorilor automați ca răspuns la încetinirea economică (estimată la aproximativ 1 % din PIB). Măsurile discreționare includ și pachetul de stimulare din noiembrie 2008 (puțin peste 1 % din PIB). Pachetul prevede crearea unui Fond central pentru investiții publice locale, cu un buget reprezentând 0,75 % din PIB, în scopul realizării de noi lucrări publice. Măsurile unice cu efect de reducere a veniturilor se ridică la aproximativ

  % din PIB, inclusiv modificarea sistemului de declarații de TVA și reducerea impozitului pe venituri reținut la sursă pentru persoanele cu împrumuturi ipotecare. Orientarea politicii bugetare va fi per ansamblu expansionistă în 2009 și conformă recomandărilor din PERE. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | După un punct culminant în 2009, se așteaptă ca deficitul să scadă sub 4 % din PIB în 2011. În mod similar, soldul primar va atinge un deficit de 1,9 % din PIB până în 2011, comparativ cu 4,1 % în 2009. În termeni structurali, deficitul public va crește de la 3,5 % din PIB în 2008 la 4,75 % în 2009, reflectând impactul bugetar al măsurilor discreționare, dar și scăderea veniturilor legată de ajustările în curs din sectorul imobiliar. Aceasta exclude măsurile unice de reducere a veniturilor incluse în bugetul pentru 2009, care reprezintă 0,75 din PIB. Actualizarea prevede însă o strategie de ajustare fiscală cu o îmbunătățire a soldului structural de 1,25 % din PIB în 2010, respectiv ușor peste 0,25 % din PIB în 2011.
  Drept rezultat, programul prevede o reducere a deficitului structural la 2 % în 2011 (4). Conform programului, obiectivul acestei ajustări este revenirea la obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) al unei poziții echilibrate, dar nu se așteaptă atingerea acestuia în timpul perioadei acoperite de program. Ameliorarea din 2010 poate fi explicată parțial prin natura temporară a pachetului de măsuri de stimulare adoptat în noiembrie 2008. În rest, programul nu detaliază măsurile care stau la baza scăderii previzionate a soldului structural. Se prevede creșterea datoriei publice brute, estimată la 39,5 % din PIB în 2008, cu 14 puncte procentuale în perioada acoperită de program. În plus față de creșterea deficitului și scăderea creșterii PIB, achiziționarea de active de la bănci în cadrul pachetului de măsuri de salvare a sectorului financiar contribuie la creșterea ponderii datoriei, în principal în 2009. |
| --- | --- |

(6)

După un punct culminant în 2009, se așteaptă ca deficitul să scadă sub 4 % din PIB în 2011. În mod similar, soldul primar va atinge un deficit de 1,9 % din PIB până în 2011, comparativ cu 4,1 % în 2009. În termeni structurali, deficitul public va crește de la 3,5 % din PIB în 2008 la 4,75 % în 2009, reflectând impactul bugetar al măsurilor discreționare, dar și scăderea veniturilor legată de ajustările în curs din sectorul imobiliar. Aceasta exclude măsurile unice de reducere a veniturilor incluse în bugetul pentru 2009, care reprezintă 0,75 din PIB. Actualizarea prevede însă o strategie de ajustare fiscală cu o îmbunătățire a soldului structural de 1,25 % din PIB în 2010, respectiv ușor peste 0,25 % din PIB în 2011.

Drept rezultat, programul prevede o reducere a deficitului structural la 2Formula % în 2011 (4). Conform programului, obiectivul acestei ajustări este revenirea la obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) al unei poziții echilibrate, dar nu se așteaptă atingerea acestuia în timpul perioadei acoperite de program. Ameliorarea din 2010 poate fi explicată parțial prin natura temporară a pachetului de măsuri de stimulare adoptat în noiembrie 2008. În rest, programul nu detaliază măsurile care stau la baza scăderii previzionate a soldului structural. Se prevede creșterea datoriei publice brute, estimată la 39,5 % din PIB în 2008, cu 14 puncte procentuale în perioada acoperită de program. În plus față de creșterea deficitului și scăderea creșterii PIB, achiziționarea de active de la bănci în cadrul pachetului de măsuri de salvare a sectorului financiar contribuie la creșterea ponderii datoriei, în principal în 2009.

| (7) | Asupra rezultatelor bugetare prevăzute planează riscuri semnificative pe parcursul întregii perioade acoperite de program. În primul rând, scenariul macroeconomic prevăzut în programul actualizat pare să fie bazat pe ipoteze optimiste de creștere, în special pentru ultimii ani ai programului. În al doilea rând, obiectivele bugetare pentru 2010 și 2011 nu sunt susținute și cu alte măsuri în afară de întreruperea anunțată a pachetului de măsuri din noiembrie 2008. În plus, administrațiile regionale și locale sunt autorizate să afișeze în 2009 deficite fără a avea obligația obișnuită de a prezenta un plan de reechilibrare, în conformitate cu legea privind stabilitatea bugetară care autorizează această derogare atunci când activitatea economică efectivă se îndepărtează în mod semnificativ de previziunile inițiale Evoluția ponderii datoriei poate fi mai puțin favorabilă decât fusese prevăzut în programul actualizat, din cauza riscurilor care planează asupra scenariului macroeconomic și a obiectivelor economice, precum și a incertitudinii relative la impactul garanțiilor acordate în contextul măsurilor de salvare a sectorului financiar. Creșterea datoriei legată de măsurile luate pentru a susține sectorul financiar ar putea fi însă inversată dacă planul de sprijin și operațiunile financiare legate de acesta obțin rezultate pozitive. |
| --- | --- |

(7)

Asupra rezultatelor bugetare prevăzute planează riscuri semnificative pe parcursul întregii perioade acoperite de program. În primul rând, scenariul macroeconomic prevăzut în programul actualizat pare să fie bazat pe ipoteze optimiste de creștere, în special pentru ultimii ani ai programului. În al doilea rând, obiectivele bugetare pentru 2010 și 2011 nu sunt susținute și cu alte măsuri în afară de întreruperea anunțată a pachetului de măsuri din noiembrie 2008. În plus, administrațiile regionale și locale sunt autorizate să afișeze în 2009 deficite fără a avea obligația obișnuită de a prezenta un plan de reechilibrare, în conformitate cu legea privind stabilitatea bugetară care autorizează această derogare atunci când activitatea economică efectivă se îndepărtează în mod semnificativ de previziunile inițiale Evoluția ponderii datoriei poate fi mai puțin favorabilă decât fusese prevăzut în programul actualizat, din cauza riscurilor care planează asupra scenariului macroeconomic și a obiectivelor economice, precum și a incertitudinii relative la impactul garanțiilor acordate în contextul măsurilor de salvare a sectorului financiar. Creșterea datoriei legată de măsurile luate pentru a susține sectorul financiar ar putea fi însă inversată dacă planul de sprijin și operațiunile financiare legate de acesta obțin rezultate pozitive.

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, datorită în principal unei creșteri relativ accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. În timp ce poziția bugetară puternică de până în anul 2007 a contribuit la compensarea parțială a impactului bugetar previzionat pe termen lung al îmbătrânirii populației, evoluția bugetară anunțată în program ar putea avea un efect opus. De asemenea, dacă se consideră ca punct de plecare poziția bugetară pentru anul 2009 din previziunile interimare ale serviciilor Comisiei, decalajul față de o situație de sustenabilitate ar crește în mod substanțial în comparație cu ultima actualizare. Îmbunătățirea soldului primar pe termen mediu și implementarea unor măsuri structurale suplimentare de frânare a creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor ridicate care amenință sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației se situează cu mult peste media din UE, datorită în principal unei creșteri relativ accentuate în deceniile următoare a cheltuielilor cu pensiile, ca pondere din PIB. În timp ce poziția bugetară puternică de până în anul 2007 a contribuit la compensarea parțială a impactului bugetar previzionat pe termen lung al îmbătrânirii populației, evoluția bugetară anunțată în program ar putea avea un efect opus. De asemenea, dacă se consideră ca punct de plecare poziția bugetară pentru anul 2009 din previziunile interimare ale serviciilor Comisiei, decalajul față de o situație de sustenabilitate ar crește în mod substanțial în comparație cu ultima actualizare. Îmbunătățirea soldului primar pe termen mediu și implementarea unor măsuri structurale suplimentare de frânare a creșterii semnificative a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației ar contribui la reducerea riscurilor ridicate care amenință sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung.

| (9) | Cadrul bugetar pe termen mediu a fost esențial în promovarea unei planificări bugetare corespunzătoare și prezintă per ansamblu rezultate bune, deși acestea s-au degradat începând cu anul 2008. Nu este prevăzută nicio reformă a acestui cadru. Programul prezintă însă în linii mari o serie de reforme pentru îmbunătățirea calității finanțelor publice. Pe partea veniturilor, acestea includ o reducere a sarcinii fiscale asupra veniturilor salariale printr-o deducere fiscală de până la 400 EUR pe contribuabil, un mecanism de plată a creditelor ipotecare din deducerea fiscală, eliminarea impozitului pe avere și a doua etapă a reformei impozitului pe profit, precum și măsuri de îmbunătățire a funcționării sistemului de impozitare, precum posibilitatea obținerii de rambursări lunare de TVA. Pe partea cheltuielilor, se acordă prioritate cheltuielilor productive și necesității de a ține sub control consumul public intermediar. Programul subliniază rolul Agenției de stat pentru evaluarea politicilor publice și a calității serviciilor (Agencia Estatal de Evaluación de las Políticas Públicas y la Calidad de los Servicios) în promovarea unei culturi a evaluării care ar trebui să îmbunătățească eficiența și calitatea serviciilor publice. |
| --- | --- |

(9)

Cadrul bugetar pe termen mediu a fost esențial în promovarea unei planificări bugetare corespunzătoare și prezintă per ansamblu rezultate bune, deși acestea s-au degradat începând cu anul 2008. Nu este prevăzută nicio reformă a acestui cadru. Programul prezintă însă în linii mari o serie de reforme pentru îmbunătățirea calității finanțelor publice. Pe partea veniturilor, acestea includ o reducere a sarcinii fiscale asupra veniturilor salariale printr-o deducere fiscală de până la 400 EUR pe contribuabil, un mecanism de plată a creditelor ipotecare din deducerea fiscală, eliminarea impozitului pe avere și a doua etapă a reformei impozitului pe profit, precum și măsuri de îmbunătățire a funcționării sistemului de impozitare, precum posibilitatea obținerii de rambursări lunare de TVA. Pe partea cheltuielilor, se acordă prioritate cheltuielilor productive și necesității de a ține sub control consumul public intermediar. Programul subliniază rolul Agenției de stat pentru evaluarea politicilor publice și a calității serviciilor (Agencia Estatal de Evaluación de las Políticas Públicas y la Calidad de los Servicios) în promovarea unei culturi a evaluării care ar trebui să îmbunătățească eficiența și calitatea serviciilor publice.

| (10) | Autoritățile spaniole au adoptat o serie de măsuri de stabilizare a sectorului financiar. Printre acestea se numără o creștere a plafonului de intervenție a Fondului de garantare a depunerilor și investițiilor (de la 20 000 la 100 000 EUR pe titular de cont și pe bancă) și crearea unui Fond de cumpărare a activelor financiare în vederea promovării împrumuturilor acordate întreprinderilor și persoanelor fizice, fond înzestrat cu un capital de 30 miliarde EUR (aproape 3 % din PIB) cu posibilitatea extinderii acestuia până la 50 miliarde EUR. În plus, autoritățile au decis acordarea de autorizații speciale Ministerului economiei și finanțelor pentru acordarea în 2009 de garanții de stat pentru noile tranzacții de finanțare ale băncilor rezidente în Spania, până la concurența sumei de 100 miliarde EUR (10 % din PIB), cu scadența între trei luni și trei ani, și pentru achiziționarea de titluri de valoare emise de bănci rezidente în Spania în vederea consolidării propriilor fonduri. |
| --- | --- |

(10)

Autoritățile spaniole au adoptat o serie de măsuri de stabilizare a sectorului financiar. Printre acestea se numără o creștere a plafonului de intervenție a Fondului de garantare a depunerilor și investițiilor (de la 20 000 la 100 000 EUR pe titular de cont și pe bancă) și crearea unui Fond de cumpărare a activelor financiare în vederea promovării împrumuturilor acordate întreprinderilor și persoanelor fizice, fond înzestrat cu un capital de 30 miliarde EUR (aproape 3 % din PIB) cu posibilitatea extinderii acestuia până la 50 miliarde EUR. În plus, autoritățile au decis acordarea de autorizații speciale Ministerului economiei și finanțelor pentru acordarea în 2009 de garanții de stat pentru noile tranzacții de finanțare ale băncilor rezidente în Spania, până la concurența sumei de 100 miliarde EUR (10 % din PIB), cu scadența între trei luni și trei ani, și pentru achiziționarea de titluri de valoare emise de bănci rezidente în Spania în vederea consolidării propriilor fonduri.

| (11) | Drept răspuns la scăderea economică, guvernul spaniol a adoptat măsuri bugetare discreționare semnificative. Pachetul de măsuri de stimulare pentru 2009 este conform PERE aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European și reprezintă un răspuns adecvat la încetinirea economică, acordând un sprijin temporar activității economice în 2009. Acesta se concentrează în mare parte pe investiții, pe puterea de cumpărare a gospodăriilor, pe întreprinderi și IMM-uri. Măsuri reprezentând aproximativ 1 % din PIB existau deja în pachetele de măsuri specifice anunțate în aprilie și august 2008, în timp ce restul îl reprezintă acțiuni noi adoptate în cadrul unui pachet de măsuri de impulsionare bugetară prezentat în noiembrie 2008 (puțin peste 1 % din PIB). Măsurile din acest pachet adoptat în noiembrie 2008 sunt oportune, orientate și temporare. Ele răspund în linii mari principalelor obiective de politică pe termen scurt. Versiunea actualizată include și o serie de măsuri structurale, care fac parte din programul politic de reformă pe termen mai lung, dar contribuie la identificarea de soluții pentru provocările actuale rezultând din încetinirea economică. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. Scopul acestora îl reprezintă îmbunătățirea potențialului de creștere, a competitivității și ocupării forței de muncă, precum și sprijinirea veniturilor grupurilor dezavantajate și includ transpunerea directivei privind serviciile. |
| --- | --- |

(11)

Drept răspuns la scăderea economică, guvernul spaniol a adoptat măsuri bugetare discreționare semnificative. Pachetul de măsuri de stimulare pentru 2009 este conform PERE aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European și reprezintă un răspuns adecvat la încetinirea economică, acordând un sprijin temporar activității economice în 2009. Acesta se concentrează în mare parte pe investiții, pe puterea de cumpărare a gospodăriilor, pe întreprinderi și IMM-uri. Măsuri reprezentând aproximativ 1 % din PIB existau deja în pachetele de măsuri specifice anunțate în aprilie și august 2008, în timp ce restul îl reprezintă acțiuni noi adoptate în cadrul unui pachet de măsuri de impulsionare bugetară prezentat în noiembrie 2008 (puțin peste 1 % din PIB). Măsurile din acest pachet adoptat în noiembrie 2008 sunt oportune, orientate și temporare. Ele răspund în linii mari principalelor obiective de politică pe termen scurt. Versiunea actualizată include și o serie de măsuri structurale, care fac parte din programul politic de reformă pe termen mai lung, dar contribuie la identificarea de soluții pentru provocările actuale rezultând din încetinirea economică. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. Scopul acestora îl reprezintă îmbunătățirea potențialului de creștere, a competitivității și ocupării forței de muncă, precum și sprijinirea veniturilor grupurilor dezavantajate și includ transpunerea directivei privind serviciile.

| (12) | Orientarea fiscală globală prezentată în program este expansionistă în 2009 și ușor restrictivă în 2010. Mai precis, programul prevede pentru anul 2010 o inversare a expansiunii bugetare din 2009 și îmbunătățiri structurale suplimentare în 2011. Ținând însă seama de riscurile care planează asupra previziunilor bugetare, pentru ca inversarea tendinței să se producă în 2010 sunt necesare acțiuni suplimentare. Conform programului, deficitul ar trebui să rămână peste valoarea de referință de 3 % din PIB. Reducerea deficitului avută în vedere începând cu anul 2010 nu este susținută de nicio măsură. |
| --- | --- |

(12)

Orientarea fiscală globală prezentată în program este expansionistă în 2009 și ușor restrictivă în 2010. Mai precis, programul prevede pentru anul 2010 o inversare a expansiunii bugetare din 2009 și îmbunătățiri structurale suplimentare în 2011. Ținând însă seama de riscurile care planează asupra previziunilor bugetare, pentru ca inversarea tendinței să se producă în 2010 sunt necesare acțiuni suplimentare. Conform programului, deficitul ar trebui să rămână peste valoarea de referință de 3 % din PIB. Reducerea deficitului avută în vedere începând cu anul 2010 nu este susținută de nicio măsură.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5).

Concluzia generală este că după o perioadă lungă în care finanțele publica spaniole erau aproape de echilibru sau în excedent, încetinirea bruscă a activității economice și anumite măsuri discreționare au condus în 2008 la un deficit de peste 3 % din PIB. Actualizarea programului de stabilitate vizează un impuls bugetar semnificativ în 2009, în conformitate cu PERE, pentru a contracara încetinirea activității economice. Acest fapt va conduce la mărirea deficitului public, în timp ce rata de îndatorare rămâne cu mult sub 60 % din PIB. Îmbunătățirea sustenabilității bugetare pe termen lung ar trebui să reprezinte o prioritate. Ipotezele macroeconomie favorabile pot implica o contribuție mai mică decât fusese prevăzut în program a creșterii economice la consolidarea fiscală, în timp ce calea de ajustare nu este susținută în totalitate cu măsuri concrete. În plus, îmbunătățirea calității finanțelor publice este importantă și din punctul de vedere al susținerii unei ajustări armonioase a economiei, date fiind dezechilibrele sale actuale.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Spania este invitată:

| (i) | să implementeze politica bugetară pentru 2009 astfel cum a fost planificată, în conformitate cu PERE și în cadrul PSC, evitând deteriorarea suplimentară în 2009 a finanțelor publice și să efectueze cu determinare consolidarea structurală prevăzută în anul 2010 și în anii ulteriori, susținând-o cu măsuri; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze politica bugetară pentru 2009 astfel cum a fost planificată, în conformitate cu PERE și în cadrul PSC, evitând deteriorarea suplimentară în 2009 a finanțelor publice și să efectueze cu determinare consolidarea structurală prevăzută în anul 2010 și în anii ulteriori, susținând-o cu măsuri;

| (ii) | să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de măsuri suplimentare vizând reducerea creșterii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației; |
| --- | --- |

(ii)

să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de măsuri suplimentare vizând reducerea creșterii cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației;

| (iii) | să se asigure că și măsurile de consolidare bugetară sunt orientate spre îmbunătățirea calității finanțelor publice, conform previziunilor, în lumina ajustării necesare a dezechilibrelor existente. |
| --- | --- |

(iii)

să se asigure că și măsurile de consolidare bugetară sunt orientate spre îmbunătățirea calității finanțelor publice, conform previziunilor, în lumina ajustării necesare a dezechilibrelor existente.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS ian. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 1,6 | 1,2 | 2,6 |
| COM ian. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 2,0 | – 0,2 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 | n.a |
| Inflație IAPC
  (%) | PS ian. 2009 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM ian. 2009 | 2,8 | 4,1 | 0,6 | 2,4 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 | n.a |
| Output gap (6)

  (% din PIB potențial) | PS ian. 2009 | 1,4 | 0,3 | – 2,6 | – 3,2 | – 2,7 |
| COM ian. 2009 (7) | 1,5 | 0,8 | – 2,3 | – 3,4 | n.a. |
| PS dec. 2007 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 | n.a |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | – 9,7 | – 9,2 | – 6,6 | – 5,8 | – 5,4 |
| COM ian. 2009 | – 9,7 | – 9,0 | – 6,7 | – 6,2 | n.a. |
| PS dec. 2007 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 | n.a |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 41,0 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 |
| COM ian. 2009 | 41,0 | 36,8 | 36,4 | 36,9 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 40,800 | 40,4 | 40,4 | 40,3 | n.a |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 38,8 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 |
| COM ian. 2009 | 38,8 | 40,2 | 42,6 | 42,5 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 39,0 | 39,2 | 39,2 | 39,1 | n.a |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 5,8 | – 4,8 | – 3,9 |
| COM ian. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 6,2 | – 5,7 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | n.a |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 3,8 | – 1,9 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,9 |
| COM ian. 2009 | 3,8 | – 1,8 | – 4,6 | – 4,0 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 | n.a |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| COM ian. 2009 | 1,6 | – 3,7 | – 5,2 | – 4,2 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | n.a |
| Sold structural (8)
   (9)

  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| COM ian. 2009 | 1,6 | – 3,3 | – 4,6 | – 4,2 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | n.a |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS ian. 2009 | 36,2 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 |
| COM ian. 2009 | 36,2 | 39,8 | 46,9 | 53,0 | n.a. |
| PS dec. 2007 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 | n.a |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PS ian. 2009

3,7

1,2

– 1,6

1,2

2,6

COM ian. 2009

3,7

1,2

– 2,0

– 0,2

n.a.

PS dec. 2007

3,8

3,1

3,0

3,2

n.a

Inflație IAPC

(%)

PS ian. 2009

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM ian. 2009

2,8

4,1

0,6

2,4

n.a.

PS dec. 2007

2,7

3,3

2,7

2,8

n.a

Output gap (6)

(% din PIB potențial)

PS ian. 2009

1,4

0,3

– 2,6

– 3,2

– 2,7

COM ian. 2009 (7)

1,5

0,8

– 2,3

– 3,4

n.a.

PS dec. 2007

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

n.a

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS ian. 2009

– 9,7

– 9,2

– 6,6

– 5,8

– 5,4

COM ian. 2009

– 9,7

– 9,0

– 6,7

– 6,2

n.a.

PS dec. 2007

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

n.a

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS ian. 2009

41,0

37,0

37,5

38,3

38,7

COM ian. 2009

41,0

36,8

36,4

36,9

n.a.

PS dec. 2007

40,800

40,4

40,4

40,3

n.a

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2009

38,8

40,4

43,3

43,1

42,6

COM ian. 2009

38,8

40,2

42,6

42,5

n.a.

PS dec. 2007

39,0

39,2

39,2

39,1

n.a

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2009

2,2

– 3,4

– 5,8

– 4,8

– 3,9

COM ian. 2009

2,2

– 3,4

– 6,2

– 5,7

n.a.

PS dec. 2007

1,8

1,2

1,2

1,2

n.a

Sold primar

(% din PIB)

PS ian. 2009

3,8

– 1,9

– 4,1

– 2,9

– 1,9

COM ian. 2009

3,8

– 1,8

– 4,6

– 4,0

n.a.

PS dec. 2007

3,4

2,7

2,6

2,6

n.a

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PS ian. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

COM ian. 2009

1,6

– 3,7

– 5,2

– 4,2

n.a.

PS dec. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

n.a

Sold structural (8)
   (9)

(% din PIB)

PS ian. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

COM ian. 2009

1,6

– 3,3

– 4,6

– 4,2

n.a.

PS dec. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

n.a

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS ian. 2009

36,2

39,5

47,3

51,6

53,7

COM ian. 2009

36,2

39,8

46,9

53,0

n.a.

PS dec. 2007

36,2

34,0

32,0

30,0

n.a

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Având în vedere depășirea declarată a valorii de referință prevăzute în tratat, Comisia a întocmit la 18 februarie 2009 un raport în temeiul articolului 104 alineatul (3) din tratat.

(4)  Utilizând soldul ajustat ciclic recalculat, pe baza informațiilor din program și a definiției măsurilor unice și a altor măsuri temporare aplicate de serviciile Comisiei, soldul structural ar fi de – 3,1 % din PIB în 2008, – 4,1 în 2009 și – 3,4 în 2010.

(5)  Mai precis, nu sunt furnizate datele obligatorii privind măsurile unice și alte măsuri temporare (tabelul 2) și datele opționale privind IAPC (tabelul 1b), productivitatea muncii pe oră lucrată (tabelul 1c), cheltuielile publice pe funcții (tabelul 3), soldul structural (tabelul 5) și informațiile detaliate privind evoluția datoriei (tabelul 4), cum ar fi diferențele dintre lichidități și angajamente în evoluția datoriei publice, acumularea netă a activelor financiare, veniturile din privatizare, efectele evaluării și altele, activele financiare lichide și datoria financiară netă.

(6)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,0 %, 1,8 %, 1,0 % și respectiv 0,9 % în perioada 2007-2010.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. În programul cel mai recent nu există nicio măsură unică. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă mai puțin de 0,5 % din PIB în 2008 și peste 0,5 % din PIB în 2009, toate având ca obiectiv reducerea deficitului, și sunt incluse în previziunile interimare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009.

(9)  Utilizând soldul ajustat ciclic recalculat, pe baza informațiilor din program și a definiției măsurilor unice și a altor măsuri temporare utilizate de serviciile Comisiei, soldul structural ar fi de – 3,1 % din PIB în 2008, – 4,1 în 2009, și – 3,4 in 2010.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/23

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2008-2011

(2009/C 68/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Suediei, care cuprinde perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Suediei, care cuprinde perioada 2008-2011.

| (2) | După mulți ani de creștere economică relativ intensă, economia Suediei și-a încetinit considerabil ritmul în 2008, ca urmare a încetinirii economice globale care a afectat cererea externă. Cererea internă s-a menținut destul de bine până în vară, dar de atunci a scăzut semnificativ, în condițiile în care încrederea consumatorilor și a întreprinderilor a cunoscut o scădere dramatică, în paralel cu principalii indici bursieri. Încetinirea creșterii economice pare să se fi accentuat în ultimele luni din anul 2008, iar rata șomajului a început să crească. În parte datorită unui cadru macroeconomic în general solid, Suedia a intrat în perioada de încetinire economică cu finanțe publice aflate într-o poziție relativ puternică și are astfel o marjă de manevră suficientă pentru a permite stabilizatorilor automați să funcționeze pe deplin și pentru a lua măsuri discreționare de stimulare fără a pune în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen lung. Deoarece finanțele publice ale Suediei sunt, istoric vorbind, relativ sensibile la ciclurile și evoluțiile pieței de muncă, principala provocare pentru anii următori este reprezentată de necesitatea de a garanta revenirea la o rată superioară de ocupare a forței de muncă, astfel încât creșterea rapidă previzionată a șomajului să nu aibă un impact negativ permanent asupra finanțelor publice. După mai multe creșteri ale dobânzilor înainte de septembrie 2008, ca urmare a preocupărilor legate de inflație, Riksbank a relaxat politica monetară prin reduceri succesive ale ratei dobânzii (de la 4,75 % la 1,00 % în prezent). Cursul de schimb nominal efectiv al coroanei s-a depreciat în 2008 cu aproximativ 10 %. |
| --- | --- |

(2)

După mulți ani de creștere economică relativ intensă, economia Suediei și-a încetinit considerabil ritmul în 2008, ca urmare a încetinirii economice globale care a afectat cererea externă. Cererea internă s-a menținut destul de bine până în vară, dar de atunci a scăzut semnificativ, în condițiile în care încrederea consumatorilor și a întreprinderilor a cunoscut o scădere dramatică, în paralel cu principalii indici bursieri. Încetinirea creșterii economice pare să se fi accentuat în ultimele luni din anul 2008, iar rata șomajului a început să crească. În parte datorită unui cadru macroeconomic în general solid, Suedia a intrat în perioada de încetinire economică cu finanțe publice aflate într-o poziție relativ puternică și are astfel o marjă de manevră suficientă pentru a permite stabilizatorilor automați să funcționeze pe deplin și pentru a lua măsuri discreționare de stimulare fără a pune în pericol sustenabilitatea fiscală pe termen lung. Deoarece finanțele publice ale Suediei sunt, istoric vorbind, relativ sensibile la ciclurile și evoluțiile pieței de muncă, principala provocare pentru anii următori este reprezentată de necesitatea de a garanta revenirea la o rată superioară de ocupare a forței de muncă, astfel încât creșterea rapidă previzionată a șomajului să nu aibă un impact negativ permanent asupra finanțelor publice. După mai multe creșteri ale dobânzilor înainte de septembrie 2008, ca urmare a preocupărilor legate de inflație, Riksbank a relaxat politica monetară prin reduceri succesive ale ratei dobânzii (de la 4,75 % la 1,00 % în prezent). Cursul de schimb nominal efectiv al coroanei s-a depreciat în 2008 cu aproximativ 10 %.

| (3) | Programul conține trei scenarii diferite pentru previziunile macroeconomice și bugetare: un „scenariu de bază” și două „scenarii alternative”, acestea din urmă luând în calcul evoluții macroeconomice și bugetare mai prudente. Scenariul de bază este considerat scenariu de referință pentru evaluarea previziunilor bugetare, deoarece este singurul scenariu complet care conține proiecții suficient de detaliate. Scenariul de referință, care ia în considerare majoritatea măsurilor de stimulare planificate pentru 2009, preconizează că creșterea reală a PIB-ul va scădea de la 1,5 % în 2008 la 1,3 % în 2009, urmând ca ulterior să revină la o rată medie de 3,3 % pentru restul perioadei analizate. Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice din ultimele luni (2), acest scenariu, finalizat în septembrie, pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de favorabile, mai ales pentru anii 2009 și 2010. Acest lucru se reflectă și la nivelul proiecțiilor cu privire la șomaj, la rândul lor deosebit de favorabile. Elementele constitutive ale creșterii sunt mai plauzibile decât estimările generale privind creșterea PIB, iar previziunile programului în materie de inflație par realiste. Se estimează că, în 2009, inflația se va situa cu mult sub ținta Riksbank de 2 %, ca urmare a scăderii prețurilor produselor de bază și pe fondul creșterii output gap-ului (deviația PIB) care diminuează presiunile exercitate de cerere asupra prețurilor. |
| --- | --- |

(3)

Programul conține trei scenarii diferite pentru previziunile macroeconomice și bugetare: un „scenariu de bază” și două „scenarii alternative”, acestea din urmă luând în calcul evoluții macroeconomice și bugetare mai prudente. Scenariul de bază este considerat scenariu de referință pentru evaluarea previziunilor bugetare, deoarece este singurul scenariu complet care conține proiecții suficient de detaliate. Scenariul de referință, care ia în considerare majoritatea măsurilor de stimulare planificate pentru 2009, preconizează că creșterea reală a PIB-ul va scădea de la 1,5 % în 2008 la 1,3 % în 2009, urmând ca ulterior să revină la o rată medie de 3,3 % pentru restul perioadei analizate. Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice din ultimele luni (2), acest scenariu, finalizat în septembrie, pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de favorabile, mai ales pentru anii 2009 și 2010. Acest lucru se reflectă și la nivelul proiecțiilor cu privire la șomaj, la rândul lor deosebit de favorabile. Elementele constitutive ale creșterii sunt mai plauzibile decât estimările generale privind creșterea PIB, iar previziunile programului în materie de inflație par realiste. Se estimează că, în 2009, inflația se va situa cu mult sub ținta Riksbank de 2 %, ca urmare a scăderii prețurilor produselor de bază și pe fondul creșterii output gap-ului (deviația PIB) care diminuează presiunile exercitate de cerere asupra prețurilor.

| (4) | Pentru anul 2008, excedentul bugetului general este estimat la 2,3 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, comparativ cu obiectivul de 2,8 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. În ciuda unui efect de bază pozitiv (care reflectă rezultate mai bune în 2007 decât cele anticipate în programul anterior), rezultatele sub așteptări din 2008 se explică în mare parte prin faptul că veniturile din impozitele pe consum și pe veniturile din capital s-au situat sub estimări, fapt care a neutralizat din plin impactul pozitiv al creșterii cheltuielilor sub nivelul previzionat. Aceasta este consecința creșterii mai lente a consumului și a investițiilor, precum și a scăderii considerabile a indicilor pieței bursiere în a doua jumătate a anului 2008. |
| --- | --- |

(4)

Pentru anul 2008, excedentul bugetului general este estimat la 2,3 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, comparativ cu obiectivul de 2,8 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. În ciuda unui efect de bază pozitiv (care reflectă rezultate mai bune în 2007 decât cele anticipate în programul anterior), rezultatele sub așteptări din 2008 se explică în mare parte prin faptul că veniturile din impozitele pe consum și pe veniturile din capital s-au situat sub estimări, fapt care a neutralizat din plin impactul pozitiv al creșterii cheltuielilor sub nivelul previzionat. Aceasta este consecința creșterii mai lente a consumului și a investițiilor, precum și a scăderii considerabile a indicilor pieței bursiere în a doua jumătate a anului 2008.

| (5) | În programul actualizat, excedentul bugetului general este prevăzut să scadă în 2009 cu 1,7 puncte procentuale, la 1,1 % din PIB; în același timp, previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei estimează un deficit de 1,3 % din PIB. Obiectivul pentru 2009 stabilit în programul actualizat include măsurile de stimulare fiscală din legea bugetului pe 2009, care se ridică la aproximativ 1 % din PIB și constau în principal din reduceri ale impozitelor pe venit și ale contribuțiilor la asigurările sociale. Impactul estimat al stabilizatorilor automați asupra soldului bugetului general se traduce printr-o reducere a excedentului de 0,6 % din PIB. Se estimează că orientarea fiscală va deveni expansionistă în 2009, iar soldul structural va înregistra o scădere de aproximativ 1 punct procentual din PIB. Deteriorarea relativ mai puternică a soldului structural în previziunea Comisiei de circa 2 puncte procentuale din PIB este datorată în principal măsurilor anunțate după adoptarea programului de convergență și pierderea veniturilor din impozite. |
| --- | --- |

(5)

În programul actualizat, excedentul bugetului general este prevăzut să scadă în 2009 cu 1,7 puncte procentuale, la 1,1 % din PIB; în același timp, previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei estimează un deficit de 1,3 % din PIB. Obiectivul pentru 2009 stabilit în programul actualizat include măsurile de stimulare fiscală din legea bugetului pe 2009, care se ridică la aproximativ 1 % din PIB și constau în principal din reduceri ale impozitelor pe venit și ale contribuțiilor la asigurările sociale. Impactul estimat al stabilizatorilor automați asupra soldului bugetului general se traduce printr-o reducere a excedentului de 0,6 % din PIB. Se estimează că orientarea fiscală va deveni expansionistă în 2009, iar soldul structural va înregistra o scădere de aproximativ 1 punct procentual din PIB. Deteriorarea relativ mai puternică a soldului structural în previziunea Comisiei de circa 2 puncte procentuale din PIB este datorată în principal măsurilor anunțate după adoptarea programului de convergență și pierderea veniturilor din impozite.

| (6) | Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu din program este de a realiza un excedent bugetar de 1 % din PIB în medie de-a lungul ciclului economic, susținut de plafoanele multianuale de cheltuieli pentru administrația centrală și de obligația administrației locale de a menține un buget echilibrat. Acest obiectiv corespunde obiectivului pe termen mediu (OTM) al Suediei de a avea un excedent structural de 1 % din PIB. În ciuda deteriorării semnificative a soldului bugetului general în 2009, programul prevede respectarea în mare parte a OTM pe întreaga perioadă analizată. Acest lucru se bazează pe ipoteza menținerii politicilor actuale și în 2010 și 2011. Programul estimează că atât soldul global, cât și soldul primar vor cunoaște o ameliorare începând cu 2010. Conform estimărilor, excedentul global va crește cu 1,6 % din PIB în 2010 și cu 2,5 % din PIB în 2011. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivul principal al strategiei bugetare pe termen mediu din program este de a realiza un excedent bugetar de 1 % din PIB în medie de-a lungul ciclului economic, susținut de plafoanele multianuale de cheltuieli pentru administrația centrală și de obligația administrației locale de a menține un buget echilibrat. Acest obiectiv corespunde obiectivului pe termen mediu (OTM) al Suediei de a avea un excedent structural de 1 % din PIB. În ciuda deteriorării semnificative a soldului bugetului general în 2009, programul prevede respectarea în mare parte a OTM pe întreaga perioadă analizată. Acest lucru se bazează pe ipoteza menținerii politicilor actuale și în 2010 și 2011. Programul estimează că atât soldul global, cât și soldul primar vor cunoaște o ameliorare începând cu 2010. Conform estimărilor, excedentul global va crește cu 1,6 % din PIB în 2010 și cu 2,5 % din PIB în 2011.

| (7) | Rezultatele bugetare sunt supuse unor riscuri de evoluție negativă. Principalul risc pentru previziunile bugetare din program rezultă din scenariul macroeconomic. Programul recunoaște acest risc și conține în consecință două scenarii alternative, ambele bazate pe ipoteze de creștere mai puțin favorabile, luând în calcul criza financiară internațională care s-a dovedit a fi mai amplă și mai îndelungată decât s-a presupus în scenariul de referință. Conform informațiilor disponibile, chiar și cel mai puțin favorabil scenariu dintre cele două scenarii alternative ar putea subestima impactul încetinirii economice prevăzute asupra soldului bugetului general. Aceasta confirmă faptul că există o mare incertitudine cu privire la măsura în care soldul bugetului general este afectat de schimbările intervenite în activitatea economică în contextul actual. Această incertitudine afectează atât veniturile, cât și cheltuielile, dar este probabil mai accentuată în cazul primelor, dată fiind recenta volatilitate a anumitor componente ale veniturilor, în special în ceea ce privește veniturile din impozitele pe venitul din capital. În ceea ce privește cheltuielile, există incertitudini în legătură cu impactul recentelor reforme din sistemul asigurărilor de sănătate și de șomaj asupra cheltuielilor bugetului general, precum și în legătură cu consecințele potențiale ale garanțiilor explicite și implicite acordate sectorului financiar asupra finanțelor publice. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare sunt supuse unor riscuri de evoluție negativă. Principalul risc pentru previziunile bugetare din program rezultă din scenariul macroeconomic. Programul recunoaște acest risc și conține în consecință două scenarii alternative, ambele bazate pe ipoteze de creștere mai puțin favorabile, luând în calcul criza financiară internațională care s-a dovedit a fi mai amplă și mai îndelungată decât s-a presupus în scenariul de referință. Conform informațiilor disponibile, chiar și cel mai puțin favorabil scenariu dintre cele două scenarii alternative ar putea subestima impactul încetinirii economice prevăzute asupra soldului bugetului general. Aceasta confirmă faptul că există o mare incertitudine cu privire la măsura în care soldul bugetului general este afectat de schimbările intervenite în activitatea economică în contextul actual. Această incertitudine afectează atât veniturile, cât și cheltuielile, dar este probabil mai accentuată în cazul primelor, dată fiind recenta volatilitate a anumitor componente ale veniturilor, în special în ceea ce privește veniturile din impozitele pe venitul din capital. În ceea ce privește cheltuielile, există incertitudini în legătură cu impactul recentelor reforme din sistemul asigurărilor de sănătate și de șomaj asupra cheltuielilor bugetului general, precum și în legătură cu consecințele potențiale ale garanțiilor explicite și implicite acordate sectorului financiar asupra finanțelor publice.

| (8) | Pe termen lung, impactul îmbătrânirii populației asupra bugetului este mai mic decât media din UE. Poziția bugetară estimată în program pentru 2008, cu un excedent primar ridicat, contribuie la reducerea datoriei brute, iar activele importante acumulate de sistemul public de pensii vor contribui la finanțarea parțială a creșterii cheltuielilor din acest sistem. Cu toate acestea, în cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, ar apărea un ușor decalaj în ceea ce privește sustenabilitatea. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor în sfera sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel inferior. |
| --- | --- |

(8)

Pe termen lung, impactul îmbătrânirii populației asupra bugetului este mai mic decât media din UE. Poziția bugetară estimată în program pentru 2008, cu un excedent primar ridicat, contribuie la reducerea datoriei brute, iar activele importante acumulate de sistemul public de pensii vor contribui la finanțarea parțială a creșterii cheltuielilor din acest sistem. Cu toate acestea, în cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, ar apărea un ușor decalaj în ceea ce privește sustenabilitatea. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor în sfera sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel inferior.

| (9) | Cadrul bugetar al Suediei poate fi considerat solid în general; el a contribuit la reducerea semnificativă a datoriei, reducere vizibilă încă de la introducerea cadrului bugetar. Pentru a spori transparența, guvernul a luat în ultimii ani o serie de măsuri de perfecționare a acestui cadru și se angajează în continuare să revizuiască performanța acestuia și să soluționeze problemele rămase. În contextul recentei revizuiri, a fost înființat un consiliu fiscal a cărui sarcină este evaluarea modului în care guvernul și-a implementat obiectivele de politică fiscală. Acest consiliu și-a prezentat primul raport anual în 2008. Problemele rămase sunt legate de riscul ca acest cadru să nu fie în măsură să împiedice politicile expansioniste în perioade economice favorabile, când obiectivul pentru excedentul bugetar sau cerința privind un buget echilibrat la nivel local nu sunt obligatorii. Aceasta ar putea limita marja de manevră în perioade economice nefavorabile. De asemenea, guvernul a înăsprit recent regulile privind plafonul cheltuielilor și și-a afirmat explicit intenția de a diminua treptat presiunea fiscală asupra economiei. |
| --- | --- |

(9)

Cadrul bugetar al Suediei poate fi considerat solid în general; el a contribuit la reducerea semnificativă a datoriei, reducere vizibilă încă de la introducerea cadrului bugetar. Pentru a spori transparența, guvernul a luat în ultimii ani o serie de măsuri de perfecționare a acestui cadru și se angajează în continuare să revizuiască performanța acestuia și să soluționeze problemele rămase. În contextul recentei revizuiri, a fost înființat un consiliu fiscal a cărui sarcină este evaluarea modului în care guvernul și-a implementat obiectivele de politică fiscală. Acest consiliu și-a prezentat primul raport anual în 2008. Problemele rămase sunt legate de riscul ca acest cadru să nu fie în măsură să împiedice politicile expansioniste în perioade economice favorabile, când obiectivul pentru excedentul bugetar sau cerința privind un buget echilibrat la nivel local nu sunt obligatorii. Aceasta ar putea limita marja de manevră în perioade economice nefavorabile. De asemenea, guvernul a înăsprit recent regulile privind plafonul cheltuielilor și și-a afirmat explicit intenția de a diminua treptat presiunea fiscală asupra economiei.

| (10) | În vederea stabilizării sectorului financiar, autoritățile suedeze au adoptat o serie de măsuri, printre care se numără dublarea plafonului de garantare a depozitelor (până la 500 000 SEK pentru fiecare cont), un sistem de garanții de credit pentru împrumuturile pe termen mediu ale băncilor (suma maximă 1 500 miliarde SEK sau aproximativ 50 % din PIB) și un sistem de facilitare a recapitalizării băncilor solvabile (suma maximă 50 miliarde SEK sau aproximativ 1

  % din PIB). |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | În sinergie cu PERE adoptat în decembrie de Consiliul European, Suedia a luat o serie de măsuri de stimulare fiscală și de reformă structurală. Pachetul de măsuri de stimulare fiscală adoptat de Suedia pentru 2009 reprezintă un răspuns adecvat în contextul încetinirii economice. Măsurile implementate sau propuse sunt oportune și bine orientate, însă au în principal un caracter permanent. Acest lucru este în special valabil în cazul diminuării impozitelor pe venit și a contribuțiilor la asigurările sociale, măsură care face parte din programul de reforme structurale al guvernului; acesta din urmă vizează îmbunătățirea stimulentelor menite să încurajeze trecerea de la inactivitate la încadrarea în câmpul muncii. Măsurile sunt legate de programul de reforme structurale pentru Suedia, în cadrul agendei Lisabona, revizuită de Comisie la 28 ianuarie 2009. Pe de altă parte, măsurile propuse în legea suplimentară au în cea mai mare parte un caracter temporar și au fost propuse ca răspuns direct la problemele apărute în contextul încetinirii economice. |
| --- | --- |

(11)

În sinergie cu PERE adoptat în decembrie de Consiliul European, Suedia a luat o serie de măsuri de stimulare fiscală și de reformă structurală. Pachetul de măsuri de stimulare fiscală adoptat de Suedia pentru 2009 reprezintă un răspuns adecvat în contextul încetinirii economice. Măsurile implementate sau propuse sunt oportune și bine orientate, însă au în principal un caracter permanent. Acest lucru este în special valabil în cazul diminuării impozitelor pe venit și a contribuțiilor la asigurările sociale, măsură care face parte din programul de reforme structurale al guvernului; acesta din urmă vizează îmbunătățirea stimulentelor menite să încurajeze trecerea de la inactivitate la încadrarea în câmpul muncii. Măsurile sunt legate de programul de reforme structurale pentru Suedia, în cadrul agendei Lisabona, revizuită de Comisie la 28 ianuarie 2009. Pe de altă parte, măsurile propuse în legea suplimentară au în cea mai mare parte un caracter temporar și au fost propuse ca răspuns direct la problemele apărute în contextul încetinirii economice.

| (12) | Pe baza măsurilor fiscale conținute în programul actualizat, se estimează că soldul structural va cunoaște o scădere de aproximativ 1 % din PIB, ceea ce implică o orientare fiscală expansionistă. Luând în considerare măsurile adiționale propuse în legea suplimentară, orientarea expansionistă este, într-o anumită măsură, și mai pronunțată. Această orientare este adecvată, având în vedere perspectivele economice din ce în ce mai pesimiste din ultimele luni. Pornind de la ipoteza menținerii politicii actuale, programul actualizat prevede că soldul structural va înregistra doar o ușoară creștere în 2010, iar în 2011 va crește cu aproximativ

  de punct procentual, ceea ce presupune o politică moderat restrictivă în această perioadă. |
| --- | --- |

(12)

Formula

| (13) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3).

Concluzia generală este că poziția bugetară pe termen mediu este solidă. Excedentele importante acumulate în perioade economice favorabile permit ca politica fiscală să joace un rol activ în contextul actual de încetinire economică, nu doar prin stimularea cererii pe termen scurt, ci și prin consolidarea potențialului de creștere a economiei pe termen lung. În 2009, orientarea fiscală a devenit în mod oportun expansionistă. Cu toate acestea, există riscuri pe termen scurt în ceea ce privește echilibrul fiscal și este necesară consolidarea cadrului fiscal pentru a garanta că soldul bugetului public se va ameliora odată cu relansarea economică.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Suedia este invitată să implementeze în 2009 politica fiscală planificată, inclusiv măsurile de stimulare, în conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE) și în cadrul sistemului generalizat de preferințe (SGP), garantând astfel întoarcerea la OTM.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC dec. 2008 | 2,7 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 |
| COM ian. 2009 | 2,5 | 0,5 | – 1,4 | 1,2 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC dec. 2008 | 2,5 | 3,6 | 1,5 | n,a, | n.a. |
| COM ian. 2009 | 1,7 | 3,3 | 0,7 | 1,0 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 | n.a. |
| Output gap (4)

  (% din PIB potențial) | PC dec. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,2 |
| COM ian. 2009 (5) | 2,5 | 0,7 | – 1,9 | – 2,0 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 0,6 | 0,9 | 0,6 | 0,0 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 8,4 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 |
| COM ian. 2009 | 8,3 | 6,1 | 6,5 | 6,6 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 56,2 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 |
| COM ian. 2009 | 56,4 | 55,1 | 53,0 | 52,7 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 56,300 | 55,5 | 54,9 | 54,6 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 52,6 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 |
| COM ian. 2009 | 52,8 | 52,8 | 54,3 | 54,1 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 53,3 | 52,6 | 51,8 | 51,1 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 3,6 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 |
| COM ian. 2009 | 3,6 | 2,3 | – 1,3 | – 1,4 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 3,0 | 2,8 | 3,1 | 3,6 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 5,4 | 4,7 | 2,6 | 3,0 | 3,8 |
| COM ian. 2009 | 5,4 | 4,1 | 0,2 | 0,1 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (4)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 3,0 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 |
| COM ian. 2009 | 2,1 | 1,9 | – 0,2 | – 0,2 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | 3,6 | n.a. |
| Sold structural (6)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 2,2 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 |
| COM ian. 2009 | 2,1 | 1,6 | – 0,3 | – 0,2 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,8 | 3,6 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 40,6 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 |
| COM ian. 2009 | 40,6 | 34,8 | 36,2 | 36,0 | n.a. |
| CP nov. 2007 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PC dec. 2008

2,7

1,5

1,3

3,1

3,5

COM ian. 2009

2,5

0,5

– 1,4

1,2

n.a.

CP nov. 2007

3,2

3,2

2,5

2,2

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC dec. 2008

2,5

3,6

1,5

n,a,

n.a.

COM ian. 2009

1,7

3,3

0,7

1,0

n.a.

CP nov. 2007

1,7

2,7

2,5

2,1

n.a.

Output gap (4)

(% din PIB potențial)

PC dec. 2008

1,0

– 0,5

– 1,6

– 1,0

– 0,2

COM ian. 2009 (5)

2,5

0,7

– 1,9

– 2,0

n.a.

CP nov. 2007

0,6

0,9

0,6

0,0

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PC dec. 2008

8,4

8,2

8,2

8,3

8,1

COM ian. 2009

8,3

6,1

6,5

6,6

n.a.

CP nov. 2007

7,1

7,2

7,4

7,7

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC dec. 2008

56,2

55,4

54,1

53,8

53,3

COM ian. 2009

56,4

55,1

53,0

52,7

n.a.

CP nov. 2007

56,300

55,5

54,9

54,6

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PC dec. 2008

52,6

52,5

53,1

52,2

50,8

COM ian. 2009

52,8

52,8

54,3

54,1

n.a.

CP nov. 2007

53,3

52,6

51,8

51,1

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC dec. 2008

3,6

2,8

1,1

1,6

2,5

COM ian. 2009

3,6

2,3

– 1,3

– 1,4

n.a.

CP nov. 2007

3,0

2,8

3,1

3,6

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC dec. 2008

5,4

4,7

2,6

3,0

3,8

COM ian. 2009

5,4

4,1

0,2

0,1

n.a.

CP nov. 2007

4,6

4,4

4,5

4,8

n.a.

Sold ajustat ciclic (4)

(% din PIB)

PC dec. 2008

3,0

3,1

2,0

2,2

2,6

COM ian. 2009

2,1

1,9

– 0,2

– 0,2

n.a.

CP nov. 2007

2,7

2,3

2,8

3,6

n.a.

Sold structural (6)

(% din PIB)

PC dec. 2008

2,2

2,8

1,9

2,1

2,5

COM ian. 2009

2,1

1,6

– 0,3

– 0,2

n.a.

CP nov. 2007

2,3

2,0

2,8

3,6

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC dec. 2008

40,6

35,5

32,2

28,3

23,8

COM ian. 2009

40,6

34,8

36,2

36,0

n.a.

CP nov. 2007

39,7

34,8

29,8

24,5

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi consultate la următoarea adresă de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile între timp.

(3)  Îndeosebi, lipsesc datele privind creșterea PIB-ului nominal și veniturile din privatizări.

(4)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(5)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 2,6 %, 2,3 %, 1,3 %, respectiv 1,2 % în perioada 2007-2010.

(6)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,3 % din PIB în 2008 și 0,1 % în perioada 2009-2011, toate conducând la reducerea deficitului, conform celui mai recent program, și 0,3 % din PIB în 2008 și 0,1 % în 2009, toate contribuind la reducerea deficitului în conformitate cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din luna ianuarie.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/28

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2008-2011

(2009/C 68/06)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Țărilor de Jos pentru perioada 2008-2011.

| (2) | În 2008, activitatea economică a încetinit considerabil în contextul în care declinul economic mondial și criza financiară au afectat atât cererea externă, cât și pe cea internă. Deși creșterea anuală a atins 1,9 %, aceasta s-a datorat în principal influenței semnificative a cererii interne puternice din a doua parte a anului 2007, rezultată din creșterea ridicată a consumului privat. Se așteaptă ca activitatea economică să se contracte brusc cu 2 % în 2009, conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009. Economia olandeză, foarte deschisă, va fi afectată relativ puternic de scăderea preconizată a comerțului mondial. Principalele provocări strategice în contextul încetinirii economice se referă atât la sectorul financiar, și anume la remedierea nivelului redus de încredere și a scăderii pozițiilor creditoare ale fondurilor de pensii, cât și la economia reală, și anume la sprijinirea investițiilor și a competitivității. Încetinirea economică va avea un impact semnificativ asupra finanțelor publice, având în vedere că excedentul preconizat pentru 2008 este prevăzut să se transforme într-un deficit în 2009, care va continua să crească în 2010. Aceste previziuni țin seama și de impactul pachetului de sprijin astfel cum a fost prezentat în noiembrie, care furnizează, printre altele, sprijin pentru investițiile private. |
| --- | --- |

(2)

În 2008, activitatea economică a încetinit considerabil în contextul în care declinul economic mondial și criza financiară au afectat atât cererea externă, cât și pe cea internă. Deși creșterea anuală a atins 1,9 %, aceasta s-a datorat în principal influenței semnificative a cererii interne puternice din a doua parte a anului 2007, rezultată din creșterea ridicată a consumului privat. Se așteaptă ca activitatea economică să se contracte brusc cu 2 % în 2009, conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009. Economia olandeză, foarte deschisă, va fi afectată relativ puternic de scăderea preconizată a comerțului mondial. Principalele provocări strategice în contextul încetinirii economice se referă atât la sectorul financiar, și anume la remedierea nivelului redus de încredere și a scăderii pozițiilor creditoare ale fondurilor de pensii, cât și la economia reală, și anume la sprijinirea investițiilor și a competitivității. Încetinirea economică va avea un impact semnificativ asupra finanțelor publice, având în vedere că excedentul preconizat pentru 2008 este prevăzut să se transforme într-un deficit în 2009, care va continua să crească în 2010. Aceste previziuni țin seama și de impactul pachetului de sprijin astfel cum a fost prezentat în noiembrie, care furnizează, printre altele, sprijin pentru investițiile private.

| (3) | La 19 decembrie 2008, Țările de Jos au prezentat un addendum la programul de stabilitate, conținând un plan de redresare și o actualizare parțială a scenariului macroeconomic. Acest addendum conține cifre mult mai puțin optimiste față de program, cum ar fi o creștere a PIB-ului de – 0,75 % în 2009 și 1 % în 2010 și un deficit public de 1,2 % și 2,4 % din PIB. Cu toate acestea, noile cifre nu vor fi folosite ca referință pentru evaluare, deoarece scenariul macroeconomic nu a fost finalizat, iar datele privind finanțele publice au fost prezentate în scop informativ, fără aprobarea oficială a Ministerului Finanțelor. |
| --- | --- |

(3)

La 19 decembrie 2008, Țările de Jos au prezentat un addendum la programul de stabilitate, conținând un plan de redresare și o actualizare parțială a scenariului macroeconomic. Acest addendum conține cifre mult mai puțin optimiste față de program, cum ar fi o creștere a PIB-ului de – 0,75 % în 2009 și 1 % în 2010 și un deficit public de 1,2 % și 2,4 % din PIB. Cu toate acestea, noile cifre nu vor fi folosite ca referință pentru evaluare, deoarece scenariul macroeconomic nu a fost finalizat, iar datele privind finanțele publice au fost prezentate în scop informativ, fără aprobarea oficială a Ministerului Finanțelor.

| (4) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,25 % în 2008 la 1,25 % în 2009, urmată de o redresare până la o creștere medie de 2 % în restul perioadei analizate. Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice din ultimele luni, acest scenariu, finalizat în septembrie (2), pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de favorabile față de previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie. Chiar și cifra de creștere a PIB-ului pentru 2009 prezentată în addendum (– 0,75 %) rămâne optimistă față de previziunile serviciilor Comisiei, care reflectau a deteriorare foarte rapidă a peisajului economic. Mai exact, cele mai recente informații disponibile indică o contracție puternică a investițiilor cauzată de condițiile mai stricte de acordare a creditelor, precum și o scădere rapidă a exporturilor în contextul unei cereri externe reduse. Impactul bugetar și economic (limitat) al pachetului de sprijin nu se reflectă în scenariul macroeconomic. Previziunile programului privind inflația par a fi optimiste pentru anul 2009, dar realiste pentru anii următori. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 2,25 % în 2008 la 1,25 % în 2009, urmată de o redresare până la o creștere medie de 2 % în restul perioadei analizate. Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice din ultimele luni, acest scenariu, finalizat în septembrie (2), pare să se bazeze pe ipoteze de creștere deosebit de favorabile față de previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie. Chiar și cifra de creștere a PIB-ului pentru 2009 prezentată în addendum (– 0,75 %) rămâne optimistă față de previziunile serviciilor Comisiei, care reflectau a deteriorare foarte rapidă a peisajului economic. Mai exact, cele mai recente informații disponibile indică o contracție puternică a investițiilor cauzată de condițiile mai stricte de acordare a creditelor, precum și o scădere rapidă a exporturilor în contextul unei cereri externe reduse. Impactul bugetar și economic (limitat) al pachetului de sprijin nu se reflectă în scenariul macroeconomic. Previziunile programului privind inflația par a fi optimiste pentru anul 2009, dar realiste pentru anii următori.

| (5) | În previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 se estimează, pentru anul 2008, un excedent al soldului bugetului general de 1,1 % din PIB, în comparație cu obiectivul unui excedent de 0,5 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Ameliorarea se datorează, în principal, unor rezultate superioare așteptărilor în 2007. În plus, creșterea veniturilor în 2008 a fost puțin mai ridicată decât nivelul prevăzut, având în vedere că veniturile mai ridicate din exploatarea gazelor au fost numai parțial contrabalansate de scăderea veniturilor fiscale generată de criza financiară. Creșterea cheltuielilor în 2008 a fost, la rândul său, ușor mai ridicată, reflectând în principal plăți ale dobânzilor și cheltuieli pentru îngrijirea copiilor care au depășit previziunile. |
| --- | --- |

(5)

În previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 se estimează, pentru anul 2008, un excedent al soldului bugetului general de 1,1 % din PIB, în comparație cu obiectivul unui excedent de 0,5 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de stabilitate. Ameliorarea se datorează, în principal, unor rezultate superioare așteptărilor în 2007. În plus, creșterea veniturilor în 2008 a fost puțin mai ridicată decât nivelul prevăzut, având în vedere că veniturile mai ridicate din exploatarea gazelor au fost numai parțial contrabalansate de scăderea veniturilor fiscale generată de criza financiară. Creșterea cheltuielilor în 2008 a fost, la rândul său, ușor mai ridicată, reflectând în principal plăți ale dobânzilor și cheltuieli pentru îngrijirea copiilor care au depășit previziunile.

| (6) | Obiectivul bugetar pentru 2009 care figurează în versiunea actualizată este un excedent de 1,2 % din PIB, față de un deficit de 1,4 % din PIB estimat în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Soldul structural, conform datelor oferite în versiunea actualizată a programului de stabilitate, recalculate de serviciile Comisiei, este preconizat să atingă un excedent de aproximativ 1 % din PIB în 2009, față de un excedent de aproximativ 0,75 % în 2008. Orientarea bugetară, astfel cum este prezentată în program, poate fi considerată ușor restrictivă. Cu toate acestea, în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei se preconizează o orientare bugetară expansionistă în 2009 cu o deteriorare a soldului structural de un punct procentual din PIB, din cauza impactului bugetar al măsurilor discreționare adoptate ca răspuns la încetinirea economică (care ar putea să ajungă la 0,5 % din PIB), precum și din cauza pierderilor înregistrate în veniturile din exploatarea gazelor și în veniturile fiscale, având legătură cu încetinirea creșterii economice și cu elasticitatea mai mare a impozitelor. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivul bugetar pentru 2009 care figurează în versiunea actualizată este un excedent de 1,2 % din PIB, față de un deficit de 1,4 % din PIB estimat în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Soldul structural, conform datelor oferite în versiunea actualizată a programului de stabilitate, recalculate de serviciile Comisiei, este preconizat să atingă un excedent de aproximativ 1 % din PIB în 2009, față de un excedent de aproximativ 0,75 % în 2008. Orientarea bugetară, astfel cum este prezentată în program, poate fi considerată ușor restrictivă. Cu toate acestea, în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei se preconizează o orientare bugetară expansionistă în 2009 cu o deteriorare a soldului structural de un punct procentual din PIB, din cauza impactului bugetar al măsurilor discreționare adoptate ca răspuns la încetinirea economică (care ar putea să ajungă la 0,5 % din PIB), precum și din cauza pierderilor înregistrate în veniturile din exploatarea gazelor și în veniturile fiscale, având legătură cu încetinirea creșterii economice și cu elasticitatea mai mare a impozitelor.

| (7) | Scopul principal al strategiei bugetare a programului este de a atinge un excedent structural, mai exact un excedent ajustat ciclic și exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare, de 1 % din PIB la sfârșitul perioadei vizate de program. În acest fel, Țările de Jos ar respecta, de-a lungul perioadei care face obiectul programului, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară, respectiv un deficit structural cuprins între 0,5 % și 1 % din PIB. Programul previzionează o scădere a excedentului bugetar global de la 1,2 % în 2009 la 0,8 % din PIB în 2010, urmată de o creștere la 1,1 % din PIB în 2011. Se previzionează că soldul primar va cunoaște o evoluție similară. Datoria publică brută, estimată în program la 42,1 % din PIB în 2008, este prevăzută să scadă cu 6 puncte procentuale în perioada vizată de program. Totuși, aceste previziuni au fost finalizate înainte de operațiunile guvernului de stabilizare a piețelor financiare și, în consecință, acestea nu au fost luate în calcul. Aceste operațiuni, cum ar fi achiziția Fortis Bank Netherlands și recapitalizări ale băncilor, au condus la o creștere aproximativă de 15 puncte procentuale a ponderii datoriei în PIB în 2008. Mai exact, conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei, ponderea datoriei a atins 57,3 % în 2008, urmând să scadă la 53,2 % în 2009 din cauza rambursării unui împrumut, înainte de a crește din nou, la 55,2 % în 2010. Conform indicațiilor furnizate în addendumul din decembrie 2008, soldul global previzionat pentru 2009 și 2010 este considerat acum cu mult inferior obiectivelor stabilite în program (indicând un deficit de 1,2 % și respectiv 2,4 %). Aceasta sugerează că soldul prevăzut pentru 2011 ar putea fi, la rândul său, inactual. |
| --- | --- |

(7)

Scopul principal al strategiei bugetare a programului este de a atinge un excedent structural, mai exact un excedent ajustat ciclic și exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare, de 1 % din PIB la sfârșitul perioadei vizate de program. În acest fel, Țările de Jos ar respecta, de-a lungul perioadei care face obiectul programului, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară, respectiv un deficit structural cuprins între 0,5 % și 1 % din PIB. Programul previzionează o scădere a excedentului bugetar global de la 1,2 % în 2009 la 0,8 % din PIB în 2010, urmată de o creștere la 1,1 % din PIB în 2011. Se previzionează că soldul primar va cunoaște o evoluție similară. Datoria publică brută, estimată în program la 42,1 % din PIB în 2008, este prevăzută să scadă cu 6 puncte procentuale în perioada vizată de program. Totuși, aceste previziuni au fost finalizate înainte de operațiunile guvernului de stabilizare a piețelor financiare și, în consecință, acestea nu au fost luate în calcul. Aceste operațiuni, cum ar fi achiziția Fortis Bank Netherlands și recapitalizări ale băncilor, au condus la o creștere aproximativă de 15 puncte procentuale a ponderii datoriei în PIB în 2008. Mai exact, conform previziunilor intermediare ale serviciilor Comisiei, ponderea datoriei a atins 57,3 % în 2008, urmând să scadă la 53,2 % în 2009 din cauza rambursării unui împrumut, înainte de a crește din nou, la 55,2 % în 2010. Conform indicațiilor furnizate în addendumul din decembrie 2008, soldul global previzionat pentru 2009 și 2010 este considerat acum cu mult inferior obiectivelor stabilite în program (indicând un deficit de 1,2 % și respectiv 2,4 %). Aceasta sugerează că soldul prevăzut pentru 2011 ar putea fi, la rândul său, inactual.

| (8) | Asupra rezultatelor bugetare prevăzute în program planează riscuri (semnificative) de deteriorare. În principal, perspectiva macroeconomică se bazează pe ipoteze de creștere deosebit de optimiste, aspect evidențiat prin datele economice recente slabe, de exemplu cu privire la producția industrială. Diferența față de previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei privind creșterea economică atinge 3,25 % din PIB în 2009, ceea ce implică riscuri bugetare substanțiale, reflectându-se și în deteriorarea soldului bugetului general consolidat, astfel cum este menționat în addendum. În plus, măsurile de stimulare fiscală nu au fost încă luate în calcul în obiectivele bugetare ale programului, chiar dacă impactul lor este foarte redus. Pe lângă impactul bugetar direct, măsurile care includ garanții implică riscuri indirecte semnificative, dacă se face apel în mod masiv la aceste garanții. În ultimă instanță, veniturile din exploatarea gazelor pot implica un risc pentru rezultatele bugetare, deoarece, în program, ele se bazează pe ipoteze mai optimiste cu privire la prețul petrolului față de cele din previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Având în vedere aceste riscuri de deteriorare la care sunt expuse obiectivele bugetare și garanțiile considerabile acordate sectorului bancar, există un risc ridicat ca evoluția ponderii datoriei să fie mai puțin favorabilă decât se prevăzuse în program. |
| --- | --- |

(8)

Asupra rezultatelor bugetare prevăzute în program planează riscuri (semnificative) de deteriorare. În principal, perspectiva macroeconomică se bazează pe ipoteze de creștere deosebit de optimiste, aspect evidențiat prin datele economice recente slabe, de exemplu cu privire la producția industrială. Diferența față de previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei privind creșterea economică atinge 3,25 % din PIB în 2009, ceea ce implică riscuri bugetare substanțiale, reflectându-se și în deteriorarea soldului bugetului general consolidat, astfel cum este menționat în addendum. În plus, măsurile de stimulare fiscală nu au fost încă luate în calcul în obiectivele bugetare ale programului, chiar dacă impactul lor este foarte redus. Pe lângă impactul bugetar direct, măsurile care includ garanții implică riscuri indirecte semnificative, dacă se face apel în mod masiv la aceste garanții. În ultimă instanță, veniturile din exploatarea gazelor pot implica un risc pentru rezultatele bugetare, deoarece, în program, ele se bazează pe ipoteze mai optimiste cu privire la prețul petrolului față de cele din previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei. Având în vedere aceste riscuri de deteriorare la care sunt expuse obiectivele bugetare și garanțiile considerabile acordate sectorului bancar, există un risc ridicat ca evoluția ponderii datoriei să fie mai puțin favorabilă decât se prevăzuse în program.

| (9) | Pe termen lung, impactul îmbătrânirii populației asupra bugetului este mai ridicat în Țările de Jos decât media din UE. Creșterea prevăzută a veniturilor fiscale ca procentaj din PIB, datorată impozitării amânate a pensiilor private, ar compensa parțial, pe termen lung, creșterea cheltuielilor publice. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, mai favorabilă decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar prevăzut pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a neutraliza în totalitate presiunea cheltuielilor viitoare. Excedente primare mai ridicate pe termen mediu și implementarea unor măsuri de reformă care să frâneze creșterea prevăzută a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor medii care amenință sustenabilitatea finanțelor publice. De asemenea, criza financiară poate avea un efect negativ asupra sustenabilității finanțelor publice pe termen lung prin măsurile de stabilizare a sectorului financiar (cum ar fi recapitalizarea sau garanțiile) aplicate de Țările de Jos, în principal prin efectul lor asupra datoriei publice, în cazul în care costurile aferente sprijinului guvernamental nu sunt recuperate pe deplin în viitor. |
| --- | --- |

(9)

Pe termen lung, impactul îmbătrânirii populației asupra bugetului este mai ridicat în Țările de Jos decât media din UE. Creșterea prevăzută a veniturilor fiscale ca procentaj din PIB, datorată impozitării amânate a pensiilor private, ar compensa parțial, pe termen lung, creșterea cheltuielilor publice. Poziția bugetară din 2008 estimată în program, mai favorabilă decât poziția inițială din programul anterior, contribuie la contrabalansarea impactului bugetar prevăzut pe termen lung al îmbătrânirii populației, dar nu este suficientă pentru a neutraliza în totalitate presiunea cheltuielilor viitoare. Excedente primare mai ridicate pe termen mediu și implementarea unor măsuri de reformă care să frâneze creșterea prevăzută a cheltuielilor generate de îmbătrânirea populației ar contribui la reducerea riscurilor medii care amenință sustenabilitatea finanțelor publice. De asemenea, criza financiară poate avea un efect negativ asupra sustenabilității finanțelor publice pe termen lung prin măsurile de stabilizare a sectorului financiar (cum ar fi recapitalizarea sau garanțiile) aplicate de Țările de Jos, în principal prin efectul lor asupra datoriei publice, în cazul în care costurile aferente sprijinului guvernamental nu sunt recuperate pe deplin în viitor.

| (10) | În 1994, Țările de Jos au introdus un cadru bugetar bazat pe tendințe, care s-a dovedit a fi un succes (3). Deși acest cadru a fost confirmat de actualul guvern, câteva modificări minore i-au fost aduse la începutul mandatului guvernamental, în 2007 (4). Mai recent, în noiembrie 2008, regula bugetară a fost modificată în așa fel încât toate cheltuielile și veniturile nefiscale posibile rezultând din intervenții în sectorul financiar să nu mai facă parte din plafonul de cheltuieli (5). De asemenea, în cazul în care, în urma acestor operațiuni publice, este atinsă valoarea-semnal (6) a deficitului, de 2 % din PIB, nu va fi luată nicio măsură de corectare. Această regulă bugetară suplimentară are ca scop minimizarea impactului măsurilor luate ca răspuns la criza financiară asupra procesului decizional bugetar normal. Nu a fost menționată o dată de expirare a acestei noi reguli. De asemenea, guvernul a anunțat o reformă a metodologiei privind tratamentul bugetar al veniturilor nefiscale din exploatarea gazelor începând cu 2012. Pentru perioada 2008-2011, valoarea totală a veniturilor din exploatarea gazelor care poate fi utilizată pentru cheltuieli este fixată. |
| --- | --- |

(10)

În 1994, Țările de Jos au introdus un cadru bugetar bazat pe tendințe, care s-a dovedit a fi un succes (3). Deși acest cadru a fost confirmat de actualul guvern, câteva modificări minore i-au fost aduse la începutul mandatului guvernamental, în 2007 (4). Mai recent, în noiembrie 2008, regula bugetară a fost modificată în așa fel încât toate cheltuielile și veniturile nefiscale posibile rezultând din intervenții în sectorul financiar să nu mai facă parte din plafonul de cheltuieli (5). De asemenea, în cazul în care, în urma acestor operațiuni publice, este atinsă valoarea-semnal (6) a deficitului, de 2 % din PIB, nu va fi luată nicio măsură de corectare. Această regulă bugetară suplimentară are ca scop minimizarea impactului măsurilor luate ca răspuns la criza financiară asupra procesului decizional bugetar normal. Nu a fost menționată o dată de expirare a acestei noi reguli. De asemenea, guvernul a anunțat o reformă a metodologiei privind tratamentul bugetar al veniturilor nefiscale din exploatarea gazelor începând cu 2012. Pentru perioada 2008-2011, valoarea totală a veniturilor din exploatarea gazelor care poate fi utilizată pentru cheltuieli este fixată.

| (11) | În vederea stabilizării sectorului financiar, guvernul olandez a adoptat o serie de măsuri. În primul rând, acesta a mărit la 100 000 EUR suma acoperită de schema de garantare a depozitelor. În al doilea rând, acesta a introdus o schemă de garantare a creditelor în valoare de 200 miliarde EUR (33 % din PIB) pentru instrumentele de îndatorare pe termen mediu utilizate de bănci. Această schemă vizează ameliorarea accesului băncilor la finanțare. În al treilea rând, guvernul olandez a creat un fond de 20 miliarde EUR (3,3 % din PIB) pentru recapitalizarea instituțiilor financiare. În ultimul rând, guvernul a naționalizat o bancă de mari dimensiuni și a furnizat o linie de credit de rezervă unei mari instituții financiare. |
| --- | --- |

(11)

În vederea stabilizării sectorului financiar, guvernul olandez a adoptat o serie de măsuri. În primul rând, acesta a mărit la 100 000 EUR suma acoperită de schema de garantare a depozitelor. În al doilea rând, acesta a introdus o schemă de garantare a creditelor în valoare de 200 miliarde EUR (33 % din PIB) pentru instrumentele de îndatorare pe termen mediu utilizate de bănci. Această schemă vizează ameliorarea accesului băncilor la finanțare. În al treilea rând, guvernul olandez a creat un fond de 20 miliarde EUR (3,3 % din PIB) pentru recapitalizarea instituțiilor financiare. În ultimul rând, guvernul a naționalizat o bancă de mari dimensiuni și a furnizat o linie de credit de rezervă unei mari instituții financiare.

| (12) | În conformitate cu Planul european de redresare economică stabilit în decembrie de Consiliul European, Țările de Jos au adoptat măsuri care vizează stimularea investițiilor private prin reduceri fiscale și garanții ale împrumuturilor, protejarea ocupării forței de muncă prin posibilitatea unei reduceri temporare a numărului de ore lucrate, ameliorarea ofertei de credite prin intermediul garanțiilor și diminuarea contribuțiilor sociale. Aceste măsuri sunt luate la timp, au obiective precise, sunt conforme Planului european de redresare economică (PERE) și sunt, în parte, temporare. În consecință, nu ar trebui să aibă un impact major asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Având în vedere angajamentele importante luate în cadrul pachetelor de salvare a sectorului financiar, poziția favorabilă de pornire a balanței și datoriei publice, precum și preconizarea unei încetiniri economice severe, dimensiunea pachetului de sprijin fiscal este limitată (0,5 % din PIB). Versiunea actualizată a programului de stabilitate include și o serie de măsuri structurale, care stimulează cererea și, totodată, sunt compatibile cu programul politic de reformă pe termen lung. Diminuarea contribuțiilor sociale urmărește stimularea cererii și creșterea, în același timp, a ofertei de forță de muncă. În plus, pentru a reduce suprimarea locurilor de muncă și pentru a facilita tranziția pe piața muncii, sunt instituite centre de mobilitate bazate pe parteneriate public-privat. Măsurile sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu Planul european de redresare economică stabilit în decembrie de Consiliul European, Țările de Jos au adoptat măsuri care vizează stimularea investițiilor private prin reduceri fiscale și garanții ale împrumuturilor, protejarea ocupării forței de muncă prin posibilitatea unei reduceri temporare a numărului de ore lucrate, ameliorarea ofertei de credite prin intermediul garanțiilor și diminuarea contribuțiilor sociale. Aceste măsuri sunt luate la timp, au obiective precise, sunt conforme Planului european de redresare economică (PERE) și sunt, în parte, temporare. În consecință, nu ar trebui să aibă un impact major asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Având în vedere angajamentele importante luate în cadrul pachetelor de salvare a sectorului financiar, poziția favorabilă de pornire a balanței și datoriei publice, precum și preconizarea unei încetiniri economice severe, dimensiunea pachetului de sprijin fiscal este limitată (0,5 % din PIB). Versiunea actualizată a programului de stabilitate include și o serie de măsuri structurale, care stimulează cererea și, totodată, sunt compatibile cu programul politic de reformă pe termen lung. Diminuarea contribuțiilor sociale urmărește stimularea cererii și creșterea, în același timp, a ofertei de forță de muncă. În plus, pentru a reduce suprimarea locurilor de muncă și pentru a facilita tranziția pe piața muncii, sunt instituite centre de mobilitate bazate pe parteneriate public-privat. Măsurile sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

| (13) | Orientarea bugetară, măsurată pe baza evoluției soldului structural și luând în calcul riscurile la care sunt expuse previziunile bugetare, este expansionistă în 2009. Aceasta este, în linii mari, conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere, care precizează că ajustarea trebuie să fie mai ridicată în perioadele de conjunctură economică favorabilă și poate fi mai scăzută în situațiile economice nefavorabile. Totuși, având în vedere riscurile semnificative privind evoluția soldului și datoriei publice, există riscul ca deteriorarea finanțelor publice să aibă un efect negativ asupra sustenabilității pe termen lung a acestora din urmă. Pe de altă parte, sustenabilitatea pe termen lung ar trebui să beneficieze oarecum de măsurile planificate pentru creșterea suplimentară a participării forței de muncă, precum eliminarea progresivă a transferabilității creditului de impozit general și introducerea unui credit de impozit pe venituri salariale vizând creșterea rentabilității muncii depuse de persoanele slab calificate. În sfârșit, având în vedere riscurile aferente previziunilor de îndatorare menționate mai sus, este posibil ca ponderea datoriei să nu rămână sub valoarea de referință pe perioada care face obiectul programului. |
| --- | --- |

(13)

Orientarea bugetară, măsurată pe baza evoluției soldului structural și luând în calcul riscurile la care sunt expuse previziunile bugetare, este expansionistă în 2009. Aceasta este, în linii mari, conformă cu Pactul de stabilitate și de creștere, care precizează că ajustarea trebuie să fie mai ridicată în perioadele de conjunctură economică favorabilă și poate fi mai scăzută în situațiile economice nefavorabile. Totuși, având în vedere riscurile semnificative privind evoluția soldului și datoriei publice, există riscul ca deteriorarea finanțelor publice să aibă un efect negativ asupra sustenabilității pe termen lung a acestora din urmă. Pe de altă parte, sustenabilitatea pe termen lung ar trebui să beneficieze oarecum de măsurile planificate pentru creșterea suplimentară a participării forței de muncă, precum eliminarea progresivă a transferabilității creditului de impozit general și introducerea unui credit de impozit pe venituri salariale vizând creșterea rentabilității muncii depuse de persoanele slab calificate. În sfârșit, având în vedere riscurile aferente previziunilor de îndatorare menționate mai sus, este posibil ca ponderea datoriei să nu rămână sub valoarea de referință pe perioada care face obiectul programului.

| (14) | În ceea ce privește cerințele referitoare la date, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate datele solicitate, cât și majoritatea datelor opționale. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește cerințele referitoare la date, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate datele solicitate, cât și majoritatea datelor opționale.

Concluzia generală este că poziția bugetară inițială a Țărilor de Jos este solidă. Cu toate acestea, din cauza încetinirii economice semnificative prevăzute, soldul bugetului general consolidat va redeveni negativ, după mai mulți ani de excedent. Rata datoriei publice brute a crescut în mod semnificativ ca urmare a măsurilor luate pentru sprijinirea sectorului financiar. Riscuri importante de deteriorare planează asupra obiectivelor bugetare din program începând cu 2009, în mare parte din cauza scenariului economic prea optimist care stă la baza acestora, fapt deja demonstrat de datele recente (7).

Având în vedere evaluarea de mai sus, Țările de Jos sunt invitate să pună în aplicare politica fiscală pentru 2009 astfel cum a fost stabilită, în conformitate cu PERE și în cadrul poziției bugetare inițiale, pentru a limita riscul unei deteriorări și mai mari a balanței fiscale în 2010 față de previziunile cele mai recente și pentru a se îndrepta începând din 2011 către realizarea obiectivului său pe termen mediu.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS dec. 2008 | 3,5 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 |
| COM ian. 2009 | 3,5 | 1,9 | – 2,0 | 0,2 | n.a. |
| SP nov. 2007 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS dec. 2008 | 1,6 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 |
| COM ian. 2009 | 1,6 | 2,2 | 1,9 | 1,8 | n.a. |
| SP nov. 2007 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 | n.a. |
| Deviația PIB (output gap) (8)

  (% din PIB potențial) | PS dec. 2008 | 0,9 | 0,7 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,6 |
| COM ian. 2009 (9) | 2,1 | 2,1 | – 1,2 | – 2,2 | n.a. |
| SP nov. 2007 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | n.a. | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 9,5 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 |
| COM ian. 2009 | 9,4 | 7,7 | 5,9 | 5,4 | n.a. |
| SP nov. 2007 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 45,6 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 |
| COM ian. 2009 | 45,6 | 46,8 | 46,1 | 45,6 | n.a. |
| SP nov. 2007 | 45,9 | 46,9 | 46,9 | 47,2 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 45,3 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 |
| COM ian. 2009 | 45,3 | 45,7 | 47,4 | 48,3 | n.a. |
| SP nov. 2007 | 46,3 | 46,4 | 46,3 | 46,5 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 0,3 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 |
| COM ian. 2009 | 0,3 | 1,1 | – 1,4 | – 2,7 | n.a. |
| SP nov. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 2,6 | 3,4 | 3,30 | 2,9 | 3,1 |
| COM ian. 2009 | 2,6 | 3,5 | 1,2 | – 0,2 | n.a. |
| SP nov. 2007 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (8)

  (% din PIB) | PS dec. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 |
| COM ian. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 0,7 | – 1,5 | n.a. |
| SP nov. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | n.a. | n.a. |
| Sold structural (10)

  (% din PIB) | PS dec. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 |
| COM ian. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 1,0 | – 1,5 | n.a. |
| SP nov. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | n.a. | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS dec. 2008 | 45,7 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 |
| COM ian. 2009 | 45,7 | 57,3 | 53,2 | 55,2 | n.a. |
| SP nov. 2007 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

PIB real

(variație %)

PS dec. 2008

3,5

2,25

1,25

2

2

COM ian. 2009

3,5

1,9

– 2,0

0,2

n.a.

SP nov. 2007

2,75

2,5

1,75

1,75

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS dec. 2008

1,6

2,5

3,25

2

2

COM ian. 2009

1,6

2,2

1,9

1,8

n.a.

SP nov. 2007

1,5

2,25

2

2

n.a.

Deviația PIB (output gap) (8)

(% din PIB potențial)

PS dec. 2008

0,9

0,7

– 0,1

– 0,5

– 0,6

COM ian. 2009 (9)

2,1

2,1

– 1,2

– 2,2

n.a.

SP nov. 2007

1,6

2,3

2,7

n.a.

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

PS dec. 2008

9,5

8,5

9,5

7,5

8,0

COM ian. 2009

9,4

7,7

5,9

5,4

n.a.

SP nov. 2007

6,6

6,5

7,2

7,5

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS dec. 2008

45,6

46,6

46,3

46,1

46,3

COM ian. 2009

45,6

46,8

46,1

45,6

n.a.

SP nov. 2007

45,9

46,9

46,9

47,2

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS dec. 2008

45,3

45,4

45,1

45,3

45,2

COM ian. 2009

45,3

45,7

47,4

48,3

n.a.

SP nov. 2007

46,3

46,4

46,3

46,5

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS dec. 2008

0,3

1,2

1,2

0,8

1,1

COM ian. 2009

0,3

1,1

– 1,4

– 2,7

n.a.

SP nov. 2007

– 0,4

0,5

0,6

0,7

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS dec. 2008

2,6

3,4

3,30

2,9

3,1

COM ian. 2009

2,6

3,5

1,2

– 0,2

n.a.

SP nov. 2007

1,8

2,7

2,7

2,7

n.a.

Sold ajustat ciclic (8)

(% din PIB)

PS dec. 2008

– 0,1

0,8

1,3

1,1

1,5

COM ian. 2009

– 0,8

0,0

– 0,7

– 1,5

n.a.

SP nov. 2007

– 0,2

0,5

1,1

n.a.

n.a.

Sold structural (10)

(% din PIB)

PS dec. 2008

– 0,1

0,8

1,0

1,1

1,5

COM ian. 2009

– 0,8

0,0

– 1,0

– 1,5

n.a.

SP nov. 2007

– 0,2

0,5

0,7

n.a.

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS dec. 2008

45,7

42,1

39,6

38,0

36,2

COM ian. 2009

45,7

57,3

53,2

55,2

n.a.

SP nov. 2007

46,8

45

43

41,2

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia în calcul îndeosebi previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Acest succes este demonstrat de faptul că, începând cu 1994, deficitul bugetar mediu a fost de 1,1 % din PIB, situându-se sub media deficitului zonei euro de 2,3 % din PIB. În plus, îndeplinirea obiectivului bugetar fixat în memorandumurile bugetare respective a fost ratată numai în trei ani.

(4)  Pentru o descriere a acestor măsuri, a se vedea evaluarea macrobugetară a Programului de stabilitate al Țărilor de Jos (versiunea actualizată din noiembrie 2007), secțiunea 6.

(5)  În Țările de Jos, plafoanele de cheltuieli sunt constituite din cheltuieli și venituri nefiscale.

(6)  Valoarea semnal a soldului bugetului general consolidat este prevăzută cu scopul de a evita depășirea pragului de deficit de 3 % din PIB. Atunci când deficitul bugetar este preconizat să depășească această valoare, trebuie luate măsuri corective în scopul de a evita apariția unui deficit excesiv. Această valoare a fost introdusă în 2004, ca răspuns la deficitul excesiv din 2003. Inițial, valoarea-semnal a fost stabilită la un deficit de 2,5 % din PIB. În 2007, aceasta a fost coborâtă la 2,0 % din PIB.

(7)  Biroul național de analiză a politicii economice (Centraal Planbureau) a publicat la 17 februarie 2009 noi previziuni în care estimează o reducere a creșterii economice de – 3,5 % în 2009 și de – 0,25 % în 2010 și o reducere a soldului bugetului general consolidat de – 2,9 % din PIB în 2009 și de – 5,4 % din PIB în 2010.

(8)  Deviațiile PIB (ouput gaps) și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(9)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,7 %, 1,8 %, 1,3 %, respectiv 1,2 % în perioada 2007-2010.

(10)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,3 % din PIB în 2009, conducând la reducerea deficitului, în conformitate cu cea mai recentă actualizare a programului și cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din luna ianuarie.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/33

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2008/2009-2013/2014

(2009/C 68/07)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2008/2009-2013/2014, |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2008/2009-2013/2014,

| (2) | După mai mulți ani de creștere economică robustă alimentată de cererea internă, activitatea economică din Regatul Unit a încetinit în mod semnificativ în cursul anului 2008, Efectul crizei financiare mondiale și cel al corecției importante de pe piața națională a locuințelor, de încetinire a economiei, s-au accentuat reciproc. Ca răspuns la criza economică și financiară, guvernul Regatului Unit a adoptat o serie de măsuri pentru asigurarea stabilității sectorului financiar și pentru creșterea ofertei de credite pentru gospodării și întreprinderi. În noiembrie 2008, în conformitate cu Planul european de redresare economică aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European, guvernul a lansat un pachet de stimulare fiscală care totalizează aproximativ 0,25 % din PIB în 2008 și 1,5 % în 2009 și, în plus, a permis stabilizatorilor automați să funcționeze la întreaga capacitate. Banca Angliei a relaxat politica monetară prin reduceri succesive ale ratei dobânzii (de la 5,75 % în iulie 2007 la 1,00 % în prezent) și printr-o extindere a bilanțului. Cursul de schimb nominal efectiv al lirei sterline s-a depreciat cu mai mult de 20 % în 2008, Efectul combinat al încetinirii economice, al reducerii prețurilor activelor și al orientării bugetare expansioniste a condus la o deteriorare importantă a finanțelor publice ale Regatului Unit. Deteriorarea rapidă a soldului primar public, care se afla deja în deficit în perioada de dinaintea crizei, a afectat capacitatea Regatului Unit de a continua relaxarea fiscală și de a asigura sustenabilitatea bugetară. În bugetul Regatului Unit din martie 2008 era prevăzut un deficit bugetar în 2008/2009 peste valoarea de referință de 3 % din PIB, ceea ce a condus la deschiderea unei proceduri de deficit excesiv în iunie 2008. |
| --- | --- |

(2)

După mai mulți ani de creștere economică robustă alimentată de cererea internă, activitatea economică din Regatul Unit a încetinit în mod semnificativ în cursul anului 2008, Efectul crizei financiare mondiale și cel al corecției importante de pe piața națională a locuințelor, de încetinire a economiei, s-au accentuat reciproc. Ca răspuns la criza economică și financiară, guvernul Regatului Unit a adoptat o serie de măsuri pentru asigurarea stabilității sectorului financiar și pentru creșterea ofertei de credite pentru gospodării și întreprinderi. În noiembrie 2008, în conformitate cu Planul european de redresare economică aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European, guvernul a lansat un pachet de stimulare fiscală care totalizează aproximativ 0,25 % din PIB în 2008 și 1,5 % în 2009 și, în plus, a permis stabilizatorilor automați să funcționeze la întreaga capacitate. Banca Angliei a relaxat politica monetară prin reduceri succesive ale ratei dobânzii (de la 5,75 % în iulie 2007 la 1,00 % în prezent) și printr-o extindere a bilanțului. Cursul de schimb nominal efectiv al lirei sterline s-a depreciat cu mai mult de 20 % în 2008, Efectul combinat al încetinirii economice, al reducerii prețurilor activelor și al orientării bugetare expansioniste a condus la o deteriorare importantă a finanțelor publice ale Regatului Unit. Deteriorarea rapidă a soldului primar public, care se afla deja în deficit în perioada de dinaintea crizei, a afectat capacitatea Regatului Unit de a continua relaxarea fiscală și de a asigura sustenabilitatea bugetară. În bugetul Regatului Unit din martie 2008 era prevăzut un deficit bugetar în 2008/2009 peste valoarea de referință de 3 % din PIB, ceea ce a condus la deschiderea unei proceduri de deficit excesiv în iunie 2008.

| (3) | Programul cuprinde două scenarii macroeconomice: un scenariu principal și unul alternativ mai prudent, care se bazează pe o tendință de creștere mai redusă cu un sfert de punct procentual față de cea din scenariul principal. Previziunile privind finanțele publice se bazează pe scenariul alternativ, care este considerat drept scenariul de referință pentru evaluarea programului actualizat. Conform acestui scenariu, recesiunea care a debutat în a doua jumătate a anului 2008 va continua în prima jumătate a anului 2009, conducând la previziuni ale programului de scădere a PIB-ului real cu 0,25 % în 2008/2009 și cu încă 0,5 % în 2009/2010. Aceasta este urmată de o redresare a creșterii PIB-ului la 2 % în 2010/2011 și la 3 % pe an începând cu 2011/2012, Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice din ultimele luni, chiar și acest scenariu mai prudent, finalizat în noiembrie 2008, pare să se bazeze pe ipoteze de creștere favorabile, mai ales pentru anii 2009/2010 și 2010/2011 (2). Estimarea impactului pozitiv al pachetului de stimulare fiscală asupra creșterii economice în 2009 la aproximativ 0,5 de punct procentual, realizată în cadrul programului, este conformă cu estimările realizate de serviciile Comisiei. Proiecțiile privind inflația sunt ușor mai ridicate față de cele cuprinse în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(3)

Programul cuprinde două scenarii macroeconomice: un scenariu principal și unul alternativ mai prudent, care se bazează pe o tendință de creștere mai redusă cu un sfert de punct procentual față de cea din scenariul principal. Previziunile privind finanțele publice se bazează pe scenariul alternativ, care este considerat drept scenariul de referință pentru evaluarea programului actualizat. Conform acestui scenariu, recesiunea care a debutat în a doua jumătate a anului 2008 va continua în prima jumătate a anului 2009, conducând la previziuni ale programului de scădere a PIB-ului real cu 0,25 % în 2008/2009 și cu încă 0,5 % în 2009/2010. Aceasta este urmată de o redresare a creșterii PIB-ului la 2 % în 2010/2011 și la 3 % pe an începând cu 2011/2012, Având în vedere deteriorarea rapidă a perspectivelor macroeconomice din ultimele luni, chiar și acest scenariu mai prudent, finalizat în noiembrie 2008, pare să se bazeze pe ipoteze de creștere favorabile, mai ales pentru anii 2009/2010 și 2010/2011 (2). Estimarea impactului pozitiv al pachetului de stimulare fiscală asupra creșterii economice în 2009 la aproximativ 0,5 de punct procentual, realizată în cadrul programului, este conformă cu estimările realizate de serviciile Comisiei. Proiecțiile privind inflația sunt ușor mai ridicate față de cele cuprinse în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009.

| (4) | Pentru 2008/2009, deficitul public este estimat la 5,7 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 și la 5,5 % în program, comparativ cu 2,9 % din PIB, cât era prevăzut în actualizarea anterioară a programului de convergență. Creșterea neprevăzută a deficitului public reflectă, în principal, o revizuire în scădere a previziunilor de creștere a veniturilor datorată degradării brutale a contextului macroeconomic și funcționării stabilizatorilor automați. Reducerea puternică a numărului de tranzacții imobiliare și scăderea prețurilor bunurilor imobiliare au condus la o reducere a veniturilor prevăzute din taxele de timbru cu aproximativ 0,5 % din PIB în 2008/2009, în timp ce veniturile din impozitarea întreprinderilor, care au reprezentat un sfert din creșterea veniturilor fiscale pentru perioada de cinci ani încheiată în 2007/2008, au scăzut puternic datorită deteriorării profitabilității din sectorul financiar. În ceea ce privește cheltuielile, versiunea actualizată estimează o creștere a cheltuielilor publice de investiție cu 0,2 % din PIB față de programul anterior, care reflectă acțiunile întreprinse în vederea sprijinirii economiei, în timp ce plata dobânzilor este, la rândul său, așteptată să depășească previziunile, datorită impactului unei inflații mai ridicate asupra costurilor cu serviciul datoriei aferente împrumuturilor indexate. În plus, măsurile discreționare anunțate de guvernul Regatului Unit începând cu actualizarea din 2007, contribuie la o creștere cu aproximativ 0,5 de punct procentual a deficitului estimat pentru 2008/2009, inclusiv prin reducerea impozitului asupra veniturilor persoanelor fizice anunțată în mai 2008, reducerea cotei standard de TVA și sumele suplimentare plătite pensionarilor. Datoria publică brută este prevăzută să crească cu aproximativ 10 puncte procentuale la 53 % din PIB în 2008/2009, jumătate din această creștere reflectând intervențiile publice în sectorul financiar, care nu afectează în mod direct deficitul. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008/2009, deficitul public este estimat la 5,7 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 și la 5,5 % în program, comparativ cu 2,9 % din PIB, cât era prevăzut în actualizarea anterioară a programului de convergență. Creșterea neprevăzută a deficitului public reflectă, în principal, o revizuire în scădere a previziunilor de creștere a veniturilor datorată degradării brutale a contextului macroeconomic și funcționării stabilizatorilor automați. Reducerea puternică a numărului de tranzacții imobiliare și scăderea prețurilor bunurilor imobiliare au condus la o reducere a veniturilor prevăzute din taxele de timbru cu aproximativ 0,5 % din PIB în 2008/2009, în timp ce veniturile din impozitarea întreprinderilor, care au reprezentat un sfert din creșterea veniturilor fiscale pentru perioada de cinci ani încheiată în 2007/2008, au scăzut puternic datorită deteriorării profitabilității din sectorul financiar. În ceea ce privește cheltuielile, versiunea actualizată estimează o creștere a cheltuielilor publice de investiție cu 0,2 % din PIB față de programul anterior, care reflectă acțiunile întreprinse în vederea sprijinirii economiei, în timp ce plata dobânzilor este, la rândul său, așteptată să depășească previziunile, datorită impactului unei inflații mai ridicate asupra costurilor cu serviciul datoriei aferente împrumuturilor indexate. În plus, măsurile discreționare anunțate de guvernul Regatului Unit începând cu actualizarea din 2007, contribuie la o creștere cu aproximativ 0,5 de punct procentual a deficitului estimat pentru 2008/2009, inclusiv prin reducerea impozitului asupra veniturilor persoanelor fizice anunțată în mai 2008, reducerea cotei standard de TVA și sumele suplimentare plătite pensionarilor. Datoria publică brută este prevăzută să crească cu aproximativ 10 puncte procentuale la 53 % din PIB în 2008/2009, jumătate din această creștere reflectând intervențiile publice în sectorul financiar, care nu afectează în mod direct deficitul.

| (5) | În ultima versiune actualizată, deficitul public este prevăzut să crească în 2009/2010 cu 2,75 puncte procentuale, la 8,2 % din PIB, față de un deficit anunțat în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei de 9,5 % din PIB. Veniturile publice sunt prevăzute să scadă în termeni nominali cu 2 %, în timp ce cheltuielile sunt așteptate să crească cu aproape 5 %. Programul prevede că reducerea activității sectorului financiar și a pieței locuințelor va diminua veniturile publice, inclusiv cele din impozitul pe veniturile personale din sectorul financiar, cu un total de 1,5 puncte procentuale din PIB, în perioada 2007/2008-2009/2010. Proiecțiile bugetare includ și măsuri de stimulare fiscală de aproximativ 1 % din PIB în 2009/2010, inclusiv o reducere temporară a cotei standard de TVA, care reprezintă jumătate din pachetul de stimulare din noiembrie 2008 și devansarea cheltuielilor cu investițiile. Deficitul structural în 2009/2010, definit ca soldul bugetului ajustat ciclic și calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare, este prevăzut să se deterioreze cu aproximativ 2 puncte procentuale. Această scădere rezultă aproape în egală măsură din efectul măsurilor fiscale expansioniste și din impactul elasticității fiscale în urma reducerii activității din sectorul financiar și de pe piața locuințelor, care, înainte de declinul economic, generau venituri fiscale ridicate. |
| --- | --- |

(5)

În ultima versiune actualizată, deficitul public este prevăzut să crească în 2009/2010 cu 2,75 puncte procentuale, la 8,2 % din PIB, față de un deficit anunțat în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei de 9,5 % din PIB. Veniturile publice sunt prevăzute să scadă în termeni nominali cu 2 %, în timp ce cheltuielile sunt așteptate să crească cu aproape 5 %. Programul prevede că reducerea activității sectorului financiar și a pieței locuințelor va diminua veniturile publice, inclusiv cele din impozitul pe veniturile personale din sectorul financiar, cu un total de 1,5 puncte procentuale din PIB, în perioada 2007/2008-2009/2010. Proiecțiile bugetare includ și măsuri de stimulare fiscală de aproximativ 1 % din PIB în 2009/2010, inclusiv o reducere temporară a cotei standard de TVA, care reprezintă jumătate din pachetul de stimulare din noiembrie 2008 și devansarea cheltuielilor cu investițiile. Deficitul structural în 2009/2010, definit ca soldul bugetului ajustat ciclic și calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare, este prevăzut să se deterioreze cu aproximativ 2 puncte procentuale. Această scădere rezultă aproape în egală măsură din efectul măsurilor fiscale expansioniste și din impactul elasticității fiscale în urma reducerii activității din sectorul financiar și de pe piața locuințelor, care, înainte de declinul economic, generau venituri fiscale ridicate.

| (6) | Actualizarea nu specifică un obiectiv pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară. Proiecțiile fiscale din program indică o reducere a deficitului structural de aproape 1 punct procentual în medie pe an, între 2010/2011 și 2013/2014, Programul prezintă previziuni pe termen mediu bazându-se pe ipoteza de menținere a politicii și prevede o reducere susținută a deficitului public. Conform programului, deficitul global este prevăzut să se amelioreze în medie cu 1,25 puncte procentuale din PIB pe an în perioada 2010/2011-2013/2014, atingând 3,4 % din PIB la sfârșitul perioadei care intră sub incidența programului. Aproximativ trei cincimi din ajustarea vizată a soldului nominal pentru perioada 2010/2011-2013/2014 reflectă o scădere a ponderii cheltuielilor. Rata de creștere nominală anuală a cheltuielilor pentru perioada 2011/2012-2013/2014 este așteptată să scadă la 4 % de la o valoare medie de 5,25 % în perioada precedentă de trei ani, cu toate că încetinirea semnificativă a creșterii cheltuielilor nu este încă însoțită de planuri detaliate de cheltuieli la nivel ministerial care să reflecte procesul de reexaminare a cheltuielilor prevăzute pentru trei ani. Guvernul a anunțat creșterea impozitelor și contribuțiilor la asigurările sociale, precum și a economiilor preconizate bazate pe sporirea eficienței în serviciile publice începând cu 2010/2011, Datoria publică brută este estimată să crească cu 15,5 puncte procentuale în perioada care intră sub incidența programului, pentru a atinge 68,5 % din PIB în 2013/2014, Obiectivul programului îl reprezintă scăderea datoriei ca parte din PIB după sfârșitul perioadei care intră sub face obiectul programului, până în 2015/2016, |
| --- | --- |

(6)

Actualizarea nu specifică un obiectiv pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară. Proiecțiile fiscale din program indică o reducere a deficitului structural de aproape 1 punct procentual în medie pe an, între 2010/2011 și 2013/2014, Programul prezintă previziuni pe termen mediu bazându-se pe ipoteza de menținere a politicii și prevede o reducere susținută a deficitului public. Conform programului, deficitul global este prevăzut să se amelioreze în medie cu 1,25 puncte procentuale din PIB pe an în perioada 2010/2011-2013/2014, atingând 3,4 % din PIB la sfârșitul perioadei care intră sub incidența programului. Aproximativ trei cincimi din ajustarea vizată a soldului nominal pentru perioada 2010/2011-2013/2014 reflectă o scădere a ponderii cheltuielilor. Rata de creștere nominală anuală a cheltuielilor pentru perioada 2011/2012-2013/2014 este așteptată să scadă la 4 % de la o valoare medie de 5,25 % în perioada precedentă de trei ani, cu toate că încetinirea semnificativă a creșterii cheltuielilor nu este încă însoțită de planuri detaliate de cheltuieli la nivel ministerial care să reflecte procesul de reexaminare a cheltuielilor prevăzute pentru trei ani. Guvernul a anunțat creșterea impozitelor și contribuțiilor la asigurările sociale, precum și a economiilor preconizate bazate pe sporirea eficienței în serviciile publice începând cu 2010/2011, Datoria publică brută este estimată să crească cu 15,5 puncte procentuale în perioada care intră sub incidența programului, pentru a atinge 68,5 % din PIB în 2013/2014, Obiectivul programului îl reprezintă scăderea datoriei ca parte din PIB după sfârșitul perioadei care intră sub face obiectul programului, până în 2015/2016,

| (7) | Rezultatele bugetare sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare. Previziunile privind creșterea economică pentru 2009/2010 și 2010/2011 ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 sunt semnificativ mai scăzute față de cele cuprinse în program, ceea ce ar implica un deficit cu aproximativ 2 puncte procentuale mai ridicat în 2010/2011 față de valoarea din program. De asemenea, probabilitatea ca activitatea economică să fie mai redusă în 2010 decât se estimează în program generează riscul ca măsurile de stimulare, anunțate ca temporare, să nu fie abandonate în 2010. Programul respectiv recunoaște că pe termen mediu, contribuția sectorului financiar la activitatea economică va fi mai scăzută decât s-a estimat anterior și este probabil ca cererea agregată să genereze venituri fiscale mai scăzute. Cu toate acestea, elasticitatea veniturilor prevăzută în program după 2010/2011, pare, la rândul ei, optimistă, și cererea agregată ar putea să genereze venituri fiscale mai scăzute decât cele prevăzute în program. Având în vedere aceste riscuri de deteriorare, evoluția ponderii datoriei după 2009/2010 ar putea fi mai puțin favorabilă decât preconizează programul, generând riscuri de creștere a serviciului datoriei. În plus, intervențiile guvernului în sectorul financiar antrenează, la rândul lor, riscul unui deficit și/sau al unui nivel al datoriei mai ridicate decât cele prevăzute în program (3). Cu toate acestea, cea mai mare parte a creșterii datoriei publice ca urmare a operațiunilor de sprijin al sectorului financiar, estimată în program la aproximativ 5 puncte procentuale din PIB, nu este prevăzută a fi permanentă. După redresarea economiei și stabilizarea situației din sectorul financiar, se așteaptă ca autoritățile Regatului Unit să recupereze, cel puțin parțial, creșterea datoriei generate de intervențiile în sectorul financiar, revânzând sectorului privat participațiile deținute în instituțiile financiare sau solicitând rambursarea de împrumuturi. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare sunt expuse unor riscuri semnificative de deteriorare. Previziunile privind creșterea economică pentru 2009/2010 și 2010/2011 ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 sunt semnificativ mai scăzute față de cele cuprinse în program, ceea ce ar implica un deficit cu aproximativ 2 puncte procentuale mai ridicat în 2010/2011 față de valoarea din program. De asemenea, probabilitatea ca activitatea economică să fie mai redusă în 2010 decât se estimează în program generează riscul ca măsurile de stimulare, anunțate ca temporare, să nu fie abandonate în 2010. Programul respectiv recunoaște că pe termen mediu, contribuția sectorului financiar la activitatea economică va fi mai scăzută decât s-a estimat anterior și este probabil ca cererea agregată să genereze venituri fiscale mai scăzute. Cu toate acestea, elasticitatea veniturilor prevăzută în program după 2010/2011, pare, la rândul ei, optimistă, și cererea agregată ar putea să genereze venituri fiscale mai scăzute decât cele prevăzute în program. Având în vedere aceste riscuri de deteriorare, evoluția ponderii datoriei după 2009/2010 ar putea fi mai puțin favorabilă decât preconizează programul, generând riscuri de creștere a serviciului datoriei. În plus, intervențiile guvernului în sectorul financiar antrenează, la rândul lor, riscul unui deficit și/sau al unui nivel al datoriei mai ridicate decât cele prevăzute în program (3). Cu toate acestea, cea mai mare parte a creșterii datoriei publice ca urmare a operațiunilor de sprijin al sectorului financiar, estimată în program la aproximativ 5 puncte procentuale din PIB, nu este prevăzută a fi permanentă. După redresarea economiei și stabilizarea situației din sectorul financiar, se așteaptă ca autoritățile Regatului Unit să recupereze, cel puțin parțial, creșterea datoriei generate de intervențiile în sectorul financiar, revânzând sectorului privat participațiile deținute în instituțiile financiare sau solicitând rambursarea de împrumuturi.

| (8) | Având în vedere că Regatul Unit pornește dintr-o poziție de datorie publică relativ scăzută în timp ce impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este apropiat de media UE, poziția bugetară din 2008 estimată în program, care s-a degradat semnificativ față de poziția de pornire din programul anterior, reprezintă un risc crescut asupra sustenabilității finanțelor publice chiar înainte de luare în considerare a impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. De asemenea, criza financiară ar putea avea un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în cazul în care costurile sprijinului guvernamental nu sunt recuperate integral. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, decalajul privind sustenabilitatea s-ar deteriora în mod semnificativ. În plus, se așteaptă ca rata datoriei brute să depășească valoarea de referință prevăzută în tratat înainte de sfârșitul perioadei care intră sub incidența programului. Reducerea deficitului primar ar contribui la reducerea riscurilor la adresa sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, estimate drept ridicate pe baza unei metodologii convenite de comun acord, care derivă din deficitul structural actual ridicat. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere că Regatul Unit pornește dintr-o poziție de datorie publică relativ scăzută în timp ce impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este apropiat de media UE, poziția bugetară din 2008 estimată în program, care s-a degradat semnificativ față de poziția de pornire din programul anterior, reprezintă un risc crescut asupra sustenabilității finanțelor publice chiar înainte de luare în considerare a impactului bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației. De asemenea, criza financiară ar putea avea un impact negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în cazul în care costurile sprijinului guvernamental nu sunt recuperate integral. În cazul în care s-ar lua drept punct de plecare poziția bugetară pentru 2009 estimată în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, decalajul privind sustenabilitatea s-ar deteriora în mod semnificativ. În plus, se așteaptă ca rata datoriei brute să depășească valoarea de referință prevăzută în tratat înainte de sfârșitul perioadei care intră sub incidența programului. Reducerea deficitului primar ar contribui la reducerea riscurilor la adresa sustenabilității finanțelor publice pe termen lung, estimate drept ridicate pe baza unei metodologii convenite de comun acord, care derivă din deficitul structural actual ridicat.

| (9) | Recenta degradare semnificativă a finanțelor publice ale Regatului Unit a generat o presiune intensă asupra cadrului fiscal național. În raportul de pre-buget din 2008, cele două norme fiscale existente au fost suspendate și înlocuite cu o regulă de funcționare temporară. Scopul noii reguli, care urmează a fi aplicată odată cu redresarea economiei, este de a ameliora în fiecare an bugetul curent ajustat ciclic astfel fel încât să se atingă echilibrul, iar ponderea datoriei în PIB să fie redusă. Aceasta este concepută pentru a permite guvernului o utilizare mai importantă a împrumuturilor pentru a sprijini economia pe termen scurt, impunând însă condiții minime nespecificate cantitativ în termeni de consolidare fiscală odată ce economia Regatului Unit va ieși din recesiune. Punerea în aplicare a unui nou cadru este așteptată înainte de 2015/2016, data exactă a acesteia nefiind însă sigură. Un cadru fiscal revizuit eficace și credibil va reprezenta un element important pentru Regatul Unit în vederea realizării pe termen mediu a consolidării fiscale necesare. Noul program privind eficiența, introdus ca parte a analizei globale a cheltuielilor („Comprehensive Spending Review”) din 2007 și extins în cadrul raportului de buget și pre-buget („Budget and Pre-Budget Report”) din 2008, evidențiază intenția autorităților de a continua eforturile întreprinse în favoarea unui raport mai bun între calitate și preț în sectorul public, inclusiv prin fixarea unui obiectiv ambițios privind economiile bazate pe ameliorarea eficienței, precum și prin introducerea unui nou cadru de control și raportare. Versiunea actualizată descrie mai multe măsuri practice de sprijin, dar este dificil să se determine în ce măsură vor fi influențate diferitele servicii și domenii politice. |
| --- | --- |

(9)

Recenta degradare semnificativă a finanțelor publice ale Regatului Unit a generat o presiune intensă asupra cadrului fiscal național. În raportul de pre-buget din 2008, cele două norme fiscale existente au fost suspendate și înlocuite cu o regulă de funcționare temporară. Scopul noii reguli, care urmează a fi aplicată odată cu redresarea economiei, este de a ameliora în fiecare an bugetul curent ajustat ciclic astfel fel încât să se atingă echilibrul, iar ponderea datoriei în PIB să fie redusă. Aceasta este concepută pentru a permite guvernului o utilizare mai importantă a împrumuturilor pentru a sprijini economia pe termen scurt, impunând însă condiții minime nespecificate cantitativ în termeni de consolidare fiscală odată ce economia Regatului Unit va ieși din recesiune. Punerea în aplicare a unui nou cadru este așteptată înainte de 2015/2016, data exactă a acesteia nefiind însă sigură. Un cadru fiscal revizuit eficace și credibil va reprezenta un element important pentru Regatul Unit în vederea realizării pe termen mediu a consolidării fiscale necesare. Noul program privind eficiența, introdus ca parte a analizei globale a cheltuielilor („Comprehensive Spending Review”) din 2007 și extins în cadrul raportului de buget și pre-buget („Budget and Pre-Budget Report”) din 2008, evidențiază intenția autorităților de a continua eforturile întreprinse în favoarea unui raport mai bun între calitate și preț în sectorul public, inclusiv prin fixarea unui obiectiv ambițios privind economiile bazate pe ameliorarea eficienței, precum și prin introducerea unui nou cadru de control și raportare. Versiunea actualizată descrie mai multe măsuri practice de sprijin, dar este dificil să se determine în ce măsură vor fi influențate diferitele servicii și domenii politice.

| (10) | Ca răspuns la criza financiară, autoritățile Regatului Unit au adoptat o serie de măsuri care vizează stabilizarea sectorului financiar și sprijinirea ofertei de credite. O schemă de garantare a creditelor garantează efectele comerciale emise de bănci pentru refinanțarea datoriilor lor importante ajunse la scadență. În plus, schemele speciale de lichiditate gestionate de Banca Angliei până în ianuarie 2009 permiteau băncilor participante să schimbe activele nelichide contra bonurilor de tezaur al Regatului Unit. Această schemă a fost urmată de un mecanism de „fereastră de scont” („discount window facility”) al Băncii Angliei, care continuă să ofere băncilor acces la lichidități pe termen lung, dar în schimbul unei vaste game de garanții. Pe lângă naționalizarea a două instituții financiare, Northern Rock în februarie 2008 și Bradford & Bingley în septembrie 2008, guvernul a injectat capital public echivalând cu 37 miliarde GBP (2,5 % din PIB) într-o serie de bănci. Din februarie 2009, Banca Angliei va fi, de asemenea, autorizată de trezorerie să cumpere titluri ale sectorului privat în valoare totală de până la 50 miliarde GBP (3,5 % din PIB). În ianuarie 2009, guvernul a anunțat și instituirea unui sistem care să ofere băncilor o asigurare împotriva pierderilor din active, care au fost afectate în mod special de încetinirea economică actuală, în timp ce o declarație a Autorității pentru servicii financiare (Financial Services Authority — FSA) cu privire la reglementarea în materie de obligații privind capitalul a clarificat faptul că băncile pot recurge la rezervele lor de capital în perioade de declin economic, facilitând astfel posibilitatea de a continua acordarea de împrumuturi. |
| --- | --- |

(10)

Ca răspuns la criza financiară, autoritățile Regatului Unit au adoptat o serie de măsuri care vizează stabilizarea sectorului financiar și sprijinirea ofertei de credite. O schemă de garantare a creditelor garantează efectele comerciale emise de bănci pentru refinanțarea datoriilor lor importante ajunse la scadență. În plus, schemele speciale de lichiditate gestionate de Banca Angliei până în ianuarie 2009 permiteau băncilor participante să schimbe activele nelichide contra bonurilor de tezaur al Regatului Unit. Această schemă a fost urmată de un mecanism de „fereastră de scont” („discount window facility”) al Băncii Angliei, care continuă să ofere băncilor acces la lichidități pe termen lung, dar în schimbul unei vaste game de garanții. Pe lângă naționalizarea a două instituții financiare, Northern Rock în februarie 2008 și Bradford & Bingley în septembrie 2008, guvernul a injectat capital public echivalând cu 37 miliarde GBP (2,5 % din PIB) într-o serie de bănci. Din februarie 2009, Banca Angliei va fi, de asemenea, autorizată de trezorerie să cumpere titluri ale sectorului privat în valoare totală de până la 50 miliarde GBP (3,5 % din PIB). În ianuarie 2009, guvernul a anunțat și instituirea unui sistem care să ofere băncilor o asigurare împotriva pierderilor din active, care au fost afectate în mod special de încetinirea economică actuală, în timp ce o declarație a Autorității pentru servicii financiare (Financial Services Authority — FSA) cu privire la reglementarea în materie de obligații privind capitalul a clarificat faptul că băncile pot recurge la rezervele lor de capital în perioade de declin economic, facilitând astfel posibilitatea de a continua acordarea de împrumuturi.

| (11) | În conformitate cu Planul european de redresare economică aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European, Regatul Unit a anunțat în noiembrie 2008 măsuri de stimulare fiscală, în valoare de aproximativ 1,5 % din PIB în 2009, care sunt așteptate să atenueze contracția PIB-ului în 2009 cu aproximativ 0,5 de punct procentual. Aceste pachet de măsuri este temporar și luat în timp util, având în vedere că măsurile vizează sprijinirea cererii interne în 2009. Cu toate acestea, creșterea prevăzută a deficitului public, împreună cu o marjă inițială de manevră fiscală limitată și cu absența unui cadru fiscal credibil pe termen mediu arată că este crucial ca stimularea să fie oprită prin consolidarea fiscală susținută pe termen mediu. Marea parte a măsurilor de stimulare fiscală vizează sprijinirea puterii de cumpărare a gospodăriilor și au tendința de a favoriza persoanele cu o înclinație spre consum relativ mai ridicată. Alte măsuri, inclusiv cele de natură structurală, vizează sprijinirea activităților întreprinderilor și investițiilor, precum și creșterea capacității serviciilor de ocupare a forței de muncă din sectorul public și a oportunităților de formare pentru șomeri. De asemenea, pe baza planului în favoarea sectorului imobiliar („Homeowners Support Package”) din septembrie 2008 au fost anunțate noi măsuri care vizează sprijinirea procesului de ajustare de pe piața locuințelor. Aceste măsuri corespund obiectivului de stabilizare a producției pe termen scurt și se înscriu în programul de reforme structurale ale Regatului Unit din cadrul Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu Planul european de redresare economică aprobat în decembrie 2008 de Consiliul European, Regatul Unit a anunțat în noiembrie 2008 măsuri de stimulare fiscală, în valoare de aproximativ 1,5 % din PIB în 2009, care sunt așteptate să atenueze contracția PIB-ului în 2009 cu aproximativ 0,5 de punct procentual. Aceste pachet de măsuri este temporar și luat în timp util, având în vedere că măsurile vizează sprijinirea cererii interne în 2009. Cu toate acestea, creșterea prevăzută a deficitului public, împreună cu o marjă inițială de manevră fiscală limitată și cu absența unui cadru fiscal credibil pe termen mediu arată că este crucial ca stimularea să fie oprită prin consolidarea fiscală susținută pe termen mediu. Marea parte a măsurilor de stimulare fiscală vizează sprijinirea puterii de cumpărare a gospodăriilor și au tendința de a favoriza persoanele cu o înclinație spre consum relativ mai ridicată. Alte măsuri, inclusiv cele de natură structurală, vizează sprijinirea activităților întreprinderilor și investițiilor, precum și creșterea capacității serviciilor de ocupare a forței de muncă din sectorul public și a oportunităților de formare pentru șomeri. De asemenea, pe baza planului în favoarea sectorului imobiliar („Homeowners Support Package”) din septembrie 2008 au fost anunțate noi măsuri care vizează sprijinirea procesului de ajustare de pe piața locuințelor. Aceste măsuri corespund obiectivului de stabilizare a producției pe termen scurt și se înscriu în programul de reforme structurale ale Regatului Unit din cadrul Strategiei de la Lisabona.

| (12) | După orientarea bugetară expansionistă din ultimii ani de conjunctură economică în general favorabilă și pachetul de stimulare pentru 2009, autoritățile Regatului Unit au prevăzut să continue cu o consolidare fiscală echivalentă cu o ameliorare a soldului structural de aproximativ 1 punct procentual pe an, pe termen mediu. În conformitate cu această strategie de consolidare, se preconizează că măsurile de stimulare vor fi temporare. Cu toate acestea, există riscul ca măsurile de stimulare, anunțate ca temporare, să nu fie abandonate în 2010, dacă, astfel cum a fost prognozat în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, redresarea economică așteptată de autoritățile Regatului Unit în 2010 nu se va materializa. De asemenea, ponderea datoriei este așteptată să crească în mod semnificativ în perioada care intră sub incidența programului și să depășească valoarea de referință de 60 % din PIB începând cu 2009/2010. |
| --- | --- |

(12)

După orientarea bugetară expansionistă din ultimii ani de conjunctură economică în general favorabilă și pachetul de stimulare pentru 2009, autoritățile Regatului Unit au prevăzut să continue cu o consolidare fiscală echivalentă cu o ameliorare a soldului structural de aproximativ 1 punct procentual pe an, pe termen mediu. În conformitate cu această strategie de consolidare, se preconizează că măsurile de stimulare vor fi temporare. Cu toate acestea, există riscul ca măsurile de stimulare, anunțate ca temporare, să nu fie abandonate în 2010, dacă, astfel cum a fost prognozat în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei, redresarea economică așteptată de autoritățile Regatului Unit în 2010 nu se va materializa. De asemenea, ponderea datoriei este așteptată să crească în mod semnificativ în perioada care intră sub incidența programului și să depășească valoarea de referință de 60 % din PIB începând cu 2009/2010.

| (13) | În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune semnificative în privința furnizării datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește cerințele specificate în codul de conduită privind prezentarea de date pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă lacune semnificative în privința furnizării datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că programul confirmă degradarea rapidă a poziției bugetare a Regatului Unit, care a pus sub presiune sustenabilitatea finanțelor sale publice. Contextul macroeconomic, care pe termen scurt va fi, probabil, mult mai nefavorabil decât prevăzut, riscă să conducă la un deficit public mai ridicat pe toată perioada care intră sub incidența programului. După măsurile fiscale expansioniste în 2009/2010, programul prevede o disciplină fiscală susținută începând cu 2010/2011, dar realizarea acestei consolidări este expusă unor riscuri. Aceste riscuri reflectă eventualitatea prelungirii măsurilor de stimulare în 2010 în absența unei redresări economice semnificative, a unei elasticități mai reduse ale veniturilor și a eventualității nerealizării obiectivelor privind cheltuielile. Având în vedere probabilitatea unei deteriorări mai grave decât prevăzute a poziției bugetare a Regatului Unit pe termen scurt, precum și riscul crescut care planează asupra sustenabilității fiscale, trebuie întreprinse eforturi mai ambițioase de consolidare pe termen mediu. Se preconizează o creștere a ponderii datoriei de la 43,25 % din PIB în 2007/2008 la 65 % în 2010/2011, stabilizându-se în jurul valorii de 70 % la sfârșitul perioadei care intră care face obiectul programului.

Ținând seama de evaluarea anterioară, Regatul Unit este invitat să:

| (i) | pună în aplicare planurile fiscale, inclusiv măsurile de stimulare conforme cu PERE, în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, evitând, în același timp, orice deteriorare suplimentară a finanțelor publice; |
| --- | --- |

(i)

pună în aplicare planurile fiscale, inclusiv măsurile de stimulare conforme cu PERE, în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere, evitând, în același timp, orice deteriorare suplimentară a finanțelor publice;

| (ii) | pună în aplicare o consolidare bugetară semnificativă în perioada 2010/2011 și ulterior și să clarifice în continuare măsurile care stau la baza ajustării, pentru a asigura readucerea rapidă a deficitului sub valoarea de referință; |
| --- | --- |

(ii)

pună în aplicare o consolidare bugetară semnificativă în perioada 2010/2011 și ulterior și să clarifice în continuare măsurile care stau la baza ajustării, pentru a asigura readucerea rapidă a deficitului sub valoarea de referință;

| (iii) | stabilească modalitatea de aplicare a cadrului fiscal în viitor, într-un mod compatibil cu îmbunătățirea sustenabilității finanțelor sale publice pe termen lung. |
| --- | --- |

(iii)

stabilească modalitatea de aplicare a cadrului fiscal în viitor, într-un mod compatibil cu îmbunătățirea sustenabilității finanțelor sale publice pe termen lung.

De asemenea, Regatul Unit este invitat să îmbunătățească respectarea cerințelor din codul de conduită privind prezentarea de date.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație în %) | PC dec. 2008 | 3 | – 0,25 | – 0,5 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| COM ian. 2009 | 3,0 | – 0,6 | – 2,3 | 0,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC dec. 2008 | 2,25 | 3,75 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| COM ian. 2009 | 2,2 | 3,4 | – 0,3 | 1,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | n.a. |
| Deviația PIB (output gap) (5)

  (% din PIB-ul potențial) | PC dec. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| COM ian. 2009 | 2,0 | 0,5 | – 2,4 | – 2,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 0,0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) (6) | PC dec. 2008 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| COM ian. 2009 | – 2,6 | – 2,0 | – 5,5 | – 5,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Venituri la bugetul general (7)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 37,9 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 |
| COM ian. 2009 | 42,1 | 41,4 | 41,2 | 41,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 38,6 | 38,8 | 39,0 | 39,2 | 39,3 | 39,5 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general (7)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 40,7 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 |
| COM ian. 2009 | 44,9 | 47,2 | 50,8 | 50,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 41,6 | 41,7 | 41,4 | 41,3 | 41,1 | 41,1 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 2,8 | – 5,5 | – 8,2 | – 7,1 | – 5,6 | – 4,4 | – 3,4 |
| COM ian. 2009 | – 2,8 | – 5,7 | – 9,5 | – 9,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 0,6 | – 3,4 | – 6,4 | – 4,5 | – 2,6 | – 1,4 | – 0,3 |
| COM ian. 2009 | – 0,6 | – 3,5 | – 7,1 | – 6,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| COM ian. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PC dec. 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| COM ian. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC dec. 2008 | 43,2 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 |
| COM ian. 2009 | 43,2 | 53,7 | 64,6 | 71,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); Previziunile economice intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); Calculele serviciilor Comisiei. |

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

PIB real

(variație în %)

PC dec. 2008

3

– 0,25

– 0,5

2

3

3

3

COM ian. 2009

3,0

– 0,6

– 2,3

0,9

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

3

3

2

2,75

2,5

2,5

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC dec. 2008

2,25

3,75

1

2

2

2

2

COM ian. 2009

2,2

3,4

– 0,3

1,3

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

2,25

2

2

2

2

2

n.a.

Deviația PIB (output gap) (5)

(% din PIB-ul potențial)

PC dec. 2008

1,0

– 0,5

– 2,4

– 2,1

– 1,2

– 0,4

0,2

COM ian. 2009

2,0

0,5

– 2,4

– 2,8

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

0,0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB) (6)

PC dec. 2008

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

COM ian. 2009

– 2,6

– 2,0

– 5,5

– 5,7

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Venituri la bugetul general (7)

(% din PIB)

PC dec. 2008

37,9

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

COM ian. 2009

42,1

41,4

41,2

41,6

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

38,6

38,8

39,0

39,2

39,3

39,5

n.a.

Cheltuielile bugetului general (7)

(% din PIB)

PC dec. 2008

40,7

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

COM ian. 2009

44,9

47,2

50,8

50,8

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

41,6

41,7

41,4

41,3

41,1

41,1

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 2,8

– 5,5

– 8,2

– 7,1

– 5,6

– 4,4

– 3,4

COM ian. 2009

– 2,8

– 5,7

– 9,5

– 9,2

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

– 3,0

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 0,6

– 3,4

– 6,4

– 4,5

– 2,6

– 1,4

– 0,3

COM ian. 2009

– 0,6

– 3,5

– 7,1

– 6,4

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0,0

0,3

0,5

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

COM ian. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

– 3,0

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PC dec. 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

COM ian. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC dec. 2008

43,2

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

COM ian. 2009

43,2

53,7

64,6

71,9

n.a.

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

n.a.

Programul de convergență (PC); Previziunile economice intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Achiziția de participațiuni în instituțiile financiare ar putea conduce la o creștere unică a deficitului public, în funcție de diferența dintre prețul de cumpărarea a participațiunilor și cota lor pe piață sau valoarea lor justă. Tratamentul statistic al titlurilor publice de creanță emise cu scopul finanțării schemelor speciale de lichiditate și a mecanismului de achiziționare a activelor, care nu sunt considerate ca parte a datoriei publice în program, sunt examinate în acest moment de Eurostat.

(4)  În special, lipsa datelor privind piața muncii a complicat în mod semnificativ recalcularea deviațiilor PIB-ului (output gaps) în conformitate cu metodologia convenită de comun acord.

(5)  Deviațiile PIB (output gaps) și soldurile ajustate ciclic din cadrul programelor, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe, utilizând metodologia convenită de comun acord. Cifrele Comisiei din ianuarie 2009 se bazează pe creșteri potențiale estimate de 1,5 %, 0,9 %, și respectiv 1,0 %, în perioada 2008-2010.

(6)  Valorile se referă la ani calendaristici.

(7)  Valorile pentru veniturile și cheltuielile totale nu sunt prezentate în program pe baza standardului armonizat ESA 95, Prin urmare, acestea nu sunt comparabile în mod direct cu proiecțiile cuprinse în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009. Pentru 2012-2013 și 2013-2014, cifrele privind veniturile și cheltuielile publice sunt extrapolate din proiecțiile privind sectorul public.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Nu există măsuri unice și alte măsuri temporare în perioada de derulare a programului.

Surse:

Programul de convergență (PC); Previziunile economice intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); Calculele serviciilor Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/39

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5456 — Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 68/08)

La data 16 martie 2009 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5456. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5456. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/39

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5474 — Lagardere/Sumitomo/HFG)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 68/09)

La data 16 martie 2009 Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Această decizie se bazează pe articolul 6(1)(b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil numai în engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe paginile DG Concurență de pe site-ul web Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Acest site web oferă diverse facilități care permit localizarea deciziilor de fuziune individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5474. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul EUR-Lex cu numărul de document 32009M5474. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/40

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

20 martie 2009

(2009/C 68/10)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3549 |
| JPY | yen japonez | 129,87 |
| DKK | coroana daneză | 7,4515 |
| GBP | lira sterlină | 0,93950 |
| SEK | coroana suedeză | 11,0560 |
| CHF | franc elvețian | 1,5291 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,6500 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,628 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 298,36 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7083 |
| PLN | zlot polonez | 4,5662 |
| RON | leu românesc nou | 4,2972 |
| TRY | lira turcească | 2,2872 |
| AUD | dolar australian | 1,9685 |
| CAD | dolar canadian | 1,6770 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,5008 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,4240 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0535 |
| KRW | won sud-coreean | 1 901,81 |
| ZAR | rand sud-african | 13,0680 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,2509 |
| HRK | kuna croată | 7,4511 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 974,27 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9352 |
| PHP | peso Filipine | 65,360 |
| RUB | rubla rusească | 45,4920 |
| THB | baht thailandez | 47,848 |
| BRL | real brazilian | 3,0519 |
| MXN | peso mexican | 19,1995 |
| INR | rupie indiană | 68,5170 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3549

JPY

yen japonez

129,87

DKK

coroana daneză

7,4515

GBP

lira sterlină

0,93950

SEK

coroana suedeză

11,0560

CHF

franc elvețian

1,5291

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,6500

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,628

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

298,36

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7083

PLN

zlot polonez

4,5662

RON

leu românesc nou

4,2972

TRY

lira turcească

2,2872

AUD

dolar australian

1,9685

CAD

dolar canadian

1,6770

HKD

dolar Hong Kong

10,5008

NZD

dolar neozeelandez

2,4240

SGD

dolar Singapore

2,0535

KRW

won sud-coreean

1 901,81

ZAR

rand sud-african

13,0680

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,2509

HRK

kuna croată

7,4511

IDR

rupia indoneziană

15 974,27

MYR

ringgit Malaiezia

4,9352

PHP

peso Filipine

65,360

RUB

rubla rusească

45,4920

THB

baht thailandez

47,848

BRL

real brazilian

3,0519

MXN

peso mexican

19,1995

INR

rupie indiană

68,5170

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/41

---

Comunicarea Comisiei privind nivelul actual al ratelor dobânzii aplicabile recuperării ajutoarelor de stat și al ratelor de referință/scont pentru cele 27 de state membre aplicabile de la 1 aprilie 2009

[Publicată în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (JO L 140, 30.4.2004, p. 1)]

(2009/C 68/11)

Ratele de bază calculate în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 14, 19.1.2008, p. 6). În funcție de utilizarea ratei de referință, marjele corespunzătoare trebuie adăugate conform comunicării. Aceasta înseamnă că pentru rata de scont trebuie să se adauge marja de 100 puncte de bază. Regulamentul (CE) nr. 271/2008 al Comisiei din 30 ianuarie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004 de punere în aplicare prevede că, sub rezerva unei decizii specifice, rata de recuperare se calculează, de asemenea, prin adăugarea a 100 puncte de bază la rata de bază.

| De la | La | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2009 | ... | 2,74 | 2,74 | 7,63 | 2,74 | 2,96 | 2,74 | 4,57 | 7,34 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 10,01 | 2,74 | 2,74 | 9,53 | 2,74 | 13,20 | 2,74 | 2,74 | 5,62 | 2,74 | 17,29 | 2,30 | 2,74 | 2,74 | 2,84 |
| 1.3.2009 | 31.3.2009 | 3,47 | 3,47 | 7,63 | 3,47 | 3,74 | 3,47 | 6,00 | 7,34 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 10,01 | 3,47 | 3,47 | 9,53 | 3,47 | 13,20 | 3,47 | 3,47 | 6,78 | 3,47 | 17,29 | 3,31 | 3,47 | 3,47 | 3,58 |
| 1.2.2009 | 28.2.2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 13,20 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 4,31 | 4,99 | 4,99 | 4,81 |
| 1.1.2009 | 31.1.2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 11,05 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 5,18 | 4,99 | 4,99 | 5,70 |
| 1.12.2008 | 31.12.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 7,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 15,87 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.11.2008 | 30.11.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.10.2008 | 31.10.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1.9.2008 | 30.9.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008 | 31.8.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

De la

La

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2009

...

2,74

2,74

7,63

2,74

2,96

2,74

4,57

7,34

2,74

2,74

2,74

2,74

10,01

2,74

2,74

9,53

2,74

13,20

2,74

2,74

5,62

2,74

17,29

2,30

2,74

2,74

2,84

1.3.2009

31.3.2009

3,47

3,47

7,63

3,47

3,74

3,47

6,00

7,34

3,47

3,47

3,47

3,47

10,01

3,47

3,47

9,53

3,47

13,20

3,47

3,47

6,78

3,47

17,29

3,31

3,47

3,47

3,58

1.2.2009

28.2.2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

13,20

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

4,31

4,99

4,99

4,81

1.1.2009

31.1.2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

11,05

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

5,18

4,99

4,99

5,70

1.12.2008

31.12.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

7,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

15,87

5,49

5,36

5,00

5,66

1.11.2008

30.11.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

5,00

5,66

1.10.2008

31.10.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1.9.2008

30.9.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008

31.8.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/42

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 68/12)

| 1. | La data de 16 martie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) prin care întreprinderile Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, aparținând grupului RBSK („RBSK”, Austria), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., controlată de grupul bancar Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank („DZ” Germania), și Raiffeisen Bank S.A. („RBRO”, România), controlată de grupul Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft („RZB”, Austria), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Raiffeisen Banca pentru Locuințe S.A. („RBL” România) prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată care constituie o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 16 martie 2009, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) prin care întreprinderile Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, aparținând grupului RBSK („RBSK”, Austria), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., controlată de grupul bancar Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank („DZ” Germania), și Raiffeisen Bank S.A. („RBRO”, România), controlată de grupul Raiffeisen Zentralbank österreich Aktiengesellschaft („RZB”, Austria), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Raiffeisen Banca pentru Locuințe S.A. („RBL” România) prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată care constituie o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii RBSK: activități de economisire și împrumut în scopul achiziționării de locuințe, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii RBSK: activități de economisire și împrumut în scopul achiziționării de locuințe,

| — | în cazul întreprinderii DZ: servicii bancare, de asigurări și de gestionare de active, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii DZ: servicii bancare, de asigurări și de gestionare de active,

| — | în cazul întreprinderii RZB: bancă comercială și de investiții, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii RZB: bancă comercială și de investiții,

| — | în cazul întreprinderii RBRO: bancă universală din România, care aparține întreprinderii RZB, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii RBRO: bancă universală din România, care aparține întreprinderii RZB,

| — | în cazul întreprinderii RBL: activități de economisire și împrumut în scopul achiziționării de locuințe în România. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii RBL: activități de economisire și împrumut în scopul achiziționării de locuințe în România.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi transmise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5493 — RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

ALTE ACTE

Comisie

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 68/43

---

Comunicare în atenția persoanelor și entităților adăugate pe lista menționată la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 242/2009 al Comisiei

(2009/C 68/13)

| 1. | Poziția comună 2008/369/PESC (1) invită Comunitatea să înghețe fondurile și resursele economice ale persoanelor fizice sau juridice, entităților sau organismelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo, menționate în lista întocmită în temeiul Rezoluțiilor 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) și 1857(2008) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, listă care trebuie actualizată periodic de către comitetul ONU instituit în temeiul Rezoluției 1533(2004) a Consiliului de Securitate al ONU.
  Pe lista întocmită de acest comitet al ONU figurează:






  — | persoanele sau entitățile care încalcă embargoul asupra armelor și măsurile aferente menționate la articolul 1, |
| --- | --- | --- |

1.

Poziția comună 2008/369/PESC (1) invită Comunitatea să înghețe fondurile și resursele economice ale persoanelor fizice sau juridice, entităților sau organismelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo, menționate în lista întocmită în temeiul Rezoluțiilor 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) și 1857(2008) ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, listă care trebuie actualizată periodic de către comitetul ONU instituit în temeiul Rezoluției 1533(2004) a Consiliului de Securitate al ONU.

Pe lista întocmită de acest comitet al ONU figurează:

—

persoanele sau entitățile care încalcă embargoul asupra armelor și măsurile aferente menționate la articolul 1,

| — | responsabilii politici și militari ai grupărilor armate care își desfășoară activitatea în Republica Democratică Congo și care se opun dezarmării, repatrierii sau reinstalării voluntare a combatanților care fac parte din aceste grupări, |
| --- | --- |

—

responsabilii politici și militari ai grupărilor armate care își desfășoară activitatea în Republica Democratică Congo și care se opun dezarmării, repatrierii sau reinstalării voluntare a combatanților care fac parte din aceste grupări,

| — | responsabilii politici și militari ai milițiilor congoleze care primesc sprijin din exteriorul RDC și care se opun participării combatanților lor la procesul de dezarmare, demobilizare și reintegrare, |
| --- | --- |

—

responsabilii politici și militari ai milițiilor congoleze care primesc sprijin din exteriorul RDC și care se opun participării combatanților lor la procesul de dezarmare, demobilizare și reintegrare,

| — | responsabilii politici și militari care au recrutat sau angajat copii în conflicte armate, încălcând astfel dreptul internațional aplicabil, |
| --- | --- |

—

responsabilii politici și militari care au recrutat sau angajat copii în conflicte armate, încălcând astfel dreptul internațional aplicabil,

| — | persoanele care au comis acte prin care au încălcat grav dreptul internațional, ce implică acte cu privire la copii sau femei în situații de conflict armat, inclusiv crime și mutilări, violențe sexuale, răpiri și deplasări forțate, |
| --- | --- |

—

persoanele care au comis acte prin care au încălcat grav dreptul internațional, ce implică acte cu privire la copii sau femei în situații de conflict armat, inclusiv crime și mutilări, violențe sexuale, răpiri și deplasări forțate,

| — | persoanele care împiedică accesul la ajutoarele umanitare sau distribuirea acestora în partea estică a RDC, |
| --- | --- |

—

persoanele care împiedică accesul la ajutoarele umanitare sau distribuirea acestora în partea estică a RDC,

| — | persoanele sau entitățile care sprijină grupările armate ilegale în partea estică a RDC prin comerțul ilegal cu resurse naturale. |
| --- | --- |

—

persoanele sau entitățile care sprijină grupările armate ilegale în partea estică a RDC prin comerțul ilegal cu resurse naturale.

| 2. | La 3 martie 2009, Comitetul ONU a hotărât adăugarea a patru persoane fizice la lista în cauză. Persoanele fizice în cauză pot adresa oricând o cerere Comitetului ONU, însoțită de orice documente justificative necesare, prin care să solicite reexaminarea deciziei de a fi incluse pe lista ONU menționată anterior. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

2.

La 3 martie 2009, Comitetul ONU a hotărât adăugarea a patru persoane fizice la lista în cauză. Persoanele fizice în cauză pot adresa oricând o cerere Comitetului ONU, însoțită de orice documente justificative necesare, prin care să solicite reexaminarea deciziei de a fi incluse pe lista ONU menționată anterior. Cererea trebuie trimisă la următoarea adresă:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

Pentru mai multe informații, a se consulta: http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | În urma deciziilor ONU menționate la punctul 2, Comisia a adoptat Regulamentul (CE) nr. 242/2009 (2), care modifică anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo (3).
  Prin urmare, următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 se aplică persoanelor fizice în cauză:






  (a) | înghețarea fondurilor și a resurselor economice care aparțin, se află în posesia sau sunt deținute de aceste persoane fizice, precum și interzicerea de a pune la dispoziția acestora fonduri și resurse economice, direct sau indirect, sau de a le utiliza în beneficiul acestora (articolul 2); precum și |
| --- | --- | --- |

3.

În urma deciziilor ONU menționate la punctul 2, Comisia a adoptat Regulamentul (CE) nr. 242/2009 (2), care modifică anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 de instituire a anumitor măsuri speciale împotriva persoanelor ale căror acțiuni încalcă embargoul asupra armelor impus Republicii Democratice Congo (3).

Prin urmare, următoarele măsuri prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 se aplică persoanelor fizice în cauză:

(a)

înghețarea fondurilor și a resurselor economice care aparțin, se află în posesia sau sunt deținute de aceste persoane fizice, precum și interzicerea de a pune la dispoziția acestora fonduri și resurse economice, direct sau indirect, sau de a le utiliza în beneficiul acestora (articolul 2); precum și

| (b) | interzicerea participării voluntare și deliberate la activități care au drept scop sau efect direct sau indirect eludarea operațiunilor menționate la litera (a) de mai sus. |
| --- | --- |

(b)

interzicerea participării voluntare și deliberate la activități care au drept scop sau efect direct sau indirect eludarea operațiunilor menționate la litera (a) de mai sus.

| 4. | Persoanele fizice adăugate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului, prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 242/2009 și în urma deciziei ONU din 3 martie 2009, pot transmite Comisiei observațiile privind adăugarea lor pe lista respectivă. Comunicarea respectivă trebuie trimisă la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| DG External Relations |
| Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A2 — CHAR 12/45 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Persoanele fizice adăugate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005 al Consiliului, prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 242/2009 și în urma deciziei ONU din 3 martie 2009, pot transmite Comisiei observațiile privind adăugarea lor pe lista respectivă. Comunicarea respectivă trebuie trimisă la următoarea adresă:

European Commission

DG External Relations

Directorate A Crisis Platform — Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A2 — CHAR 12/45

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor fizice în cauză asupra posibilității de a contesta Regulamentul (CE) nr. 242/2009 în fața Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene, în conformitate cu dispozițiile articolului 230 alineatele (4) și (5) din Tratatul de instituire a Comunității Europene. |
| --- | --- |

5.

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor fizice în cauză asupra posibilității de a contesta Regulamentul (CE) nr. 242/2009 în fața Tribunalului de Primă Instanță al Comunităților Europene, în conformitate cu dispozițiile articolului 230 alineatele (4) și (5) din Tratatul de instituire a Comunității Europene.

| 6. | Datele cu caracter personal ale persoanelor fizice care au fost incluse pe listele respective prin Regulamentul (CE) nr. 242/2009 vor fi prelucrate în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (4). Orice cerere, de exemplu cererile de informații suplimentare sau cele legate de exercitarea drepturilor care le revin în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (de exemplu dreptul de acces la datele cu caracter personal sau de rectificare a acestor date) ar trebui adresată Comisiei, la adresa menționată la punctul 4 de mai sus. |
| --- | --- |

6.

Datele cu caracter personal ale persoanelor fizice care au fost incluse pe listele respective prin Regulamentul (CE) nr. 242/2009 vor fi prelucrate în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (4). Orice cerere, de exemplu cererile de informații suplimentare sau cele legate de exercitarea drepturilor care le revin în temeiul Regulamentului (CE) nr. 45/2001 (de exemplu dreptul de acces la datele cu caracter personal sau de rectificare a acestor date) ar trebui adresată Comisiei, la adresa menționată la punctul 4 de mai sus.

| 7. | Din rațiuni organizatorice, se atrage atenția persoanelor fizice incluse în anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), enumerate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005, pentru a obține autorizarea de a utiliza fonduri și resurse economice înghețate pentru cheltuieli de bază sau plăți specifice, în conformitate cu articolul 3 din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

7.

Din rațiuni organizatorice, se atrage atenția persoanelor fizice incluse în anexa I asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), enumerate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1183/2005, pentru a obține autorizarea de a utiliza fonduri și resurse economice înghețate pentru cheltuieli de bază sau plăți specifice, în conformitate cu articolul 3 din regulamentul respectiv.

---

(1)  JO L 127, 15.5.2008, p. 84.

(2)  JO L 75, 21.3.2009.

(3)  JO L 193, 23.7.2005, p. 1.

(4)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---