# Euroopa Liidu C 83/2009

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2009.083.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 83 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide7. aprill 2009 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2009.083.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 83

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide7. aprill 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 083/01 | Komisjoni Teatis – Ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks | 1 |
| 2009/C 083/02 | Riigiabi lubamine vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 – Juhtumid, mille suhtes komisjon ei esita vastuväiteid (
  1
  ) | 16 |
| 2009/C 083/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5289 – Agusta/CAE/Rotorsim) (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 083/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.4993 – EDF/EnBW/Kogeneracja) (
  1
  ) | 17 |
| 2009/C 083/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.4998 – EDF/EnBW/ERSA) (
  1
  ) | 18 |
| 2009/C 083/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5232 – WPP/TNS) (
  1
  ) | 18 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 083/01

Komisjoni Teatis – Ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks

1

2009/C 083/02

Riigiabi lubamine vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 87 ja 88 – Juhtumid, mille suhtes komisjon ei esita vastuväiteid (
  1
  )

1

16

2009/C 083/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5289 – Agusta/CAE/Rotorsim) (
  1
  )

1

17

2009/C 083/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.4993 – EDF/EnBW/Kogeneracja) (
  1
  )

1

17

2009/C 083/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.4998 – EDF/EnBW/ERSA) (
  1
  )

1

18

2009/C 083/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5232 – WPP/TNS) (
  1
  )

1

18

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2009/C 083/07 | Nõukogu otsus, 30. märts 2009, võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta | 19 |
| 2009/C 083/08 | Nõukogu otsus, 30. märts 2009, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta | 24 |
| | Komisjon |
| 2009/C 083/09 | Euro vahetuskurss | 25 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2009/C 083/07

Nõukogu otsus, 30. märts 2009, võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta

19

2009/C 083/08

Nõukogu otsus, 30. märts 2009, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta

24

Komisjon

2009/C 083/09

Euro vahetuskurss

25

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 083/10 | Konkursikutse – ettevõtluse peadirektoraat, nr ENT/ERA/09/311 – Erasmus noorte ettevõtjatete jaoks | 26 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 083/11 | Serbia otsus Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu ühepoolse rakendamise kohta | 28 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 083/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV) (
  1
  ) | 29 |
| 2009/C 083/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5499 – IPIC/NOVA) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 30 |
| 2009/C 083/14 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation) (
  1
  ) | 31 |
| 2009/C 083/15 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business) (
  1
  ) | 32 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2009/C 083/10

Konkursikutse – ettevõtluse peadirektoraat, nr ENT/ERA/09/311 – Erasmus noorte ettevõtjatete jaoks

26

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 083/11

Serbia otsus Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu ühepoolse rakendamise kohta

28

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 083/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV) (
  1
  )

1

29

2009/C 083/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5499 – IPIC/NOVA) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

30

2009/C 083/14

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation) (
  1
  )

1

31

2009/C 083/15

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business) (
  1
  )

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/1

---

Komisjoni Teatis – Ühenduse riigiabi meetmete ajutine raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks

2009/C 83/01

1.   FINANTSKRIIS, SELLE MÕJU REAALMAJANDUSELE JA VAJADUS AJUTISTE MEETMETE JÄRELE

1.1.   Finantskriis ja selle mõju reaalmajandusele

26. novembril 2008 võttis komisjon vastu teatise „Euroopa majanduse taastamise kava” (1) (taastamiskava), et tuua Euroopa välja praegusest finantskriisist. Taastamiskava tugineb kahele teineteist täiendavale komponendile. Esiteks tugineb see nõudluse suurendamiseks, töökohtade päästmiseks ja usalduse taastamiseks mõeldud lühiajalistele meetmetele ja teiseks nn arukale investeerimisele, et saavutada suuremat majanduskasvu ja jätkusuutlikku jõukust pikemas perspektiivis. Taastamiskava kaudu tõhustatakse ja kiirendatakse Lissaboni strateegia raames toimuvaid reforme.

Selles kontekstis seisab ühenduse ees väljakutse vältida riiklikku sekkumist, mis õõnestaks eesmärki anda vähem ja paremini suunatud riigiabi. Ometi on teatavatel tingimustel vaja anda uut ajutist riigiabi.

Taastamiskava sisaldab ka täiendavaid algatusi riigiabi eeskirjade kohaldamiseks võimalikult paindlikul viisil, et kriisi lahendades säiliks aus konkurents ja välditaks põhjendamatuid konkurentsipiiranguid. Käesolevas teatises esitatakse üksikasjad liikmesriikide mitmete täiendavate ajutiste riigiabi andmise võimaluste kohta.

Esiteks mõjutab finantskriis tugevalt ühenduse pangandussektorit. Nõukogu on rõhutanud, et kuigi riiklik sekkumine tuleb otsustada riigi tasandil, tuleb seda teha kooskõlastatud raamistikus ja tuginedes mitmele ühenduse ühisele põhimõttele. (2) Komisjon reageeris viivitamatult, võttes erinevaid meetmeid, sealhulgas teatise „Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras” (3) ja mitu otsust, millega lubati anda päästmisabi finantsasutustele.

Erasektori investeeringute, majanduskasvu ja töökohtade loomise eeltingimus on piisav ja taskukohane juurdepääs rahastamisele. Liikmesriigid peavad kasutama oma mõjuvõimu, mis kaasneb pangandussektorile antava olulise rahalise toetusega, tagamaks, et selline toetus ei parandaks mitte ainult pankade finantsolukorda, vaid majandust laiemalt. Seega peaks finantssektorile antav toetus olema hästi suunatud, et see tagaks pankade tavalise laenutegevuse jätkumise. Komisjon võtab seda pankadele antava riigiabi läbivaatamisel arvesse.

Kuigi finantsturgude olukord näib paranevat, on finantskriisi mõju reaalmajandusele praegu tuntav. Tõsine langus mõjutab majandust laiemalt, sealhulgas kodumajapidamisi, ettevõtjaid ja töökohti. Finantsturgude kriisi tulemusena vähendavad pangad intensiivfinantseerimist ja muutuvad varasemate aastatega võrreldes riskikartlikumaks, muutes juurdepääsu laenurahale senisest keerulisemaks. Finantskriis võib esile kutsuda laenuraha piiramise, nõudluse vähenemise ja majanduslanguse.

Sellised probleemid ei pruugi mõjutada mitte ainult nõrku likviidsuspuhvriteta ettevõtjaid, vaid ka elujõulisi ettevõtjaid, kel ei ole ootamatult kas piisavalt või üldse laenuraha. See kehtib eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta, kelle juurdepääs rahastamisele on võrreldes suurettevõtjatega igal juhul tunduvalt keerulisem. Selline olukord ei pruugi tõsiselt mõjutada mitte ainult paljude elujõuliste ettevõtjate ja nende töötajate majandusolukorda lühikese ja keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul; sellel võib olla pikemaajalisem negatiivne mõju, sest ühenduse tulevased investeeringud, eelkõige need, mis on suunatud püsiva majanduskasvu ja Lissaboni strateegia muude eesmärkide saavutamiseks, võivad viibida või neist võidakse isegi loobuda.

1.2.   Vajadus riigiabi meetmete tõhusa koordineerimise järele Euroopa tasandil

Praeguses finantsolukorras võib liikmesriikidel tekkida kiusatus tegutseda iseseisvalt ja eelkõige toetada oma ettevõtjaid teistest rohkem. Varasematest kogemustest nähtub, et selline iseseisev tegutsemine ei saa olla tõhus ja võib tõsiselt kahjustada siseturgu. Arvestades täielikult praegust erilist majandusolukorda, on toetuse andmisel oluline tagada Euroopa ettevõtjate võrdsed võimalused ja vältida olukorda, kus liikmesriigid püüavad üha enam toetada oma ettevõtjaid, sest see ei oleks jätkusuutlik ja kahjustaks ühendust tervikuna. Soovitud tulemusi saavutatakse konkurentsipoliitika abil.

1.3.   Vajadus ajutiste riigiabimeetmete järele

Kuna riigiabi ei ole imeravim praeguste probleemide lahendamiseks, võib täpselt määratletud riikliku toetuse andmine ettevõtjatele olla kasulik vahend üldises püüdes taas suurendada laenamist ettevõtjatele ja soodustada jätkuvaid investeeringuid vähenenud süsihappegaasiheidetega tulevikku.

Käesolevas teatises esitatud ajutistel täiendavatel meetmetel on kaks eesmärki. Esiteks soovitakse panganduskriisist tulenevate erakorraliste ja ajutiste finantsprobleemide leevendamiseks taas suurendada pankade laenamist ettevõtjatele ja seega tagada neile pidev juurdepääs rahastamisele. Nagu tuleneb hiljuti vastuvõetud komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatisest Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele („Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”), (4) on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad erilise tähtsusega kogu Euroopa majandusele ja nende finantsolukorra paranemine avaldab positiivset mõju ka suurettevõtjatele, toetades seega pikaajalist üldist majanduskasvu ja ajakohastamist.

Teine eesmärk on ergutada ettevõtjaid jätkama investeerimist tulevikku, eelkõige jätkusuutliku majanduskasvu edendamisse. Kui praegune kriis peataks keskkonna valdkonnas saavutatud märkimisväärsed edusammud või annaks neile isegi tagasikäigu, võiks see viia negatiivsete tagajärgedeni. Seepärast on vaja anda keskkonnaprojektidesse investeerivatele ettevõtjatele ajutist toetust (mis võiks muu hulgas anda ühenduse tööstusele tehnoloogilise eelise), ühendades sel moel kiireloomulise ja vajaliku rahalise toetuse Euroopa pikaajaliste hüvedega.

Käesolevas teatises tuletatakse esiteks meelde riikliku toetuse mitmeid võimalusi, mida liikmesriigid saavad kehtivate riigiabi eeskirjade alusel kasutada juba praegu, enne selliste täiendavate riigiabi meetmete kehtestamist, mida liikmesriigid võivad ajutiselt võtta, et leevendada teatud ettevõtjate praeguseid probleeme, mis on seotud juurdepääsuga rahastamisele, ning soodustada keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tehtavaid investeeringuid.

Komisjon on seisukohal, et kavandatud abivahendid on nende eesmärkide saavutamiseks kõige asjakohasemad.

2.   MAJANDUSPOLIITIKA ÜLDISED MEETMED

Taastamiskava võeti vastu praeguse majandusolukorra leevendamiseks. Arvestades praeguse kriisi ulatust vajab ühendus piisavalt ulatuslikku ja julget koordineeritud lähenemisviisi, et taastada tarbijate ja ettevõtjate usaldus.

Taastamiskava strateegilised eesmärgid on järgmised:

| — | stimuleerida võimalikult kiiresti nõudlust ja suurendada tarbijate usaldust; |
| --- | --- |

—

stimuleerida võimalikult kiiresti nõudlust ja suurendada tarbijate usaldust;

| — | vähendada majanduslangusega kaasnevat kulu inimestele ja majanduslanguse mõju kõige haavatavamale ühiskonnaosale. Kriis on raskelt tabanud või tabamas paljusid palgatöötajaid ja nende peresid. On võimalik võtta meetmeid töökoha kaotuse ärahoidmiseks, kiire tööturule naasmise toetamiseks ja pikaajalise töötuse vältimiseks; |
| --- | --- |

—

vähendada majanduslangusega kaasnevat kulu inimestele ja majanduslanguse mõju kõige haavatavamale ühiskonnaosale. Kriis on raskelt tabanud või tabamas paljusid palgatöötajaid ja nende peresid. On võimalik võtta meetmeid töökoha kaotuse ärahoidmiseks, kiire tööturule naasmise toetamiseks ja pikaajalise töötuse vältimiseks;

| — | aidata kaasa Euroopa valmidusele majanduskasvu taastudes seda ära kasutada, nii et Euroopa majandus oleks vastavuses konkurentsivõimet tagavate nõudmiste, säästvuse ja tulevikuvajadustega, nagu see on sätestatud Lissaboni strateegias. See tähendab innovatsiooni toetamist, teadmistepõhise majanduse ülesehitamist ning kiiremini liikumist vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava ja ressursse säästva majanduse poole. |
| --- | --- |

—

aidata kaasa Euroopa valmidusele majanduskasvu taastudes seda ära kasutada, nii et Euroopa majandus oleks vastavuses konkurentsivõimet tagavate nõudmiste, säästvuse ja tulevikuvajadustega, nagu see on sätestatud Lissaboni strateegias. See tähendab innovatsiooni toetamist, teadmistepõhise majanduse ülesehitamist ning kiiremini liikumist vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava ja ressursse säästva majanduse poole.

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks on liikmesriikidel juba praegu mitmeid vahendeid, mida ei loeta riigiabiks. Näiteks võivad teatud ettevõtjad kogeda praegu suuremaid probleeme rahastamisele juurdepääsul kui teised, mistõttu on nende kasvuks ja ettenähtud investeeringuteks vajalik rahastamine viibinud või isegi nurjunud. Sel otstarbel võiksid liikmesriigid võtta mitmeid üldisi poliitikameetmeid, mida kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes oma territooriumil ja mis järelikult jäävad riigiabi eeskirjade kohaldamisalast välja ning mille eesmärk on ajutiselt lühikese ja keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul leevendada rahastamisega seotud probleeme. Näiteks võiks pikendada sotsiaalkindlustusmaksete ja muude samalaadsete maksete või isegi maksude maksetähtaegu või võtta töötajatele suunatud meetmeid. Kui sellised meetmed võetakse kõigi ettevõtjate suhtes, ei ole nende puhul põhimõtteliselt tegemist riigiabiga.

Liikmesriigid võivad anda rahalist toetust ka otse tarbijatele, näiteks selleks, et nad loobuksid vanadest toodetest ja/või ostaksid keskkonnasäästlikke tooteid. Kui sellise abi andmisel ei kohelda tooteid sõltuvalt nende päritolust erinevalt, ei ole tegemist riigiabiga.

Lisaks võib nii väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate kui ka suurettevõtjate võimalikult tõhusaks toetamiseks kasutada ELi üldisi programme, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsusega nr 1639/2006/EÜ (5) kehtestatud konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ (6) kehtestatud Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013). See on täielikult kooskõlas ka Euroopa muude algatustega, nagu Euroopa Investeerimispanga otsusega koondada Euroopa väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamiseks 30 miljardit eurot ning tema kohustusega suurendada oma võimet sekkuda infrastruktuuriprojektidesse.

3.   RIIGIABI ANDMISE VÕIMALUSED KEHTIVATE ÕIGUSAKTIDE ALUSEL

Viimaste aastate jooksul on komisjon märkimisväärselt ajakohastanud riigiabi eeskirju, et julgustada liikmesriike suunama riiklikku toetust senisest paremini jätkusuutlikesse investeeringutesse, aidates sel viisil kaasa majanduskasvu, tööhõivet ja konkurentsivõimet edendava Lissaboni strateegia elluviimisele. Selles kontekstis pööratakse erilist tähelepanu väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, millele lisandub senisest rohkem võimalusi anda riigiabi. Lisaks on riigiabi eeskirju märkimisväärselt lihtsustatud ja ühtlustatud komisjoni 6. augusti 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 800/2008 asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus). (7) Selle määrusega pakutakse liikmesriikidele väga paljusid abimeetmeid, millega kaasneb minimaalne halduskoormus. Praeguses majandusolukorras on olulise tähtsusega järgmised kehtivad riigiabi käsitlevad õigusaktid:

Komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1998/2006, milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (vähese tähtsusega abi määruses) (8) on täpsustatud, et ühele ettevõtjale kolme aasta pikkuse ajavahemiku jooksul kuni 200 000 euro ulatuses antavate toetusmeetmete puhul ei ole tegemist riigiabiga asutamislepingu tähenduses. Samas määruses on ka sätestatud, et kui tagatis ei ole suurem kui 1,5 miljonit eurot, ei ületa see eespool nimetatud vähese tähtsusega abi piirmäära ja seega ei ole ka sellise tagatise puhul tegemist riigiabiga. Järelikult võivad liikmesriigid selliseid tagatisi anda ilma vastava abisumma arvutamise ja sellega kaasneva halduskoormuseta.

Üldise grupierandi määrus, millega on lihtsustatud riigiabi menetlust teatud oluliste abimeetmete puhul ja edendatud riigiabi ümbersuunamist ühenduse prioriteetsete eesmärkide saavutamisse, moodustab riigiabi eeskirjade olulise osa. Nii kõik varasemad grupierandid kui ka uued valdkonnad (innovatsioon, keskkond, suurettevõtjate teadus- ja arendustegevus ning riskikapitalimeetmed väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele) on koondatud ühte õigusakti. Kõigi üldise grupierandi määruses käsitletud juhtumite puhul saavad liikmesriigid anda abi sellest komisjonile ette teatamata. Seega sõltub menetluse kiirus ainult liikmesriikidest. Üldise grupierandi määrus on eriliselt oluline väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks, sest sellega nähakse ette erieeskirjad, milles käsitletakse eranditult neile antavat investeerimisabi ja tööhõivealast abi. Lisaks on väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele kättesaadavad kõik 26 määruses käsitletud meedet, mis võimaldavad liikmesriikidel anda sellistele ettevõtjatele abi erinevates arenguetappides, toetades neid erinevates valdkondades alates juurdepääsust rahastamisele kuni teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni, koolituse, tööhõive ja keskkonnameetmeteni.

2008. aasta alguses võeti energeetika ja kliimamuutuste paketi osana vastu uued keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevad ühenduse suunised. (9) Nende suuniste kohaselt võivad liikmesriigid anda riigiabi muu hulgas järgmiselt:

| — | abi antakse ettevõtjatele, kes parandavad oma keskkonnategevuse tulemuslikkust ühenduse normatiivides nõutust enam või parandavad seda ühenduse normatiivide puudumisel, sealjuures väikeettevõtjatele kuni 70 % täiendavatest investeerimiskuludest (kuni 80 % keskkonnahoidliku uuenduse puhul) ning kuni 100 % ulatuses täiendavatest investeerimiskuludest, kui abi antakse võistupakkumise raames. Viimati nimetatu kehtib ka suurettevõtjate puhul. Abi on lubatud anda ka ühenduse tulevaste normatiividega varaseks vastavusseviimiseks ning keskkonnauuringuteks; |
| --- | --- |

—

abi antakse ettevõtjatele, kes parandavad oma keskkonnategevuse tulemuslikkust ühenduse normatiivides nõutust enam või parandavad seda ühenduse normatiivide puudumisel, sealjuures väikeettevõtjatele kuni 70 % täiendavatest investeerimiskuludest (kuni 80 % keskkonnahoidliku uuenduse puhul) ning kuni 100 % ulatuses täiendavatest investeerimiskuludest, kui abi antakse võistupakkumise raames. Viimati nimetatu kehtib ka suurettevõtjate puhul. Abi on lubatud anda ka ühenduse tulevaste normatiividega varaseks vastavusseviimiseks ning keskkonnauuringuteks;

| — | taastuvate energiaallikate ja koostootmise valdkonnas võivad liikmesriigid anda tegevusabi kõigi täiendavate tootmiskulude katmiseks; |
| --- | --- |

—

taastuvate energiaallikate ja koostootmise valdkonnas võivad liikmesriigid anda tegevusabi kõigi täiendavate tootmiskulude katmiseks;

| — | selleks et saavutada keskkonnaalaseid eesmärke energia säästmise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vallas, võivad liikmesriigid anda abi, mille abil on ettevõtjatel võimalik säästa energiat, ning abi taastuvate energiaallikate kasutamiseks ja abi koostootmiseks, sealjuures väikeettevõtjatele kuni 80 % täiendavatest investeerimiskuludest ning kuni 100 % täiendavatest investeerimiskuludest, kui abi antakse võistupakkumise raames. |
| --- | --- |

—

selleks et saavutada keskkonnaalaseid eesmärke energia säästmise ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vallas, võivad liikmesriigid anda abi, mille abil on ettevõtjatel võimalik säästa energiat, ning abi taastuvate energiaallikate kasutamiseks ja abi koostootmiseks, sealjuures väikeettevõtjatele kuni 80 % täiendavatest investeerimiskuludest ning kuni 100 % täiendavatest investeerimiskuludest, kui abi antakse võistupakkumise raames.

2006. aasta detsembris võttis komisjon vastu uue ühenduse raamistiku teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antava riigiabi kohta. (10) Raamistik sisaldab uusi, innovatsiooni käsitlevaid sätteid, mis on suunatud eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning mis on kooskõlas abi parema suunamisega tööhõivesse ja majanduskasvu toetamisse, nagu see on sätestatud Lissaboni strateegias. Eelkõige võivad liikmesriigid anda riigiabi muuhulgas järgmiselt:

| — | teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi, eelkõige abi väikeettevõtjatele alusuuringute jaoks kuni 100 % ja rakendusuuringute jaoks kuni 80 % abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevuse projektidele antav abi, eelkõige abi väikeettevõtjatele alusuuringute jaoks kuni 100 % ja rakendusuuringute jaoks kuni 80 % abikõlblikest kuludest;

| — | noortele innovatiivsetele ettevõtjatele antav abi (kuni üks miljon eurot ning toetatavates piirkondades isegi rohkem), innovatsiooniklastritele antav abi ning innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi; |
| --- | --- |

—

noortele innovatiivsetele ettevõtjatele antav abi (kuni üks miljon eurot ning toetatavates piirkondades isegi rohkem), innovatsiooniklastritele antav abi ning innovatsiooni nõuandeteenuste jaoks antav abi ja innovatsiooni toetavate teenuste jaoks antav abi;

| — | kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi, tehnilisteks teostatavusuuringuteks antav abi, teenuste valdkonnas protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele tööstusomandiõiguste kulude jaoks antav abi. |
| --- | --- |

—

kõrge kvalifikatsiooniga töötajate laenamiseks antav abi, tehnilisteks teostatavusuuringuteks antav abi, teenuste valdkonnas protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele tööstusomandiõiguste kulude jaoks antav abi.

Konkurentsivõime seisukohalt on ka koolitus olulise tähtsusega. Ülimalt tähtis on säilitada investeeringud koolitusse isegi ajal, kui töötuse määr suureneb, et arendada uusi oskusi. Uue üldise grupierandi määruse kohaselt võivad liikmesriigid anda nii üld- kui ka erikoolituse puhul abi ettevõtjatele kuni 80 % abikõlblikest kuludest.

2008. aastal võttis komisjon vastu uue teatise EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, (11) millega täpsustatakse, millistel tingimustel ei peeta riigi laenugarantiid riigiabiks. Teatise kohaselt ei peeta garantiid riigiabiks eelkõige juhul, kui selle eest makstakse turuhinda. Lisaks garantiidena antava abi olemasolu või puudumisega seotud tingimuste täpsustamisele nähakse uues teatises esimest korda ette väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate konkreetsed „safe-harbour” preemiad, millega tagatakse garantiide lihtsam, kuid turvaline kasutamine, et soodustada selliste ettevõtjate rahastamist.

2006. aasta juulis võttis komisjon vastu uued ühenduse suunised väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta. (12) Suunistes keskendutakse innovatiivsetele ja kiiresti kasvavatele väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kes on ka Lissaboni strateegias kesksel kohal. Komisjon kehtestas sihtrühma kuuluva väikese või keskmise suurusega ettevõtja kohta uueks garantiipreemiate „safe-harbour” künniseks 1,5 miljonit eurot, mida on suurendatud 50 % võrra. Komisjon tunnistab, et finantsturgudel puuduvad reeglina alternatiivsed rahastamisvahendid allpool nimetatud künnist (st esineb turutõrge). Lisaks on ka riskikapitaliabi lisatud üldise grupierandi määrusesse.

Alates 2007. aasta jaanuarist kohaldatavate 2007.–2013. aasta regionaalabi suuniste (13) kohaselt saavad liikmesriigid ebasoodsas olukorras olevates piirkondades anda investeerimisabi uue käitise rajamiseks, olemasoleva käitise laiendamiseks või toodangu mitmekesistamiseks uute toodete lisamisega.

2007.–2013. aasta regionaalabi suunistega kehtestatakse ka uus abivorm, et stimuleerida väikeettevõtjate käivitamist ja esmast arengut abisaavas piirkonnas.

Kehtivate ühenduse suuniste kohaselt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (14) saavad liikmesriigid abi anda ettevõtjatele, kes vajavad riigi toetust. Sel eesmärgil võivad liikmesriigid teatada päästmis- ja/või ümberkorraldamisabi kavadest, mis on suunatud väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

Kehtivatele riigiabi võimalustele tuginedes on komisjon juba heaks kiitnud mitmed kavad, mida liikmesriigid võivad kasutada praeguse finantsolukorra leevendamiseks.

4.   ARTIKLI 87 LÕIKE 3 PUNKTI B KOHALDATAVUS

4.1.   Üldpõhimõtted

Vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b võib komisjon pidada ühisturuga kokkusobivaks abi „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Sellise juhtumi puhuks on Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus teinud otsuse, et selline häire peab mõjutama asjaomase liikmesriigi majandust tervikuna ning mitte üksnes ühte selle piirkonda või mõnda territooriumi osa. Lahendus on kooskõlas vajadusega anda range tõlgendus sellisele erandisättele nagu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt b. (15)

Komisjon (16) oma otsuste tegemisel järjepidevalt lähtunud sellisest rangest tõlgendusest.

Kõnealuses kontekstis leiab komisjon, et lisaks finantssüsteemi erakorralisele toetamisele tuleb käesoleva ülemaailmse kriisi puhul teha ka erakorralisi otsuseid poliitilisel tasandil.

Praegune kriis mõjutab erineval moel ja määral kõiki liikmesriike ning on tõenäoline, et töötus suureneb, nõudlus väheneb ning riikide rahandusolukord halveneb veelgi.

Arvestades praeguse finantskriisi tõsidust ja selle mõju liikmesriikide majandusele üldiselt, leiab komisjon, et teatavat liiki riigiabi on nende raskuste leevendamiseks piiratud ajavahemikul õigustatud ning seda võib EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel pidada ühisturuga kokkusobivaks.

Seega peavad liikmesriigid näitama, et käesoleva raamistiku kohaselt komisjonile teatatud riigiabi meetmed on liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks vajalikud, asjakohased ja proportsionaalsed ning et kõik tingimused on täielikult täidetud.

4.2.   Ühisturuga kokkusobiv piiratud summas antav abi

4.2.1.   Olemasolev raamistik

Komisjon vähese tähtsusega abi määruse artiklis 2 on sätestatud:

„Kui abimeetmed vastavad käesoleva artikli lõigete 2–5 tingimustele, ei loeta neid asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kõikidele tingimustele vastavaks ja seetõttu vabastatakse nad asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest.

Ühele ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot. Ühele maanteetranspordi valdkonnas tegutsevale ettevõtjale antava vähese tähtsusega abi kogusumma ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 100 000 eurot. Need ülemmäärad kehtivad sõltumata vähese tähtsusega abi liigist ja eesmärgist ning sellest, kas liikmesriigi antud abi on täielikult või osaliselt rahastatud ühenduse vahenditest. Ajavahemik määratakse kindlaks liikmesriigis oleva ettevõtja kasutatavates majandusaastates.”

4.2.2.   Uus meede

Uus meede

Finantskriis ei mõjuta mitte ainult struktuurselt nõrku ettevõtjaid, vaid ka ettevõtjaid, kellel ei ole ootamatult kas piisavalt või üldse laenuraha. Selliste ettevõtjate finantsolukorra paranemine avaldab positiivset mõju kogu Euroopa majandusele.

Arvestades praegust majandusolukorda, peetakse seega vajalikuks ajutiselt lubada anda piiratud summas abi, mis kuulub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaldamisalasse, sest ületab vähese tähtsusega abi määruses sätestatud piirmäära.

Komisjon peab sellist riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:

| a) | abina antav rahaline toetus ei ületa 500 000 eurot ettevõtja kohta; kõik kasutatud arvud väljendavad brutomäärasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud otseseid makse; kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent; |
| --- | --- |

a)

abina antav rahaline toetus ei ületa 500 000 eurot ettevõtja kohta; kõik kasutatud arvud väljendavad brutomäärasid, see tähendab, et neist ei ole maha arvatud otseseid makse; kui abi antakse muus vormis kui toetus, on abi suuruseks abi brutotoetusekvivalent;

| b) | abi antakse abikava raames; |
| --- | --- |

b)

abi antakse abikava raames;

| c) | kõnealust meedet kohaldatakse ainult ettevõtjate suhtes, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (17) meedet võib kohaldada ettevõtjate suhtes, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva; |
| --- | --- |

c)

kõnealust meedet kohaldatakse ainult ettevõtjate suhtes, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (17) meedet võib kohaldada ettevõtjate suhtes, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva;

17

| d) | abikava ei kohaldata kalandussektoris tegutsevate ettevõtjate suhtes; |
| --- | --- |

d)

abikava ei kohaldata kalandussektoris tegutsevate ettevõtjate suhtes;

| e) | abiks ei ole ekspordiabi ega selline abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel; |
| --- | --- |

e)

abiks ei ole ekspordiabi ega selline abi, millega soodustatakse kodumaiste toodete kasutamist importtoodete asemel;

| f) | abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2010; |
| --- | --- |

f)

abi antakse hiljemalt 31. detsembril 2010;

| g) | liikmesriik saab asjaomaselt ettevõtjalt enne abi andmist kirjaliku või elektroonilise kinnituse muu vähese tähtsusega abi ja käesoleva punkti kohase abi kohta, mida ettevõtja on saanud jooksva eelarveaasta jooksul. Liikmesriigid annavad käesolevas punktis ettenähtud abi pärast seda, kui nad on kontrollinud, et selline abi ei too kaasa ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 abi saanud ettevõtja abi kogusumma suurenemist üle 500 000 euro; |
| --- | --- |

g)

liikmesriik saab asjaomaselt ettevõtjalt enne abi andmist kirjaliku või elektroonilise kinnituse muu vähese tähtsusega abi ja käesoleva punkti kohase abi kohta, mida ettevõtja on saanud jooksva eelarveaasta jooksul. Liikmesriigid annavad käesolevas punktis ettenähtud abi pärast seda, kui nad on kontrollinud, et selline abi ei too kaasa ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 abi saanud ettevõtja abi kogusumma suurenemist üle 500 000 euro;

| h) | kõnealust abimeedet ei tohi kohaldada ettevõtjate suhtes, kes tegelevad põllumajandustoodete (18) esmatootmisega. Meedet kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega (19), välja arvatud juhul, kui abisumma on kindlaks määratud esmatootjatelt ostetud või asjaomase ettevõtja turustatud toodete hinna või koguse alusel või kui abi antakse tingimusel, et see antakse osaliselt või täielikult edasi esmatootjatele. |
| --- | --- |

h)

kõnealust abimeedet ei tohi kohaldada ettevõtjate suhtes, kes tegelevad põllumajandustoodete (18) esmatootmisega. Meedet kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kes tegelevad põllumajandustoodete töötlemise ja turustamisega (19), välja arvatud juhul, kui abisumma on kindlaks määratud esmatootjatelt ostetud või asjaomase ettevõtja turustatud toodete hinna või koguse alusel või kui abi antakse tingimusel, et see antakse osaliselt või täielikult edasi esmatootjatele.

18

19

4.3.   Garantiidena antav abi

Garantiidena antav abi

4.3.1.   Olemasolev raamistik

Olemasolev raamistik

Komisjoni teatises EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes antakse liikmesriikidele üksikasjalikud suunised selliste põhimõtete kohta, millele komisjon kavatseb rajada oma tõlgenduse artiklitest 87 ja 88 ning nende kohaldamisest riigigarantiide puhul. Teatisega täpsustatakse eelkõige tingimusi, mille kohaselt võidakse lugeda, et tegemist ei ole riigiabiga. Selles ei esitata vastavuskriteeriume garantiide hindamiseks.

4.3.2.   Uus meede

Uus meede

Et toetada juurdepääsu rahastamisele ja vähendada pankade soovimatust võtta praegu suuri riske, võiksid subsideeritud laenugarantiid piiratud ajavahemikul pakkuda asjakohast ja õigesti suunatud lahendust, mis lihtsustaks ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele.

Komisjon peab sellist riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel ühisturuga kokkusobivaks, kui järgmised tingimused on täidetud:

| a) | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul vähendavad liikmesriigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat kuni 25 % võrra kooskõlas lisas esitatud „safe-harbour” preemiatega; (20) |
| --- | --- |

a)

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul vähendavad liikmesriigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat kuni 25 % võrra kooskõlas lisas esitatud „safe-harbour” preemiatega; (20)

20

| b) | suurettevõtjate puhul vähendavad liikmesriigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat, mida arvutatakse samade lisas esitatud „safe-harbour” preemiate alusel, kuni 15 % võrra; |
| --- | --- |

b)

suurettevõtjate puhul vähendavad liikmesriigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat, mida arvutatakse samade lisas esitatud „safe-harbour” preemiate alusel, kuni 15 % võrra;

| c) | kui garantiikavade abielementi arvutatakse komisjoni heakskiidetud meetoditega pärast komisjoni poolt riigiabi valdkonnas vastuvõetud määruse (21) kohast teatamist, võivad liikmesriigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul vähendada kuni 25 % ning suurettevõtjate puhul kuni 15 % võrra; |
| --- | --- |

c)

kui garantiikavade abielementi arvutatakse komisjoni heakskiidetud meetoditega pärast komisjoni poolt riigiabi valdkonnas vastuvõetud määruse (21) kohast teatamist, võivad liikmesriigid uute garantiide puhul makstavat iga-aastast garantiipreemiat väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul vähendada kuni 25 % ning suurettevõtjate puhul kuni 15 % võrra;

21

| d) | maksimaalne laenusumma ei tohi ületada abisaaja 2008. aasta palgakulusid (sh sotsiaalmaksud ning ettevõtja juures töötava, kuid ametlikult alltöövõtjate palgal oleva personaliga seotud kulu). 1. jaanuaril 2008 ja pärast seda loodud ettevõtjate puhul ei tohi maksimaalne laenusumma ületada 2009. ja 2010. aasta hinnangulisi palgakulusid; |
| --- | --- |

d)

maksimaalne laenusumma ei tohi ületada abisaaja 2008. aasta palgakulusid (sh sotsiaalmaksud ning ettevõtja juures töötava, kuid ametlikult alltöövõtjate palgal oleva personaliga seotud kulu). 1. jaanuaril 2008 ja pärast seda loodud ettevõtjate puhul ei tohi maksimaalne laenusumma ületada 2009. ja 2010. aasta hinnangulisi palgakulusid;

| e) | garantiisid antakse kuni 31. detsembrini 2010; |
| --- | --- |

e)

garantiisid antakse kuni 31. detsembrini 2010;

| f) | garantii ei ole suurem kui 90 % laenust kogu laenu kestuse ajal; |
| --- | --- |

f)

garantii ei ole suurem kui 90 % laenust kogu laenu kestuse ajal;

| g) | garantii võib hõlmata nii investeeringu- kui käibekapitalilaenu; |
| --- | --- |

g)

garantii võib hõlmata nii investeeringu- kui käibekapitalilaenu;

| h) | garantiipreemia vähendamist kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates garantii andmisest. Kui garantii aluseks oleva laenu kestus ületab kahte aastat, võib liikmesriik täiendava kuni kaheksa-aastase perioodi jooksul vähenduseta kohaldada lisas esitatud „safe-harbour” preemiaid; |
| --- | --- |

h)

garantiipreemia vähendamist kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates garantii andmisest. Kui garantii aluseks oleva laenu kestus ületab kahte aastat, võib liikmesriik täiendava kuni kaheksa-aastase perioodi jooksul vähenduseta kohaldada lisas esitatud „safe-harbour” preemiaid;

| i) | kõnealust meedet kohaldatakse ainult ettevõtjate suhtes, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes. (22) Meedet võib kohaldada ettevõtjate suhtes, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva; |
| --- | --- |

i)

kõnealust meedet kohaldatakse ainult ettevõtjate suhtes, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes. (22) Meedet võib kohaldada ettevõtjate suhtes, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva;

22

4.4.   Subsideeritud intressimäärana antav abi

Subsideeritud intressimäärana antav abi

4.4.1.   Olemasolev raamistik

Olemasolev raamistik

Komisjoni teatises (viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta) (23) on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Komisjon võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui liikmesriik kohaldab laenu andmise ajal kehtiva komisjoni teatisega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud teatisega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi.

23

inter-bank offered rate

4.4.2.   Uus meede

Uus meede

Praeguses turuolukorras võib ettevõtjatel olla rahastamisega probleeme. Seepärast on komisjon nõus, kui riigi või eralaene antakse intressimääraga, mis on vähemalt võrdne keskpanga üleööintressi määraga, millele lisatakse preemia, mis on võrdne üheaastase keskmise pankadevahelise määra ja ajavahemikul 1. jaanuarist 2007 kuni 30. juunini 2008 kehtinud keskpanga üleööintressi keskmise määra vahega, millele omakorda lisatakse laenusaaja riskiprofiilile vastav krediidiriski garantiipreemia, nagu on ette nähtud komisjoni teatises viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta.

Kõnealuse intressimäära ja komisjoni teatises (viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta) määratletud viitemäära vahes sisalduvat abielementi peetakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel EÜ asutamislepinguga ajutiselt kooskõlas olevaks, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | kõnealust meetodit kohaldatakse kõigi hiljemalt 31. detsembril 2010 sõlmitud lepingute suhtes. See võib hõlmata mis tahes kestusega laene. Vähendatud intressimäärasid võib kohaldada enne 31. detsembrit 2012 tehtavate intressimaksete suhtes. (24) Pärast nimetatud kuupäeva kohaldatakse intressimäära, mis on vähemalt võrdne viite- ja diskontomäära käsitlevas teatises määratletud määraga; |
| --- | --- |

a)

kõnealust meetodit kohaldatakse kõigi hiljemalt 31. detsembril 2010 sõlmitud lepingute suhtes. See võib hõlmata mis tahes kestusega laene. Vähendatud intressimäärasid võib kohaldada enne 31. detsembrit 2012 tehtavate intressimaksete suhtes. (24) Pärast nimetatud kuupäeva kohaldatakse intressimäära, mis on vähemalt võrdne viite- ja diskontomäära käsitlevas teatises määratletud määraga;

24

| b) | abi antakse ainult ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta (25) seisuga raskustes; Abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva. |
| --- | --- |

b)

abi antakse ainult ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta (25) seisuga raskustes; Abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva.

25

4.5.   Keskkonnahoidlike toodete tootmiseks antav abi

Keskkonnahoidlike toodete tootmiseks antav abi

4.5.1.   Olemasolev raamistik

Olemasolev raamistik

Komisjoni teatises (viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta) (26) on sätestatud viitemäärade kindlaksmääramise meetod, mis põhineb ühe aasta pankadevahelisel laenuintressil (inter-bank offered rate – IBOR), millele lisandub sõltuvalt ettevõtja krediidivõimest ja tagatise suurusest 60–1 000 baaspunktini ulatuv marginaal. Komisjon võib muuta viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit, et kajastada valitsevaid turutingimusi. Juhul kui liikmesriik kohaldab laenu andmise ajal kehtiva komisjoni teatisega sätestatud viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodit ja vastab osutatud teatisega kehtestatud tingimustele, ei hõlma intressimäär üldjuhul riigiabi.

26

inter-bank offered rate

4.5.2.   Uus meede

Uus meede

Praeguse finantskriisi tõttu on ettevõtetel ka raskem leida juurdepääsu rahalistele vahenditele, mille abil toota keskkonnasõbralikumaid tooteid. Garantiidena antav abi ei pruugi olla piisav, et rahastada kulukaid keskkonnakaitse taset tõstvaid projekte, mille jaoks on vaja kohandada varasemaid või veel jõustumata uusi norme või tegutseda normideüleselt.

Komisjon leiab, et keskkonnaalaste eesmärkide saavutamine peaks vaatamata finantskriisile jääma esmatähtsaks. Keskkonnasõbralikumate, s.h energiatõhusate toodete tootmine on ühenduse ühistes huvides ja finantskriis ei tohiks saada takistuseks selle eesmärgi saavutamisele.

Seepärast võiksid täiendavad meetmed subsideeritud laenude näol aidata kaasa keskkonnahoidlike toodete tootmisele. Subsideeritud laenud võivad siiski põhjustada suuri konkurentsimoonutusi ning seega tuleks neid anda üksnes eriolukordades ja sihtotstarbelisteks investeeringuteks.

Komisjon leiab, et piiratud ajavahemikuks tuleks liikmesriikidele pakkuda võimalust anda abi intressimäärade vähendamise vormis.

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel peab komisjon ühisturuga kokkusobivaks kõigile järgnevatele tingimustele vastavate investeerimislaenude intressitoetust:

| a) | abi hõlmab investeerimislaene selliste projektide rahastamiseks, mis on suunatud keskkonnakaitse taset oluliselt tõstvate uute toodete tootmiseks; |
| --- | --- |

a)

abi hõlmab investeerimislaene selliste projektide rahastamiseks, mis on suunatud keskkonnakaitse taset oluliselt tõstvate uute toodete tootmiseks;

| b) | abi on vajalik uue projekti alustamiseks. Olemasolevate projektide puhul tohib anda abi, kui see on vajalik projekti jätkamiseks uues majandusolukorras; |
| --- | --- |

b)

abi on vajalik uue projekti alustamiseks. Olemasolevate projektide puhul tohib anda abi, kui see on vajalik projekti jätkamiseks uues majandusolukorras;

| c) | abi antakse üksnes projektidele selliste toodete tootmiseks, mida on juba varakult kohandatud ühenduse tulevastele tootestandarditele (27) või mis neid ületavad ja millega tõstetakse keskkonnakaitse taset, kuid mis ei ole veel jõustunud; |
| --- | --- |

c)

abi antakse üksnes projektidele selliste toodete tootmiseks, mida on juba varakult kohandatud ühenduse tulevastele tootestandarditele (27) või mis neid ületavad ja millega tõstetakse keskkonnakaitse taset, kuid mis ei ole veel jõustunud;

27

| d) | toodete jaoks, mis on juba varakult kohandatud ühenduse tulevastele keskkonnastandarditele või neid ületavad, tuleb hakata tegema investeeringuid hiljemalt enne 31. detsembrit 2010, eesmärgiga lasta tooted turule vähemalt kaks aastat enne standardi jõustumist; |
| --- | --- |

d)

toodete jaoks, mis on juba varakult kohandatud ühenduse tulevastele keskkonnastandarditele või neid ületavad, tuleb hakata tegema investeeringuid hiljemalt enne 31. detsembrit 2010, eesmärgiga lasta tooted turule vähemalt kaks aastat enne standardi jõustumist;

| e) | laenud võivad hõlmata investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, (28) välja arvatud investeerimislaenud, mis suurendavad rohkem kui 3 % võrra tootmismahtu tooteturgudel, (29) kus EMP turu nähtava tarbimise väärtusandmetes mõõdetud aastane keskmine kasvumäär viimase viie aasta jooksul enne investeeringut on Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmisest aastasest kasvumäärast sama viieaastase võrdlusperioodi jooksul madalam; |
| --- | --- |

e)

laenud võivad hõlmata investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse, (28) välja arvatud investeerimislaenud, mis suurendavad rohkem kui 3 % võrra tootmismahtu tooteturgudel, (29) kus EMP turu nähtava tarbimise väärtusandmetes mõõdetud aastane keskmine kasvumäär viimase viie aasta jooksul enne investeeringut on Euroopa Majanduspiirkonna SKP keskmisest aastasest kasvumäärast sama viieaastase võrdlusperioodi jooksul madalam;

28

29

| f) | laene antakse hiljemalt 31. detsembril 2010; |
| --- | --- |

f)

laene antakse hiljemalt 31. detsembril 2010;

| g) | abi arvutamisel tuleks lähtuda abisaaja individuaalsest määrast, mis on arvutatud käesoleva teatise punktis 4.4.2 esitatud meetodi alusel. Selle meetodi kohaselt võib ettevõtja intressimäära vähendada järgmiselt:






  — | 25 % võrra suurettevõtjate puhul; |
| --- | --- | --- |

g)

abi arvutamisel tuleks lähtuda abisaaja individuaalsest määrast, mis on arvutatud käesoleva teatise punktis 4.4.2 esitatud meetodi alusel. Selle meetodi kohaselt võib ettevõtja intressimäära vähendada järgmiselt:

—

25 % võrra suurettevõtjate puhul;

| — | 50 % võrra väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul; |
| --- | --- |

—

50 % võrra väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul;

| h) | subsideeritud intressimäära kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates laenu andmisest; |
| --- | --- |

h)

subsideeritud intressimäära kohaldatakse maksimaalselt kahe aasta jooksul alates laenu andmisest;

| i) | intressimäära vähendamist tohib kohaldada riigi või avalik-õiguslike ja eraõiguslike finantseerimisasutuste antud laenude suhtes. Tagatud peab olema avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste mittediskrimineerimine; |
| --- | --- |

i)

intressimäära vähendamist tohib kohaldada riigi või avalik-õiguslike ja eraõiguslike finantseerimisasutuste antud laenude suhtes. Tagatud peab olema avalik-õiguslike ja eraõiguslike üksuste mittediskrimineerimine;

| j) | abi antakse ainult ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (30) abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva; |
| --- | --- |

j)

abi antakse ainult ettevõtjatele, kes ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes; (30) abi võib anda ettevõtjatele, kes ei olnud nimetatud kuupäeval raskustes, kuid sattusid ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu raskustesse pärast seda kuupäeva;

30

| k) | liikmesriigid tagavad, et abi ei kanta otse või kaudselt üle finantsüksustele. |
| --- | --- |

k)

liikmesriigid tagavad, et abi ei kanta otse või kaudselt üle finantsüksustele.

4.6.   Riskikapitalimeetmed

Riskikapitalimeetmed

4.6.1.   Olemasolev raamistik

Olemasolev raamistik

Ühenduse suunistes väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta on sätestatud tingimused, mille kohaselt riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi võib pidada vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 3 ühisturuga kokkusobivaks.

Tuginedes väikese ja keskmise suurusega ettevõtete riskikapitaliinvesteeringutele antavat riigiabi käsitlevate suuniste kohaldamisel saadud kogemustele on komisjon seisukohal, et ühenduses ei esine üldist riskikapitali pakkumisega seotud turutõrget. Siiski esineb ettevõtete teatavates arenguetappides tehtavate teatavate investeeringuliikide puhul turul puudujääke, mis tulenevad riskikapitali pakkumise ja nõudluse mittevastavusest, ning seda võib üldiselt kirjeldada kui omakapitali puudujääki.

Suuniste punktis 4.3. on sätestatud, et kui osamaksed ei ületa 1,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva väikese või keskmise suurusega ettevõtja kohta 12-kuulise perioodi jooksul, on teatavatel tingimustel turutõrgetega juba arvestatud ning liikmesriik ei pea neid tõestama.

Samade suuniste punkti 5.1. alapunktis a märgitakse, et „komisjon on teadlik riskikapitalituru pidevast kõikumisest ning aegajalt esinevast omakapitali puudujäägist, samuti ka sellest, et turutõrked mõjutavad ettevõtteid erinevalt, sõltuvalt ettevõtte suurusest, arenguetapist ja majandussektorist, kus ta tegutseb. Seetõttu on komisjon valmis kaaluma riskikapitalimeetmete ühisturuga kokkusobivaks tunnistamist osainvesteeringute korral, mis ületavad künnise 1,5 miljonit eurot ettevõtte kohta aastas tingimusel, et esitatakse vajalikud tõendid turutõrke olemasolu kohta.”

komisjon on teadlik riskikapitalituru pidevast kõikumisest ning aegajalt esinevast omakapitali puudujäägist, samuti ka sellest, et turutõrked mõjutavad ettevõtteid erinevalt, sõltuvalt ettevõtte suurusest, arenguetapist ja majandussektorist, kus ta tegutseb. Seetõttu on komisjon valmis kaaluma riskikapitalimeetmete ühisturuga kokkusobivaks tunnistamist osainvesteeringute korral, mis ületavad künnise 1,5 miljonit eurot ettevõtte kohta aastas tingimusel, et esitatakse vajalikud tõendid turutõrke olemasolu kohta.”

4.6.2.   Olemasolevate eeskirjade ajutine kohandamine

Olemasolevate eeskirjade ajutine kohandamine

Finantsturgude heitlikkus on avaldanud negatiivset mõju riskikapitaliturule väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate aastase kasvu osas, muutes riskikapitali vähem kättesaadavaks. Kuna riskikapitaliga seotud riskide tajumine on võimaliku tootlikkuse madalatest ootustest tuleneva ebakindluse tõttu praegu märkimisväärselt suurenenud, püüavad investorid praegu investeerida kindlamat liiki varadesse, mida on võrreldes riskikapitaliinvesteeringutega seotud varadega lihtsam hinnata. Ka riskikapitaliinvesteeringute vähene likviidsus on osutunud investoritele takistuseks. On tõendeid, et sellest tulenev piiratud likviidsus on praeguses turuolukorras suurendanud väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate omakapitali puudujääki. Seega on peetud asjakohaseks ajutiselt suurendada riskikapitaliinvesteeringute „safe-harbour” künnist, et vähendada suurenenud omakapitali puudujääki, ja ajutiselt vähendada erainvestori minimaalset osalust 30 %-ni ka meetmete puhul, mis on suunatud abi mitte saavates piirkondades asuvatele väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

Seepärast kohandatakse EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel ajutiselt kuni 31. detsembrini 2010 teatavaid ühenduse suunistes väike- ja keskmise suurusega ettevõtetesse tehtavatele riskikapitaliinvesteeringutele antava riigiabi kohta sätestatud piiranguid järgmiselt:

| a) | Punktis 4.3.1 loetakse, et rahaliste vahendite ülempiiriks on 1,5 miljoni euro asemel 2,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva väike- ja keskmise suurusega ettevõtte kohta 12-kuulise perioodi jooksul; |
| --- | --- |

a)

Punktis 4.3.1 loetakse, et rahaliste vahendite ülempiiriks on 1,5 miljoni euro asemel 2,5 miljonit eurot sihtrühma kuuluva väike- ja keskmise suurusega ettevõtte kohta 12-kuulise perioodi jooksul;

| b) | Punktis 4.3.4 loetakse, et erainvestorite osalus investeeringute rahastamisel peab (nii abi saavas kui ka abi mitte saavas piirkonnas) moodustama vähemalt 30 %; |
| --- | --- |

b)

Punktis 4.3.4 loetakse, et erainvestorite osalus investeeringute rahastamisel peab (nii abi saavas kui ka abi mitte saavas piirkonnas) moodustama vähemalt 30 %;

| c) | ühenduse suuniste muude tingimuste kohaldamist jätkatakse; |
| --- | --- |

c)

ühenduse suuniste muude tingimuste kohaldamist jätkatakse;

| d) | kõnealuseid ajutisi kohandusi ei kohaldata üldise grupierandi määrusega hõlmatud riskikapitalimeetmete suhtes; |
| --- | --- |

d)

kõnealuseid ajutisi kohandusi ei kohaldata üldise grupierandi määrusega hõlmatud riskikapitalimeetmete suhtes;

| e) | liikmesriigid võivad heakskiidetud kavasid kohandada, et arvestada suuniste ajutiste kohandustega. |
| --- | --- |

e)

liikmesriigid võivad heakskiidetud kavasid kohandada, et arvestada suuniste ajutiste kohandustega.

4.7.   Kumuleerumine

Kumuleerumine

Käesolevas teatises sätestatud abi ülemmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, kas abi saavat projekti toetatakse täies ulatuses riigi vahenditest või seda rahastab osaliselt ühendus.

Käesoleva teatisega ettenähtud ajutisi abimeetmeid ei tohi samade abikõlblike kulude katmiseks kumuleerida vähese tähtsusega abi määruse kohaldamisalasse jääva abiga. Kui ettevõtja on enne kõnealuse ajutise raamistiku jõustumist juba saanud vähese tähtsusega abi, ei tohi käesoleva teatise punkti 4.2. kohaste meetmete raames saadud abi ja vähese tähtsusega abi kogusumma ajavahemikul 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2010 ületada 500 000 eurot. Alates 1. jaanuarist 2008 saadud vähese tähtsusega abi tuleb maha arvata sellise ühisturuga kokkusobiva abi summast, mida antakse samal eesmärgil punktide 4.3, 4.4, 4.5 või 4.6 kohaselt.

Ajutisi abimeetmeid tohib kumuleerida muu ühisturuga kokkusobiva abiga või muude ühenduse rahastamisvormidega, tingimusel et asjaomastes suunistes või grupierandi määrustes sätestatud abi maksimaalsest osatähtsusest peetakse kinni.

5.   LIHTSUSTAMISMEETMED

LIHTSUSTAMISMEETMED

5.1.   Lühiajaline ekspordikrediidikindlustus

Lühiajaline ekspordikrediidikindlustus

EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 kohases komisjoni teatises (liikmesriikidele asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes) (31) on sätestatud, et turukõlblikke riske ei saa katta riigi poolt tagatavatest ekspordikrediidikindlustustest. Turukõlblikud riskid on avalik-õiguslike ja eraõiguslike võlgnike kaubanduslikud ja poliitilised riskid eespool osutatud teatise lisas loetletud riikides ja riskiperioodi pikkusega kuni kaks aastat. Turukõlblike riskidena käsitatakse riske, mis hõlmavad võlgnikke, kes asuvad liikmesriikides või kaheksas muus Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni liikmesriigis.

31

Komisjon leiab, et praeguse finantskriisi tulemusena ei esine kindlustuse või edasikindlustuse probleeme küll mitte igas liikmesriigis, kuid ei saa välistada, et teatavates riikides võivad turukõlblikud riskid ajutiselt katmata jääda.

Teatise punktis 4.4 on sätestatud: „sellistel asjaoludel võib avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja, kes kindlustab muid kui tururiske riigi nimel või riigi tagatisega, kindlustada kõnesolevaid ajutiselt muid kui tururiske. Kindlustuseandja peaks võimaluse korral ühtlustama oma selliste riskide kindlustusmaksete määrad nendega, mille eraõiguslikud ekspordikrediidikindlustuse andjad on mujal kehtestanud kõnealuse riskiliigi suhtes.

„sellistel asjaoludel võib avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja, kes kindlustab muid kui tururiske riigi nimel või riigi tagatisega, kindlustada kõnesolevaid ajutiselt muid kui tururiske. Kindlustuseandja peaks võimaluse korral ühtlustama oma selliste riskide kindlustusmaksete määrad nendega, mille eraõiguslikud ekspordikrediidikindlustuse andjad on mujal kehtestanud kõnealuse riskiliigi suhtes

Liikmesriik, kes kavatseb kohaldada kõnesolevat vabastusklauslit, peab teatama komisjonile viivitamata oma otsuse eelnõust. Teatis peaks sisaldama turuaruannet, millest nähtub, et riskidel puudub kate eraõiguslikul kindlustusturul, kusjuures kaks suurt tuntud rahvusvahelist eraõiguslikku ekspordikrediidikindlustuse andjat ja siseriiklik krediidikindlustuse andja esitavad sellekohased tõendid, põhjendades sellega vabastusklausli kasutamist. Lisaks peaks see sisaldama nende tingimuste kirjeldust, mida avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja soovib kohaldada kõnealuste riskide suhtes.

Liikmesriik, kes kavatseb kohaldada kõnesolevat vabastusklauslit, peab teatama komisjonile viivitamata oma otsuse eelnõust. Teatis peaks sisaldama turuaruannet, millest nähtub, et riskidel puudub kate eraõiguslikul kindlustusturul, kusjuures kaks suurt tuntud rahvusvahelist eraõiguslikku ekspordikrediidikindlustuse andjat ja siseriiklik krediidikindlustuse andja esitavad sellekohased tõendid, põhjendades sellega vabastusklausli kasutamist. Lisaks peaks see sisaldama nende tingimuste kirjeldust, mida avalik-õiguslik või riigi toetust saav ekspordikrediidikindlustuse andja soovib kohaldada kõnealuste riskide suhtes.

Komisjon kontrollib kahe kuu jooksul pärast sellise teatise saamist, kas vabastusklausli kasutamine vastab eespool nimetatud tingimustele ja on kooskõlas asutamislepinguga.

Komisjon kontrollib kahe kuu jooksul pärast sellise teatise saamist, kas vabastusklausli kasutamine vastab eespool nimetatud tingimustele ja on kooskõlas asutamislepinguga.

Kui komisjon leiab, et vabastusklausli kasutamise tingimused on täidetud, kehtib vastavust käsitlev otsus kaks aastat alates otsuse kuupäevast, tingimusel et vabastusklausli kasutamist õigustavad turutingimused ei muutu kõnealuse ajavahemiku jooksul.

Kui komisjon leiab, et vabastusklausli kasutamise tingimused on täidetud, kehtib vastavust käsitlev otsus kaks aastat alates otsuse kuupäevast, tingimusel et vabastusklausli kasutamist õigustavad turutingimused ei muutu kõnealuse ajavahemiku jooksul.

Peale selle võib komisjon, konsulteerides teiste liikmesriikidega, läbi vaadata vabastusklausli kasutamise tingimused; samuti võib ta otsustada vabastusklausli kohaldamine lõpetada või asendada see muu asjakohase süsteemiga.”

Peale selle võib komisjon, konsulteerides teiste liikmesriikidega, läbi vaadata vabastusklausli kasutamise tingimused; samuti võib ta otsustada vabastusklausli kohaldamine lõpetada või asendada see muu asjakohase süsteemiga.”

Osutatud sätted, mida kohaldatakse nii suurettevõtjate kui ka väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes, on praeguses majandussituatsioonis asjakohased juhul, kui liikmesriik leiab, et teatavatel turukõlblikel krediidiriskidel ja/või teatavatel riskikaitse ostjatel puudub kate eraõiguslikul kindlustusturul.

Et sellises olukorras liikmesriigi jaoks menetlust kiirendada, leiab komisjon, et kuni 31. detsembrini 2010 võivad liikmesriigid näidata turu toimimise puudusi, esitades piisavad tõendid riskikatte puudumise kohta eraõiguslikul kindlustusturul. Vabastusklausli kasutamist peetakse õigustatuks, kui

| — | üks suur tuntud rahvusvaheline eraõigusliku ekspordikrediidikindlustuse andja ja üks riiklik krediidikindlustuse andja esitavad tõendid sellise katte puudumise kohta või |
| --- | --- |

—

üks suur tuntud rahvusvaheline eraõigusliku ekspordikrediidikindlustuse andja ja üks riiklik krediidikindlustuse andja esitavad tõendid sellise katte puudumise kohta või

| — | vähemalt neli liikmesriigis asuvat usaldusväärset eksportijat esitavad tõendid kindlustusandjate keeldumise kohta kindlustuskatte andmisest. |
| --- | --- |

—

vähemalt neli liikmesriigis asuvat usaldusväärset eksportijat esitavad tõendid kindlustusandjate keeldumise kohta kindlustuskatte andmisest.

Komisjon tagab tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega vabastusklausli kohaldamist käsitlevate otsuste kiire vastuvõtmise.

5.2.   Menetluse lihtsustamine

Menetluse lihtsustamine

Käesolevas teatises osutatud riigiabi meetmetest tuleb teatada komisjonile. Lisaks käesolevas teatises esitatud peamistele meetmetele võtab komisjon kohustuse tagada käesoleva teatise alusel praeguse kriisiga seotud abimeetmete kiire lubamise, kui asjaomased liikmesriigid teevad tihedat koostööd ja annavad täielikku teavet.

Nimetatud kohustus lisandub käimasolevale protsessile, mille raames koostab komisjon praegu mitmeid parandusi riigiabi üldisesse menetluskorda, et võimaldada eelkõige kiiremat ja tõhusamat otsustusprotsessi tihedas koostöös liikmesriikidega. Kõnealune üldine lihtsustamispakett peaks eelkõige järgima komisjoni ja liikmesriikide ühiselt võetud kohustusi muuta riigiabi uurimismenetlus igas etapis senisest sujuvamaks ja prognoositavamaks ning võimaldama üheselt mõistetavate juhtumite senisest kiiremat heakskiitmist.

6.   JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

JÄRELEVALVE JA ARUANDLUS

Vastavalt nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusele (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (32) ja komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (33) peavad liikmesriigid esitama komisjonile aastaaruandeid.

32

33

31. juuliks 2009 peavad liikmesriigid komisjonile esitama loetelu kavadest, mis on kehtestatud käesoleva teatise alusel.

Liikmesriigid peavad tagama, et üksikasjalik dokumentatsioon käesolevas teatises käsitletud abi andmise kohta säilitataks. Dokumentatsiooni, mis peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kontrollida vajalike tingimuste arvestamist, tuleb säilitada kümme aastat ja esitada taotluse korral komisjonile. Liikmesriikidel peab eelkõige olema teave, mis kinnitaks, et käesoleva teatise punktide 4.2–4.5 alusel võetud meetmetest abisaajad ei olnud 1. juuli 2008. aasta seisuga raskustes olevad ettevõtjad.

Lisaks peavad liikmesriigid 31. oktoobriks 2009 esitama komisjonile aruande käesoleva teatise alusel võetud meetmete kohta. Liikmesriigid peavad esitama eelkõige üksikasjad, mis osutavad vajadusele säilitada käesolevas teatises käsitletud meetmed pärast 31. detsembrit 2009, ja üksikasjaliku teabe selle kohta, millist kasu on subsideeritud laenud keskkonnale toonud. Liikmesriigid esitavad nimetatud teabe iga aasta 31. oktoobriks iga järgneva aasta kohta, mil kõnealust raamistikku kohaldatakse.

Komisjon võib paluda täiendavat teavet antud abi kohta, et kontrollida, kas on järgitud tingimusi, mis on sätestatud komisjoni otsuses abimeetme heakskiitmise kohta.

7.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Komisjon kohaldab käesolevat teatist alates 17. detsembrist 2008, mil komisjon jõudis põhimõttelisele kokkuleppele selle sisus, arvestades rahanduslikku ja majanduslikku konteksti, mis nõudis kohest tegutsemist. Käesolev teatis on koostatud lähtuvalt praegustest erakorralistest ja ajutistest finantsprobleemidest seoses panganduskriisiga ja seda kohaldatakse üksnes kuni 31. detsembrini 2010. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist võib komisjon teatise enne nimetatud kuupäeva uuesti läbi vaadata tähtsatel konkurentsi- või riskikapitalipoliitikaga seotud kaalutlustel. Komisjon võib ka esitada täiendavaid selgitusi oma lähenemise kohta konkreetsetele küsimustele, kui see võib osutuda kasulikuks.

Komisjon kohaldab käesolevat teatist kõikide riskikapitalimeetmete suhtes, mille suhtes ta peab tegema otsuse pärast 17. detsembrit 2008, isegi kui sellistest meetmetest on teavitatud enne seda kuupäeva.

Kooskõlas komisjoni teatisega kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta õigusvastase riigiabi hindamiseks (34) kohaldab komisjon abi suhtes, millest ei ole teatatud, järgmisi dokumente:

34

| a) | käesolevat teatist, kui abi anti pärast 17. detsembrit 2008; |
| --- | --- |

a)

käesolevat teatist, kui abi anti pärast 17. detsembrit 2008;

| b) | muudel juhtudel abi andmise ajal kohaldatud suuniseid. |
| --- | --- |

b)

muudel juhtudel abi andmise ajal kohaldatud suuniseid.

Tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega tagab komisjon, et otsused võetakse vastu kiiresti pärast seda, kui talle on esitatud käesolevas teatises käsitletud meetmete kohta kogu nõutav teave. Liikmesriigid peavad teavitama komisjoni oma kavatsustest ja vastavate meetmete võtmise kavadest nii varakult ja täielikult kui võimalik.

Komisjon tuletab meelde, et menetluse täiustamine sõltub täielikult selgete ja täielike teatiste esitamisest.

---

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Ülemkogule, KOM(2008) 800.

1

(2)  7. oktoobri 2008. aasta majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldused.

2

(3)  ELT C 270, 25.10.2008, lk 8.

3

(4)  KOM(2008) 394 (lõplik).

4

(5)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 15.

5

(6)  ELT L 412, 30.12.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 3.

7

(8)  ELT L 379, 28.12.2006, lk 5.

8

(9)  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

9

(10)  ELT C 323, 30.12.2006, lk 1.

10

(11)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

11

(12)  ELT C 194, 18.8.2006, lk 2.

12

(13)  ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

13

(14)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

14

(15)  Ühendatud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96 Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG vs komisjon (EKL 1999, lk II-3663, punkt 167).

15

Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG vs komisjon

(16)  Komisjoni otsus 98/490/EÜ juhtumi C-47/96 Crédit Lyonnais kohta (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28), punkt 10.1; komisjoni otsus 2005/345/EÜ juhtumi C-28/02 Bankgesellschaft Berlin kohta (ELT L 116, 4.5.2005, lk 1), punktid 153 ja järgnevad ning komisjoni otsus 2008/263/EÜ juhtumi C-50/06 BAWAG kohta (ELT L 83, 26.3.2008, lk 7), punkt 166. Vt komisjoni otsus juhtumi NN 70/07 Northern Rock kohta (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1), komisjoni otsus juhtumi NN 25/08 Päästmisabi ettevõtjale WestLB kohta (ELT C 189, 26.7.2008, lk 3), komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C-9/08 SachsenLB, kohta (avaldamata).

16

Crédit Lyonnais

Bankgesellschaft Berlin

BAWAG

Northern Rock

Päästmisabi ettevõtjale WestLB

SachsenLB

(17)  Teatises loetakse raskustes olevateks ettevõtjateks:

17

| — | suurettevõtjad: raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punktis 2.1 määratletud raskustes olev ettevõtja; |
| --- | --- |

—

suurettevõtjad: raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste punktis 2.1 määratletud raskustes olev ettevõtja;

| — | väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad: üldise grupierandi määruse artikli 1 lõikes 7 määratletud raskustes olev ettevõtja. |
| --- | --- |

—

väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad: üldise grupierandi määruse artikli 1 lõikes 7 määratletud raskustes olev ettevõtja.

(18)  Nagu on määratletud komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001, artikli 2 lõikes 2 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3).

18

(19)  Nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 2 lõigetes 3 ja 4.

19

(20)  Lisas esitatud preemiad, mille puhul võetakse arvesse tagatiste erinevat suurust, täpsustavad komisjoni teatise (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidega antava riigiabi suhtes, ELT C 155, 20.6.2008) „safe-harbour” preemiaid käsitlevaid sätteid. Lisas esitatud preemiaid võib kasutada ka võrdlusnäitajatena käesoleva raamistiku punkti 4.2 kohaste garantiimeetmete ühisturuga kokkusobiva abielemendi arvutamiseks.

20

„Safe-harbour” preemiad määratakse kindlaks komisjoni teatises (viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta, ELT C 14, 19.1.2008, lk 6) sätestatud marginaalide alusel, võttes arvesse täiendavat vähendamist 20 baaspunkti võrra (vt eespool nimetatud teatise joonealune märkus 11). Komisjoni teatises (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidega antava riigiabi suhtes, ELT C 155, 20.6.2008) sätestatud „safe-harbour” preemiate ülemmäära üheski reitingukategoorias siiski ei muudetud. Tagatiste erineva suuruse määratlus on esitatud komisjoni teatise (viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta, ELT C 14, 19.1.2008, lk 6) kolmandal leheküljel joonealuses märkuses 2.

(21)  Näiteks üldine grupierandi määrus või määrus (EÜ) nr 1857/2006, tingimusel, et heakskiidetud meetodites käsitletakse selgesõnaliselt asjaomaste garantiide ja aluseks olevate tehingute liike.

21

(22)  Vt joonealune märkus 17.

22

(23)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

23

(24)  Liikmesriigid, kes soovivad kõnealust meetodit kasutada, peavad igapäevased üleööintressi määrad avaldama Internetis ja tegema need komisjonile kättesaadavaks.

24

(25)  Vt joonealune märkus 17.

25

(26)  ELT C 14, 19.1.2008, lk 6.

26

(27)  Ühenduse tulevane tootestandard tähendab ühenduses müüdavatele toodetele kehtestatud kohustuslikku ühenduse keskkonnastandardit, mis on vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud.

27

(28)  Vastavalt ühenduse suuniste (keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta) punktile 70.

28

(29)  Määratletud vastavalt regionaalabi suuniste punktile 69.

29

(30)  Vt joonealune märkus 17.

30

(31)  EÜT C 281, 17.9.1997, lk 4.

31

(32)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

32

(33)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

33

(34)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

34

---

LISA

| „Safe-harbour” preemiate ajutine raamistik baaspunktides (1) |
| --- |
| Reitingukategooria (Standard & Poor′s) | Tagatised |
| Suured | Tavalised | Väikesed |
| AAA | 40 | 40 | 40 |
| AA+
  AA
  AA- | 40 | 40 | 40 |
| A+
  A
  A- | 40 | 55 | 55 |
| BBB+
  BBB
  BBB- | 55 | 80 | 80 |
| BB+
  BB | 80 | 200 | 200 |
| BB-
  B+ | 200 | 380 | 380 |
| B
  B- | 200 | 380 | 630 |
| CCC ja madalam | 380 | 630 | 980 |

„Safe-harbour” preemiate ajutine raamistik baaspunktides (1)

Reitingukategooria (Standard & Poor′s)

Tagatised

Suured

Tavalised

Väikesed

AAA

40

40

40

AA+

AA

AA-

40

40

40

A+

A

A-

40

55

55

BBB+

BBB

BBB-

55

80

80

BB+

BB

80

200

200

BB-

B+

200

380

380

B

B-

200

380

630

CCC ja madalam

380

630

980

---

(1)  Kui ettevõtja kohta puuduvad andmed varasemate laenude ja nende tagasimaksmise kohta või tal ei ole bilansile tuginevat krediidireitingut (näiteks teatavad eriotstarbelised või tegevust alustavad ettevõtjad), võib liikmesriik komisjoni teatises (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes, ELT C 155, 20.6.2008) määratud 3,8 %-list „safe-harbour” preemiat vähendada kuni 15 % võrra (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul 25 % võrra). Samas ei tohi preemia olla emaettevõtja(te) suhtes kohaldatavast preemiast madalam.

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/16

---

Riigiabi lubamine vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 87 ja 88

Juhtumid, mille suhtes komisjon ei esita vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.1.2009 |
| --- | --- |
| Abi number | E 4/07 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Différenciation des «redevances par passager» sur certains aéroports français |
| Õiguslik alus | — |
| Meetme liik | Nõusolek asjakohaste meetmetega – olemasoleva abi korra tühistamine |
| Eesmärk | — |
| Abi vorm | Lennujaamamaksude diferentseerimine |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Sektorid | Õhutransport |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | — |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.1.2009

Abi number

E 4/07

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Différenciation des «redevances par passager» sur certains aéroports français

Õiguslik alus

—

Meetme liik

Nõusolek asjakohaste meetmetega – olemasoleva abi korra tühistamine

Eesmärk

—

Abi vorm

Lennujaamamaksude diferentseerimine

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Sektorid

Õhutransport

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

—

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/17

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5289 – Agusta/CAE/Rotorsim)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/03

27. veebruarist 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5289 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5289 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/17

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.4993 – EDF/EnBW/Kogeneracja)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/04

11. märtsist 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M4993 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M4993 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/18

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.4998 – EDF/EnBW/ERSA)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/05

11. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M4998 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M4998 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/18

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5232 – WPP/TNS)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/06

23. september 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5232 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5232 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/19

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. märts 2009,

võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta

2009/C 83/07

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, (1) eriti selle artiklit 82,

võttes arvesse liikmesriikide valitsuste poolt nõukogule esitanud kandidaatide nimekirju,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas 22. märtsi 2007. aasta otsusega (2) ametisse võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 22. märtsist 2007 kuni 21. märtsini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas 22. märtsi 2007. aasta otsusega (2) ametisse võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 22. märtsist 2007 kuni 21. märtsini 2009.

| (2) | Kõnealuse komitee liikmed ja asendusliikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse komitee liikmed ja asendusliikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikuks 30. märtsist 2009 kuni 29. märtsini 2011 nimetatakse võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse nõuandekomitee liikmeteks ja asendusliikmeteks järgmised isikud:

I.   VALITSUSTE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Keyina MPEYE
  Alix GEYSELS | Herlinde VANHOOYDONCK |
| Bulgaaria | Dobrinka BONEVA
  Eva TOSHEVA | Petya MALAKOVA |
| Tšehhi Vabariik | Gabriela PIKOROVA
  Jiri BAUER | |
| Taani | Karin MØHL LARSEN
  Vibeke DALBRO | Uffe B. RASMUSSEN |
| Saksamaa | Helmut WEBER
  Rainer ALBERS | Bruno BARTH |
| Eesti | Evelyn HALLIKA
  Agne NETTAN | Leili ZAGLMAYER |
| Iirimaa | Anne McMANUS
  Paul CUNNINGHAM | Dermot MAGAN |
| Kreeka | Anna RIZOU
  Ioanna BOUZALAKOU | Theodora KARACHRISTOU |
| Hispaania | Marta VIVES CABALLERO
  Ainhoa LÓPEZ DE GOICOECHEA URBAINQUI | Concepción HERRERA FERNÁNDEZ |
| Prantsusmaa | Katia JULIENNE
  Louis RANVIER | Jean-Claude FILLON |
| Itaalia | | |
| Küpros | Dora PETSA
  Andreas KYRIAKIDES | Chryso ORPHANOU |
| Läti | Dace ZABIŅAKO
  Jana MUIŽNIECE | Ilze ŠĶIŅĶE |
| Leedu | Mariana ŽIUKIENĖ
  Janina ANDRIUŠKEVIČIŪTĖ | Irena MARTINKUTĖ |
| Luksemburg | | |
| Ungari | Réka KOVÁCS
  Vera ÁCS | Judit RÉZMŰVES |
| Malta | | |
| Madalmaad | A. A. J. VRIJ
  A. G. BLOEMHEUVEL | J. A. M. M. PIJNENBURG |
| Austria | Bernhard SPIEGEL
  Heinz WITTMANN | Manfred PÖLTL |
| Poola | Elżbieta ROŻEK
  Elżbieta TOMASZEWSKA | Grażyna SYPNIEWSKA |
| Portugal | Manuel I. ANTUNES PINTO
  Elizabete SOUSA SILVEIRA | Eurico Manuel CURATES RODRIGUES |
| Rumeenia | Magda FILIP
  Raluca LUCHIAN | Maria Luiza SOCOL-FLORESCU |
| Sloveenia | | |
| Slovakkia | Jaroslav KOVÁČ
  Lucia PODHRADSKÁ | Xénia MALÁ |
| Soome | Carin LINDQVIST-VIRTANEN
  Mervi KATTELUS | Marja-Terttu MÄKIRANTA |
| Rootsi | Lena MALMBERG
  Johanna DUNÉR | Kerstin JACOBSSON |
| Ühend-kuningriik | Peter BODE
  Ute CHATTERJEE | Marion REES |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Belgia

Keyina MPEYE

Alix GEYSELS

Herlinde VANHOOYDONCK

Bulgaaria

Dobrinka BONEVA

Eva TOSHEVA

Petya MALAKOVA

Tšehhi Vabariik

Gabriela PIKOROVA

Jiri BAUER

Taani

Karin MØHL LARSEN

Vibeke DALBRO

Uffe B. RASMUSSEN

Saksamaa

Helmut WEBER

Rainer ALBERS

Bruno BARTH

Eesti

Evelyn HALLIKA

Agne NETTAN

Leili ZAGLMAYER

Iirimaa

Anne McMANUS

Paul CUNNINGHAM

Dermot MAGAN

Kreeka

Anna RIZOU

Ioanna BOUZALAKOU

Theodora KARACHRISTOU

Hispaania

Marta VIVES CABALLERO

Ainhoa LÓPEZ DE GOICOECHEA URBAINQUI

Concepción HERRERA FERNÁNDEZ

Prantsusmaa

Katia JULIENNE

Louis RANVIER

Jean-Claude FILLON

Itaalia

Küpros

Dora PETSA

Andreas KYRIAKIDES

Chryso ORPHANOU

Läti

Dace ZABIŅAKO

Jana MUIŽNIECE

Ilze ŠĶIŅĶE

Leedu

Mariana ŽIUKIENĖ

Janina ANDRIUŠKEVIČIŪTĖ

Irena MARTINKUTĖ

Luksemburg

Ungari

Réka KOVÁCS

Vera ÁCS

Judit RÉZMŰVES

Malta

Madalmaad

A. A. J. VRIJ

A. G. BLOEMHEUVEL

J. A. M. M. PIJNENBURG

Austria

Bernhard SPIEGEL

Heinz WITTMANN

Manfred PÖLTL

Poola

Elżbieta ROŻEK

Elżbieta TOMASZEWSKA

Grażyna SYPNIEWSKA

Portugal

Manuel I. ANTUNES PINTO

Elizabete SOUSA SILVEIRA

Eurico Manuel CURATES RODRIGUES

Rumeenia

Magda FILIP

Raluca LUCHIAN

Maria Luiza SOCOL-FLORESCU

Sloveenia

Slovakkia

Jaroslav KOVÁČ

Lucia PODHRADSKÁ

Xénia MALÁ

Soome

Carin LINDQVIST-VIRTANEN

Mervi KATTELUS

Marja-Terttu MÄKIRANTA

Rootsi

Lena MALMBERG

Johanna DUNÉR

Kerstin JACOBSSON

Ühend-kuningriik

Peter BODE

Ute CHATTERJEE

Marion REES

II.   TÖÖTAJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Estelle CEULEMANS
  Koen MEESTERS | Sylvia LOGIST |
| Bulgaaria | Assia GONEVA
  Diana ANGELOVA | Velichka MIKOVA |
| Tšehhi Vabariik | Helena ČORNEJOVÁ
  Jaroslava BAUEROVÁ | |
| Taani | Michael JACOBSEN
  Jette HØY | Jens MØLBACH |
| Saksamaa | Renate GABKE
  Max EPPELEIN | Gert SILLER |
| Eesti | Liina CARR
  Margo KIKAS | Kaia VASK |
| Iirimaa | Anne SPEED
  Stellan HARMANSSON | Eamonn DEVOY |
| Kreeka | Labros PAPAIOANNOU
  Petros GIANNOULOPOULOS | Ioannis PAPAGEORGIOU |
| Hispaania | Carlos BRAVO FERNÁNDEZ
  Ana Maria CORRAL JUAN | José Antonio MORENO DÍAZ |
| Prantsusmaa | Jacques MOREAU
  Ommar BENFAÏD | David RIBOH |
| Itaalia | | |
| Küpros | Nicos EPISTITHIOU
  Nicos GREGORIOU | Anna PILAVAKI |
| Läti | Kaspars RĀCENĀJS
  Zanda GRUNDBERGA | Irina HOMKO |
| Leedu | Vydas PUSKEPALIS
  Arùnas Albinas VISOCKAS | Janina MATUIZIENĖ |
| Luksemburg | | |
| Ungari | Emese MOLNÁR
  Zoltán PAPP | Péter SZABÓ |
| Malta | | |
| Madalmaad | K. M. SENGERS
  P. F. VAN KRUINING | D. VAARTJES-VAN SUIJDAM |
| Austria | Werner PLETZENAUER
  Dinah DJALINOUS-GLATZ | Monika WEIßENSTEINER |
| Poola | Adam ROGALEWSKI
  Katarzyna SOSNOWSKA | Zuzanna MUSKAT-GÓRSKA |
| Portugal | Carlos Manuel ALVES TRINDADE
  Ana Paula BERNARDO | Wanda Olavo CORREA GUIMARAES |
| Rumeenia | Carmen IONESCU
  Radmilo FELIX | Mariana KNICSNER |
| Sloveenia | | |
| Slovakkia | Mária SVOREŇOVÁ
  Zdena DVORANOVÁ | Gabriela KRCHŇÁKOVÁ |
| Soome | Katja VEIRTO
  Jarmo PÄTÄRI | Heli PUURA |
| Rootsi | Ellen NYGREN
  Kjell RAUTIO | Marie-Louise STRÖMGREN |
| Ühend-kuningriik | Richard EXELL
  Sean BAMFORD | Elena CRASTA |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Belgia

Estelle CEULEMANS

Koen MEESTERS

Sylvia LOGIST

Bulgaaria

Assia GONEVA

Diana ANGELOVA

Velichka MIKOVA

Tšehhi Vabariik

Helena ČORNEJOVÁ

Jaroslava BAUEROVÁ

Taani

Michael JACOBSEN

Jette HØY

Jens MØLBACH

Saksamaa

Renate GABKE

Max EPPELEIN

Gert SILLER

Eesti

Liina CARR

Margo KIKAS

Kaia VASK

Iirimaa

Anne SPEED

Stellan HARMANSSON

Eamonn DEVOY

Kreeka

Labros PAPAIOANNOU

Petros GIANNOULOPOULOS

Ioannis PAPAGEORGIOU

Hispaania

Carlos BRAVO FERNÁNDEZ

Ana Maria CORRAL JUAN

José Antonio MORENO DÍAZ

Prantsusmaa

Jacques MOREAU

Ommar BENFAÏD

David RIBOH

Itaalia

Küpros

Nicos EPISTITHIOU

Nicos GREGORIOU

Anna PILAVAKI

Läti

Kaspars RĀCENĀJS

Zanda GRUNDBERGA

Irina HOMKO

Leedu

Vydas PUSKEPALIS

Arùnas Albinas VISOCKAS

Janina MATUIZIENĖ

Luksemburg

Ungari

Emese MOLNÁR

Zoltán PAPP

Péter SZABÓ

Malta

Madalmaad

K. M. SENGERS

P. F. VAN KRUINING

D. VAARTJES-VAN SUIJDAM

Austria

Werner PLETZENAUER

Dinah DJALINOUS-GLATZ

Monika WEIßENSTEINER

Poola

Adam ROGALEWSKI

Katarzyna SOSNOWSKA

Zuzanna MUSKAT-GÓRSKA

Portugal

Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Ana Paula BERNARDO

Wanda Olavo CORREA GUIMARAES

Rumeenia

Carmen IONESCU

Radmilo FELIX

Mariana KNICSNER

Sloveenia

Slovakkia

Mária SVOREŇOVÁ

Zdena DVORANOVÁ

Gabriela KRCHŇÁKOVÁ

Soome

Katja VEIRTO

Jarmo PÄTÄRI

Heli PUURA

Rootsi

Ellen NYGREN

Kjell RAUTIO

Marie-Louise STRÖMGREN

Ühend-kuningriik

Richard EXELL

Sean BAMFORD

Elena CRASTA

III.   TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

| Riik | Liikmed | Asendusliikmed |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Ivo VAN DAMME
  Hilde THYS | Monica DE JONGHE |
| Bulgaaria | Rumen RADEV
  Teodor DECHEV | Ivan ZAHARIEV |
| Tšehhi Vabariik | Jiří SVOBODA
  Irena DOKTOROVÁ | Luděk MAZUCH |
| Taani | Flemming DRESEN
  Henning GADE | Dorthe ANDERSEN |
| Saksamaa | Susanne LEXA
  Angela SCHNEIDER-BODIEN | Volker HANSEN |
| Eesti | Heinart PUHKIM
  Victoria METS | Jaanus REBANE |
| Iirimaa | Jean WINTERS
  Claire JONES | Heidi LOUGHEED |
| Kreeka | Fotis KOLEVENTIS
  Apostolos KOKKINOS | Sotirios TSONIS |
| Hispaania | Pilar IGLESIAS VALCARCE
  Roberto SUÁREZ SANTOS | Pablo GÓMEZ ALBO |
| Prantsusmaa | Emilie MARTINEZ
  Marie-Christine FAUCHOIS | Natacha MARQUET |
| Itaalia | | |
| Küpros | Lena PANAYIOTOU
  Emilios MICHAEL | Lefteris KARYDIS |
| Läti | Ilona KIUKUCĀNE
  Inese STEPIŅA | Dace ŠAITERE |
| Leedu | Aidas VAIČIULIS
  Edmundas JANKEVIČIUS | Vaidotas LEVICKIS |
| Luksemburg | | |
| Ungari | Terézia BOROSNÉ BARTHA
  Eszter ALMÁSSY | István KOMORÓCZKI |
| Malta | | |
| Madalmaad | L. M. VAN EMBDEN ANDRES
  K. B. VAN POPTA | M. R. BLAAKMAN |
| Austria | Martin GLEITSMANN
  Heinrich BRAUNER | Ruth SCHINDLER |
| Poola | Michał MAKSYMIUK
  Jacek MĘCINA | Zbigniew ŻUREK |
| Portugal | Cristina NAGY MORAIS
  Marcelino PENA COSTA | Adília LISBOA |
| Rumeenia | Roxana PRODAN
  Dorin CHIRILĂ | Catargiu IRIMIE |
| Sloveenia | | |
| Slovakkia | Vladimír KALINA
  Zuzana ŠPALDONOVÁ | Jozef ORGONÁŠ |
| Soome | Markus ÄIMÄLÄ
  Mikko RÄSÄNEN | Johan ÅSTRÖM |
| Rootsi | Sofia BERGSTRÖM
  Agneta ÅHLIN | Hans GIDHAGEN |
| Ühend-kuningriik | Jim BLIGH
  Rob CUMMINGS | Neil CARBERRY |

Riik

Liikmed

Asendusliikmed

Belgia

Ivo VAN DAMME

Hilde THYS

Monica DE JONGHE

Bulgaaria

Rumen RADEV

Teodor DECHEV

Ivan ZAHARIEV

Tšehhi Vabariik

Jiří SVOBODA

Irena DOKTOROVÁ

Luděk MAZUCH

Taani

Flemming DRESEN

Henning GADE

Dorthe ANDERSEN

Saksamaa

Susanne LEXA

Angela SCHNEIDER-BODIEN

Volker HANSEN

Eesti

Heinart PUHKIM

Victoria METS

Jaanus REBANE

Iirimaa

Jean WINTERS

Claire JONES

Heidi LOUGHEED

Kreeka

Fotis KOLEVENTIS

Apostolos KOKKINOS

Sotirios TSONIS

Hispaania

Pilar IGLESIAS VALCARCE

Roberto SUÁREZ SANTOS

Pablo GÓMEZ ALBO

Prantsusmaa

Emilie MARTINEZ

Marie-Christine FAUCHOIS

Natacha MARQUET

Itaalia

Küpros

Lena PANAYIOTOU

Emilios MICHAEL

Lefteris KARYDIS

Läti

Ilona KIUKUCĀNE

Inese STEPIŅA

Dace ŠAITERE

Leedu

Aidas VAIČIULIS

Edmundas JANKEVIČIUS

Vaidotas LEVICKIS

Luksemburg

Ungari

Terézia BOROSNÉ BARTHA

Eszter ALMÁSSY

István KOMORÓCZKI

Malta

Madalmaad

L. M. VAN EMBDEN ANDRES

K. B. VAN POPTA

M. R. BLAAKMAN

Austria

Martin GLEITSMANN

Heinrich BRAUNER

Ruth SCHINDLER

Poola

Michał MAKSYMIUK

Jacek MĘCINA

Zbigniew ŻUREK

Portugal

Cristina NAGY MORAIS

Marcelino PENA COSTA

Adília LISBOA

Rumeenia

Roxana PRODAN

Dorin CHIRILĂ

Catargiu IRIMIE

Sloveenia

Slovakkia

Vladimír KALINA

Zuzana ŠPALDONOVÁ

Jozef ORGONÁŠ

Soome

Markus ÄIMÄLÄ

Mikko RÄSÄNEN

Johan ÅSTRÖM

Rootsi

Sofia BERGSTRÖM

Agneta ÅHLIN

Hans GIDHAGEN

Ühend-kuningriik

Jim BLIGH

Rob CUMMINGS

Neil CARBERRY

Artikkel 2

Nõukogu nimetab hiljem ametisse need liikmed, keda ei ole veel määratud.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse teavitamise eesmärgil Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 30. märts 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

P. BENDL

---

(1)  EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2.

1

(2)  ELT C 92, 27.4.2007, lk 7.

2

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/24

---

NÕUKOGU OTSUS,

30. märts 2009,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta

2009/C 83/08

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, eriti selle artiklit 4, (1)

võttes arvesse ITAALIA valitsuse esitatud kandidaate,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009.

| (2) | Keskuse haldusnõukogu valitsuste esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht Enrico Eugenio CECCOTTI tagasiastumise tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Keskuse haldusnõukogu valitsuste esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht Enrico Eugenio CECCOTTI tagasiastumise tõttu.

| (3) | Kõnealuse keskuse haldusnõukogu Itaalia liige tuleks ametisse nimetada järelejäänud ametiajaks, mis lõpeb 17. septembril 2009, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse keskuse haldusnõukogu Itaalia liige tuleks ametisse nimetada järelejäänud ametiajaks, mis lõpeb 17. septembril 2009,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2009 järgmine isik:

VALITSUSE ESINDAJA

ITAALIA: Filippo MAZZOTTI

Brüssel, 30. märts 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

P. BENDL

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 240, 5.10.2006, lk 1.

2

---

Komisjon

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/25

---

Euro vahetuskurss (1)

6. aprill 2009

2009/C 83/09

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3496 |
| JPY | Jaapani jeen | 136,02 |
| DKK | Taani kroon | 7,4485 |
| GBP | Inglise nael | 0,90520 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,7400 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5247 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,7850 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,558 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 294,30 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7092 |
| PLN | Poola zlott | 4,4373 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1538 |
| TRY | Türgi liir | 2,1230 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,8954 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6656 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,4611 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,2923 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0316 |
| KRW | Korea won | 1 767,00 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,1319 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,2242 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4364 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 284,22 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7999 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,460 |
| RUB | Vene rubla | 44,7815 |
| THB | Tai baht | 47,607 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,9853 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,2000 |
| INR | India ruupia | 67,4800 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3496

JPY

Jaapani jeen

136,02

DKK

Taani kroon

7,4485

GBP

Inglise nael

0,90520

SEK

Rootsi kroon

10,7400

CHF

Šveitsi frank

1,5247

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,7850

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,558

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

294,30

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7092

PLN

Poola zlott

4,4373

RON

Rumeenia leu

4,1538

TRY

Türgi liir

2,1230

AUD

Austraalia dollar

1,8954

CAD

Kanada dollar

1,6656

HKD

Hong Kongi dollar

10,4611

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,2923

SGD

Singapuri dollar

2,0316

KRW

Korea won

1 767,00

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,1319

CNY

Hiina jüaan

9,2242

HRK

Horvaatia kuna

7,4364

IDR

Indoneesia ruupia

15 284,22

MYR

Malaisia ringit

4,7999

PHP

Filipiini peeso

64,460

RUB

Vene rubla

44,7815

THB

Tai baht

47,607

BRL

Brasiilia reaal

2,9853

MXN

Mehhiko peeso

18,2000

INR

India ruupia

67,4800

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/26

---

Konkursikutse – ettevõtluse peadirektoraat, nr ENT/ERA/09/311

Erasmus noorte ettevõtjatete jaoks

2009/C 83/10

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Käesoleva konkursikutse eesmärk on aidata uutel Euroopa Liidu ettevõtjatel rikastada oma kogemusi, õppida ja luua võrgustikke, veetes teatud aja kogenud ettevõtjate juhitud ettevõtetes teistes ELi liikmesriikides. Ettevalmistava meetme üldine eesmärk on toetada uute alustavate ettevõtjate ning äsja asutatud mikro- ja väikeettevõtete ettevõtlusvaimu, rahvusvaheliseks muutumist ja konkurentsivõimet. Meetme sihtrühmaks on eelkõige need, kes soovivad ettevõtlusega alustada ning need, kes on äsja alustanud.

Konkursikutse koosneb kahest osast, mis sisaldavad kaht tüüpi tegevust:

1. osa: Alustavate ettevõtjate liikuvust toetavad ja lihtsustavad Euroopa partnerlused ning riiklikud ja piirkondlikud ametiasutused

2. osa: 1. osas nimetatud tegevustega seotud koordineerimine, toetamine ning võrgustike loomine.

2.   Tingimustele vastavad taotlejad

Konkursil võivad osaleda kõik ettevõtluse toetamise valdkonnas tegutsevad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud asutused. Eelkõige on mõeldud järgnevaid asutusi:

| — | riiklikud või piirkondlikud ametiasutused, kes teostavad riigivõimu, st valitsus, ministeerium, amet või asutus või muu riiklikul või piirkondlikul tasandil tegutsev avaliku võimu kandja, mis allub otse valitsusele või kohalikule omavalitsusele, ministeeriumile või ametile ja mis täidab avalikke ülesandeid vastavalt volitustele, mille asjaomane valitsus või kohalik omavalitsus, ministeerium või amet on talle delegeerinud; neil peab olema seadusjärgne vastutus ettevõtluse arendamise, edendamise ja/või toetamise valdkonnas |
| --- | --- |

—

riiklikud või piirkondlikud ametiasutused, kes teostavad riigivõimu, st valitsus, ministeerium, amet või asutus või muu riiklikul või piirkondlikul tasandil tegutsev avaliku võimu kandja, mis allub otse valitsusele või kohalikule omavalitsusele, ministeeriumile või ametile ja mis täidab avalikke ülesandeid vastavalt volitustele, mille asjaomane valitsus või kohalik omavalitsus, ministeerium või amet on talle delegeerinud; neil peab olema seadusjärgne vastutus ettevõtluse arendamise, edendamise ja/või toetamise valdkonnas

| — | kaubandus- ja tööstuskojad, käsitöökojad või sarnased organisatsioonid |
| --- | --- |

—

kaubandus- ja tööstuskojad, käsitöökojad või sarnased organisatsioonid

| — | ettevõtlust toetavad organisatsioonid ja ettevõtlusinkubaatorid |
| --- | --- |

—

ettevõtlust toetavad organisatsioonid ja ettevõtlusinkubaatorid

| — | ettevõtete ühendused ja ettevõtluse toetamise võrgustikud |
| --- | --- |

—

ettevõtete ühendused ja ettevõtluse toetamise võrgustikud

| — | ettevõtluse toetusteenuseid pakkuvad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud asutused. |
| --- | --- |

—

ettevõtluse toetusteenuseid pakkuvad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud asutused.

1. osa: Ametiasutused võivad esitada individuaalseid taotlusi. Taotlejad, kes ei ole ametiasutused, peavad tegutsema konsortsiumina (st Euroopa partnerlus), kus vähemalt üks asutus on teisest ELi liikmesriigist (st vähemalt kaks asutust).

2. osa: Taotlejad peavad tegutsema individuaalselt.

Taotlejad peavad olema asutatud ELi liikmesriigis.

EFTA/EMP riikide (1) ja kandidaatriikide (2) üksused võivad osaleda 1. osas Euroopa partnerluse projektipartneritena. See ei muuda nõuet, et Euroopa partnerluses peab osalema vähemalt kaks partnerit ELi eri liikmesriikidest. Käesoleva ettevalmistava meetme raames ei saa toetusi eraldada partneritele nendes riikides.

3.   Projekti eelarve ja kestus

Projektide kaasfinantseerimiseks on sihtotstarbeliselt eraldatud kokku 4 300 000 eurot. Komisjoni rahaline toetus ei või ületada 90 % abikõlblike kulutuste kogusummast.

1. osa: Ühegi toetuse suurus ei saa olla rohkem kui 140 000 eurot. Projektide maksimaalne kestus on 18 kuud.

Kuni 1 000 000 eurot antakse Euroopa partnerlustele ning riiklikele ja piirkondlikele ametiasutustele, mis asuvad ELi liikmesriigis, mis ei ole veel liikuvusprogrammiga hõlmatud (3).

2. osa: Toetuse maksimaalne suurus on 300 000 eurot. Projektide maksimaalne kestus on 22 kuud.

1 ja 2. osa tegevused peavad algama 1. jaanuaril 2010.

4.   Tähtaeg

Taotlused tuleb komisjonile esitada hiljemalt 29. maiks 2009.

5.   Lisateave

Konkursikutse täistekst ja taotlusvormid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/erasmus/

Taotlused peavad vastama konkursikutse täistekstis esitatud tingimustele ning nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vorme.

---

(1)  Islandi Vabariik, Liechtensteini Vürstiriik, Norra Kuningriik, Šveitsi Konföderatsioon.

(2)  Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Türgi.

(3)  Küpros, Tšehhi Vabariik, Taani, Eesti, Läti, Madalmaad ja Sloveenia.

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/28 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/28

---

Serbia otsus Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelise kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitleva vahelepingu ühepoolse rakendamise kohta

2009/C 83/11

Ühenduse ettevõtjaid teavitatakse kehtivast kaubandusrežiimist Serbia Vabariigiga.

Serbia ametiasutused on otsustanud alates 30. jaanuarist 2009 rakendada ühepoolselt kaubanduskontsessioone, mida käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Serbia Vabariigi vahelises kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevas vahelepingus, mis sõlmiti 29. aprillil 2008. aastal, kuid mida Euroopa Ühendus ei ole esialgu rakendanud. Ühenduse päritolu kaupade Serbiasse eksportimise puhul võib kõnealuste kaupade suhtes kohaldada liberaliseeritud tariife, kui esitatakse kas kaupade liikumissertifikaat EUR.1 või asjaomaste kaupade ühenduse päritolu tõendav arvedeklaratsioon. Tingimused vahelepingu ühepoolse rakendamise kohta Serbias on täpsustatud 21. jaanuari 2009. aasta seaduses, millega muudetakse tollitariifistiku seadust. (1)

Eksportijatele teatatakse, et 5. veebruari 2009. aasta dekreedi (millega muudetakse tollikaupadele ettenähtud tollikäitlusviisi, tollikaupade vabastamist ja tollivõla sissenõudmist käsitlevat dekreeti) (2) alusel võimaldatakse kõnealust sooduskohtlemist vastavalt päritolueeskirjadele, mis on identsed eeskirjadega, mis on ette nähtud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik. (3) Ettevõtjatel soovitatakse siiski konsulteerida Serbia asjakohaseid tolliseadusi.

Serbia päritolu kaupade importimisel ühendusse kohaldatakse nende suhtes Euroopa Ühenduse ühepoolset kaubanduskorda, mis on sätestatud nõukogu 18. septembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud maade ja territooriumide suhtes, muudetakse määrust (EÜ) nr 2820/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1763/1999 ja (EÜ) nr 6/2000. (4) Kõnealust määrust rakendatakse vastavalt päritolueeskirjadele, mis on sätestatud komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 I osa IV jaotise 2. peatüki 2. jaos (täpsemalt artiklid 98–123), sh ühenduse kaupade päritolutõendit käsitlevatele sätetele, kui kõnealuseid kaupu eksporditakse sellistesse soodustatud riikidesse nagu Serbia (artikli 110 lõige 5 ja artikkel 116).

---

(1)  Serbia Vabariigi Teataja nr 5/09, 22.1.2009.

(2)  Serbia Vabariigi Teataja nr 9/09, 6.2.2009.

(3)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

(4)  EÜT L 240, 23.9.2000, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/29 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/29

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/12

| 1. | 31. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Fincantieri – Cantieri Navali Italiani S.p.A. (edaspidi „Fincantieri”, Itaalia) ja ABB S.p.A. (edaspidi „ABB”, Itaalia) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja (edaspidi „JV”) üle aktsiate või osade ja varade üleandmise teel. |
| --- | --- |

1.

31. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Fincantieri – Cantieri Navali Italiani S.p.A. (edaspidi „Fincantieri”, Itaalia) ja ABB S.p.A. (edaspidi „ABB”, Itaalia) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja (edaspidi „JV”) üle aktsiate või osade ja varade üleandmise teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Fincantieri: laevaehitus; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Fincantieri: laevaehitus;

| — | ABB: energia- ja automatiseerimistehnoloogiate pakkumine; |
| --- | --- |

—

ABB: energia- ja automatiseerimistehnoloogiate pakkumine;

| — | JV: laevade automatiseerimissüsteemide arendamine, tootmine ja müük. |
| --- | --- |

—

JV: laevade automatiseerimissüsteemide arendamine, tootmine ja müük.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5473 – Fincantieri/ABB/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/30

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5499 – IPIC/NOVA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/13

| 1. | 31. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja International Petroleum Investment Company (edaspidi „IPIC”, Araabia Ühendemiraadid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja NOVA Chemicals Corporation (edaspidi „NOVA”, Kanada) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

31. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja International Petroleum Investment Company (edaspidi „IPIC”, Araabia Ühendemiraadid) omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja NOVA Chemicals Corporation (edaspidi „NOVA”, Kanada) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | IPIC: investeerimisühing, mille põhitegevusalaks on naftatöötlemine ja sellega seonduvad eelnevad ja järgnevad jaotus- ja teenindusvõrgud, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

IPIC: investeerimisühing, mille põhitegevusalaks on naftatöötlemine ja sellega seonduvad eelnevad ja järgnevad jaotus- ja teenindusvõrgud,

| — | NOVA: etüleen, polüeteen ning keemia ja energia ühendtooted, stüreenil põhinevad polümeerid. |
| --- | --- |

—

NOVA: etüleen, polüeteen ning keemia ja energia ühendtooted, stüreenil põhinevad polümeerid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5499 – IPIC/NOVA):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5499 – IPIC/NOVA):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/31 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/31

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/14

| 1. | 27. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Magna Presstec AG, mis on Magna International INC (edaspidi „Magna”, Austria) tütarettevõtja, omandab kontrolli kogu ettevõtja Cadence Innovation s.r.o (edaspidi „Cadence”, Tšehhi Vabariik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

27. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Magna Presstec AG, mis on Magna International INC (edaspidi „Magna”, Austria) tütarettevõtja, omandab kontrolli kogu ettevõtja Cadence Innovation s.r.o (edaspidi „Cadence”, Tšehhi Vabariik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Magna: autotoodete tarnija, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Magna: autotoodete tarnija,

| — | Cadence: autotoodete tarnija. |
| --- | --- |

—

Cadence: autotoodete tarnija.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5488 – Magna/Cadence Innovation):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 83/32 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 83/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

2009/C 83/15

| 1. | 31. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Toshiba Corporation (edaspidi „Toshiba”, Jaapan) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Fujitsu Limited's HDD Business (edaspidi „Fujitsu's HDD Business”, Jaapan) üle aktsiate ja varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

31. märtsil 2009 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Toshiba Corporation (edaspidi „Toshiba”, Jaapan) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Fujitsu Limited's HDD Business (edaspidi „Fujitsu's HDD Business”, Jaapan) üle aktsiate ja varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Toshiba: mitmesuguste kõrgtasemeliste elektroonikatoodete ja elektriseadmete tootmine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Toshiba: mitmesuguste kõrgtasemeliste elektroonikatoodete ja elektriseadmete tootmine;

| — | Fujitsu's HDD Business: kõvakettaseadmete (HDDde) tootmine ja turustamine. |
| --- | --- |

—

Fujitsu's HDD Business: kõvakettaseadmete (HDDde) tootmine ja turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5483 – Toshiba/Fujitsu HDD Business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---