# Uradni list C 66E/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 66E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5220. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 66E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5220. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 11.—13. marec 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 113 E, 8.5.2008 |
| | |
| | Torek, 11. marec 2008 |
| 2009/C 066E/01 | Evropska trajnostna prometna politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o evropski trajnostni prometni politiki ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik (2007/2147(INI)) | 1 |
| 2009/C 066E/02 | Zgodnje obveščanje ob velikih nevarnostihIzjava Evropskega parlamenta o zgodnjem obveščanju državljanov ob velikih nevarnostih | 6 |
| | Sreda, 12. marec 2008 |
| 2009/C 066E/03 | Sistematski pregled SKPResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o sistematskem pregledu skupne kmetijske politike (2007/2195(INI)) | 9 |
| 2009/C 066E/04 | Položaj žensk na podeželskih območjih EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o položaju žensk na podeželskih območjih EU (2007/2117(INI)) | 23 |
| 2009/C 066E/05 | Trajnostno kmetijstvo in bioplin: sprememba zakonodaje EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU (2007/2107(INI)) | 29 |
| | Četrtek, 13. marec 2008 |
| 2009/C 066E/06 | Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (2007/2188(INI)) | 35 |
| 2009/C 066E/07 | Izziv politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članiceResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o izzivu politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice (2007/2140(INI)) | 38 |
| 2009/C 066E/08 | Kodeks ravnanja Evropske unije glede izvoza orožjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Kodeksu ravnanja EU glede izvoza orožja – Neuspeh Sveta pri sprejemanju skupnega stališča in preoblikovanju kodeksa v pravno zavezujoč instrument | 48 |
| 2009/C 066E/09 | Poseben položaj zapornic in vpliv prestajanja zaporne kazni staršev na družabno in družinsko življenjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o posebnem položaju zapornic in vplivu prestajanja zaporne kazni staršev na družabno in družinsko življenje (2007/2116(INI)) | 49 |
| 2009/C 066E/10 | Enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvojnem sodelovanjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju (2007/2182(INI)) | 57 |
| 2009/C 066E/11 | ArmenijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Armeniji | 67 |
| 2009/C 066E/12 | RusijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Rusiji | 69 |
| 2009/C 066E/13 | Afganistanski novinar Perwez KambakšResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o primeru afganistanskega novinarja Perweza Kambakša | 71 |
| 2009/C 066E/14 | Primer iranskega državljana Seyeda Mehdija KazemijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o primeru iranskega državljana Seyeda Mehdija Kazemija | 73 |
| | PRIPOROČILA |
| | Četrtek, 13. marec 2008 |
| 2009/C 066E/15 | Vloga Evropske unije v IrakuPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. marca 2008 o vlogi Evropske unije v Iraku (2007/2181(INI)) | 75 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 11.—13. marec 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 113 E, 8.5.2008

Torek, 11. marec 2008

2009/C 066E/01

Evropska trajnostna prometna politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o evropski trajnostni prometni politiki ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik (2007/2147(INI))

1

2009/C 066E/02

Zgodnje obveščanje ob velikih nevarnostihIzjava Evropskega parlamenta o zgodnjem obveščanju državljanov ob velikih nevarnostih

6

Sreda, 12. marec 2008

2009/C 066E/03

Sistematski pregled SKPResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o sistematskem pregledu skupne kmetijske politike (2007/2195(INI))

9

2009/C 066E/04

Položaj žensk na podeželskih območjih EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o položaju žensk na podeželskih območjih EU (2007/2117(INI))

23

2009/C 066E/05

Trajnostno kmetijstvo in bioplin: sprememba zakonodaje EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU (2007/2107(INI))

29

Četrtek, 13. marec 2008

2009/C 066E/06

Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (2007/2188(INI))

35

2009/C 066E/07

Izziv politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članiceResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o izzivu politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice (2007/2140(INI))

38

2009/C 066E/08

Kodeks ravnanja Evropske unije glede izvoza orožjaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Kodeksu ravnanja EU glede izvoza orožja – Neuspeh Sveta pri sprejemanju skupnega stališča in preoblikovanju kodeksa v pravno zavezujoč instrument

48

2009/C 066E/09

Poseben položaj zapornic in vpliv prestajanja zaporne kazni staršev na družabno in družinsko življenjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o posebnem položaju zapornic in vplivu prestajanja zaporne kazni staršev na družabno in družinsko življenje (2007/2116(INI))

49

2009/C 066E/10

Enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvojnem sodelovanjuResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju (2007/2182(INI))

57

2009/C 066E/11

ArmenijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Armeniji

67

2009/C 066E/12

RusijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Rusiji

69

2009/C 066E/13

Afganistanski novinar Perwez KambakšResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o primeru afganistanskega novinarja Perweza Kambakša

71

2009/C 066E/14

Primer iranskega državljana Seyeda Mehdija KazemijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o primeru iranskega državljana Seyeda Mehdija Kazemija

73

PRIPOROČILA

Četrtek, 13. marec 2008

2009/C 066E/15

Vloga Evropske unije v IrakuPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. marca 2008 o vlogi Evropske unije v Iraku (2007/2181(INI))

75

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Sreda, 12. marec 2008 |
| 2009/C 066E/16 | Zahteva za odvzem imunitete Hans-Petra MartinaSklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petra Martina (2007/2215(IMM)) | 82 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Sreda, 12. marec 2008

2009/C 066E/16

Zahteva za odvzem imunitete Hans-Petra MartinaSklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petra Martina (2007/2215(IMM))

82

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 11. marec 2008 |
| 2009/C 066E/17 | Upravljanje sredstev ESPJ in Raziskovalnega sklada za premog in jeklo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2003/77/ES o določitvi večletnih finančnih smernic za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po končani likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (KOM(2007)0435 – C6-0276/2007 – 2007/0150(CNS)) | 83 |
| 2009/C 066E/18 | Sporazum med ES in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnega prevoza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2007)0134 – C6-0472/2007 – 2007/0052(CNS)) | 84 |
| 2009/C 066E/19 | Skupna ureditev kmetijskih trgov (sprememba Uredbe o enotni SUT) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (KOM(2007)0854 – C6-0033/2008 – 2007/0290(CNS)) | 84 |
| 2009/C 066E/20 | Skupna ureditev kmetijskih trgov (Uredba o enotni SUT) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (KOM(2008)0027 – C6-0061/2008 – 2008/0011(CNS)) | 85 |
| 2009/C 066E/21 | Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (kodificirana različica) (KOM(2007)0755 – C6-0437/2007 – 2007/0256(COD)) | 86 |
| 2009/C 066E/22 | Identifikacija in registracija prašičev (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o identifikaciji in registraciji prašičev (kodificirana različica) (KOM(2007)0829 – C6-0037/2008 – 2007/0294(CNS)) | 86 |
| 2009/C 066E/23 | Trženje sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena (kodificirana različica) (KOM(2007)0852 – C6-0038/2008 – 2007/0296(CNS)) | 87 |
| 2009/C 066E/24 | Skupna pravila na področju varnosti civilnega letalstva ***IIIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o skupnem besedilu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002, ki ga je potrdil Spravni odbor (PE-CONS 3601/2008 – C6-0029/2008 – 2005/0191(COD)) | 88 |
| 2009/C 066E/25 | Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (15647/1/2007 – C6-0035/2008 – 2006/0197(COD)) | 89 |
| 2009/C 066E/26 | Uporaba sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada EU v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2008)0014 – C6-0036/2008 – 2008/2019(ACI)) | 89 |
| 2009/C 066E/27 | Sprememba proračuna št. 1/2008Sprememba k predlogu spremembe proračuna št. 1/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, oddelek III – Komisija (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD)) | 91 |
| 2009/C 066E/28 | Sprememba proračuna št. 1/2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu spremembe proračuna št. 1/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, oddelek III – Komisija (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD)) | 92 |
| 2009/C 066E/29 | Sporazum med ES in Gvinejo Bissau o partnerstvu v ribiškem sektorju *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (KOM(2007)0580 – C6-0391/2007 – 2007/0209(CNS)) | 93 |
| 2009/C 066E/30 | Sporazum med ES in Slonokoščeno obalo o partnerstvu v ribiškem sektorju *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Slonokoščeno obalo na drugi strani (KOM(2007)0648 – C6-0429/2007 – 2007/0226(CNS)) | 95 |
| | Sreda, 12. marec 2008 |
| 2009/C 066E/31 | Statistika energetike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike (KOM(2006)0850 – C6-0035/2007 – 2007/0002(COD)) | 97 |
| P6_TC1-COD(2007)0002Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 12. marca 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike | 97 |
| 2009/C 066E/32 | Statistika o fitofarmacevtskih sredstvih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki o fitofarmacevtskih sredstvih (KOM(2006)0778 – C6-0457/2006 – 2006/0258(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2006)0258Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 12. marca 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki o pesticidih (Besedilo velja za EGP) | 98 |
| 2009/C 066E/33 | Skupna ureditev kmetijskih trgov in posebne določbe (Uredba o enotni SUT) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) glede nacionalnih kvot za mleko (KOM(2007)0802 – C6-0015/2008 – 2007/0281(CNS)) | 124 |
| | Četrtek, 13. marec 2008 |
| 2009/C 066E/34 | Izboljšanje kakovosti življenja starejših ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic (KOM(2007)0329 – C6-0178/2007 – 2007/0116(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0116Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 13. marca 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic | 128 |
| 2009/C 066E/35 | Obdavčitev neosvinčenega bencina in plinskega olja *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES glede prilagoditve posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo (KOM(2007)0052 – C6-0109/2007 – 2007/0023(CNS)) | 129 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 11. marec 2008

2009/C 066E/17

Upravljanje sredstev ESPJ in Raziskovalnega sklada za premog in jeklo *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2003/77/ES o določitvi večletnih finančnih smernic za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po končani likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (KOM(2007)0435 – C6-0276/2007 – 2007/0150(CNS))

83

2009/C 066E/18

Sporazum med ES in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnega prevoza *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2007)0134 – C6-0472/2007 – 2007/0052(CNS))

84

2009/C 066E/19

Skupna ureditev kmetijskih trgov (sprememba Uredbe o enotni SUT) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (KOM(2007)0854 – C6-0033/2008 – 2007/0290(CNS))

84

2009/C 066E/20

Skupna ureditev kmetijskih trgov (Uredba o enotni SUT) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (KOM(2008)0027 – C6-0061/2008 – 2008/0011(CNS))

85

2009/C 066E/21

Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (kodificirana različica) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (kodificirana različica) (KOM(2007)0755 – C6-0437/2007 – 2007/0256(COD))

86

2009/C 066E/22

Identifikacija in registracija prašičev (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o identifikaciji in registraciji prašičev (kodificirana različica) (KOM(2007)0829 – C6-0037/2008 – 2007/0294(CNS))

86

2009/C 066E/23

Trženje sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena (kodificirana različica) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena (kodificirana različica) (KOM(2007)0852 – C6-0038/2008 – 2007/0296(CNS))

87

2009/C 066E/24

Skupna pravila na področju varnosti civilnega letalstva ***IIIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o skupnem besedilu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002, ki ga je potrdil Spravni odbor (PE-CONS 3601/2008 – C6-0029/2008 – 2005/0191(COD))

88

2009/C 066E/25

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (15647/1/2007 – C6-0035/2008 – 2006/0197(COD))

89

2009/C 066E/26

Uporaba sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada EU v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2008)0014 – C6-0036/2008 – 2008/2019(ACI))

89

2009/C 066E/27

Sprememba proračuna št. 1/2008Sprememba k predlogu spremembe proračuna št. 1/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, oddelek III – Komisija (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD))

91

2009/C 066E/28

Sprememba proračuna št. 1/2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu spremembe proračuna št. 1/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, oddelek III – Komisija (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD))

92

2009/C 066E/29

Sporazum med ES in Gvinejo Bissau o partnerstvu v ribiškem sektorju *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (KOM(2007)0580 – C6-0391/2007 – 2007/0209(CNS))

93

2009/C 066E/30

Sporazum med ES in Slonokoščeno obalo o partnerstvu v ribiškem sektorju *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Slonokoščeno obalo na drugi strani (KOM(2007)0648 – C6-0429/2007 – 2007/0226(CNS))

95

Sreda, 12. marec 2008

2009/C 066E/31

Statistika energetike ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike (KOM(2006)0850 – C6-0035/2007 – 2007/0002(COD))

97

P6_TC1-COD(2007)0002Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 12. marca 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike

97

2009/C 066E/32

Statistika o fitofarmacevtskih sredstvih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki o fitofarmacevtskih sredstvih (KOM(2006)0778 – C6-0457/2006 – 2006/0258(COD))

98

P6_TC1-COD(2006)0258Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 12. marca 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki o pesticidih (Besedilo velja za EGP)

(ES) št. .../2008

pesticidih

98

2009/C 066E/33

Skupna ureditev kmetijskih trgov in posebne določbe (Uredba o enotni SUT) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) glede nacionalnih kvot za mleko (KOM(2007)0802 – C6-0015/2008 – 2007/0281(CNS))

124

Četrtek, 13. marec 2008

2009/C 066E/34

Izboljšanje kakovosti življenja starejših ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic (KOM(2007)0329 – C6-0178/2007 – 2007/0116(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0116Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 13. marca 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic

128

2009/C 066E/35

Obdavčitev neosvinčenega bencina in plinskega olja *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES glede prilagoditve posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo (KOM(2007)0052 – C6-0109/2007 – 2007/0023(CNS))

129

| * | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seje: 11.—13. marec 2008SPREJETA BESEDILAZapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 113 E, 8.5.2008

Torek, 11. marec 2008

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/1

---

Evropska trajnostna prometna politika

P6_TA(2008)0087

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o evropski trajnostni prometni politiki ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik (2007/2147(INI))

(2009/C 66 E/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta dne 8. in 9. marca 2007 v zvezi s sprejetjem evropskega akcijskega načrta (2007–2009) Evropskega sveta z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (7224/1/07), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta dne 8. in 9. marca 2007 v zvezi s sprejetjem evropskega akcijskega načrta (2007–2009) Evropskega sveta z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (7224/1/07),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o politiki evropskih pristanišč (KOM(2007)0616), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o politiki evropskih pristanišč (KOM(2007)0616),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „K železniškemu omrežju, namenjenemu predvsem tovornemu prometu“ (KOM(2007)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „K železniškemu omrežju, namenjenemu predvsem tovornemu prometu“ (KOM(2007)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa“ (KOM(2007)0607), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za logistiko tovornega prometa“ (KOM(2007)0607),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Agenda EU za tovorni promet: Izboljšanje učinkovitosti, povezanosti in trajnosti tovornega prometa v Evropi“ (KOM(2007)0606), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Agenda EU za tovorni promet: Izboljšanje učinkovitosti, povezanosti in trajnosti tovornega prometa v Evropi“ (KOM(2007)0606),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (KOM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom „Za novo kulturo mobilnosti v mestih“ (KOM(2007)0551),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik (KOM(2007)0140), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik (KOM(2007)0140),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju – Stališče Komisije o končnem poročilu skupine na visoki ravni CARS 21 – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Konkurenčen ureditveni okvir za avtomobilsko industrijo v 21. stoletju – Stališče Komisije o končnem poročilu skupine na visoki ravni CARS 21 – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta“ (KOM(2007)0022),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Rezultati pregleda strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil“ (KOM(2007)0019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Rezultati pregleda strategije Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil“ (KOM(2007)0019),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Omejevanje globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – Pot do leta 2020 in naprej“ (KOM(2007)0002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Omejevanje globalnih podnebnih sprememb na 2 stopinji Celzija – Pot do leta 2020 in naprej“ (KOM(2007)0002),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Časovni načrt obnovljive energije – Obnovljiva energija v 21. stoletju: izgradnja trajnejše prihodnosti“ (KOM(2006)0848), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Časovni načrt obnovljive energije – Obnovljiva energija v 21. stoletju: izgradnja trajnejše prihodnosti“ (KOM(2006)0848),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Poročilo o napredku na področju biogoriv: Poročilo o napredku pri uporabi biogoriv in drugih obnovljivih goriv v državah članicah Evropske unije“ (KOM(2006)0845), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Poročilo o napredku na področju biogoriv: Poročilo o napredku pri uporabi biogoriv in drugih obnovljivih goriv v državah članicah Evropske unije“ (KOM(2006)0845),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“ (KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“ (KOM(2006)0545),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino – Vmesni pregled bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“ (KOM(2006)0314), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino – Vmesni pregled bele knjige Evropske komisije o prometu iz leta 2001“ (KOM(2006)0314),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2007 o strategiji Skupnosti za zmanjšanje emisijo CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2007 o strategiji Skupnosti za zmanjšanje emisijo CO2 iz osebnih vozil in lahkih tovornih vozil (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. septembra 2007 o logistiki tovornega prometa v Evropi – ključu do trajnostne mobilnosti (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o sporočilu „Naj Evropa ostane v gibanju – Trajnostna mobilnost za našo celino“ (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča o predlogu Direktive Sveta o obdavčitvi osebnih vozil (4), sprejetega na prvi obravnavi dne 5. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča o predlogu Direktive Sveta o obdavčitvi osebnih vozil (4), sprejetega na prvi obravnavi dne 5. septembra 2006,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (5) (direktiva o evrovinjeti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (5) (direktiva o evrovinjeti),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0014/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0014/2008),

| A. | ker naj bi trajnostni razvoj – cilj Evropske unije, ki velja za vse – prinesel nenehno izboljševanje kakovosti življenja in blagostanja našega planeta sedanjim in bodočim generacijam, |
| --- | --- |

A.

ker naj bi trajnostni razvoj – cilj Evropske unije, ki velja za vse – prinesel nenehno izboljševanje kakovosti življenja in blagostanja našega planeta sedanjim in bodočim generacijam,

| B. | ker je tretjina skupne porabe energije v EU 25 povezana s prometnim sektorjem – z izjemo ladijskega prevoza in cevovodov – in ker cestni promet porabi največjo količino energije in sicer 83 %, |
| --- | --- |

B.

ker je tretjina skupne porabe energije v EU 25 povezana s prometnim sektorjem – z izjemo ladijskega prevoza in cevovodov – in ker cestni promet porabi največjo količino energije in sicer 83 %,

| C. | ker je za 70 % povpraševanja po nafti v EU 25 odgovoren prometni sektor; ker je ta sektor v 97 % odvisen od fosilnih goriv in ker samo 2 % izvirata iz električne energije (od katere je velik del proizveden v jedrskih elektrarnah) in le 1 % iz biogoriv, |
| --- | --- |

C.

ker je za 70 % povpraševanja po nafti v EU 25 odgovoren prometni sektor; ker je ta sektor v 97 % odvisen od fosilnih goriv in ker samo 2 % izvirata iz električne energije (od katere je velik del proizveden v jedrskih elektrarnah) in le 1 % iz biogoriv,

| D. | ker se je energetska učinkovitost različnih prevoznih sredstev v zadnjih nekaj letih močno povečala in ker se je zaradi tega ustrezna količina izpustov CO2 na kilometer bistveno zmanjšala; ker pa vse večje povpraševanje v prometnem sektorju te izboljšave izniči, |
| --- | --- |

D.

ker se je energetska učinkovitost različnih prevoznih sredstev v zadnjih nekaj letih močno povečala in ker se je zaradi tega ustrezna količina izpustov CO2 na kilometer bistveno zmanjšala; ker pa vse večje povpraševanje v prometnem sektorju te izboljšave izniči,

| E. | ker emisije v celotnem prometnem sektorju še naprej naraščajo: v EU 27 je samo v letu 2005 prometni sektor prispeval 24,1 % vseh emisij toplogrednih plinov (CO2, CH4, N2O), po napovedih Komisije pa se bo povpraševanje po energiji do leta 2030 povečalo še za vsaj 30 %, |
| --- | --- |

E.

ker emisije v celotnem prometnem sektorju še naprej naraščajo: v EU 27 je samo v letu 2005 prometni sektor prispeval 24,1 % vseh emisij toplogrednih plinov (CO2, CH4, N2O), po napovedih Komisije pa se bo povpraševanje po energiji do leta 2030 povečalo še za vsaj 30 %,

| F. | ker se je količina škodljivih emisij cestnega prometa zaradi tehnoloških inovacij in velikih prizadevanj avtomobilske industrije zmanjšala; ker so ta rezultat dosegli zlasti zaradi uvedbe katalizatorjev, filtrov za drobne delce in drugih tehnologij, ki so v zadnjih petnajstih letih pripomogli k znižanju emisij NOx in delcev za 30 do 40 %; ker so kljub vsem tem izboljšavam cilji zmanjšanja emisij CO2, ki izhajajo iz prostovoljnega sporazuma proizvajalcev motornih vozil, le delno doseženi, |
| --- | --- |

F.

ker se je količina škodljivih emisij cestnega prometa zaradi tehnoloških inovacij in velikih prizadevanj avtomobilske industrije zmanjšala; ker so ta rezultat dosegli zlasti zaradi uvedbe katalizatorjev, filtrov za drobne delce in drugih tehnologij, ki so v zadnjih petnajstih letih pripomogli k znižanju emisij NOx in delcev za 30 do 40 %; ker so kljub vsem tem izboljšavam cilji zmanjšanja emisij CO2, ki izhajajo iz prostovoljnega sporazuma proizvajalcev motornih vozil, le delno doseženi,

| G. | ker mestni promet povzroči za 40 % emisij CO2 in 70 % emisij drugih onesnaževal ter ker cestni zastoji, večinoma v večjih mestih, za EU pomenijo strošek, ki je enak 1 % BDP, |
| --- | --- |

G.

ker mestni promet povzroči za 40 % emisij CO2 in 70 % emisij drugih onesnaževal ter ker cestni zastoji, večinoma v večjih mestih, za EU pomenijo strošek, ki je enak 1 % BDP,

| H. | ker je 70 % prednostnih vseevropskih prometnih projektov, ki so bili odobreni leta 2004, povezanih z železniškim in ladijskim prometom, za katera se šteje, da sta manj onesnažujoča načina prevoza, |
| --- | --- |

H.

ker je 70 % prednostnih vseevropskih prometnih projektov, ki so bili odobreni leta 2004, povezanih z železniškim in ladijskim prometom, za katera se šteje, da sta manj onesnažujoča načina prevoza,

| I. | ker se je z zgoraj omenjenimi sklepi predsedstva Evropskega sveta EU odločno in enostransko obvezala, da bo zmanjšala emisije toplogrednih plinov za vsaj 20 % v primerjavi z vrednostmi iz leta 1990, |
| --- | --- |

I.

ker se je z zgoraj omenjenimi sklepi predsedstva Evropskega sveta EU odločno in enostransko obvezala, da bo zmanjšala emisije toplogrednih plinov za vsaj 20 % v primerjavi z vrednostmi iz leta 1990,

| 1. | verjame, da je bila mobilnost eden največjih dosežkov in izzivov 20. stoletja ter da bi moral trajnostni promet vzpostaviti pravično ravnotežje med različnimi in pogosto nasprotujočimi si interesi in uskladiti mobilnost, to temeljno pravico, ki jo uživajo državljani, pomen prometnega sektorja za gospodarstvo in zaposlovanje, odgovornost za lokalno in svetovno okolje ter pravico državljanov do varnosti, kakovosti življenja in zdravja; |
| --- | --- |

1.

verjame, da je bila mobilnost eden največjih dosežkov in izzivov 20. stoletja ter da bi moral trajnostni promet vzpostaviti pravično ravnotežje med različnimi in pogosto nasprotujočimi si interesi in uskladiti mobilnost, to temeljno pravico, ki jo uživajo državljani, pomen prometnega sektorja za gospodarstvo in zaposlovanje, odgovornost za lokalno in svetovno okolje ter pravico državljanov do varnosti, kakovosti življenja in zdravja;

| 2. | poudarja, da mora tudi prometni sektor izpolniti cilje EU o zmanjšanju porabe nafte in emisij toplogrednih plinov za vsaj 20 % do leta 2020 glede na ravni iz leta 1990; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora tudi prometni sektor izpolniti cilje EU o zmanjšanju porabe nafte in emisij toplogrednih plinov za vsaj 20 % do leta 2020 glede na ravni iz leta 1990;

| 3. | opozarja na pomen prometnega sektorja za zaposlovanje, rast in inovacije ter razume varno in cenovno dostopno mobilnost kot neizogiben del našega življenja; zato meni, da bodo prebivalci verjetno podprli ukrepe, ki jim dolgoročno zagotavljajo mobilnost (6), ob upoštevanju prednosti, ki bi jo bilo treba z okoljskega vidika nameniti zahtevam po trajnostni mobilnosti; |
| --- | --- |

3.

opozarja na pomen prometnega sektorja za zaposlovanje, rast in inovacije ter razume varno in cenovno dostopno mobilnost kot neizogiben del našega življenja; zato meni, da bodo prebivalci verjetno podprli ukrepe, ki jim dolgoročno zagotavljajo mobilnost (6), ob upoštevanju prednosti, ki bi jo bilo treba z okoljskega vidika nameniti zahtevam po trajnostni mobilnosti;

| 4. | meni, da je treba združiti vrsto korektivnih politik, ki se med seboj dopolnjujejo, in tako zagotoviti udeležbo vedno več zainteresiranim stranem, ki zastopajo prometni sektor, državo in prebivalce, če želi doseči, da bi dosegli cilj narediti evropski promet trajnosten z energetskega in okoljskega vidika; je prepričan, da bo samo z uporabo prave kombinacije ukrepov možno ublažiti negativne učinke posameznih dejanj ter prepričati prebivalce, da te ukrepe sprejmejo; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba združiti vrsto korektivnih politik, ki se med seboj dopolnjujejo, in tako zagotoviti udeležbo vedno več zainteresiranim stranem, ki zastopajo prometni sektor, državo in prebivalce, če želi doseči, da bi dosegli cilj narediti evropski promet trajnosten z energetskega in okoljskega vidika; je prepričan, da bo samo z uporabo prave kombinacije ukrepov možno ublažiti negativne učinke posameznih dejanj ter prepričati prebivalce, da te ukrepe sprejmejo;

| 5. | meni, da bi mešanica takih politik morala vključevati zlasti:






  a) | tehnološki razvoj (ukrepi za povečanje energetske učinkovitosti; novi standardi/predpisi za motorje in goriva; uporaba novih tehnologij in alternativnih goriv), |
| --- | --- | --- |

5.

meni, da bi mešanica takih politik morala vključevati zlasti:

a)

tehnološki razvoj (ukrepi za povečanje energetske učinkovitosti; novi standardi/predpisi za motorje in goriva; uporaba novih tehnologij in alternativnih goriv),

| b) | tržne instrumente (dajatve/prevoznine glede na vpliv na okolje ali prometne zastoje, davčne spodbude ter sistem za trgovanje z izpusti (ETS), ki upošteva posebnosti različnih načinov prevoza), in |
| --- | --- |

b)

tržne instrumente (dajatve/prevoznine glede na vpliv na okolje ali prometne zastoje, davčne spodbude ter sistem za trgovanje z izpusti (ETS), ki upošteva posebnosti različnih načinov prevoza), in

| c) | spremljevalne ukrepe, da se omogoči kar najučinkovitejša raba načinov prevoza in infrastrukture, in da se podjetja in državljane spodbudi, da spremenijo svoje navade; |
| --- | --- |

c)

spremljevalne ukrepe, da se omogoči kar najučinkovitejša raba načinov prevoza in infrastrukture, in da se podjetja in državljane spodbudi, da spremenijo svoje navade;

| 6. | vztraja, da morajo EU in države članice usmeriti svoja prizadevanja na ključne elemente sistema, in sicer:






  a) | preobremenjena velika mesta in mestna območja, kjer je največ gibanja, |
| --- | --- | --- |

6.

vztraja, da morajo EU in države članice usmeriti svoja prizadevanja na ključne elemente sistema, in sicer:

a)

preobremenjena velika mesta in mestna območja, kjer je največ gibanja,

| b) | glavne evropske medkrajevne koridorje, poti z največjim deležem notranje in mednarodne trgovine EU, in |
| --- | --- |

b)

glavne evropske medkrajevne koridorje, poti z največjim deležem notranje in mednarodne trgovine EU, in

| c) | okoljsko občutljiva območja (alpska regija, Baltsko morje itd.); |
| --- | --- |

c)

okoljsko občutljiva območja (alpska regija, Baltsko morje itd.);

| 7. | poudarja pomen Prometnega protokola k Alpski konvenciji, ki ga je Svet podpisal decembra 2006; poudarja dejstvo, da mora Komisija, zaradi ratifikacije tega protokola nemudoma začeti z oprijemljivimi izvedbenimi ukrepi za spodbujanje trajnostnega prometa v občutljivih gorskih regijah in na gosto poseljenih območjih; |
| --- | --- |

7.

poudarja pomen Prometnega protokola k Alpski konvenciji, ki ga je Svet podpisal decembra 2006; poudarja dejstvo, da mora Komisija, zaradi ratifikacije tega protokola nemudoma začeti z oprijemljivimi izvedbenimi ukrepi za spodbujanje trajnostnega prometa v občutljivih gorskih regijah in na gosto poseljenih območjih;

| 8. | še vedno meni, da bi morali s tržnimi instrumenti spodbujati uporabo vozil z nizko porabo goriva in nizkimi emisijami, na primer z davčnimi oprostitvami, z reformo o trošarinah na vozila, ki bi upoštevala emisije onesnaževal in učinkovitost porabe goriva, s spodbudami, da se vozila, ki zelo onesnažujejo okolje, zavržejo ter da se kupujejo avtomobili z nizkimi emisijami; meni, da bi ti pomembni ukrepi proizvajalcem vozil lahko pomagali nadomestiti stroške zaradi upoštevanja obveznosti novega zakonodajnega okvira; |
| --- | --- |

8.

še vedno meni, da bi morali s tržnimi instrumenti spodbujati uporabo vozil z nizko porabo goriva in nizkimi emisijami, na primer z davčnimi oprostitvami, z reformo o trošarinah na vozila, ki bi upoštevala emisije onesnaževal in učinkovitost porabe goriva, s spodbudami, da se vozila, ki zelo onesnažujejo okolje, zavržejo ter da se kupujejo avtomobili z nizkimi emisijami; meni, da bi ti pomembni ukrepi proizvajalcem vozil lahko pomagali nadomestiti stroške zaradi upoštevanja obveznosti novega zakonodajnega okvira;

| 9. | poziva Svet in države članice, naj torej pokažejo odločnost s seje Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007, tako da:






  a) | sprejmejo predloge k zgoraj omenjeni direktivi o obdavčitvi osebnih avtomobilov in tako povežejo obdavčitev osebnih vozil z emisijami onesnaževal ter učinkovitostjo porabe goriva; in |
| --- | --- | --- |

9.

poziva Svet in države članice, naj torej pokažejo odločnost s seje Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007, tako da:

a)

sprejmejo predloge k zgoraj omenjeni direktivi o obdavčitvi osebnih avtomobilov in tako povežejo obdavčitev osebnih vozil z emisijami onesnaževal ter učinkovitostjo porabe goriva; in

| b) | brez odlašanja preoblikujejo svoje davčne sisteme tako, da omogočijo več oprijemljivejših pobud za čistejša vozila; |
| --- | --- |

b)

brez odlašanja preoblikujejo svoje davčne sisteme tako, da omogočijo več oprijemljivejših pobud za čistejša vozila;

| 10. | ponavlja vprašanje, ki ga je Komisija postavila v že omenjeni zeleni knjigi o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik, glede možnosti uporabe usklajenega postopka in izmenjave izkušenj ter najboljše prakse, da bi s tem spodbudili nacionalne reforme sistemov zaračunavanja uporabnin in okoljskega obdavčevanja, hkrati pa imeli nad temi reformami še natančnejši nadzor; poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa; |
| --- | --- |

10.

ponavlja vprašanje, ki ga je Komisija postavila v že omenjeni zeleni knjigi o tržnih instrumentih za namene okoljske politike in z njo povezanih politik, glede možnosti uporabe usklajenega postopka in izmenjave izkušenj ter najboljše prakse, da bi s tem spodbudili nacionalne reforme sistemov zaračunavanja uporabnin in okoljskega obdavčevanja, hkrati pa imeli nad temi reformami še natančnejši nadzor; poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa;

| 11. | poziva Svet in države članice, naj povečajo svoje naložbe v infrastrukturo in inteligentne prevozne sisteme (ITS); pozorni naj bodo zlasti na:






  a) | čimprejšnje dokončanje prednostnih projektov vseevropskega omrežja, saj so ti izrednega pomena za logistiko tovornega prometa in trajnostno evropsko prometno politiko, |
| --- | --- | --- |

11.

poziva Svet in države članice, naj povečajo svoje naložbe v infrastrukturo in inteligentne prevozne sisteme (ITS); pozorni naj bodo zlasti na:

a)

čimprejšnje dokončanje prednostnih projektov vseevropskega omrežja, saj so ti izrednega pomena za logistiko tovornega prometa in trajnostno evropsko prometno politiko,

| b) | reševanje cestnih zastojev na mestnih območjih in ob koridorjih na občutljivejših območjih, in |
| --- | --- |

b)

reševanje cestnih zastojev na mestnih območjih in ob koridorjih na občutljivejših območjih, in

| c) | izboljšanje kombiniranega prometa; |
| --- | --- |

c)

izboljšanje kombiniranega prometa;

| 12. | poziva Komisijo, naj najpozneje do junija 2008 posreduje razumljiv, pregleden in splošno uporaben model za ocenjevanje zunanjih stroškov vseh načinov prevoza in ki bi bil osnova za prihodnje izračune dajatev za uporabo infrastrukture; ugotavlja, da mora v skladu z direktivo o evrovinjeti ta model spremljati analiza učinkov internalizacije zunanjih stroškov za vse načine prevoza ter strategija za uvajanje modela v vse načine prevoza; od Komisije, poleg zgornje pobude, pričakuje, da pripravi zakonodajne predloge, začenši z revizijo direktive o evrovinjeti; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj najpozneje do junija 2008 posreduje razumljiv, pregleden in splošno uporaben model za ocenjevanje zunanjih stroškov vseh načinov prevoza in ki bi bil osnova za prihodnje izračune dajatev za uporabo infrastrukture; ugotavlja, da mora v skladu z direktivo o evrovinjeti ta model spremljati analiza učinkov internalizacije zunanjih stroškov za vse načine prevoza ter strategija za uvajanje modela v vse načine prevoza; od Komisije, poleg zgornje pobude, pričakuje, da pripravi zakonodajne predloge, začenši z revizijo direktive o evrovinjeti;

| 13. | je prepričan, da se je treba težave mestnih zastojev, ki povzroča 40 % emisij CO2 in 70 % emisij drugih onesnaževal, lotiti dejavneje ter z uporabo vseevropske strategije sodelovanja in usklajevanja ob upoštevanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

13.

je prepričan, da se je treba težave mestnih zastojev, ki povzroča 40 % emisij CO2 in 70 % emisij drugih onesnaževal, lotiti dejavneje ter z uporabo vseevropske strategije sodelovanja in usklajevanja ob upoštevanju načela subsidiarnosti;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo, na kakšen način prometna infrastruktura in tarife, ki se zanjo uporabljajo, vplivajo na razvoj mest in prihodnje povpraševanje po prometnih storitvah; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj analizirajo, na kakšen način prometna infrastruktura in tarife, ki se zanjo uporabljajo, vplivajo na razvoj mest in prihodnje povpraševanje po prometnih storitvah;

| 15. | je mnenja, da bi morala učinkovita politika mobilnosti v mestih upoštevati prevoz oseb, pa tudi tovorni promet, in mora zato temeljiti na kar se da celovitem pristopu in združevati rešitve, ki bi najbolje ustrezale vsakemu posamičnemu problemu; odločno verjame, da imajo mestna območja dobre gospodarske možnosti za nadaljnje ukrepe prehoda na druge načine prevoza, ki bi koristile javnemu prometu, hoji in kolesarjenju, ter za nov pristop k mestni logistiki; meni, da se je pri tem pomembno osredotočiti na tehnološke inovacije (širšo uporabo ITS), boljšo izrabo obstoječe infrastrukture, predvsem z ukrepi za uravnavanje povpraševanja (pristojbine za prometne zamaške in cestne pristojbine), ter inovativne rešitve za kar najboljšo integracijo mestnih tovornih tokov; ter navsezadnje na to, kako še drugače izboljšati uporabo zasebnih avtomobilov, na primer z deljenjem in souporabo avtomobila ter ukrepi za delo od doma; |
| --- | --- |

15.

je mnenja, da bi morala učinkovita politika mobilnosti v mestih upoštevati prevoz oseb, pa tudi tovorni promet, in mora zato temeljiti na kar se da celovitem pristopu in združevati rešitve, ki bi najbolje ustrezale vsakemu posamičnemu problemu; odločno verjame, da imajo mestna območja dobre gospodarske možnosti za nadaljnje ukrepe prehoda na druge načine prevoza, ki bi koristile javnemu prometu, hoji in kolesarjenju, ter za nov pristop k mestni logistiki; meni, da se je pri tem pomembno osredotočiti na tehnološke inovacije (širšo uporabo ITS), boljšo izrabo obstoječe infrastrukture, predvsem z ukrepi za uravnavanje povpraševanja (pristojbine za prometne zamaške in cestne pristojbine), ter inovativne rešitve za kar najboljšo integracijo mestnih tovornih tokov; ter navsezadnje na to, kako še drugače izboljšati uporabo zasebnih avtomobilov, na primer z deljenjem in souporabo avtomobila ter ukrepi za delo od doma;

| 16. | opozarja, kako pomembni so za dosego cilja bolj trajnostnega prevoza manjši ukrepi, in meni, da je pomembno, da državljani lahko o načinih prevoza in ravnanju med vožnjo sprejemajo ozaveščene odločitve; poziva k boljšemu obveščanju potrošnikov in k bolj aktivnim vzgojnim in reklamnim akcijam, ki bi podprle bolj trajnostne načine prevoza ali prometne modele; |
| --- | --- |

16.

opozarja, kako pomembni so za dosego cilja bolj trajnostnega prevoza manjši ukrepi, in meni, da je pomembno, da državljani lahko o načinih prevoza in ravnanju med vožnjo sprejemajo ozaveščene odločitve; poziva k boljšemu obveščanju potrošnikov in k bolj aktivnim vzgojnim in reklamnim akcijam, ki bi podprle bolj trajnostne načine prevoza ali prometne modele;

| 17. | verjame, da ima železniški prevoz – način prevoza z manjšo porabo energije ter ravnjo izpustov CO2 – dokajšen neizkoriščen potencial ne samo na področju logistike tovornega prometa, ampak tudi pri potniškem prometu na kratke in srednje razdalje; |
| --- | --- |

17.

verjame, da ima železniški prevoz – način prevoza z manjšo porabo energije ter ravnjo izpustov CO2 – dokajšen neizkoriščen potencial ne samo na področju logistike tovornega prometa, ampak tudi pri potniškem prometu na kratke in srednje razdalje;

| 18. | poziva Komisijo, države članice in železniško industrijo, naj:






  a) | čim prej vzpostavijo enoten evropski železniški prostor oziroma trg železniških storitev, |
| --- | --- | --- |

18.

poziva Komisijo, države članice in železniško industrijo, naj:

a)

čim prej vzpostavijo enoten evropski železniški prostor oziroma trg železniških storitev,

| b) | s tem namenom odstranijo tehnične ovire in se usmerijo k enotnemu sistemu za vodenje prometa (ERTMS) in interoperabilnim rešitvam, in |
| --- | --- |

b)

s tem namenom odstranijo tehnične ovire in se usmerijo k enotnemu sistemu za vodenje prometa (ERTMS) in interoperabilnim rešitvam, in

| c) | izboljšajo storitve za tovorni in potniški promet ter kakovost storitev; |
| --- | --- |

c)

izboljšajo storitve za tovorni in potniški promet ter kakovost storitev;

| 19. | meni, da se je zaradi znatne rasti prometa skupni vpliv civilnega letalstva na okolje povečal, čeprav so letalski prevozniki v zadnjem desetletju znižali porabo goriva za 1 do 2 % na potniški kilometer in so se emisije hrupa zelo zmanjšale; zato poziva, naj:






  a) | se letalski prevoz vključi v sistem trgovanja z emisijami in naj se bolje uporabi evropski sistem nove generacije za vodenje zračnega prometa (SESAR – Single European Sky ATM Research), |
| --- | --- | --- |

19.

meni, da se je zaradi znatne rasti prometa skupni vpliv civilnega letalstva na okolje povečal, čeprav so letalski prevozniki v zadnjem desetletju znižali porabo goriva za 1 do 2 % na potniški kilometer in so se emisije hrupa zelo zmanjšale; zato poziva, naj:

a)

se letalski prevoz vključi v sistem trgovanja z emisijami in naj se bolje uporabi evropski sistem nove generacije za vodenje zračnega prometa (SESAR – Single European Sky ATM Research),

| b) | se, na podlagi emisij, razlikuje med pristojbinami za vzletanje in za pristajanje na letališčih, |
| --- | --- |

b)

se, na podlagi emisij, razlikuje med pristojbinami za vzletanje in za pristajanje na letališčih,

| c) | se vzpostavi skupna tehnološka pobuda za čisto nebo („Clean Sky a Joint Technology Initiative“) za zmanjšanje emisij CO2 in NOx in onesnaževanja s hrupom, |
| --- | --- |

c)

se vzpostavi skupna tehnološka pobuda za čisto nebo („Clean Sky a Joint Technology Initiative“) za zmanjšanje emisij CO2 in NOx in onesnaževanja s hrupom,

| d) | se odpravi razdrobljenost evropskega zračnega prostora s hitro vzpostavitvijo resničnega enotnega evropskega neba, |
| --- | --- |

d)

se odpravi razdrobljenost evropskega zračnega prostora s hitro vzpostavitvijo resničnega enotnega evropskega neba,

| e) | se sprejme praktične ukrepe za zmanjšanje preobremenjenosti letališč, in |
| --- | --- |

e)

se sprejme praktične ukrepe za zmanjšanje preobremenjenosti letališč, in

| f) | se zagotovi boljša logistična integracija letališč ter njihova povezanost z drugimi načini prevoza, kar jim bo olajšalo dostop do železnic; |
| --- | --- |

f)

se zagotovi boljša logistična integracija letališč ter njihova povezanost z drugimi načini prevoza, kar jim bo olajšalo dostop do železnic;

| 20. | ugotavlja, da sta odražanje stroškov v zračnem prometu in preglednost cen letalskih vozovnic zelo pomembna v smislu zanimanja potnikov in poštene konkurence v prometnem sektorju, zato izraža podporo Komisiji, naj s tem v zvezi prevzame nadaljnje pobude; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da sta odražanje stroškov v zračnem prometu in preglednost cen letalskih vozovnic zelo pomembna v smislu zanimanja potnikov in poštene konkurence v prometnem sektorju, zato izraža podporo Komisiji, naj s tem v zvezi prevzame nadaljnje pobude;

| 21. | opaža, da emisije v ladijskem prometu še vedno naraščajo, in prav posebno priporoča, da:






  a) | se CO2, SO2, dušikov oksid in druge emisije ladij znižajo, |
| --- | --- | --- |

21.

opaža, da emisije v ladijskem prometu še vedno naraščajo, in prav posebno priporoča, da:

a)

se CO2, SO2, dušikov oksid in druge emisije ladij znižajo,

| b) | se začne uporabljati obnovljive vire energije, na primer sončno in vetrno energijo, ter se raba le-teh spodbuja, |
| --- | --- |

b)

se začne uporabljati obnovljive vire energije, na primer sončno in vetrno energijo, ter se raba le-teh spodbuja,

| c) | zasidrana plovila pridobivajo svoje gorivo iz kopenskih virov, |
| --- | --- |

c)

zasidrana plovila pridobivajo svoje gorivo iz kopenskih virov,

| d) | se sistem trgovanja z emisijami za zmanjšanje emisij obravnava kot možnost, ki zasluži natančen premislek, brez kaznovanja tega načina prevoza, ki je okolju najbolj prijazno (skupaj s celinskimi plovnimi potmi), niti se ne sme dajati prednosti drugim načinom, ki bolj obremenjujejo okolje, in |
| --- | --- |

d)

se sistem trgovanja z emisijami za zmanjšanje emisij obravnava kot možnost, ki zasluži natančen premislek, brez kaznovanja tega načina prevoza, ki je okolju najbolj prijazno (skupaj s celinskimi plovnimi potmi), niti se ne sme dajati prednosti drugim načinom, ki bolj obremenjujejo okolje, in

| e) | se vzpostavi integrirana evropska rečna politika, ter zato podpira pobude, kot je Naiades (Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh), ki dodatno izboljšujejo promet po celinskih plovnih poteh ter okoljevarstveno učinkovitost prometa po celinskih plovnih poteh; |
| --- | --- |

e)

se vzpostavi integrirana evropska rečna politika, ter zato podpira pobude, kot je Naiades (Celostni evropski akcijski program za prevoz po celinskih plovnih poteh), ki dodatno izboljšujejo promet po celinskih plovnih poteh ter okoljevarstveno učinkovitost prometa po celinskih plovnih poteh;

| 22. | poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v posodabljanje pristaniških zmogljivosti, tako morskih pristanišč EU kot tistih, ki ležijo ob celinskih plovnih poteh, da se omogoči nemoten prehod blaga in potnikov z enega sistema prevoza na drugega, s čimer se omogoči zmanjšanje porabe energije na področju prometa; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo in države članice, naj vlagajo v posodabljanje pristaniških zmogljivosti, tako morskih pristanišč EU kot tistih, ki ležijo ob celinskih plovnih poteh, da se omogoči nemoten prehod blaga in potnikov z enega sistema prevoza na drugega, s čimer se omogoči zmanjšanje porabe energije na področju prometa;

| 23 | meni, da je pomembno izboljšati logistiko, faktorje preobremenitve v tovornem prometu in kombinirani promet; zato zagovarja dokončno oblikovanje notranjega trga prevoza in poziva Komisijo, naj se čimprej loti nadgradnje zgoraj omenjenega akcijskega načrta za logistiko tovornega prometa v Evropi, pri čemer naj poseben poudarek nameni razvoju koncepta „zelenih koridorjev“; |
| --- | --- |

23

meni, da je pomembno izboljšati logistiko, faktorje preobremenitve v tovornem prometu in kombinirani promet; zato zagovarja dokončno oblikovanje notranjega trga prevoza in poziva Komisijo, naj se čimprej loti nadgradnje zgoraj omenjenega akcijskega načrta za logistiko tovornega prometa v Evropi, pri čemer naj poseben poudarek nameni razvoju koncepta „zelenih koridorjev“;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj več vlagajo v raziskave na področju prometa, da omogočijo razvoj bolj energetsko učinkovitih tehnologij, ki bodo zmanjševala emisije CO2; poziva Komisijo, naj leta 2009 v ponovnem pregledu večletnega finančnega okvira znatno poveča skupna finančna sredstva za raziskave in razvoj na področju okolja, energetike in prometa; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj več vlagajo v raziskave na področju prometa, da omogočijo razvoj bolj energetsko učinkovitih tehnologij, ki bodo zmanjševala emisije CO2; poziva Komisijo, naj leta 2009 v ponovnem pregledu večletnega finančnega okvira znatno poveča skupna finančna sredstva za raziskave in razvoj na področju okolja, energetike in prometa;

| 25. | podpira Komisijo pri pobudah, ki učinkoviteje medsebojno povezujejo promet in turizem, kot je uporaba okolju prijaznejših načinov prevoza, npr. kombinacija uporabe javnega prometa in kolesarjenja; |
| --- | --- |

25.

podpira Komisijo pri pobudah, ki učinkoviteje medsebojno povezujejo promet in turizem, kot je uporaba okolju prijaznejših načinov prevoza, npr. kombinacija uporabe javnega prometa in kolesarjenja;

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

26.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0469.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0375.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0345.

(4)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 85.

(5)  UL L 187, 20.7.1999, str. 42. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/103/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 344).

(6)  Glej „Attitudes on issues related to EU Transport Policy“, Flash Eurobarometer št. 206b, EU Transport Policy.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/6

---

Zgodnje obveščanje ob velikih nevarnostih

P6_TA(2008)0088

Izjava Evropskega parlamenta o zgodnjem obveščanju državljanov ob velikih nevarnostih

(2009/C 66 E/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker je pomembno, da obstaja zgodnje obveščanje državljanov v primerih neposrednih ali bližajočih se velikih nevarnosti, da bi zmanjšali trpljenje in izgubo človeških življenj; |
| --- | --- |

A.

ker je pomembno, da obstaja zgodnje obveščanje državljanov v primerih neposrednih ali bližajočih se velikih nevarnosti, da bi zmanjšali trpljenje in izgubo človeških življenj;

| B. | ker je Parlament večkrat pozval k vzpostavitvi zgodnjega obveščanja in opozarjanja, kar je predvideno v več veljavnih in nastajajočih zakonodajnih dokumentih; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament večkrat pozval k vzpostavitvi zgodnjega obveščanja in opozarjanja, kar je predvideno v več veljavnih in nastajajočih zakonodajnih dokumentih;

| C. | ker sistemi za zgodnje obveščanje oblasti prek regionalnih omrežij za preprečevanje nevarnosti (naravnih, tehnoloških, socialnih), in opozarjanje državljanov prek telekomunikacijskih omrežij (radia, televizije, siren, prenosnih telefonov itd.), |
| --- | --- |

C.

ker sistemi za zgodnje obveščanje oblasti prek regionalnih omrežij za preprečevanje nevarnosti (naravnih, tehnoloških, socialnih), in opozarjanje državljanov prek telekomunikacijskih omrežij (radia, televizije, siren, prenosnih telefonov itd.),

| D. | ker EU nima splošnega večjezičnega, preprostega in učinkovitega sistema za opozarjanje državljanov na neposredne ali bližajoče se nevarnosti in ker izvedba takšnega sistema zadeva več področij politike EU (telekomunikacije, okolje, zdravje, notranja varnost, civilna zaščita), prizadene pa tudi druga področja (transport, energetika, turizem), |
| --- | --- |

D.

ker EU nima splošnega večjezičnega, preprostega in učinkovitega sistema za opozarjanje državljanov na neposredne ali bližajoče se nevarnosti in ker izvedba takšnega sistema zadeva več področij politike EU (telekomunikacije, okolje, zdravje, notranja varnost, civilna zaščita), prizadene pa tudi druga področja (transport, energetika, turizem),

| E. | ker bi morala EU vzpostaviti tak sistem, da bi v kombinaciji z ustreznim kampanjami informiranja in usposabljanja med ogroženimi državljani sprožili ravnanje, s katerim bi ohranili življenja, |
| --- | --- |

E.

ker bi morala EU vzpostaviti tak sistem, da bi v kombinaciji z ustreznim kampanjami informiranja in usposabljanja med ogroženimi državljani sprožili ravnanje, s katerim bi ohranili življenja,

| 1. | poziva države članice in Komisijo, naj uporabita vse potrebne postopke in vire za vzpostavitev učinkovitega sistema za zgodnje obveščanje o neposrednih ali bližajočih se nevarnostih po vsej EU; |
| --- | --- |

1.

poziva države članice in Komisijo, naj uporabita vse potrebne postopke in vire za vzpostavitev učinkovitega sistema za zgodnje obveščanje o neposrednih ali bližajočih se nevarnostih po vsej EU;

| 2. | poziva Komisijo, naj predstavi ustrezne zakonodajne predloge na tem področju, pri tem pa upošteva vse nevarnosti in ustrezna področja politike; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj predstavi ustrezne zakonodajne predloge na tem področju, pri tem pa upošteva vse nevarnosti in ustrezna področja politike;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu in Komisiji.

Seznam podpisnikov

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Alexandru Athanasiu, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Thijs Berman, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Hiltrud Breyer, Jan Březina, André Brie, Renato Brunetta, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Silvia Ciornei, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gianni De Michelis, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Giorgos Dimitrakopoulos, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Edite Estrela, Harald Ettl, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Armando França, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Ioannis Gklavakis, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sajjad Karim, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Mary Lou McDonald, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, James Nicholson, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Amalia Sartori, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Pierre Schapira, Margaritis Schinas, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Alexander Stubb, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Radu Țîrle, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Josef Zieleniec, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Sreda, 12. marec 2008

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/9

---

Sistematski pregled SKP

P6_TA(2008)0093

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o sistematskem pregledu skupne kmetijske politike (2007/2195(INI))

(2009/C 66 E/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. novembra 2007 z naslovom „Priprava na ‚pregled zdravstvenega stanja‘ reforme SKP“ (KOM(2007)0722), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 20. novembra 2007 z naslovom „Priprava na ‚pregled zdravstvenega stanja‘ reforme SKP“ (KOM(2007)0722),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (1) z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (1) z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 11. decembra 2007 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 11. decembra 2007 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. septembra 2007 o predlogu Uredbe Sveta o odstopanju od Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede prahe v letu 2008 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 26. septembra 2007 o predlogu Uredbe Sveta o odstopanju od Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede prahe v letu 2008 (4),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 14. februarja 2007 o predlogu Uredbe Sveta o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003, ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 14. februarja 2007 o predlogu Uredbe Sveta o pravilih za prostovoljno modulacijo neposrednih plačil, predvidenih v Uredbi (ES) št. 1782/2003, ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1290/2005 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013, (6) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013, (6)

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7), zlasti pa prilog I in III k temu sporazumu ter izjav 3 in 9 k temu sporazumu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (7), zlasti pa prilog I in III k temu sporazumu ter izjav 3 in 9 k temu sporazumu,

| — | ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. marca 2004 o prilagoditvi Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, zaradi reforme skupne kmetijske politike (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 22. marca 2004 o prilagoditvi Akta o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija, zaradi reforme skupne kmetijske politike (9),

| — | ob upoštevanju mandata, ki ga je Evropski svet podelil Komisiji za pogajanja na področju kmetijstva v sklepih Evropskega sveta glede priprav na tretjo ministrsko konferenco STO dne 26. oktobra 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mandata, ki ga je Evropski svet podelil Komisiji za pogajanja na področju kmetijstva v sklepih Evropskega sveta glede priprav na tretjo ministrsko konferenco STO dne 26. oktobra 1999,

| — | ob upoštevanju člena 33(2) Pogodbe ES, ki je bil v nespremenjeni obliki vključen v Lizbonsko pogodbo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 33(2) Pogodbe ES, ki je bil v nespremenjeni obliki vključen v Lizbonsko pogodbo,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0047/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0047/2008),

| A. | ker je kmetijstvo skupaj s prehrambeno industrijo, ki je v vertikalnem razmerju za njim, eden izmed največjih gospodarskih sektorjev v EU, odloča o varnosti zagotavljanja hrane v EU in vse bolj prispeva k zagotavljanju energetske varnosti, |
| --- | --- |

A.

ker je kmetijstvo skupaj s prehrambeno industrijo, ki je v vertikalnem razmerju za njim, eden izmed največjih gospodarskih sektorjev v EU, odloča o varnosti zagotavljanja hrane v EU in vse bolj prispeva k zagotavljanju energetske varnosti,

| B. | ker bo tudi v prihodnje potrebna skupna kmetijska politika EU, osnovana na evropskem gospodarskem, ekološkem in socialnem kmetijskem modelu, ki zagotavlja trajnost in varnost hrane, in ker je treba nadaljevati z uspešnim izvajanjem reform, ki vključuje nadaljnjo krepitev razvoja podeželja, |
| --- | --- |

B.

ker bo tudi v prihodnje potrebna skupna kmetijska politika EU, osnovana na evropskem gospodarskem, ekološkem in socialnem kmetijskem modelu, ki zagotavlja trajnost in varnost hrane, in ker je treba nadaljevati z uspešnim izvajanjem reform, ki vključuje nadaljnjo krepitev razvoja podeželja,

| C. | ker bo morala skupna kmetijska politika v prihodnje odpraviti sedanje ovire za mlade ljudi, ki začenjajo z delom v kmetijstvu, in sicer z uvrstitvijo medgeneracijskega prenosa med svoje prednostne naloge, |
| --- | --- |

C.

ker bo morala skupna kmetijska politika v prihodnje odpraviti sedanje ovire za mlade ljudi, ki začenjajo z delom v kmetijstvu, in sicer z uvrstitvijo medgeneracijskega prenosa med svoje prednostne naloge,

| D. | ker bi se z zmanjšanjem birokracije v kmetijskem sektorju z uvedbo preglednih, preprostejših in manj okornih določb znižali tako stroški za kmetijska gospodarstva in proizvajalce kot tudi upravni odhodki, |
| --- | --- |

D.

ker bi se z zmanjšanjem birokracije v kmetijskem sektorju z uvedbo preglednih, preprostejših in manj okornih določb znižali tako stroški za kmetijska gospodarstva in proizvajalce kot tudi upravni odhodki,

| E. | ker se mora skupna kmetijska politika razviti, da se bo spoprijela z velikimi razlikami v kmetijski in regionalni strukturi, hkrati pa mora ponujati odgovore na nove izzive, kot so sprememba podnebja, zaščita tal in voda, večja odprtost na svetovni trg ali zagotavljanje biomase, surovin in obnovljivih virov energije; ker mora imeti na voljo dovolj virov in ohranjati prvotne cilje skupne kmetijske politike, kakor je bilo nedavno ponovno potrjeno v Lizbonski pogodbi, kar lahko povzamemo kot proizvodnja zdravih živil visoke kakovosti, ki lahko vsem Evropejcem zagotovi preskrbo po razumnih cenah in kmetom omogoči ohranitev njihove ravni prihodkov, |
| --- | --- |

E.

ker se mora skupna kmetijska politika razviti, da se bo spoprijela z velikimi razlikami v kmetijski in regionalni strukturi, hkrati pa mora ponujati odgovore na nove izzive, kot so sprememba podnebja, zaščita tal in voda, večja odprtost na svetovni trg ali zagotavljanje biomase, surovin in obnovljivih virov energije; ker mora imeti na voljo dovolj virov in ohranjati prvotne cilje skupne kmetijske politike, kakor je bilo nedavno ponovno potrjeno v Lizbonski pogodbi, kar lahko povzamemo kot proizvodnja zdravih živil visoke kakovosti, ki lahko vsem Evropejcem zagotovi preskrbo po razumnih cenah in kmetom omogoči ohranitev njihove ravni prihodkov,

| F. | ker je treba pri vseh spremembah skupne kmetijske politike v prihodnje upoštevati poseben položaj držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav, in se izogibati ogrožanju proizvodnje in trženja kmetijskih proizvodov v teh državah; |
| --- | --- |

F.

ker je treba pri vseh spremembah skupne kmetijske politike v prihodnje upoštevati poseben položaj držav v razvoju, zlasti najmanj razvitih držav, in se izogibati ogrožanju proizvodnje in trženja kmetijskih proizvodov v teh državah;

| G. | ker je bil sistem neposrednih plačil od leta 1992 trikrat predmet temeljite in pretežno uspešne reforme in so bile od leta 2004 uspešno izvedene tudi reforme vseh pomembnih tržnih ureditev z izjemo mlečnega sektorja, |
| --- | --- |

G.

ker je bil sistem neposrednih plačil od leta 1992 trikrat predmet temeljite in pretežno uspešne reforme in so bile od leta 2004 uspešno izvedene tudi reforme vseh pomembnih tržnih ureditev z izjemo mlečnega sektorja,

| H. | ker imajo vse razvite države kmetijsko politiko; ker nove okoliščine, kot je rastoče svetovno prebivalstvo, spremembe podnebja, vedno večje povpraševanje po energiji, vse manjša zaščita cen in večja odprtost na svetovni trg po eni strani postopoma vodijo k višjim tržnim cenam za kmetijske proizvode v EU, po drugi strani pa k močno povečanemu nihanju cen in donosa ter je treba zato bolj kot kdaj koli nadaljevati s skupno kmetijsko politiko; |
| --- | --- |

H.

ker imajo vse razvite države kmetijsko politiko; ker nove okoliščine, kot je rastoče svetovno prebivalstvo, spremembe podnebja, vedno večje povpraševanje po energiji, vse manjša zaščita cen in večja odprtost na svetovni trg po eni strani postopoma vodijo k višjim tržnim cenam za kmetijske proizvode v EU, po drugi strani pa k močno povečanemu nihanju cen in donosa ter je treba zato bolj kot kdaj koli nadaljevati s skupno kmetijsko politiko;

| I. | ker bo varnost zagotavljanja hrane (v kvantitativnem in kakovostnem smislu) skupaj z ohranjanjem ekosistemov ostala eden ključnih ciljev skupne kmetijske politike, brez katerih nista mogoči občutljiva in trajnostna proizvodnja ter optimizacija rabe tal v vsej EU, |
| --- | --- |

I.

ker bo varnost zagotavljanja hrane (v kvantitativnem in kakovostnem smislu) skupaj z ohranjanjem ekosistemov ostala eden ključnih ciljev skupne kmetijske politike, brez katerih nista mogoči občutljiva in trajnostna proizvodnja ter optimizacija rabe tal v vsej EU,

| J. | ker si je EU močno prizadevala za zmanjšanje kmetijske porabe v celotnem proračunu, saj se je njen skoraj 80 % delež iz 70. let zmanjšal na 33 % do konca sedanje finančne perspektive, medtem ko se je skupna površina, namenjena kmetijstvu, od leta 2003 zaradi pristopa novih držav članic povečala za 37 %, |
| --- | --- |

J.

ker si je EU močno prizadevala za zmanjšanje kmetijske porabe v celotnem proračunu, saj se je njen skoraj 80 % delež iz 70. let zmanjšal na 33 % do konca sedanje finančne perspektive, medtem ko se je skupna površina, namenjena kmetijstvu, od leta 2003 zaradi pristopa novih držav članic povečala za 37 %,

| K. | ker so voditelji držav in vlad na vrhu v Berlinu obljubili, da bodo jamčili za skupne odhodke za prvi steber skupne kmetijske politike do leta 2013, |
| --- | --- |

K.

ker so voditelji držav in vlad na vrhu v Berlinu obljubili, da bodo jamčili za skupne odhodke za prvi steber skupne kmetijske politike do leta 2013,

| L. | ker Akt o pristopu iz leta 2004 predvideva odstopanja od uporabe nekaterih pravil skupne kmetijske politike za nove države članice, da bi izravnali nižjo raven neposrednih plačil, |
| --- | --- |

L.

ker Akt o pristopu iz leta 2004 predvideva odstopanja od uporabe nekaterih pravil skupne kmetijske politike za nove države članice, da bi izravnali nižjo raven neposrednih plačil,

| M. | ker v nekaterih regijah ni drugih možnosti za nadomestitev nekaterih tradicionalnih oblik kmetijske proizvodnje, ki so pogosto ključne kmetijske dejavnosti v teh regijah in jih je zato treba iz nujnih razlogov, ki zadevajo okoljsko in regionalno politiko, ter za zaščito gospodarske in socialne strukture za vsako ceno ohraniti in podpirati, in sicer zlasti z vidika vloge, ki jo ima skupna kmetijska politike v t.i. konvergenčnih regijah, kjer sta poljedelstvo in živinoreja zelo pomembna kot instrumenta gospodarskega razvoja in ustvarjanja novih delovnih mest, |
| --- | --- |

M.

ker v nekaterih regijah ni drugih možnosti za nadomestitev nekaterih tradicionalnih oblik kmetijske proizvodnje, ki so pogosto ključne kmetijske dejavnosti v teh regijah in jih je zato treba iz nujnih razlogov, ki zadevajo okoljsko in regionalno politiko, ter za zaščito gospodarske in socialne strukture za vsako ceno ohraniti in podpirati, in sicer zlasti z vidika vloge, ki jo ima skupna kmetijska politike v t.i. konvergenčnih regijah, kjer sta poljedelstvo in živinoreja zelo pomembna kot instrumenta gospodarskega razvoja in ustvarjanja novih delovnih mest,

| N. | ker mora biti kmetom v EU zajamčena stabilnost, ki bo preprečila, da bi njihova pričakovanja in naložbe propadli, medtem ko morajo regulativni sistemi v nekaterih sektorjih omogočiti srednjeročne in dolgoročne napovedi, |
| --- | --- |

N.

ker mora biti kmetom v EU zajamčena stabilnost, ki bo preprečila, da bi njihova pričakovanja in naložbe propadli, medtem ko morajo regulativni sistemi v nekaterih sektorjih omogočiti srednjeročne in dolgoročne napovedi,

| O. | ker mora zakonodajalec EU preprečiti diskriminacijo kmetov in živinorejcev iz EU tako znotraj same EU kot tudi v primerjavi s konkurenti iz tretjih držav ali z ustreznimi instrumenti vzpostaviti enake možnosti za kmete in živinorejce iz EU (enake konkurenčne pogoje); ker je treba zlasti zagotoviti, da kakovostne, zdravstvene in okoljske standarde ter standarde dobrega počutja živali, ki so jih morajo izpolnjevati kmetje EU, spoštujejo tudi vsi, ki izvažajo kmetijske proizvode v EU, |
| --- | --- |

O.

ker mora zakonodajalec EU preprečiti diskriminacijo kmetov in živinorejcev iz EU tako znotraj same EU kot tudi v primerjavi s konkurenti iz tretjih držav ali z ustreznimi instrumenti vzpostaviti enake možnosti za kmete in živinorejce iz EU (enake konkurenčne pogoje); ker je treba zlasti zagotoviti, da kakovostne, zdravstvene in okoljske standarde ter standarde dobrega počutja živali, ki so jih morajo izpolnjevati kmetje EU, spoštujejo tudi vsi, ki izvažajo kmetijske proizvode v EU,

| P. | ker so cilji skupne kmetijske politike opredeljeni v členu 33 Pogodbe ES in ker bo, če bodo Lizbonsko pogodbo ratificirale vse države članice, soglasje Parlamenta potrebno za vse bistvene pravne in proračunske odločitve glede skupne kmetijske politike, |
| --- | --- |

P.

ker so cilji skupne kmetijske politike opredeljeni v členu 33 Pogodbe ES in ker bo, če bodo Lizbonsko pogodbo ratificirale vse države članice, soglasje Parlamenta potrebno za vse bistvene pravne in proračunske odločitve glede skupne kmetijske politike,

| Q. | ker zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano državljanom EU sodi med prednostne naloge in ker se to lahko najbolje doseže s kombinacijo podpore proizvodnje hrane v EU in uvoza v okviru pravil STO; takšna varnost zanesljivosti hrane je odvisna tudi od prispevka EU k ustvarjanju svetovnih zalog (ki so danes izredno majhne), kar EU omogoča, ne le da se zaščiti pred pomanjkanji, ampak tudi prevzame odgovornost v zvezi z zanesljivostjo preskrbe s hrano na svetovni ravni, |
| --- | --- |

Q.

ker zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano državljanom EU sodi med prednostne naloge in ker se to lahko najbolje doseže s kombinacijo podpore proizvodnje hrane v EU in uvoza v okviru pravil STO; takšna varnost zanesljivosti hrane je odvisna tudi od prispevka EU k ustvarjanju svetovnih zalog (ki so danes izredno majhne), kar EU omogoča, ne le da se zaščiti pred pomanjkanji, ampak tudi prevzame odgovornost v zvezi z zanesljivostjo preskrbe s hrano na svetovni ravni,

| R. | ker je treba glede na mednarodne okoliščine v zvezi s proizvodnjo in cenami surovin bolj natančno preučiti razvoj trgov in njegovih posledic na notranjem trgu, |
| --- | --- |

R.

ker je treba glede na mednarodne okoliščine v zvezi s proizvodnjo in cenami surovin bolj natančno preučiti razvoj trgov in njegovih posledic na notranjem trgu,

Uvod

| 1. | vztraja pri konceptu trajnostnega, konkurenčnega in večfunkcionalnega kmetijstva, ki ohranja posebnosti vsakega posameznega sektorja in področja proizvodnje in katerega osnovni cilj je preskrba prebivalstva z zdravimi in varnimi prehrambenimi proizvodi v zadostnih količinah in po razumnih cenah za potrošnika; |
| --- | --- |

1.

vztraja pri konceptu trajnostnega, konkurenčnega in večfunkcionalnega kmetijstva, ki ohranja posebnosti vsakega posameznega sektorja in področja proizvodnje in katerega osnovni cilj je preskrba prebivalstva z zdravimi in varnimi prehrambenimi proizvodi v zadostnih količinah in po razumnih cenah za potrošnika;

| 2. | meni, da je bila reforma skupne kmetijske politike iz leta 2003 pri poglavitnih vprašanjih zelo uspešna, saj so močno porasle preglednost in učinkovitost skupne kmetijske politike ter lastna odgovornost in tržna usmerjenost kmetov, ter meni, da se mora ta proces nadaljevati na podlagi spoštovanja zaveze voditeljev držav in vlad iz decembra 2002, da se finančna sredstva za prvi steber kmetijske politike ohranijo v celoti do leta 2013; opozarja, da je treba še naprej močno poenostavljati upravljanje skupne kmetijske politike ter številne direktive in uredbe EU, ki imajo posledice za kmete, da se razbremeni kmete, čeprav ta poenostavitev ne sme privesti do ponovne nacionalizacije skupne kmetijske politike ali znatnega zmanjšanja pomoči, ki jih prejemajo kmetje v EU; |
| --- | --- |

2.

meni, da je bila reforma skupne kmetijske politike iz leta 2003 pri poglavitnih vprašanjih zelo uspešna, saj so močno porasle preglednost in učinkovitost skupne kmetijske politike ter lastna odgovornost in tržna usmerjenost kmetov, ter meni, da se mora ta proces nadaljevati na podlagi spoštovanja zaveze voditeljev držav in vlad iz decembra 2002, da se finančna sredstva za prvi steber kmetijske politike ohranijo v celoti do leta 2013; opozarja, da je treba še naprej močno poenostavljati upravljanje skupne kmetijske politike ter številne direktive in uredbe EU, ki imajo posledice za kmete, da se razbremeni kmete, čeprav ta poenostavitev ne sme privesti do ponovne nacionalizacije skupne kmetijske politike ali znatnega zmanjšanja pomoči, ki jih prejemajo kmetje v EU;

| 3. | meni, da opustitev kakršne koli oblike urejanja v skupni ureditvi trga ni politično zaželena, saj so evropske in svetovne zaloge na dramatično nizki ravni, kot kaže trenutno stanje, kar negativno vpliva na kupno moč potrošnikov in prihodke kmetov, obenem pa spodbuja špekulacijo; poudarja pa, da je treba pripraviti instrumente proti morebitni spremembi konjunkture ali za soočanje z morebitnimi zdravstvenimi nesrečami ali nesrečami kot posledicami naravnih katastrof, ki so vse pogostejše zaradi podnebnih neravnovesij; |
| --- | --- |

3.

meni, da opustitev kakršne koli oblike urejanja v skupni ureditvi trga ni politično zaželena, saj so evropske in svetovne zaloge na dramatično nizki ravni, kot kaže trenutno stanje, kar negativno vpliva na kupno moč potrošnikov in prihodke kmetov, obenem pa spodbuja špekulacijo; poudarja pa, da je treba pripraviti instrumente proti morebitni spremembi konjunkture ali za soočanje z morebitnimi zdravstvenimi nesrečami ali nesrečami kot posledicami naravnih katastrof, ki so vse pogostejše zaradi podnebnih neravnovesij;

| 4. | zato pozdravlja tehnične prilagoditve, ki izhajajo iz zgoraj navedenega sporočila Komisije, namenjenega zagotovitvi delovanja reforme iz leta 2003, in poziva Komisijo, naj v okviru skupne kmetijske politike zagotovi osnovno ekonomsko načelo stabilnosti; |
| --- | --- |

4.

zato pozdravlja tehnične prilagoditve, ki izhajajo iz zgoraj navedenega sporočila Komisije, namenjenega zagotovitvi delovanja reforme iz leta 2003, in poziva Komisijo, naj v okviru skupne kmetijske politike zagotovi osnovno ekonomsko načelo stabilnosti;

| 5. | poziva Komisijo, naj glede na prihodnje reforme izvede analizo stroškov in koristi skupne kmetijske politike, kar zadeva varnost zagotavljanja hrane, samozadostnost preskrbe in ohranjanje podeželskih skupnosti; poziva Komisijo, naj opravi analizo potencialnih stroškov za potrošnika zaradi višjih cen hrane, ki so posledica povečanega svetovnega povpraševanja, v primerjavi odhodki, ki jih kmetijska politika danes predstavlja za javnost; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj glede na prihodnje reforme izvede analizo stroškov in koristi skupne kmetijske politike, kar zadeva varnost zagotavljanja hrane, samozadostnost preskrbe in ohranjanje podeželskih skupnosti; poziva Komisijo, naj opravi analizo potencialnih stroškov za potrošnika zaradi višjih cen hrane, ki so posledica povečanega svetovnega povpraševanja, v primerjavi odhodki, ki jih kmetijska politika danes predstavlja za javnost;

| 6. | meni, da je izziv EU, kar zadeva pogajanja v STO, biti kos vsakršnim prihodnjim oviram na način, ki maksimizira njeno domačo blaginjo; poudarja, da mora prav EU najbolje izkoristiti prožnost, ki je na voljo, npr. ko gre za „občutljive proizvode“; vendar poudarja, da je treba za kakršen koli sporazum STO o kmetijstvu prej doseči sporazum o intelektualni lastnini, ki zajema geografske označbe in priznanje netrgovinskih dejavnikov kot uvoznih meril; |
| --- | --- |

6.

meni, da je izziv EU, kar zadeva pogajanja v STO, biti kos vsakršnim prihodnjim oviram na način, ki maksimizira njeno domačo blaginjo; poudarja, da mora prav EU najbolje izkoristiti prožnost, ki je na voljo, npr. ko gre za „občutljive proizvode“; vendar poudarja, da je treba za kakršen koli sporazum STO o kmetijstvu prej doseči sporazum o intelektualni lastnini, ki zajema geografske označbe in priznanje netrgovinskih dejavnikov kot uvoznih meril;

| 7. | v okviru tekočih pogajanj STO poziva Komisijo, naj upošteva posebnosti kmetijske proizvodnje kot sektorja za proizvodnjo hrane in strukturnega elementa ozemeljskega ravnotežja, ohranitve okolja in zaščite ustreznih količinskih in kakovostnih ravni varnosti hrane; |
| --- | --- |

7.

v okviru tekočih pogajanj STO poziva Komisijo, naj upošteva posebnosti kmetijske proizvodnje kot sektorja za proizvodnjo hrane in strukturnega elementa ozemeljskega ravnotežja, ohranitve okolja in zaščite ustreznih količinskih in kakovostnih ravni varnosti hrane;

| 8. | meni pa, da mora imeti EU tudi v prihodnosti dovolj instrumentov za preprečevanje tržnih kriz in kriz v preskrbi v kmetijskem in zdravstvenem sektorju; |
| --- | --- |

8.

meni pa, da mora imeti EU tudi v prihodnosti dovolj instrumentov za preprečevanje tržnih kriz in kriz v preskrbi v kmetijskem in zdravstvenem sektorju;

| 9. | poudarja, da je treba na učinkovit način in z ustreznimi sredstvi (finančnimi in drugimi) začeti s priznavanjem proizvodnih, okoljskih in podeželskih funkcij kmetijstva; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba na učinkovit način in z ustreznimi sredstvi (finančnimi in drugimi) začeti s priznavanjem proizvodnih, okoljskih in podeželskih funkcij kmetijstva;

| 10. | načeloma podpira vključevanje splošnih ciljev v skupno kmetijsko politiko, zlasti ciljev varnosti zagotavljanja hrane, ozemeljske celovitosti ter varstva potrošnikov, okolja, podnebja, živali obnovljivih virov energije in biotske raznovrstnosti; vendar poudarja, da mora biti to del politike trajnostnega razvoja, ki združuje gospodarsko učinkovitost, ohranjanje naravnega okolja in virov, lokalni razvoj in socialno pravičnost; poudarja pa, da so voditelji držav in vlad potrdili cilje skupne kmetijske politike s tem, ko so bistvo člena 33 Pogodbe ES ohranili v Lizbonski pogodbi, podpisani 13. decembra 2007; |
| --- | --- |

10.

načeloma podpira vključevanje splošnih ciljev v skupno kmetijsko politiko, zlasti ciljev varnosti zagotavljanja hrane, ozemeljske celovitosti ter varstva potrošnikov, okolja, podnebja, živali obnovljivih virov energije in biotske raznovrstnosti; vendar poudarja, da mora biti to del politike trajnostnega razvoja, ki združuje gospodarsko učinkovitost, ohranjanje naravnega okolja in virov, lokalni razvoj in socialno pravičnost; poudarja pa, da so voditelji držav in vlad potrdili cilje skupne kmetijske politike s tem, ko so bistvo člena 33 Pogodbe ES ohranili v Lizbonski pogodbi, podpisani 13. decembra 2007;

| 11. | poudarja, da vključitev splošnih ciljev v skupno kmetijsko politiko ne sme ogroziti proizvodnje poljedeljskih in živinorejskih proizvodov v gorskih, prikrajšanih, oddaljenih in otoških regijah EU, ki temeljijo na sistemih ekstenzivne proizvodnje in večinoma proizvajajo poljedelske in živinorejske proizvode za lokalni trg, vendar prodajajo te proizvode tudi na nacionalnih trgih držav članic; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da vključitev splošnih ciljev v skupno kmetijsko politiko ne sme ogroziti proizvodnje poljedeljskih in živinorejskih proizvodov v gorskih, prikrajšanih, oddaljenih in otoških regijah EU, ki temeljijo na sistemih ekstenzivne proizvodnje in večinoma proizvajajo poljedelske in živinorejske proizvode za lokalni trg, vendar prodajajo te proizvode tudi na nacionalnih trgih držav članic;

| 12. | meni, da mora EU v primeru, da uvede stroge zahteve za evropske kmete in proizvajalce, zagotoviti, da te zahteve izpolnjujejo vsi, ki izvažajo kmetijske pridelke v EU, ter da si mora EU prizadevati za vključitev že omenjenih splošnih ciljev v pogajanja v okviru STO; |
| --- | --- |

12.

meni, da mora EU v primeru, da uvede stroge zahteve za evropske kmete in proizvajalce, zagotoviti, da te zahteve izpolnjujejo vsi, ki izvažajo kmetijske pridelke v EU, ter da si mora EU prizadevati za vključitev že omenjenih splošnih ciljev v pogajanja v okviru STO;

| 13. | odklanja zmanjšanje skupnega proračuna prvega stebra za obdobje do leta 2013 in opozarja, da kmetje v obdobju, ko se kmetijski trgi hitro spreminjajo in so reforme do polovice izvedene, nujno potrebujejo zanesljivost, varnost in spoštovanje odločitev, sprejetih leta 2003; |
| --- | --- |

13.

odklanja zmanjšanje skupnega proračuna prvega stebra za obdobje do leta 2013 in opozarja, da kmetje v obdobju, ko se kmetijski trgi hitro spreminjajo in so reforme do polovice izvedene, nujno potrebujejo zanesljivost, varnost in spoštovanje odločitev, sprejetih leta 2003;

| 14. | pri neposrednih plačilih odklanja vsakršno diskriminacijo glede na velikost in pravno obliko podjetij, vendar hkrati priznava, da mora vsaka prerazporeditev pomoči iz prvega stebra temeljiti na celostni oceni njenih učinkov na socialno in regionalno kohezijo, zaposlovanje, okolje, konkurenčnost in inovacije; |
| --- | --- |

14.

pri neposrednih plačilih odklanja vsakršno diskriminacijo glede na velikost in pravno obliko podjetij, vendar hkrati priznava, da mora vsaka prerazporeditev pomoči iz prvega stebra temeljiti na celostni oceni njenih učinkov na socialno in regionalno kohezijo, zaposlovanje, okolje, konkurenčnost in inovacije;

| 15. | poziva, naj bo pomoč namenjena izključno aktivnim kmetovalcem; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj bo pomoč namenjena izključno aktivnim kmetovalcem;

| 16. | poudarja, da Komisija v svojem zgoraj navedenem sporočilu namenja premalo pozornosti težavam, potrebam in izzivom, s katerimi se sooča kmetijski sektor v 12 novih državah članicah, ter poziva, naj se to upošteva v prihodnjih reformah in naj se tudi razmisli o usmerjenem dodatnem financiranju za prestrukturiranje in modernizacijo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da Komisija v svojem zgoraj navedenem sporočilu namenja premalo pozornosti težavam, potrebam in izzivom, s katerimi se sooča kmetijski sektor v 12 novih državah članicah, ter poziva, naj se to upošteva v prihodnjih reformah in naj se tudi razmisli o usmerjenem dodatnem financiranju za prestrukturiranje in modernizacijo;

Neposredna plačila

| 17. | meni, da so neposredna plačila tudi v prihodnje nujno potrebna za zagotavljanje dohodkovne osnove ne le v primeru tržnih neuspehov, temveč tudi za zagotavljanje oskrbe z javnimi dobrinami iz kmetijstva in kot nadomestilo za evropske standarde na področju varstva okolja, varnosti hrane in preskrbe s hrano, sledljivosti, dobrega počutja živali ter socialnega varstva, ki so v mednarodni primerjavi zelo visoki; |
| --- | --- |

17.

meni, da so neposredna plačila tudi v prihodnje nujno potrebna za zagotavljanje dohodkovne osnove ne le v primeru tržnih neuspehov, temveč tudi za zagotavljanje oskrbe z javnimi dobrinami iz kmetijstva in kot nadomestilo za evropske standarde na področju varstva okolja, varnosti hrane in preskrbe s hrano, sledljivosti, dobrega počutja živali ter socialnega varstva, ki so v mednarodni primerjavi zelo visoki;

| 18. | po drugi strani ugotavlja, da višina plačil ni vedno sorazmerna s prizadevanji kmetov za izpolnjevanje zahtev, ker so plačila še vedno v veliki meri odvisna od pretekle porabe; |
| --- | --- |

18.

po drugi strani ugotavlja, da višina plačil ni vedno sorazmerna s prizadevanji kmetov za izpolnjevanje zahtev, ker so plačila še vedno v veliki meri odvisna od pretekle porabe;

| 19. | zato poziva Komisijo, naj predloži poročilo o oceni dodatnih stroškov, ki jih imajo kmetje zaradi izpolnjevanja skupnih standardov na področju varstva okolja, dobrega počutja živali in varnosti hrane v primerjavi z njihovimi glavnimi konkurenti na svetovnem trgu; poročilo mora tudi primerjati te stroške z dejanskimi zneski neposrednih plačil, ki jih prejmejo kmetje; poročilo mora biti dovolj specifično za različne kmete iz posameznih držav članic; poročilo mora biti objavljeno, preden se začnejo postopki odločanja o skupni kmetijski politiki za obdobje po letu 2013; |
| --- | --- |

19.

zato poziva Komisijo, naj predloži poročilo o oceni dodatnih stroškov, ki jih imajo kmetje zaradi izpolnjevanja skupnih standardov na področju varstva okolja, dobrega počutja živali in varnosti hrane v primerjavi z njihovimi glavnimi konkurenti na svetovnem trgu; poročilo mora tudi primerjati te stroške z dejanskimi zneski neposrednih plačil, ki jih prejmejo kmetje; poročilo mora biti dovolj specifično za različne kmete iz posameznih držav članic; poročilo mora biti objavljeno, preden se začnejo postopki odločanja o skupni kmetijski politiki za obdobje po letu 2013;

| 20. | pozdravlja predlog Komisije, se na prostovoljni osnovi omogoči državam članicam večjo prožnost pri ločitvi neposrednih plačil od zgodovinskih referenčnih vrednosti in prehodu na bolj pavšalen sistem, ter poziva Komisijo, naj ob predložitvi zakonodajnega predloga pojasni, ali je glede na pozitivne izkušnje v državah članicah možen pospešen prehod na enotno regionalno ali nacionalno premijo na površino ločenih plačil, ki bi bila za države članice prostovoljna, že do leta 2013; vendar meni, da lahko tiste države članice, v katerih že velja polna (ali delna) ločitev na osnovi preteklih plačil, obdržijo veljavni sistem do leta 2013; poziva Komisijo, naj izpelje študijo o možnih učinkih premije na površino, zlasti za kmetije z visoko gostoto živine na razmeroma majhni površini; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja predlog Komisije, se na prostovoljni osnovi omogoči državam članicam večjo prožnost pri ločitvi neposrednih plačil od zgodovinskih referenčnih vrednosti in prehodu na bolj pavšalen sistem, ter poziva Komisijo, naj ob predložitvi zakonodajnega predloga pojasni, ali je glede na pozitivne izkušnje v državah članicah možen pospešen prehod na enotno regionalno ali nacionalno premijo na površino ločenih plačil, ki bi bila za države članice prostovoljna, že do leta 2013; vendar meni, da lahko tiste države članice, v katerih že velja polna (ali delna) ločitev na osnovi preteklih plačil, obdržijo veljavni sistem do leta 2013; poziva Komisijo, naj izpelje študijo o možnih učinkih premije na površino, zlasti za kmetije z visoko gostoto živine na razmeroma majhni površini;

| 21. | poudarja, da je treba pri odločitvi za prehod na regionalni model upoštevati težave, ki bodo nastale zaradi posebne narave specifičnih pravic za živinorejo, tj. da nekateri živinorejci nimajo kmetijskega zemljišča ali ga imajo zelo malo ter da ekstenzivna živinoreja v mnogih regijah v EU temelji na skupni rabi pašnikov, ki so v lasti občin, skupnosti ali vladnih organov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba pri odločitvi za prehod na regionalni model upoštevati težave, ki bodo nastale zaradi posebne narave specifičnih pravic za živinorejo, tj. da nekateri živinorejci nimajo kmetijskega zemljišča ali ga imajo zelo malo ter da ekstenzivna živinoreja v mnogih regijah v EU temelji na skupni rabi pašnikov, ki so v lasti občin, skupnosti ali vladnih organov;

| 22. | meni, da so glede na vse večje število sektorjev, ki jih pokriva sistem enotnega plačila in glede na izkušnje, pridobljene pri izvajanju tega sistema, nekatere odločitve in pravila izvajanja nepotrebno toga in zapletena ter da je zato treba na novo opredeliti pravila, doseg in ustrezno vodenje izvajanja sistema v tistih državah članicah, ki to želijo; |
| --- | --- |

22.

meni, da so glede na vse večje število sektorjev, ki jih pokriva sistem enotnega plačila in glede na izkušnje, pridobljene pri izvajanju tega sistema, nekatere odločitve in pravila izvajanja nepotrebno toga in zapletena ter da je zato treba na novo opredeliti pravila, doseg in ustrezno vodenje izvajanja sistema v tistih državah članicah, ki to želijo;

| 23. | meni, da je ločitev neposrednih plačil na splošno pripeljala do uspešne tržne usmeritve kmetijstva EU, kar se kaže v povečanem učinku na dohodek in večji avtonomiji odločanja kmetov ter s tem povezani poenostavitvi skupne kmetijske politike; poziva Komisijo, naj si prizadeva za pospešeno uveljavitev politike ločitve, razen kadar bi to povzročilo znatno družbeno, ekonomsko ali okoljevarstveno škodo v posameznih regijah, zlasti v regijah z najbolj omejenimi možnostmi; vendar ugotavlja, da je treba pripraviti nove presoje vpliva, da bo mogoče celostno ugotoviti učinke ločitve za posamezne regije, za proizvodnjo in za trg z zemljišči; |
| --- | --- |

23.

meni, da je ločitev neposrednih plačil na splošno pripeljala do uspešne tržne usmeritve kmetijstva EU, kar se kaže v povečanem učinku na dohodek in večji avtonomiji odločanja kmetov ter s tem povezani poenostavitvi skupne kmetijske politike; poziva Komisijo, naj si prizadeva za pospešeno uveljavitev politike ločitve, razen kadar bi to povzročilo znatno družbeno, ekonomsko ali okoljevarstveno škodo v posameznih regijah, zlasti v regijah z najbolj omejenimi možnostmi; vendar ugotavlja, da je treba pripraviti nove presoje vpliva, da bo mogoče celostno ugotoviti učinke ločitve za posamezne regije, za proizvodnjo in za trg z zemljišči;

| 24. | meni, da lahko na splošno nevezana neposredna pomoč iz kmetijske proizvodnje dolgoročno prispeva k zmanjšanju negativnega vpliva evropskega kmetijstva na okolje, če jo spremlja okrepljena podpora za trajnostne prakse razvoja podeželja; |
| --- | --- |

24.

meni, da lahko na splošno nevezana neposredna pomoč iz kmetijske proizvodnje dolgoročno prispeva k zmanjšanju negativnega vpliva evropskega kmetijstva na okolje, če jo spremlja okrepljena podpora za trajnostne prakse razvoja podeželja;

| 25. | poudarja, da mora vsaka nadaljnja ločitev biti izpeljana po temeljitem razmisleku o možnih učinkih, med drugim tudi in ne samo o ravnovesju med različnimi kmetijskimi sektorji, o večji nevarnosti monokultur in o ogroženosti delovno intenzivnih kmetijskih sektorjev; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da mora vsaka nadaljnja ločitev biti izpeljana po temeljitem razmisleku o možnih učinkih, med drugim tudi in ne samo o ravnovesju med različnimi kmetijskimi sektorji, o večji nevarnosti monokultur in o ogroženosti delovno intenzivnih kmetijskih sektorjev;

| 26. | priznava, da stanje pri premijah na glavo živine, tudi pri mlečnih premijah, s tem ni primerljivo zaradi izkrivljanja razmer na trgu, ki ga med drugim povzročajo čedalje višje cene krme, ki imajo večji učinek na nekatere živinorejske sisteme v EU; |
| --- | --- |

26.

priznava, da stanje pri premijah na glavo živine, tudi pri mlečnih premijah, s tem ni primerljivo zaradi izkrivljanja razmer na trgu, ki ga med drugim povzročajo čedalje višje cene krme, ki imajo večji učinek na nekatere živinorejske sisteme v EU;

| 27. | meni, da bodo nekatere regije, na primer gorske in druge specifično zahtevne regije (otoki, suha in vlažna območja, oddaljene regije itd.), kjer reje živali, ki je razmeroma delovno intenzivna, ni mogoče nadomestiti, ob popolni ločitvi premij na glavo živine utrpele hudo družbeno, gospodarsko ali okoljsko škodo zaradi spremenjenih stroškov pridelave, kar pa ni v skladu s cilji Pogodbe; poziva, naj se kot osnova za dodelitev plačil, če pride do (delne) ločitve, uporabijo natančni referenčni podatki; |
| --- | --- |

27.

meni, da bodo nekatere regije, na primer gorske in druge specifično zahtevne regije (otoki, suha in vlažna območja, oddaljene regije itd.), kjer reje živali, ki je razmeroma delovno intenzivna, ni mogoče nadomestiti, ob popolni ločitvi premij na glavo živine utrpele hudo družbeno, gospodarsko ali okoljsko škodo zaradi spremenjenih stroškov pridelave, kar pa ni v skladu s cilji Pogodbe; poziva, naj se kot osnova za dodelitev plačil, če pride do (delne) ločitve, uporabijo natančni referenčni podatki;

| 28. | se zaveda ključnega pomena, ki jo ima reja živali za evropsko kmetijstvo, zlasti v nekaterih državah in regijah z obsežno živinorejo, in meni, da je zaenkrat smiselno delno ohraniti vezane premije na glavo živine; se zaveda pomembne vloge, ki jo imajo te zelo uspešne kmetije v regionalnem gospodarstvu; opozarja, da členi od 47 do 50 Uredbe (ES) št. 1782/2003 vsebujejo rešitev za območja intenzivne živinoreje, ki jo je treba preučiti tudi za obdobje o letu 2013; |
| --- | --- |

28.

se zaveda ključnega pomena, ki jo ima reja živali za evropsko kmetijstvo, zlasti v nekaterih državah in regijah z obsežno živinorejo, in meni, da je zaenkrat smiselno delno ohraniti vezane premije na glavo živine; se zaveda pomembne vloge, ki jo imajo te zelo uspešne kmetije v regionalnem gospodarstvu; opozarja, da členi od 47 do 50 Uredbe (ES) št. 1782/2003 vsebujejo rešitev za območja intenzivne živinoreje, ki jo je treba preučiti tudi za obdobje o letu 2013;

| 29. | meni pa, da to ne bo zadostovalo; zato pozdravlja napovedano spremembo člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (v nadaljevanju „člen 69“) kot prvi korak v pravo smer; vendar ugotavlja, da se ta instrument ne sme uporabljati kot prikrit način uvajanja prostovoljne modulacije in dvojne krepitve drugega stebra; poleg tega ta instrument ne sme povzročiti ponovne nacionalizacije skupne kmetijske politike, v čim večji meri pa je treba spoštovati enake pogoje za vse države članice; |
| --- | --- |

29.

meni pa, da to ne bo zadostovalo; zato pozdravlja napovedano spremembo člena 69 Uredbe (ES) št. 1782/2003 (v nadaljevanju „člen 69“) kot prvi korak v pravo smer; vendar ugotavlja, da se ta instrument ne sme uporabljati kot prikrit način uvajanja prostovoljne modulacije in dvojne krepitve drugega stebra; poleg tega ta instrument ne sme povzročiti ponovne nacionalizacije skupne kmetijske politike, v čim večji meri pa je treba spoštovati enake pogoje za vse države članice;

| 30. | terja, da se sredstva iz člena 69 prednostno uporabljajo za ukrepe ozemeljske celovitosti in krepitve posameznih sektorjev, zlasti ukrepe, ki preprečujejo opuščanje kmetijske proizvodnje, zlasti živinoreje v območjih, v katerih bi to škodljivo vplivalo na naravo, pokrajino ali regionalni razvoj (zlasti gorska območja, mokrišča ali sušna območja in druga zapostavljena območja ter odmaknjeni pašniki), ukrepe, ki služijo prestrukturiranju in krepitvi ključnih kmetijskih področij (npr. mlečni sektor, govedo in ovce), okoljske ukrepe na površino (npr. biološko kmetijstvo), ki zaenkrat še niso zajeti v drugem stebru, in obvladovanje tveganj; |
| --- | --- |

30.

terja, da se sredstva iz člena 69 prednostno uporabljajo za ukrepe ozemeljske celovitosti in krepitve posameznih sektorjev, zlasti ukrepe, ki preprečujejo opuščanje kmetijske proizvodnje, zlasti živinoreje v območjih, v katerih bi to škodljivo vplivalo na naravo, pokrajino ali regionalni razvoj (zlasti gorska območja, mokrišča ali sušna območja in druga zapostavljena območja ter odmaknjeni pašniki), ukrepe, ki služijo prestrukturiranju in krepitvi ključnih kmetijskih področij (npr. mlečni sektor, govedo in ovce), okoljske ukrepe na površino (npr. biološko kmetijstvo), ki zaenkrat še niso zajeti v drugem stebru, in obvladovanje tveganj;

| 31. | meni, da bi lahko sredstva za revidirani člen 69 glede na rezultate presoje vplivov in na prostovoljni osnovi obsegala do 12 % neposrednih plačil na državo članico; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi lahko sredstva za revidirani člen 69 glede na rezultate presoje vplivov in na prostovoljni osnovi obsegala do 12 % neposrednih plačil na državo članico;

| 32. | poziva Komisijo, naj poda predloge za skupna pravila v zvezi z uveljavljanjem člena 69 v državah članicah, da bi se čim bolj izognili trgovinskim oviram in izkrivljanju konkurence, ter naj se pravila, kjer je to potrebno, vključijo v skupno organizacijo trga; poziva tudi, da se o vseh ukrepih, za katere se uporabi člen 69, obvesti Komisijo; končno poziva Komisijo, naj pripravi analizo vpliva, ki mora biti priložena zakonodajnemu predlogu; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj poda predloge za skupna pravila v zvezi z uveljavljanjem člena 69 v državah članicah, da bi se čim bolj izognili trgovinskim oviram in izkrivljanju konkurence, ter naj se pravila, kjer je to potrebno, vključijo v skupno organizacijo trga; poziva tudi, da se o vseh ukrepih, za katere se uporabi člen 69, obvesti Komisijo; končno poziva Komisijo, naj pripravi analizo vpliva, ki mora biti priložena zakonodajnemu predlogu;

| 33. | meni, da je treba ukrepe, ki so namenjeni krepitvi posameznih sektorjev, načeloma financirati iz prvega stebra; zato tudi meni, da mora Komisija pri pripravi reforme po letu 2013 temeljito ovrednotiti rezultate uporabe revidiranega člena 69; |
| --- | --- |

33.

meni, da je treba ukrepe, ki so namenjeni krepitvi posameznih sektorjev, načeloma financirati iz prvega stebra; zato tudi meni, da mora Komisija pri pripravi reforme po letu 2013 temeljito ovrednotiti rezultate uporabe revidiranega člena 69;

| 34. | Komisijo tudi poziva, naj do 30. junija 2010 predloži poročilo, v katerem bodo izčrpno predstavljene možnosti, kako v Evropi dolgoročno ohraniti poljedelstvo v Skupnosti in varnost preskrbe za živinorejo glede na različne proizvodne sisteme v EU, večfunkcionalnost in regionalne okoliščine (kot so gorska območja, območja z omejenimi možnostmi in otoki); v poročilu mora biti obravnavano tudi vprašanje, v kakšni meri se lahko učinkoviteje in usmerjeno uresničujejo cilji skupne kmetijske politike, med drugim tudi v povezavi s trajnostjo in socialnimi vidiki, z ločeno, posredno podporo, na primer s premijami za ekstenzivne travnike in pašnike ali posebno premijo za mleko in proizvodnjo mesa, s premijami za hleve, ki so zgrajeni in opremljeni v skladu z dobrim počutjem živali in okoljskimi standardi, ali s specifičnimi instrumenti za obvladovanje kriz; poudarja, da mora poročilo dati odgovor na vprašanje, ali in v kolikšni meri bodo, glede na specifične potrebe regij z intenzivno živinorejo, tudi po letu 2013 potrebne vezane premije na glavo živine ali rešitve v povezavi s členi od 47 do 50 Uredbe (ES) št. 1782/2003; |
| --- | --- |

34.

Komisijo tudi poziva, naj do 30. junija 2010 predloži poročilo, v katerem bodo izčrpno predstavljene možnosti, kako v Evropi dolgoročno ohraniti poljedelstvo v Skupnosti in varnost preskrbe za živinorejo glede na različne proizvodne sisteme v EU, večfunkcionalnost in regionalne okoliščine (kot so gorska območja, območja z omejenimi možnostmi in otoki); v poročilu mora biti obravnavano tudi vprašanje, v kakšni meri se lahko učinkoviteje in usmerjeno uresničujejo cilji skupne kmetijske politike, med drugim tudi v povezavi s trajnostjo in socialnimi vidiki, z ločeno, posredno podporo, na primer s premijami za ekstenzivne travnike in pašnike ali posebno premijo za mleko in proizvodnjo mesa, s premijami za hleve, ki so zgrajeni in opremljeni v skladu z dobrim počutjem živali in okoljskimi standardi, ali s specifičnimi instrumenti za obvladovanje kriz; poudarja, da mora poročilo dati odgovor na vprašanje, ali in v kolikšni meri bodo, glede na specifične potrebe regij z intenzivno živinorejo, tudi po letu 2013 potrebne vezane premije na glavo živine ali rešitve v povezavi s členi od 47 do 50 Uredbe (ES) št. 1782/2003;

| 35. | priporoča, da morajo nove države članice, ki to želijo, imeti možnost do leta 2013 uporabljati poenostavljeno enotno plačilo na površino (SAPS), in poziva Komisijo, naj preveri, ali je mogoče uporabo tega plačila še poenostaviti s spremembo pravil za površine, za katere je mogoče uveljavljati podporo; |
| --- | --- |

35.

priporoča, da morajo nove države članice, ki to želijo, imeti možnost do leta 2013 uporabljati poenostavljeno enotno plačilo na površino (SAPS), in poziva Komisijo, naj preveri, ali je mogoče uporabo tega plačila še poenostaviti s spremembo pravil za površine, za katere je mogoče uveljavljati podporo;

| 36. | meni, da morajo biti vsa neizkoriščena ali shranjena proračunska sredstva, namenjena izvajanju skupne kmetijske politike, porabljena v okviru skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

36.

meni, da morajo biti vsa neizkoriščena ali shranjena proračunska sredstva, namenjena izvajanju skupne kmetijske politike, porabljena v okviru skupne kmetijske politike;

| 37. | meni, da bodo neposredna plačila potrebna tudi po letu 2013, da pa bi morala temeljiti na novih objektivnih merilih, zlasti na neposrednem zaposlovanju na kmetijah, ali bi se morala močneje razvijati v smer nagrajevanja kmetov za upravljanje zemlje ali v smer nadomestil za določene učinkovite storitve splošnega interesa ali za posebne standarde, ki vključujejo standarde za zaščito živali, in da je treba pri tem preveriti tudi smiselnost velikih razlik med regionalnimi plačili na površino v Evropi ter različno financiranje drugega stebra; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe, ki bodo zagotovili, da bodo polno stopnjo neposrednih plačil prejemale samo osebe ali podjetja, ki se dejansko ukvarjajo s kmetijstvom; |
| --- | --- |

37.

meni, da bodo neposredna plačila potrebna tudi po letu 2013, da pa bi morala temeljiti na novih objektivnih merilih, zlasti na neposrednem zaposlovanju na kmetijah, ali bi se morala močneje razvijati v smer nagrajevanja kmetov za upravljanje zemlje ali v smer nadomestil za določene učinkovite storitve splošnega interesa ali za posebne standarde, ki vključujejo standarde za zaščito živali, in da je treba pri tem preveriti tudi smiselnost velikih razlik med regionalnimi plačili na površino v Evropi ter različno financiranje drugega stebra; poziva Komisijo, naj predlaga ustrezne ukrepe, ki bodo zagotovili, da bodo polno stopnjo neposrednih plačil prejemale samo osebe ali podjetja, ki se dejansko ukvarjajo s kmetijstvom;

Poenostavitev, upoštevanje drugih obveznosti (navzkrižne skladnosti) in tržna usmeritev

| 38. | podpira po ustreznem obdobju opuščanja postopno vključitev manjših in zato težje upravljivih plačilnih sistemov na podlagi proizvodnje (suhe krme, konoplje, lanu, krompirjevega škroba) v sistem enotne premije na površino, razen če bi to povzročilo resno družbeno, ekonomsko ali okoljsko škodo v posameznih regijah; kjer je to potrebno zaradi regionalne politike, morajo biti na voljo spremljevalni ukrepi v skladu s členom 69; poziva Komisijo, naj za vsak posamezen primer pripravi analizo ekonomskega in regionalnega vpliva, ki bo pokazala, da gre za primerno rešitev, in opredelila potreben časovni okvir izvajanja; poudarja, da ločitev ne sme ogroziti obstoja zadevnih oblik proizvodnje; |
| --- | --- |

38.

podpira po ustreznem obdobju opuščanja postopno vključitev manjših in zato težje upravljivih plačilnih sistemov na podlagi proizvodnje (suhe krme, konoplje, lanu, krompirjevega škroba) v sistem enotne premije na površino, razen če bi to povzročilo resno družbeno, ekonomsko ali okoljsko škodo v posameznih regijah; kjer je to potrebno zaradi regionalne politike, morajo biti na voljo spremljevalni ukrepi v skladu s členom 69; poziva Komisijo, naj za vsak posamezen primer pripravi analizo ekonomskega in regionalnega vpliva, ki bo pokazala, da gre za primerno rešitev, in opredelila potreben časovni okvir izvajanja; poudarja, da ločitev ne sme ogroziti obstoja zadevnih oblik proizvodnje;

| 39. | podpira takojšnjo ukinitev obveznosti prahe, ki je v sistemu ločenih neposrednih plačil izgubila pomen kot instrument za nadzorovanje količine in jo je poleg tega tudi zelo zahtevno upravljati, ter preoblikovanje pravic prahe v običajne pravice; |
| --- | --- |

39.

podpira takojšnjo ukinitev obveznosti prahe, ki je v sistemu ločenih neposrednih plačil izgubila pomen kot instrument za nadzorovanje količine in jo je poleg tega tudi zelo zahtevno upravljati, ter preoblikovanje pravic prahe v običajne pravice;

| 40. | meni, da v zvezi z zmanjšanjem površin prahe zaradi povečanega povpraševanja po kmetijskih proizvodih lahko države članice z ukrepi iz drugega stebra ter s spremembo opredelitve vzdrževanja dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev prek spodbujanja razvoja biotske raznovrstnosti živali in njihovega življenjskega prostora bolje in bolj neposredno dosežejo vse prednosti za okolje, ki jih omogoča praha, kot je na primer opraševanje kulturnih rastlin s čebelami; |
| --- | --- |

40.

meni, da v zvezi z zmanjšanjem površin prahe zaradi povečanega povpraševanja po kmetijskih proizvodih lahko države članice z ukrepi iz drugega stebra ter s spremembo opredelitve vzdrževanja dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev prek spodbujanja razvoja biotske raznovrstnosti živali in njihovega življenjskega prostora bolje in bolj neposredno dosežejo vse prednosti za okolje, ki jih omogoča praha, kot je na primer opraševanje kulturnih rastlin s čebelami;

| 41. | poziva k postopni odpravi premije za energetske rastline v obdobju postopnega opuščanja, ker je njihova obravnava zelo zamudna, v sedanjem tržnem okolju pa imajo malo ali nobene prednosti za energetsko politiko; |
| --- | --- |

41.

poziva k postopni odpravi premije za energetske rastline v obdobju postopnega opuščanja, ker je njihova obravnava zelo zamudna, v sedanjem tržnem okolju pa imajo malo ali nobene prednosti za energetsko politiko;

| 42. | poziva, naj se sredstva, ki niso bila uporabljena kot posledica odprave podpore za energetske rastline, med drugim ciljno uporabijo za spremljevalne ukrepe v okviru organizacije trga mleka, zlasti za hribovita in posebno težavna območja; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj se sredstva, ki niso bila uporabljena kot posledica odprave podpore za energetske rastline, med drugim ciljno uporabijo za spremljevalne ukrepe v okviru organizacije trga mleka, zlasti za hribovita in posebno težavna območja;

| 43. | poziva Komisijo, naj neporabljena sredstva iz proračuna za kmetijstvo, namenjena za izvajanje ukrepov na trgu, kot so intervencije, izvozne subvencije ali skladiščenje predvsem prek člena 69, nameni krepitvi gospodarstva na podeželju, natančneje kmetijskih gospodarstev in tako prispeva k ciljem razvoja podeželja; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj neporabljena sredstva iz proračuna za kmetijstvo, namenjena za izvajanje ukrepov na trgu, kot so intervencije, izvozne subvencije ali skladiščenje predvsem prek člena 69, nameni krepitvi gospodarstva na podeželju, natančneje kmetijskih gospodarstev in tako prispeva k ciljem razvoja podeželja;

| 44. | meni, da neposrednih plačil ni več možno utemeljiti brez navzkrižne skladnosti; v zvezi s tem poudarja, da mora EU novim državam članicam v prehodnem obdobju pomagati pri izvajanju pravil navzkrižne skladnosti; |
| --- | --- |

44.

meni, da neposrednih plačil ni več možno utemeljiti brez navzkrižne skladnosti; v zvezi s tem poudarja, da mora EU novim državam članicam v prehodnem obdobju pomagati pri izvajanju pravil navzkrižne skladnosti;

| 45. | zaradi zniževanja neposrednih plačil zavrača širitev področja uporabe navzkrižne skladnosti, dokler države članice in Komisija ne bodo dosegle vidnega napredka pri poenostavitvi in uskladitvi pravil o nadzoru ter Komisija ne bo predložila pregleda stroškov za kmete v zvezi z navzkrižno skladnostjo; v zvezi s tem se sklicuje na svoje stališče z dne 11. decembra 2007; |
| --- | --- |

45.

zaradi zniževanja neposrednih plačil zavrača širitev področja uporabe navzkrižne skladnosti, dokler države članice in Komisija ne bodo dosegle vidnega napredka pri poenostavitvi in uskladitvi pravil o nadzoru ter Komisija ne bo predložila pregleda stroškov za kmete v zvezi z navzkrižno skladnostjo; v zvezi s tem se sklicuje na svoje stališče z dne 11. decembra 2007;

| 46. | meni, da bi se navzkrižna skladnost morala omejiti na preverjanje temeljnih standardov evropskega modela proizvodnje in na standarde, ki so dostopni za sistematične in usklajene preglede v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi se navzkrižna skladnost morala omejiti na preverjanje temeljnih standardov evropskega modela proizvodnje in na standarde, ki so dostopni za sistematične in usklajene preglede v različnih državah članicah;

| 47. | poziva k večji učinkovitosti pri doseganju ciljev in enotnejšemu izvajanju navzkrižne skladnosti v državah članicah; poziva Komisijo, naj pripravi jasnejše smernice za pomoč državam članicam pri izvajanju; |
| --- | --- |

47.

poziva k večji učinkovitosti pri doseganju ciljev in enotnejšemu izvajanju navzkrižne skladnosti v državah članicah; poziva Komisijo, naj pripravi jasnejše smernice za pomoč državam članicam pri izvajanju;

| 48. | poziva, da se pretirane obremenitve za živinorejo zaradi navzkrižne skladnosti prenehajo; zlasti poziva h kritični obravnavi posameznih higienskih in označevalnih standardov (npr. ušesne znamke); |
| --- | --- |

48.

poziva, da se pretirane obremenitve za živinorejo zaradi navzkrižne skladnosti prenehajo; zlasti poziva h kritični obravnavi posameznih higienskih in označevalnih standardov (npr. ušesne znamke);

| 49. | si lahko predstavlja zmerno prilagoditev zahtev po ohranitvi dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev ter trajnostnega upravljanja s kmetijskim površinami glede na spremenjene okoljske in proizvodne pogoje (sprememba podnebja, biomasa), če se zagotovi, da se nove zahteve v vsej Evropi izvajajo na podoben način; |
| --- | --- |

49.

si lahko predstavlja zmerno prilagoditev zahtev po ohranitvi dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev ter trajnostnega upravljanja s kmetijskim površinami glede na spremenjene okoljske in proizvodne pogoje (sprememba podnebja, biomasa), če se zagotovi, da se nove zahteve v vsej Evropi izvajajo na podoben način;

| 50. | meni, da bi države članice, ki izvajajo shemo enotnega plačila na površino, morale imeti možnost postopnega izvajanja načel navzkrižne skladnosti, da bi se lahko ustrezno pripravile za uvedbo potrebnih sistemov nadzora in da bi prepričale kmete, naj se prilagodijo uvedenim standardom; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi države članice, ki izvajajo shemo enotnega plačila na površino, morale imeti možnost postopnega izvajanja načel navzkrižne skladnosti, da bi se lahko ustrezno pripravile za uvedbo potrebnih sistemov nadzora in da bi prepričale kmete, naj se prilagodijo uvedenim standardom;

| 51. | poziva Komisijo, naj pospešeno nadaljuje poenostavljanje skupne kmetijske politike in ob tem redno pregleduje zakonodajo in določi, ali je potrebna in ali so njene določbe učinkovite; v zvezi s tem naj predlaga dodatne ukrepe, na primer poenostavljena pravila prenosa za pravice do plačila pri neizkoriščenosti, spojitev manjših pravic do plačila, uvedbo enotne premije za manjše prejemnike, poenostavitev pravil za nacionalno rezervo ali njeno zmanjšanje ali ukinitev v odvisnosti od prehoda na regionalno/nacionalno enotno premijo na površino, opustitev propada pravic do plačila pri neuporabi, ukinitev ročno napisanih registrov goveda in druge živine; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj pospešeno nadaljuje poenostavljanje skupne kmetijske politike in ob tem redno pregleduje zakonodajo in določi, ali je potrebna in ali so njene določbe učinkovite; v zvezi s tem naj predlaga dodatne ukrepe, na primer poenostavljena pravila prenosa za pravice do plačila pri neizkoriščenosti, spojitev manjših pravic do plačila, uvedbo enotne premije za manjše prejemnike, poenostavitev pravil za nacionalno rezervo ali njeno zmanjšanje ali ukinitev v odvisnosti od prehoda na regionalno/nacionalno enotno premijo na površino, opustitev propada pravic do plačila pri neuporabi, ukinitev ročno napisanih registrov goveda in druge živine;

| 52. | nadalje poziva države članice, naj zagotovijo pravočasna plačila ter Komisijo, naj omogoči predplačila kmetom; |
| --- | --- |

52.

nadalje poziva države članice, naj zagotovijo pravočasna plačila ter Komisijo, naj omogoči predplačila kmetom;

| 53. | poziva Komisijo, naj vzpostavi potrebne mehanizme, ki bi zagotavljali, da bo uvoz iz tretjih držav skladen s standardi za proizvode Skupnosti v smislu pogojenosti, varnosti hrane itd.; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj vzpostavi potrebne mehanizme, ki bi zagotavljali, da bo uvoz iz tretjih držav skladen s standardi za proizvode Skupnosti v smislu pogojenosti, varnosti hrane itd.;

Varnostna mreža

| 54. | meni, da je dodatno preprečevanje tveganj kot varnostna mreža ključnega pomena zaradi pričakovanega povečanja okoljskih in podnebnih nevarnosti, nevarnosti epidemij in velikega nihanja cen na kmetijskih trgih; |
| --- | --- |

54.

meni, da je dodatno preprečevanje tveganj kot varnostna mreža ključnega pomena zaradi pričakovanega povečanja okoljskih in podnebnih nevarnosti, nevarnosti epidemij in velikega nihanja cen na kmetijskih trgih;

| 55. | opozarja, da so tržno usmerjena proizvodnja, prilagojeno kolobarjenje, raznolikost, finančni tržni instrumenti, pogodbe znotraj dobavne verige in zavarovanja pomembni načini, s katerimi se kmetje lahko zavarujejo proti tveganju, in da so za njihovo ustrezno preprečevanje načeloma odgovorni kmetje; |
| --- | --- |

55.

opozarja, da so tržno usmerjena proizvodnja, prilagojeno kolobarjenje, raznolikost, finančni tržni instrumenti, pogodbe znotraj dobavne verige in zavarovanja pomembni načini, s katerimi se kmetje lahko zavarujejo proti tveganju, in da so za njihovo ustrezno preprečevanje načeloma odgovorni kmetje;

| 56. | meni, da je treba pri preprečevanju rušenja trga vzdrževati in obnavljati intervencijski sistem tako, da se ustvari pravo varnostno omrežje za izredne razmere, temelječe na načelih svetovnega trga; |
| --- | --- |

56.

meni, da je treba pri preprečevanju rušenja trga vzdrževati in obnavljati intervencijski sistem tako, da se ustvari pravo varnostno omrežje za izredne razmere, temelječe na načelih svetovnega trga;

| 57. | zato podpira predlog Komisije, da zniža intervencijski prag za tržne proizvode na nič in po potrebi močno znižan intervencijski prag obdrži samo pri pšenici; |
| --- | --- |

57.

zato podpira predlog Komisije, da zniža intervencijski prag za tržne proizvode na nič in po potrebi močno znižan intervencijski prag obdrži samo pri pšenici;

| 58. | meni, da je treba zaradi vse večjih tveganj nujno razviti zavarovalniške sisteme zasebnega gospodarstva ali mešane zavarovalniške sisteme, kot je paketno zavarovanje kmetijskih pridelkov; se zaveda, da to brez javne udeležbe pri financiranju ne bo mogoče; poudarja, da uvajanje teh sistemov ne sme pod nobenim pogojem ogrožati enakih konkurenčnih pogojev med različnimi državami članicami; poziva Komisijo, naj ob nastajajočih težavah v zvezi s podnebnimi ali okoljskimi katastrofami pretehta možnost prihodnjega uvajanja podpornega sistema za vso Skupnost; |
| --- | --- |

58.

meni, da je treba zaradi vse večjih tveganj nujno razviti zavarovalniške sisteme zasebnega gospodarstva ali mešane zavarovalniške sisteme, kot je paketno zavarovanje kmetijskih pridelkov; se zaveda, da to brez javne udeležbe pri financiranju ne bo mogoče; poudarja, da uvajanje teh sistemov ne sme pod nobenim pogojem ogrožati enakih konkurenčnih pogojev med različnimi državami članicami; poziva Komisijo, naj ob nastajajočih težavah v zvezi s podnebnimi ali okoljskimi katastrofami pretehta možnost prihodnjega uvajanja podpornega sistema za vso Skupnost;

| 59. | opozarja, da imajo tako rekoč vse pomembnejše tretje države takšne sisteme, ki jih podpira država; |
| --- | --- |

59.

opozarja, da imajo tako rekoč vse pomembnejše tretje države takšne sisteme, ki jih podpira država;

| 60. | zato meni, da je treba najprej zagotoviti možnosti financiranja nacionalne ali regionalne podpore zavarovalniških sistemov od leta 2009, ki bodo upoštevali različna potencialna tveganja v Evropi; Komisija naj preveri, do kakšne mere se lahko skupnosti proizvajalcev, sektorska združenja, medstrokovne organizacije in zasebne zavarovalniške hiše vključijo v te sisteme; |
| --- | --- |

60.

zato meni, da je treba najprej zagotoviti možnosti financiranja nacionalne ali regionalne podpore zavarovalniških sistemov od leta 2009, ki bodo upoštevali različna potencialna tveganja v Evropi; Komisija naj preveri, do kakšne mere se lahko skupnosti proizvajalcev, sektorska združenja, medstrokovne organizacije in zasebne zavarovalniške hiše vključijo v te sisteme;

| 61. | meni, da je verjetno treba dati sektorskim rešitvam (primerljivim z rešitvami v sektorju sadja in zelenjave) zaradi povsem različnih razmer v posameznih sektorjih prednost pred horizontalnimi pristopi; |
| --- | --- |

61.

meni, da je verjetno treba dati sektorskim rešitvam (primerljivim z rešitvami v sektorju sadja in zelenjave) zaradi povsem različnih razmer v posameznih sektorjih prednost pred horizontalnimi pristopi;

| 62. | meni, da bi ti ukrepi lahko bili delno financirani iz prvega stebra na osnovi člena 69, saj sodijo v področje tržne politike; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi ti ukrepi lahko bili delno financirani iz prvega stebra na osnovi člena 69, saj sodijo v področje tržne politike;

| 63. | zahteva, da Komisija preuči uvedbo instrumentov za obvladovanje krize trga in podnebnih kriz, ki bi bili namenjeni organizacijam proizvajalcev in zadrugam, kar bi jim pomagalo nositi stroške v primeru, če bi padel celokupni prispevek proizvoda s strani njihovih članov; |
| --- | --- |

63.

zahteva, da Komisija preuči uvedbo instrumentov za obvladovanje krize trga in podnebnih kriz, ki bi bili namenjeni organizacijam proizvajalcev in zadrugam, kar bi jim pomagalo nositi stroške v primeru, če bi padel celokupni prispevek proizvoda s strani njihovih članov;

| 64. | meni, da ukrepi obvladovanja in preprečevanje tveganj ne smejo privesti do ponovne uvedbe podpornih ukrepov, pogojenih s proizvodnjo; |
| --- | --- |

64.

meni, da ukrepi obvladovanja in preprečevanje tveganj ne smejo privesti do ponovne uvedbe podpornih ukrepov, pogojenih s proizvodnjo;

| 65. | zato meni, da mora Komisija razviti skupen okvir za podporo sistemov za obvladovanje tveganj s strani držav članic, ki upošteval sisteme, ki so že v uporabi ali ki jih je Komisija odobrila, da se čim bolj preprečijo učinki izkrivljene konkurence in trgovine, po potrebi z izdelavo pravil Skupnosti v enotni tržni ureditvi; |
| --- | --- |

65.

zato meni, da mora Komisija razviti skupen okvir za podporo sistemov za obvladovanje tveganj s strani držav članic, ki upošteval sisteme, ki so že v uporabi ali ki jih je Komisija odobrila, da se čim bolj preprečijo učinki izkrivljene konkurence in trgovine, po potrebi z izdelavo pravil Skupnosti v enotni tržni ureditvi;

| 66. | poziva Komisijo, naj do 30. junija 2010 predloži izčrpno analizo obstoječih sistemov obvladovanja tveganj in možnosti njihovega nadaljnjega razvoja na ravni Skupnosti po letu 2013; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj do 30. junija 2010 predloži izčrpno analizo obstoječih sistemov obvladovanja tveganj in možnosti njihovega nadaljnjega razvoja na ravni Skupnosti po letu 2013;

Modulacija/zgornja meja/degresivnost/najnižji prag

| 67. | poudarja, da imajo lahko postopno zmanjšane omejitve, modulacija in proračunska disciplina, če se predlogi Komisije izvedejo, občutne posledice na prerazporeditve v nekaterih regijah; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da imajo lahko postopno zmanjšane omejitve, modulacija in proračunska disciplina, če se predlogi Komisije izvedejo, občutne posledice na prerazporeditve v nekaterih regijah;

| 68. | meni, da se morajo o vsaki spremembi odobrenih sredstev za razvoj podeželja, ki ni v skladu z dogovorjenimi zgornjimi mejami oz. delnimi zgornjimi mejami iz Priloge III k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 17. maja 2006, dogovoriti vse tri podpisnice; |
| --- | --- |

68.

meni, da se morajo o vsaki spremembi odobrenih sredstev za razvoj podeželja, ki ni v skladu z dogovorjenimi zgornjimi mejami oz. delnimi zgornjimi mejami iz Priloge III k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 17. maja 2006, dogovoriti vse tri podpisnice;

| 69. | poudarja, da zaenkrat ni ocene vpliva nadaljnjega izvajanja modulacije, degresivnosti in najnižjih pragov na trg dela na podeželju in na regionalno kohezijo; zato poudarja, da mora biti opravljena ocena prvega stebra; |
| --- | --- |

69.

poudarja, da zaenkrat ni ocene vpliva nadaljnjega izvajanja modulacije, degresivnosti in najnižjih pragov na trg dela na podeželju in na regionalno kohezijo; zato poudarja, da mora biti opravljena ocena prvega stebra;

| 70. | poudarja, da bi nižje meje, ki jih predlaga Komisija, lahko imele nezanemarljive posledice za nekatere države članice in bi lahko vplivale na razporeditev financiranja skupne kmetijske politike med državami članicami, medtem ko bi zgornja meja pomenila prenos kakih 500 milijonov evrov iz prvega v drugi steber; opozarja, da ostajajo resni pomisleki glede sedanje stroškovne učinkovitosti ukrepov drugega stebra; zato verjame, da bi moral prihranek iz morebitnega izvajanja tega ukrepa ostati v prvem stebru; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da bi nižje meje, ki jih predlaga Komisija, lahko imele nezanemarljive posledice za nekatere države članice in bi lahko vplivale na razporeditev financiranja skupne kmetijske politike med državami članicami, medtem ko bi zgornja meja pomenila prenos kakih 500 milijonov evrov iz prvega v drugi steber; opozarja, da ostajajo resni pomisleki glede sedanje stroškovne učinkovitosti ukrepov drugega stebra; zato verjame, da bi moral prihranek iz morebitnega izvajanja tega ukrepa ostati v prvem stebru;

| 71. | zavrača predlog Komisije o degresivnosti (z znižanjem do 45 %) v njegovi sedanji obliki, ker ni jasne povezave med obsegom in premožnostjo kmetije, kar onemogoči oceno potrebne delovne sile za ohranitev velikih kmetijskih gospodarstev; predlog Komisije bi neupravičeno oškodoval velike kmetije ali združenja ter pripeljal do zmanjšanja delovne sile in uničenja dobro razvitih, konkurenčnih struktur, prihajalo bi do cepitev kmetij zgolj z namenom pridobitve subvencij, kar bi v nekaterih pokrajinah Evrope privedlo do strukturnih zlomov; |
| --- | --- |

71.

zavrača predlog Komisije o degresivnosti (z znižanjem do 45 %) v njegovi sedanji obliki, ker ni jasne povezave med obsegom in premožnostjo kmetije, kar onemogoči oceno potrebne delovne sile za ohranitev velikih kmetijskih gospodarstev; predlog Komisije bi neupravičeno oškodoval velike kmetije ali združenja ter pripeljal do zmanjšanja delovne sile in uničenja dobro razvitih, konkurenčnih struktur, prihajalo bi do cepitev kmetij zgolj z namenom pridobitve subvencij, kar bi v nekaterih pokrajinah Evrope privedlo do strukturnih zlomov;

| 72. | meni, da je degresivnost in/ali vzpostavitev zgornje meje smotrna samo na podlagi izčrpne ocene posledic za delovni trg in regionalno politiko in samo, če se zagotovi možnost, da se število delavcev, zaposlenih za poln delovni čas z obveznim socialnim zavarovanjem, ali nekatere strukture podjetja (podjetja, ki jih upravlja več družin, zadružne organizacije) ali skupni stroški kmetije za delovno silo upoštevajo kot dejavniki za zmanjševanje degresije; poziva Komisijo, naj upošteva, da manjše kmetije, ki so združene v skupnost, ki ima pravno osebnost zato, da lahko ustvarijo ekonomijo obsega in postanejo bolj konkurenčne, ne bi smele biti oškodovane; |
| --- | --- |

72.

meni, da je degresivnost in/ali vzpostavitev zgornje meje smotrna samo na podlagi izčrpne ocene posledic za delovni trg in regionalno politiko in samo, če se zagotovi možnost, da se število delavcev, zaposlenih za poln delovni čas z obveznim socialnim zavarovanjem, ali nekatere strukture podjetja (podjetja, ki jih upravlja več družin, zadružne organizacije) ali skupni stroški kmetije za delovno silo upoštevajo kot dejavniki za zmanjševanje degresije; poziva Komisijo, naj upošteva, da manjše kmetije, ki so združene v skupnost, ki ima pravno osebnost zato, da lahko ustvarijo ekonomijo obsega in postanejo bolj konkurenčne, ne bi smele biti oškodovane;

| 73. | poziva, da sredstva z naslova degresivnosti ostanejo v regijah zadevne države članice in se tam na primer uporabijo za ukrepe po členu 69 ali iz drugega stebra; poziva, naj se ta sredstva neposredno namenijo kmetom; |
| --- | --- |

73.

poziva, da sredstva z naslova degresivnosti ostanejo v regijah zadevne države članice in se tam na primer uporabijo za ukrepe po členu 69 ali iz drugega stebra; poziva, naj se ta sredstva neposredno namenijo kmetom;

| 74. | podpira predlagani dvig najnižjih pragov, tudi v zvezi z letnim poročilom za 2006 Računskega sodišča, ki bi morali biti določeni na en hektar ali ustrezno vsoto 250 evrov, v kombinaciji z uvedbo enotne premije ali minimalne povprečnine za manjše prejemnike; vendar v bi moralo biti državam članicam omogočeno, da v ustrezno upravičenih primerih večjih razlik med kmetijskimi strukturami določijo najnižji prag; |
| --- | --- |

74.

podpira predlagani dvig najnižjih pragov, tudi v zvezi z letnim poročilom za 2006 Računskega sodišča, ki bi morali biti določeni na en hektar ali ustrezno vsoto 250 evrov, v kombinaciji z uvedbo enotne premije ali minimalne povprečnine za manjše prejemnike; vendar v bi moralo biti državam članicam omogočeno, da v ustrezno upravičenih primerih večjih razlik med kmetijskimi strukturami določijo najnižji prag;

| 75. | vendar podpira prizadevanja Komisije, da zagotovi ustrezno financiranje trajnostne politike za podeželje v drugem stebru skupne kmetijske politike, čeprav ta cilj ne sme biti dosežen na račun prvega stebra; |
| --- | --- |

75.

vendar podpira prizadevanja Komisije, da zagotovi ustrezno financiranje trajnostne politike za podeželje v drugem stebru skupne kmetijske politike, čeprav ta cilj ne sme biti dosežen na račun prvega stebra;

| 76. | opozarja, da glede na že tako radikalna posamezna zmanjšanja ni mogoče privoliti v nadaljnje zmanjšanje neposrednih plačil za 8 odstotkov brez predložitve ocene učinka; |
| --- | --- |

76.

opozarja, da glede na že tako radikalna posamezna zmanjšanja ni mogoče privoliti v nadaljnje zmanjšanje neposrednih plačil za 8 odstotkov brez predložitve ocene učinka;

| 77. | meni, da je progresivna modulacija glede na močno razširjene zahteve po zmanjšanju večjih plačil na podlagi dosedanjih spoznanj in brez ocene učinka sprejemljiva ob upoštevanju strukturo kmetije (združenje itd.), delovne sile na kmetiji in/ali ceno delovne sile ter posamezne tipe proizvodnje v različnih sistemih neposrednih plačil (na primer specifične težave kmetij z visoko gostoto živine na razmeroma majhni površini).
  Sredstva iz progresivne modulacije se razdelijo v skladu z veljavnimi pravili za modulacijske sklade in ostanejo v regiji države članice, v kateri so nastala;
  Evropski parlament lahko predstavlja progresivno modulacijo v takšni obliki:






  neposredna plačila od 10 000 do 100 000 EUR | – 1 % (za celotno obdobje 2009–2013) |
| --- | --- | --- |
| neposredna plačila od 100 000 do 200 000 EUR | – 2 % (za celotno obdobje 2009–2013) |
| neposredna plačila od 200 000 do 300 000 EUR | – 3 % (za celotno obdobje 2009–2013) |
| neposredna plačila nad 300 000 EUR | – 4 % (za celotno obdobje 2009–2013); |

77.

meni, da je progresivna modulacija glede na močno razširjene zahteve po zmanjšanju večjih plačil na podlagi dosedanjih spoznanj in brez ocene učinka sprejemljiva ob upoštevanju strukturo kmetije (združenje itd.), delovne sile na kmetiji in/ali ceno delovne sile ter posamezne tipe proizvodnje v različnih sistemih neposrednih plačil (na primer specifične težave kmetij z visoko gostoto živine na razmeroma majhni površini).

Sredstva iz progresivne modulacije se razdelijo v skladu z veljavnimi pravili za modulacijske sklade in ostanejo v regiji države članice, v kateri so nastala;

Evropski parlament lahko predstavlja progresivno modulacijo v takšni obliki:

neposredna plačila od 10 000 do 100 000 EUR

– 1 % (za celotno obdobje 2009–2013)

neposredna plačila od 100 000 do 200 000 EUR

– 2 % (za celotno obdobje 2009–2013)

neposredna plačila od 200 000 do 300 000 EUR

– 3 % (za celotno obdobje 2009–2013)

neposredna plačila nad 300 000 EUR

– 4 % (za celotno obdobje 2009–2013);

| 78. | terja, da prostovoljno modulacijo zamenja obvezna modulacija; |
| --- | --- |

78.

terja, da prostovoljno modulacijo zamenja obvezna modulacija;

| 79. | meni, da je treba sredstva modulacije prednostno zagotoviti za ukrepe, ki uporabljajo metodo Leader, boj proti izgubi biotske raznovrstnosti in preprečevanje tveganj, prilagajanje spremembi podnebja, ukrepe za trajnostno uporabo biomase, spremljevalne ukrepe pri strukturnih reformah (npr. ureditev trga z mlekom), zavarovanje proizvodnje v gorskih območjih, na majhnih otokih in podobnih zapostavljenih območjih, zagotavljanje kakovosti, vključno z ukrepi za zaščito živali, biološko kmetovanje, prodajne ukrepe in prilagajanje tehničnemu napredku; poziva, naj se ti ukrepi neposredno namenijo kmetom; |
| --- | --- |

79.

meni, da je treba sredstva modulacije prednostno zagotoviti za ukrepe, ki uporabljajo metodo Leader, boj proti izgubi biotske raznovrstnosti in preprečevanje tveganj, prilagajanje spremembi podnebja, ukrepe za trajnostno uporabo biomase, spremljevalne ukrepe pri strukturnih reformah (npr. ureditev trga z mlekom), zavarovanje proizvodnje v gorskih območjih, na majhnih otokih in podobnih zapostavljenih območjih, zagotavljanje kakovosti, vključno z ukrepi za zaščito živali, biološko kmetovanje, prodajne ukrepe in prilagajanje tehničnemu napredku; poziva, naj se ti ukrepi neposredno namenijo kmetom;

Ureditev trga z mlekom

| 80. | se zaveda, da se sistem mlečnih kvot po letu 2015 verjetno ne bo nadaljeval v sedanji obliki in poziva Komisijo, naj temeljito preuči prihodnjo ureditev trga z mlekom; poziva Komisijo, naj za obdobje po letu 2015 predloži prepričljiv načrt za mlečni sektor, ki bo zagotavljal, da se bo proizvodnja mleka v Evropi nadaljevala tudi na hribovitih, odročnih in drugih posebno težavnih regijah; |
| --- | --- |

80.

se zaveda, da se sistem mlečnih kvot po letu 2015 verjetno ne bo nadaljeval v sedanji obliki in poziva Komisijo, naj temeljito preuči prihodnjo ureditev trga z mlekom; poziva Komisijo, naj za obdobje po letu 2015 predloži prepričljiv načrt za mlečni sektor, ki bo zagotavljal, da se bo proizvodnja mleka v Evropi nadaljevala tudi na hribovitih, odročnih in drugih posebno težavnih regijah;

| 81. | opozarja Komisijo na svoje sklepe (10) v okviru mini paketa za mleko v zvezi s tržnimi ukrepi in skladom za mleko; |
| --- | --- |

81.

opozarja Komisijo na svoje sklepe (10) v okviru mini paketa za mleko v zvezi s tržnimi ukrepi in skladom za mleko;

| 82. | poziva vse udeležence, naj čas do leta 2015 izkoristijo za utrditev ali okrepitev svojega položaja na trgu ter po možnosti s povečanjem strukturnih kvot zagotovijo „nežen pristanek“ evropskega mlečnega sektorja; |
| --- | --- |

82.

poziva vse udeležence, naj čas do leta 2015 izkoristijo za utrditev ali okrepitev svojega položaja na trgu ter po možnosti s povečanjem strukturnih kvot zagotovijo „nežen pristanek“ evropskega mlečnega sektorja;

| 83. | terja, da se mlečne kvote ob spremembah v povpraševanju na svetovnih trgih ustrezno prilagodijo trgu; zato meni, da bi morale države članice v mlečnem letu 2008/2009 prostovoljno povečati kvote za 2 %; poziva Komisijo, naj to povečanje dodeli nacionalni rezervi; poziva k letnemu pregledu kvot; |
| --- | --- |

83.

terja, da se mlečne kvote ob spremembah v povpraševanju na svetovnih trgih ustrezno prilagodijo trgu; zato meni, da bi morale države članice v mlečnem letu 2008/2009 prostovoljno povečati kvote za 2 %; poziva Komisijo, naj to povečanje dodeli nacionalni rezervi; poziva k letnemu pregledu kvot;

| 84. | poleg tega poziva k znatnemu znižanju dodatnih dajatev za mlečno leto 2009/2010 in nadaljnjim znižanjem v naslednjih letih, da omeji porast cen kvot, ter k naknadnemu vseevropskemu saldiranju, ki bo omogočilo njihov boljši izkoristek; |
| --- | --- |

84.

poleg tega poziva k znatnemu znižanju dodatnih dajatev za mlečno leto 2009/2010 in nadaljnjim znižanjem v naslednjih letih, da omeji porast cen kvot, ter k naknadnemu vseevropskemu saldiranju, ki bo omogočilo njihov boljši izkoristek;

| 85. | poziva k posebnim spremljevalnim ukrepom, ki bodo preprečevali opuščanje mlečne proizvodnje v gorskih in drugih posebej težavnih območjih, kjer ni alternativ za tradicionalno mlečno proizvodnjo ali bi opuščanje kmetijstva privedlo do izgube pomembnih naravnih območij; |
| --- | --- |

85.

poziva k posebnim spremljevalnim ukrepom, ki bodo preprečevali opuščanje mlečne proizvodnje v gorskih in drugih posebej težavnih območjih, kjer ni alternativ za tradicionalno mlečno proizvodnjo ali bi opuščanje kmetijstva privedlo do izgube pomembnih naravnih območij;

| 86. | meni, da je treba predvsem v skladu s členom 69 zagotoviti dovolj sredstev za ohranitev mlečne proizvodnje zlasti v gorskih območjih, najbolj oddaljenih regijah (kot so Azori) in drugih regijah s podobnimi težavami, na primer z dodatki na plačila na površino (primerljivo z ukrepi v sektorju sladkorja), v obliki premij za krave molznice, travnike ali ekstenzivno pašo, s posebnimi premijami za mleko ali posebnimi regionalnimi programi za krepitev ali preoblikovanje sektorja ter podporo nekaterih visokokakovostnih proizvodov; |
| --- | --- |

86.

meni, da je treba predvsem v skladu s členom 69 zagotoviti dovolj sredstev za ohranitev mlečne proizvodnje zlasti v gorskih območjih, najbolj oddaljenih regijah (kot so Azori) in drugih regijah s podobnimi težavami, na primer z dodatki na plačila na površino (primerljivo z ukrepi v sektorju sladkorja), v obliki premij za krave molznice, travnike ali ekstenzivno pašo, s posebnimi premijami za mleko ali posebnimi regionalnimi programi za krepitev ali preoblikovanje sektorja ter podporo nekaterih visokokakovostnih proizvodov;

| 87. | meni, da bi krepitev združenj proizvajalcev ter sektorskih in medpanožnih organizacij lahko bila nadaljnja sestavina revidiranega člena 69; |
| --- | --- |

87.

meni, da bi krepitev združenj proizvajalcev ter sektorskih in medpanožnih organizacij lahko bila nadaljnja sestavina revidiranega člena 69;

| 88. | poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost nelinearnega povečanja nacionalnih kvot, da bi lahko uvedle dodatna povečanja za države članice, v katerih so proizvodne kvote že od nekdaj prenizke; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo in države članice, naj preučijo možnost nelinearnega povečanja nacionalnih kvot, da bi lahko uvedle dodatna povečanja za države članice, v katerih so proizvodne kvote že od nekdaj prenizke;

| 89. | meni, da je treba za financiranje teh ukrepov ustvariti poseben sklad (za mleko), ki bi se deloma financiral iz prihrankov, ustvarjenih z reformo tega sektorja; |
| --- | --- |

89.

meni, da je treba za financiranje teh ukrepov ustvariti poseben sklad (za mleko), ki bi se deloma financiral iz prihrankov, ustvarjenih z reformo tega sektorja;

Razno

| 90. | opozarja, da sta moč in prihodnost evropskega kmetijstva v regionalnih, tradicionalnih in drugih priznanih visokokakovostnih proizvodih ter proizvodih z dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

90.

opozarja, da sta moč in prihodnost evropskega kmetijstva v regionalnih, tradicionalnih in drugih priznanih visokokakovostnih proizvodih ter proizvodih z dodano vrednostjo;

| 91. | pri tem poziva Komisijo, naj uvede „evropsko znamko“, ki bi označevala kakovost kmetijske in živilske proizvodnje EU na evropskem trgu in na mednarodnih trgih, ter določi stroge standarde v zvezi z okoljem, dobrim počutjem živali in varnostjo hrane, v skladu s katerimi poteka proizvodnja; |
| --- | --- |

91.

pri tem poziva Komisijo, naj uvede „evropsko znamko“, ki bi označevala kakovost kmetijske in živilske proizvodnje EU na evropskem trgu in na mednarodnih trgih, ter določi stroge standarde v zvezi z okoljem, dobrim počutjem živali in varnostjo hrane, v skladu s katerimi poteka proizvodnja;

| 92. | zato poziva Komisijo, naj predloži obsežen načrt za izboljšano trženje evropskih visokokakovostnih proizvodov doma in v tujini, na primer z informacijskimi in promocijskimi kampanjami, podpiranjem ustanavljanja in razvoja dejavnosti združenj proizvajalcev in drugih oblik sektorskih organizacij ter uvedbo namenskega označevanja, pri katerem se navede zlasti izvor uporabljenih kmetijskih surovin in ki je za potrošnika bolj jasno in pregledno; |
| --- | --- |

92.

zato poziva Komisijo, naj predloži obsežen načrt za izboljšano trženje evropskih visokokakovostnih proizvodov doma in v tujini, na primer z informacijskimi in promocijskimi kampanjami, podpiranjem ustanavljanja in razvoja dejavnosti združenj proizvajalcev in drugih oblik sektorskih organizacij ter uvedbo namenskega označevanja, pri katerem se navede zlasti izvor uporabljenih kmetijskih surovin in ki je za potrošnika bolj jasno in pregledno;

| 93. | poziva Komisijo, naj v postopku proračunskih prilagoditev poveča sredstva, predvidena za informacijske in promocijske kampanje na notranjem trgu in zunanjih trgih; |
| --- | --- |

93.

poziva Komisijo, naj v postopku proračunskih prilagoditev poveča sredstva, predvidena za informacijske in promocijske kampanje na notranjem trgu in zunanjih trgih;

| 94. | poziva Komisijo, naj preuči potrebe po ustrezni politiki komunikacije na področju skupne kmetijske politike, ki bi pomagala premostiti prepad med kmetijskim svetom in družbo ter ne bi delovala zgolj kot mehanizem za promocijo in trženje; |
| --- | --- |

94.

poziva Komisijo, naj preuči potrebe po ustrezni politiki komunikacije na področju skupne kmetijske politike, ki bi pomagala premostiti prepad med kmetijskim svetom in družbo ter ne bi delovala zgolj kot mehanizem za promocijo in trženje;

| 95. | meni, da je treba krepiti in podpirati organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, zlasti v državah članicah, kjer je njihovo število zelo majhno, da bodo imeli kmetje v primerjavi z maloprodajo in trgovino na debelo boljši položaj na trgu, hkrati pa podpreti sisteme za zagotavljanje kakovosti v živilski verigi, vključno z alternativami za dosedanje proizvodne prakse; |
| --- | --- |

95.

meni, da je treba krepiti in podpirati organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, zlasti v državah članicah, kjer je njihovo število zelo majhno, da bodo imeli kmetje v primerjavi z maloprodajo in trgovino na debelo boljši položaj na trgu, hkrati pa podpreti sisteme za zagotavljanje kakovosti v živilski verigi, vključno z alternativami za dosedanje proizvodne prakse;

| 96. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi se preprečile špekulacije in prevlada na trgu prehrambenih proizvodov ter da bi podjetjem za proizvodnjo hrane, ki izkoriščajo sedanjo odsotnost zakonodaje ali nadzora, pomanjkljivo organiziranost proizvajalcev in potrošnikov, neustrezno infrastrukturo, ukrepe, namenjene izključno večanju dobička, nižanju proizvodnih cen in oblikovanju visokih cen za potrošnike, preprečili oblikovanje kartelov; |
| --- | --- |

96.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, da bi se preprečile špekulacije in prevlada na trgu prehrambenih proizvodov ter da bi podjetjem za proizvodnjo hrane, ki izkoriščajo sedanjo odsotnost zakonodaje ali nadzora, pomanjkljivo organiziranost proizvajalcev in potrošnikov, neustrezno infrastrukturo, ukrepe, namenjene izključno večanju dobička, nižanju proizvodnih cen in oblikovanju visokih cen za potrošnike, preprečili oblikovanje kartelov;

| 97. | obžaluje, da Komisija ni izkoristila priložnosti za širše reševanje težav, povezanih z večjim uvozom hrane in krme, ki ne ustreza standardom EU in bi lahko ogrozila dosežke EU pri pogojevanju javne pomoči z zahtevami na področju okolja, dobrega počutja živali in sociale; poziva Komisijo, naj čim prej predlaga ukrepe, ki bodo izboljšali to stanje, in zagotovi skladnost z okoljsko in zdravstveno zakonodajo Skupnosti; |
| --- | --- |

97.

obžaluje, da Komisija ni izkoristila priložnosti za širše reševanje težav, povezanih z večjim uvozom hrane in krme, ki ne ustreza standardom EU in bi lahko ogrozila dosežke EU pri pogojevanju javne pomoči z zahtevami na področju okolja, dobrega počutja živali in sociale; poziva Komisijo, naj čim prej predlaga ukrepe, ki bodo izboljšali to stanje, in zagotovi skladnost z okoljsko in zdravstveno zakonodajo Skupnosti;

| 98. | poziva Komisijo, naj čim prej izdela obsežen načrt za uveljavitev evropskih netrgovinskih stališč v svetovnotrgovinskih pogovorih, zlasti vprašanj priznavanja in zaščite geografskih označb, dobrega počutja živali, zdravstvenega stanja uvoženih živali in rastlinskih proizvodov itd., da se preprečita nepoštena konkurenca v škodo evropskih proizvajalcev in prenos težav z dobrim počutjem živali in okoljem v tretje države; poziva Komisijo, naj v pogajanjih v okviru STO aktivno zagovarja koncept upravičenega dostopa na trg, da podpre trajnostne standarde v kmetijstvu; |
| --- | --- |

98.

poziva Komisijo, naj čim prej izdela obsežen načrt za uveljavitev evropskih netrgovinskih stališč v svetovnotrgovinskih pogovorih, zlasti vprašanj priznavanja in zaščite geografskih označb, dobrega počutja živali, zdravstvenega stanja uvoženih živali in rastlinskih proizvodov itd., da se preprečita nepoštena konkurenca v škodo evropskih proizvajalcev in prenos težav z dobrim počutjem živali in okoljem v tretje države; poziva Komisijo, naj v pogajanjih v okviru STO aktivno zagovarja koncept upravičenega dostopa na trg, da podpre trajnostne standarde v kmetijstvu;

| 99. | opozarja, da evropsko kmetijstvo tudi v prihodnje ne bo moglo shajati brez primerne zunanje zaščite; zato poziva k uporabi enakih kakovostnih in varnostnih standardov za proizvode iz tretjih držav, kot veljajo za proizvode EU; |
| --- | --- |

99.

opozarja, da evropsko kmetijstvo tudi v prihodnje ne bo moglo shajati brez primerne zunanje zaščite; zato poziva k uporabi enakih kakovostnih in varnostnih standardov za proizvode iz tretjih držav, kot veljajo za proizvode EU;

| 100. | meni, da je treba ukinitev izvoznih subvencij združiti s promocijskimi dejavnostmi v tretjih državah; |
| --- | --- |

100.

meni, da je treba ukinitev izvoznih subvencij združiti s promocijskimi dejavnostmi v tretjih državah;

| 101. | opozarja, da se v zvezi s spremembo podnebja pojavljata dva glavna politična izziva za kmetijstvo: zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, ki povzročajo spremembo podnebja, in prilagajanje vplivom te spremembe; poudarja, da je to za kmetijstvo dvojni izziv: zmanjšati mora lastne emisije, hkrati pa se prilagajati pričakovanim vplivom segrevanja zemeljskega ozračja; |
| --- | --- |

101.

opozarja, da se v zvezi s spremembo podnebja pojavljata dva glavna politična izziva za kmetijstvo: zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, ki povzročajo spremembo podnebja, in prilagajanje vplivom te spremembe; poudarja, da je to za kmetijstvo dvojni izziv: zmanjšati mora lastne emisije, hkrati pa se prilagajati pričakovanim vplivom segrevanja zemeljskega ozračja;

| 102. | poudarja, da sprememba podnebja ni samo okoljski ampak tudi družbenoekonomski problem, tako da je treba pri okoljskih vprašanjih in prizadevanjih v kmetijskem sektorju, enem najbolj občutljivih sektorjev, ki je neposredno odvisen od podnebnih dejavnikov, upoštevati potrebo po zagotavljanju ekonomske in družbene sposobnosti preživetja podeželskih območij; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da sprememba podnebja ni samo okoljski ampak tudi družbenoekonomski problem, tako da je treba pri okoljskih vprašanjih in prizadevanjih v kmetijskem sektorju, enem najbolj občutljivih sektorjev, ki je neposredno odvisen od podnebnih dejavnikov, upoštevati potrebo po zagotavljanju ekonomske in družbene sposobnosti preživetja podeželskih območij;

| 103. | opozarja, da je prispevek kmetijstva k učinku tople grede (kot viru dveh močnih toplogrednih plinov: metana in dušikovega oksida) omejen in se v EU zmanjšuje zaradi izvajanja ukrepov, ki že veljajo v okviru skupne kmetijske politike, kot so navzkrižna skladnost, kmetijski okoljski programi in drugi ukrepi za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

103.

opozarja, da je prispevek kmetijstva k učinku tople grede (kot viru dveh močnih toplogrednih plinov: metana in dušikovega oksida) omejen in se v EU zmanjšuje zaradi izvajanja ukrepov, ki že veljajo v okviru skupne kmetijske politike, kot so navzkrižna skladnost, kmetijski okoljski programi in drugi ukrepi za razvoj podeželja;

| 104. | poziva Komisijo, naj preveri, v kakšni meri lahko vključevanje kmetijstva v kjotske mehanizme te dosežke še stopnjuje; |
| --- | --- |

104.

poziva Komisijo, naj preveri, v kakšni meri lahko vključevanje kmetijstva v kjotske mehanizme te dosežke še stopnjuje;

| 105. | meni, da zagotavljanje obnovljive energije kmetijskega izvora ne sme enostransko škodovati reji živali in varnosti zagotavljanja živil za ljudi v Evropi in na svetu ter trajnosti in biotski raznovrstnosti; zato poziva Komisijo, naj oceni vpliv ukrepov, ki podpirajo obnovljive energije, upoštevaje varnost zagotavljanja živil in okolje; poziva k zagotavljanju primernih finančnih sredstev za raziskave ter uvedbi najnovejše in najučinkovitejše energetske tehnologije (npr. biogoriv druge generacije); še enkrat izrecno opozarja, da imajo obrati za proizvodnjo bioplina na osnovi ostankov živalskega izvora kratkoročno največji in najtrajnejši potencial za pridobivanje dodatne energije iz biomase; |
| --- | --- |

105.

meni, da zagotavljanje obnovljive energije kmetijskega izvora ne sme enostransko škodovati reji živali in varnosti zagotavljanja živil za ljudi v Evropi in na svetu ter trajnosti in biotski raznovrstnosti; zato poziva Komisijo, naj oceni vpliv ukrepov, ki podpirajo obnovljive energije, upoštevaje varnost zagotavljanja živil in okolje; poziva k zagotavljanju primernih finančnih sredstev za raziskave ter uvedbi najnovejše in najučinkovitejše energetske tehnologije (npr. biogoriv druge generacije); še enkrat izrecno opozarja, da imajo obrati za proizvodnjo bioplina na osnovi ostankov živalskega izvora kratkoročno največji in najtrajnejši potencial za pridobivanje dodatne energije iz biomase;

| 106. | poudarja, da je kmetijska dejavnost močno povezana s kakovostjo in količino vode in da je treba obremenitve vodnega okolja s kmetijstvom urejati trajnostno; meni, da bi morala biti okoljska zakonodaja v povezavi z načelom, da plača povzročitelj obremenitve, vodilno načelo pri učinkovitem doseganju trajnostnega upravljanja z vodo in okoljskih ciljev; |
| --- | --- |

106.

poudarja, da je kmetijska dejavnost močno povezana s kakovostjo in količino vode in da je treba obremenitve vodnega okolja s kmetijstvom urejati trajnostno; meni, da bi morala biti okoljska zakonodaja v povezavi z načelom, da plača povzročitelj obremenitve, vodilno načelo pri učinkovitem doseganju trajnostnega upravljanja z vodo in okoljskih ciljev;

| 107. | meni, da je treba sistem pomoči kmetom razvijati naprej tudi po letu 2013 in poziva Komisijo, naj do 30. junija 2010, tudi zato ker evropski kmetje potrebujejo dolgoročno zanesljivost pri načrtovanju, predloži izčrpno analizo možne preureditve tega sistema, zlasti z določitvijo strateških ciljev, ki bodo odražali, da razvoj evropskega kmetijstva podpira inovacije, primerno rabo tal, zagotavljanje kakovosti proizvodov, ohranjanje dohodka kmetov ter varstvo okolja in varnost zagotavljanja živil; poziva Komisijo, naj preuči, ali je mogoče poenostaviti zlasti upravni postopek za izplačila letnih premij v višini do 20 000evrov na prejemnika; |
| --- | --- |

107.

meni, da je treba sistem pomoči kmetom razvijati naprej tudi po letu 2013 in poziva Komisijo, naj do 30. junija 2010, tudi zato ker evropski kmetje potrebujejo dolgoročno zanesljivost pri načrtovanju, predloži izčrpno analizo možne preureditve tega sistema, zlasti z določitvijo strateških ciljev, ki bodo odražali, da razvoj evropskega kmetijstva podpira inovacije, primerno rabo tal, zagotavljanje kakovosti proizvodov, ohranjanje dohodka kmetov ter varstvo okolja in varnost zagotavljanja živil; poziva Komisijo, naj preuči, ali je mogoče poenostaviti zlasti upravni postopek za izplačila letnih premij v višini do 20 000evrov na prejemnika;

| 108. | opozarja, da kmetijstvo vpliva na biotsko raznovrstnost, jo oblikuje in ogroža; meni, da je prizadevanje na svetovni, lokalni in ravni EU potrebno za varovanje dragocenih storitev ekosistema, ki jih zagotavlja biotska raznovrstnost, namreč čiščenje zraka in vode, opraševanje kulturnih rastlin in zaščita pred erozijo; |
| --- | --- |

108.

opozarja, da kmetijstvo vpliva na biotsko raznovrstnost, jo oblikuje in ogroža; meni, da je prizadevanje na svetovni, lokalni in ravni EU potrebno za varovanje dragocenih storitev ekosistema, ki jih zagotavlja biotska raznovrstnost, namreč čiščenje zraka in vode, opraševanje kulturnih rastlin in zaščita pred erozijo;

| 109. | poudarja, da je regionalni vpliv razvoja podeželja (in instrumenta Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja) kot drugega stebra skupne kmetijske politike v sedanjem programskem obdobju 2007–2013 zelo pomemben; poziva Komisijo, naj izkoristi možnosti za skladnejše izvajanje regionalno političnih programov (strukturnih skladov), da doseže enoten pristop na področjih, kjer je sinergija mogoča; |
| --- | --- |

109.

poudarja, da je regionalni vpliv razvoja podeželja (in instrumenta Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja) kot drugega stebra skupne kmetijske politike v sedanjem programskem obdobju 2007–2013 zelo pomemben; poziva Komisijo, naj izkoristi možnosti za skladnejše izvajanje regionalno političnih programov (strukturnih skladov), da doseže enoten pristop na področjih, kjer je sinergija mogoča;

| 110. | meni, da brez kmetijske dejavnosti ni razvoja podeželja in da si je treba prizadevati za zagotovitev ekonomske sposobnosti preživetja prebivalcev na podeželskih območjih ter izboljšati njihovo življenjsko kakovost; |
| --- | --- |

110.

meni, da brez kmetijske dejavnosti ni razvoja podeželja in da si je treba prizadevati za zagotovitev ekonomske sposobnosti preživetja prebivalcev na podeželskih območjih ter izboljšati njihovo življenjsko kakovost;

| 111. | poziva Komisijo, naj predloži skladne predloge za ohranitev in razvoj trajnostne kmetijske dejavnosti, zlasti na zapostavljenih območjih in tistih z naravnimi ovirami, ker so pomembna za zaščito biotske raznovrstnosti in ohranjanje ekosistemov; |
| --- | --- |

111.

poziva Komisijo, naj predloži skladne predloge za ohranitev in razvoj trajnostne kmetijske dejavnosti, zlasti na zapostavljenih območjih in tistih z naravnimi ovirami, ker so pomembna za zaščito biotske raznovrstnosti in ohranjanje ekosistemov;

| 112. | poziva Komisijo, naj pospeši ukrepe prenosa raziskav in tehnologije, da bo lahko v interesu trajnostnega kmetijstva spodbujala zlasti pridelovalne metode, ki so prijaznejše do okolja in ekosistemov; |
| --- | --- |

112.

poziva Komisijo, naj pospeši ukrepe prenosa raziskav in tehnologije, da bo lahko v interesu trajnostnega kmetijstva spodbujala zlasti pridelovalne metode, ki so prijaznejše do okolja in ekosistemov;

| 113. | opozarja na uspešne projekte v vsej EU, kjer je kmetom, okoljskim skupinam in organom s sodelovanjem na lokalni in regionalni ravni uspelo zmanjšati vpliv kmetijstva na okolje; |
| --- | --- |

113.

opozarja na uspešne projekte v vsej EU, kjer je kmetom, okoljskim skupinam in organom s sodelovanjem na lokalni in regionalni ravni uspelo zmanjšati vpliv kmetijstva na okolje;

| 114. | še posebej meni, da se mora prihodnji sistem močneje osredotočiti na vidike socialne, ekonomske in ozemeljske celovitosti ter celostnega razvoja podeželja in obmestnih območij, krepitev ključnih sektorjev v kmetijstvu, plačilo za dosežke ali nadomestilo za posebne obremenitve in obvladovanje tveganj; meni, da je treba v ta namen povsem na novo določiti razmerje med prvim in drugim stebrom; |
| --- | --- |

114.

še posebej meni, da se mora prihodnji sistem močneje osredotočiti na vidike socialne, ekonomske in ozemeljske celovitosti ter celostnega razvoja podeželja in obmestnih območij, krepitev ključnih sektorjev v kmetijstvu, plačilo za dosežke ali nadomestilo za posebne obremenitve in obvladovanje tveganj; meni, da je treba v ta namen povsem na novo določiti razmerje med prvim in drugim stebrom;

| 115. | meni, da lahko evropsko kmetijstvo tudi na obmestnih območjih ponudi okolju prijazne rešitve za najnujnejše težave naše urbanizirane družbe in tako prispeva k uresničevanju ciljev lizbonske in göteborške strategije; |
| --- | --- |

115.

meni, da lahko evropsko kmetijstvo tudi na obmestnih območjih ponudi okolju prijazne rešitve za najnujnejše težave naše urbanizirane družbe in tako prispeva k uresničevanju ciljev lizbonske in göteborške strategije;

| 116. | opozarja na posebno vlogo, ki jo imajo kmetje na obmestnih območjih; meni, da lahko kmetje in obdelovalci tal na obmestnih območjih podpirajo rešitve, ki so skladne z lizbonskimi cilji (znanje, raziskave, inovacije) in göteborškimi cilji (trajnost);
  *
  ** |
| --- | --- |

116.

opozarja na posebno vlogo, ki jo imajo kmetje na obmestnih območjih; meni, da lahko kmetje in obdelovalci tal na obmestnih območjih podpirajo rešitve, ki so skladne z lizbonskimi cilji (znanje, raziskave, inovacije) in göteborškimi cilji (trajnost);

*

**

| 117. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

117.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 146/2008 (UL L 46, 21.2.2008, str. 1).

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0598.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0480.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0411.

(5)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 341.

(6)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 373.

(7)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(8)  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

(9)  UL L 93, 30.3.2004, str. 1.

(10)  Sprejeta besedila z dne 5.9.2007, P6_TA(2007)0371, P6_TA(2007)0372, P6_TA(2007)0373.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/23

---

Položaj žensk na podeželskih območjih EU

P6_TA(2008)0094

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o položaju žensk na podeželskih območjih EU (2007/2117(INI))

(2009/C 66 E/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti členov 3 in 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe ES, zlasti členov 3 in 13,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/144/ES z dne 20. februarja 2006 o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/144/ES z dne 20. februarja 2006 o strateških smernicah Skupnosti za razvoj podeželja (programsko obdobje 2007–2013) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (ESKRP) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (ESKRP) (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (5),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (7),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 2. decembra 1996 o uveljavljanju enakih možnosti za moške in ženske v evropskih strukturnih skladih (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 2. decembra 1996 o uveljavljanju enakih možnosti za moške in ženske v evropskih strukturnih skladih (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o ciljih enakih možnosti za ženske in moške pri uporabi strukturnih skladov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o ciljih enakih možnosti za ženske in moške pri uporabi strukturnih skladov (9),

| — | ob upoštevanju Sklepov Sveta z dne 22. julija 2003 o zaposlovanju na podeželskih področjih v okviru evropske strategije zaposlovanja (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepov Sveta z dne 22. julija 2003 o zaposlovanju na podeželskih področjih v okviru evropske strategije zaposlovanja (10),

| — | ob upoštevanju „Pregleda strategije trajnostnega razvoja EU – prenovljena strategija“ (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „Pregleda strategije trajnostnega razvoja EU – prenovljena strategija“ (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije spomladanskemu Evropskemu svetu z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta. Nov začetek za Lizbonsko strategijo“ (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije spomladanskemu Evropskemu svetu z naslovom „Skupna prizadevanja za gospodarsko rast in nova delovna mesta. Nov začetek za Lizbonsko strategijo“ (KOM(2005)0024),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Odprava razlike v plačilu med ženskami in moškimi“ (KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Odprava razlike v plačilu med ženskami in moškimi“ (KOM(2007)0424),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zaposlenost na podeželskih območjih: zapolnjevanje vrzeli v zaposlovanju“ (KOM(2006)0857) in spremljevalnega delovnega dokumenta Komisije (SEK(2006)1772), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zaposlenost na podeželskih območjih: zapolnjevanje vrzeli v zaposlovanju“ (KOM(2006)0857) in spremljevalnega delovnega dokumenta Komisije (SEK(2006)1772),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zaposlenost žensk na podeželskih območjih: zagotavljanje prihodnosti podeželske Evrope“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Zaposlenost žensk na podeželskih območjih: zagotavljanje prihodnosti podeželske Evrope“ (12),

| — | ob upoštevanju SERA – raziskave o zaposlenosti na podeželskih območjih 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju SERA – raziskave o zaposlenosti na podeželskih območjih 2006,

| — | ob upoštevanju poročila iz leta 2006 „Razvoj podeželja v Evropski uniji – statistični in ekonomski podatki“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila iz leta 2006 „Razvoj podeželja v Evropski uniji – statistični in ekonomski podatki“,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000 o Lizbonski strategiji za zaposlovanje in rast, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta v Lizboni 23. in 24. marca 2000 o Lizbonski strategiji za zaposlovanje in rast,

| — | ob upoštevanju sklepov druge evropske konference o razvoju podeželja v Salzburgu „Sejemo prihodnost podeželja – oblikovanje politike, ki lahko uresniči naše ambicije“ od 12. do 14. novembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov druge evropske konference o razvoju podeželja v Salzburgu „Sejemo prihodnost podeželja – oblikovanje politike, ki lahko uresniči naše ambicije“ od 12. do 14. novembra 2003,

| — | ob upoštevanju poročil Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev (Eurofound) na teme „Prva evropska raziskava o kvaliteti življenja: razlike med mesti in podeželjem“, „Družbeni kapital in ustvarjanje delovnih mest v podeželski Evropi“ in „Podjetništvo žensk na podeželskih območjih“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev (Eurofound) na teme „Prva evropska raziskava o kvaliteti življenja: razlike med mesti in podeželjem“, „Družbeni kapital in ustvarjanje delovnih mest v podeželski Evropi“ in „Podjetništvo žensk na podeželskih območjih“,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/600/ES z dne 12. julija 2005 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/600/ES z dne 12. julija 2005 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (13),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila o socialni varnosti in socialnem vključevanju 2007 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila o socialni varnosti in socialnem vključevanju 2007 (14),

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je sprejel Evropski svet v Bruslju 23. in 24. marca 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je sprejel Evropski svet v Bruslju 23. in 24. marca 2006,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. junija 1993 o oceni ženskega neplačanega dela (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. junija 1993 o oceni ženskega neplačanega dela (15),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 3. julija 2003 o ženskah na podeželskih območjih Evropske unije v luči vmesnega pregleda skupne kmetijske politike (16) in z dne 13. marca 2007 o načrtu za enakost med ženskami in moškimi (2006–2010) (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 3. julija 2003 o ženskah na podeželskih območjih Evropske unije v luči vmesnega pregleda skupne kmetijske politike (16) in z dne 13. marca 2007 o načrtu za enakost med ženskami in moškimi (2006–2010) (17),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0031/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0031/2008),

| A. | ker so podeželska območja (18) z evropskega vidika zajeta v skupni kmetijski politiki; ker ta resolucija obravnava drugi steber te politike, to je razvoj podeželja; in ker je treba upoštevati tudi socialno in gospodarsko politiko, |
| --- | --- |

A.

ker so podeželska območja (18) z evropskega vidika zajeta v skupni kmetijski politiki; ker ta resolucija obravnava drugi steber te politike, to je razvoj podeželja; in ker je treba upoštevati tudi socialno in gospodarsko politiko,

| B. | ker je eden od glavnih ciljev razvojne politike Evropske unije za podeželje izboljšati kakovost življenja na podeželskih območjih in spodbuditi raznolikost gospodarskih dejavnosti, |
| --- | --- |

B.

ker je eden od glavnih ciljev razvojne politike Evropske unije za podeželje izboljšati kakovost življenja na podeželskih območjih in spodbuditi raznolikost gospodarskih dejavnosti,

| C. | ker je treba spodbujati trajnostni in celostni razvoj in ustvariti nove zaposlitvene priložnosti, zlasti za ženske in mlade, kakor tudi zagotoviti kakovostne socialne storitve in zdravstveno varstvo, če želimo, da postanejo podeželska območja zanimivejša, |
| --- | --- |

C.

ker je treba spodbujati trajnostni in celostni razvoj in ustvariti nove zaposlitvene priložnosti, zlasti za ženske in mlade, kakor tudi zagotoviti kakovostne socialne storitve in zdravstveno varstvo, če želimo, da postanejo podeželska območja zanimivejša,

| D. | ker gospodarske in družbene spremembe na podeželskih območjih ne prizadenejo vseh žensk enako, za nekatere predstavljajo priložnost, za druge pa zelo naporen izziv in težave, |
| --- | --- |

D.

ker gospodarske in družbene spremembe na podeželskih območjih ne prizadenejo vseh žensk enako, za nekatere predstavljajo priložnost, za druge pa zelo naporen izziv in težave,

| E. | ker je lizbonske cilje o ustvarjanju rasti in spodbujanju socialnega tržnega gospodarstva mogoče doseči samo ob polnem izkoristku velikega potenciala žensk na trgu dela tako na podeželskih kot na mestnih območjih, |
| --- | --- |

E.

ker je lizbonske cilje o ustvarjanju rasti in spodbujanju socialnega tržnega gospodarstva mogoče doseči samo ob polnem izkoristku velikega potenciala žensk na trgu dela tako na podeželskih kot na mestnih območjih,

| F. | ker delo žensk pogosto velja za naravni vir, ki se ga da neomejeno izkoriščati, nepravična delitev trga dela pa tu postaja vedno ostrejša, |
| --- | --- |

F.

ker delo žensk pogosto velja za naravni vir, ki se ga da neomejeno izkoriščati, nepravična delitev trga dela pa tu postaja vedno ostrejša,

| G. | ker je stopnja zaposlenosti moških in žensk na podeželskih območjih nižja, poleg tega pa mnogo žensk nikoli ni dejavnih na uradnem trgu dela in zato niso evidentirane kot brezposelne ter niso vključene v statističnih podatkih o brezposelnosti; ker na podeželskih območjih zelo primanjkuje priložnosti za kakovostno zaposlitev, |
| --- | --- |

G.

ker je stopnja zaposlenosti moških in žensk na podeželskih območjih nižja, poleg tega pa mnogo žensk nikoli ni dejavnih na uradnem trgu dela in zato niso evidentirane kot brezposelne ter niso vključene v statističnih podatkih o brezposelnosti; ker na podeželskih območjih zelo primanjkuje priložnosti za kakovostno zaposlitev,

| H. | ker izvajanje Direktive Sveta 86/613/EGS doslej ni bilo učinkovito niti ni izpolnilo prvotnega namena direktive, zlasti glede boljšega statusa zakoncev, ki pomagajo pri izvajanju dejavnosti, |
| --- | --- |

H.

ker izvajanje Direktive Sveta 86/613/EGS doslej ni bilo učinkovito niti ni izpolnilo prvotnega namena direktive, zlasti glede boljšega statusa zakoncev, ki pomagajo pri izvajanju dejavnosti,

| I. | ker je mnogo žensk na podeželskih območjih zaposlenih v poklicih, ki niso priznani, zaščiteni in plačani kot poklicna dejavnost, čeprav so z njo primerljivi, |
| --- | --- |

I.

ker je mnogo žensk na podeželskih območjih zaposlenih v poklicih, ki niso priznani, zaščiteni in plačani kot poklicna dejavnost, čeprav so z njo primerljivi,

| J. | ker je le malo žensk lastnic kmetij – ponavadi majhnih in ne preveč donosnih – in večina žensk na podeželju dela ob svojih moških družabnikih (očetih, bratih ali možeh), ki imajo izključno pravico do zadevne kmetije (poljedelske ali živinorejske), |
| --- | --- |

J.

ker je le malo žensk lastnic kmetij – ponavadi majhnih in ne preveč donosnih – in večina žensk na podeželju dela ob svojih moških družabnikih (očetih, bratih ali možeh), ki imajo izključno pravico do zadevne kmetije (poljedelske ali živinorejske),

| K. | ker se med posameznimi državami članicami in znotraj njih razmere med podeželskimi območji znatno razlikujejo in ker je zato treba ustrezno podpreti vsa podeželska območja z različnim razvojnim potencialom, obenem pa tudi ljudi, ki tam živijo, |
| --- | --- |

K.

ker se med posameznimi državami članicami in znotraj njih razmere med podeželskimi območji znatno razlikujejo in ker je zato treba ustrezno podpreti vsa podeželska območja z različnim razvojnim potencialom, obenem pa tudi ljudi, ki tam živijo,

| L. | ker lahko podeželska območja ponudijo kakovostno življenje družinam z otroki in starejšim, vendar kljub temu prinašajo številne izzive, kot so slabo razvita infrastruktura na področju izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh ter pomanjkljiva mreža socialnih storitev, na primer brez ustreznih in zadostnih zmogljivosti otroškega varstva, lokalnih storitev, oskrbe starejših, bolnikov ali invalidov, ter pritiski potekajočega kmetijskega prestrukturiranja in ukrepi za varstvo okolja, |
| --- | --- |

L.

ker lahko podeželska območja ponudijo kakovostno življenje družinam z otroki in starejšim, vendar kljub temu prinašajo številne izzive, kot so slabo razvita infrastruktura na področju izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh ter pomanjkljiva mreža socialnih storitev, na primer brez ustreznih in zadostnih zmogljivosti otroškega varstva, lokalnih storitev, oskrbe starejših, bolnikov ali invalidov, ter pritiski potekajočega kmetijskega prestrukturiranja in ukrepi za varstvo okolja,

| M. | ker se precejšnji prispevek žensk k lokalnemu razvoju in razvoju skupnosti premalo odraža v njihovem sodelovanju v ustreznih postopkih odločanja, |
| --- | --- |

M.

ker se precejšnji prispevek žensk k lokalnemu razvoju in razvoju skupnosti premalo odraža v njihovem sodelovanju v ustreznih postopkih odločanja,

| N. | ker ženske v glavnem same od sebe prevzamejo prostovoljno delo v družini in z njo povezano delo, družina pa je temeljna družbena enota, |
| --- | --- |

N.

ker ženske v glavnem same od sebe prevzamejo prostovoljno delo v družini in z njo povezano delo, družina pa je temeljna družbena enota,

| O. | ker podeželska območja posebej prizadene staranje prebivalstva, nizka gostota prebivalstva in upadanje števila prebivalcev na nekaterih območjih, |
| --- | --- |

O.

ker podeželska območja posebej prizadene staranje prebivalstva, nizka gostota prebivalstva in upadanje števila prebivalcev na nekaterih območjih,

| P. | ker ima izseljevanje žensk gospodarsko dejavne starostne skupine še naprej za posledico določeno stopnjo „maskulinizacije“ prebivalstva podeželja, kar negativno vpliva na kakovost življenja skupnosti in na demografski razvoj, |
| --- | --- |

P.

ker ima izseljevanje žensk gospodarsko dejavne starostne skupine še naprej za posledico določeno stopnjo „maskulinizacije“ prebivalstva podeželja, kar negativno vpliva na kakovost življenja skupnosti in na demografski razvoj,

| Q. | ker zlasti ženske na podeželskih območjih porabijo precej časa za prevažanje otrok in drugih družinskih članov k zdravniku, v šolo ali k športnim dejavnostim, in ker so mladi prikrajšani zaradi pomanjkljivih storitev javnega prevoza in imajo zato manj priložnosti, da si poiščejo poklicno usposabljanje ali delo, |
| --- | --- |

Q.

ker zlasti ženske na podeželskih območjih porabijo precej časa za prevažanje otrok in drugih družinskih članov k zdravniku, v šolo ali k športnim dejavnostim, in ker so mladi prikrajšani zaradi pomanjkljivih storitev javnega prevoza in imajo zato manj priložnosti, da si poiščejo poklicno usposabljanje ali delo,

| R. | ker so ovire za dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije večje na podeželskih območjih, zlasti za ženske, |
| --- | --- |

R.

ker so ovire za dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije večje na podeželskih območjih, zlasti za ženske,

| S. | ker podeželska območja ponujajo resnične priložnosti v smislu potenciala za rast v novih panogah in za zagotavljanje podeželskih razvedrilnih dejavnosti, obrtniških dejavnosti in turizma, ki jih največkrat izvajajo ženske ter predstavljajo pomemben gospodarski dejavnik za območja, ki so manj razvita, imajo pa zanimivo pokrajino, |
| --- | --- |

S.

ker podeželska območja ponujajo resnične priložnosti v smislu potenciala za rast v novih panogah in za zagotavljanje podeželskih razvedrilnih dejavnosti, obrtniških dejavnosti in turizma, ki jih največkrat izvajajo ženske ter predstavljajo pomemben gospodarski dejavnik za območja, ki so manj razvita, imajo pa zanimivo pokrajino,

| T. | ker bi bilo treba posvetiti več pozornosti pripravi proračuna ob upoštevanju vidika spola zato, da bi se programi za razvoj podeželja učinkovito uporabljali, in zlasti nameniti več sredstev za posebne potrebe žensk v teh regijah, |
| --- | --- |

T.

ker bi bilo treba posvetiti več pozornosti pripravi proračuna ob upoštevanju vidika spola zato, da bi se programi za razvoj podeželja učinkovito uporabljali, in zlasti nameniti več sredstev za posebne potrebe žensk v teh regijah,

| U. | ker sta odprava neenakosti in uveljavljanje enakih možnosti za moške in ženske glavna cilja Uredbe (ES) št. 1260/1999, |
| --- | --- |

U.

ker sta odprava neenakosti in uveljavljanje enakih možnosti za moške in ženske glavna cilja Uredbe (ES) št. 1260/1999,

| 1. | je prepričan, da je vključevanje vprašanja enakosti med spoloma v podeželski sektor ključna strategija ne le za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi temveč tudi za gospodarsko rast in trajnostni razvoj podeželja; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da je vključevanje vprašanja enakosti med spoloma v podeželski sektor ključna strategija ne le za spodbujanje enakosti med ženskami in moškimi temveč tudi za gospodarsko rast in trajnostni razvoj podeželja;

| 2. | poziva Komisijo, naj izboljša statistične podatke in informacije v zvezi s tem pojavom in preuči vzorce, glavne vzroke in posledice izseljevanja s podeželskih območij EU; poziva države članice, naj razvijejo strategije za omejitev izseljevanja žensk s podeželskih območij, zlasti tistih, ki so visoko izobražene; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj izboljša statistične podatke in informacije v zvezi s tem pojavom in preuči vzorce, glavne vzroke in posledice izseljevanja s podeželskih območij EU; poziva države članice, naj razvijejo strategije za omejitev izseljevanja žensk s podeželskih območij, zlasti tistih, ki so visoko izobražene;

| 3. | poziva države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi in podjetji ustvarijo pobude za izboljšanje stopnje izobrazbe in usposabljanja žensk ter spodbujajo njihovo sodelovanje v delovni sili, zlasti z odpravo njihove diskriminacije na trgu dela, z namenom, da bi se obravnavala problematika revščine in socialne izključenosti na podeželskih območjih; ugotavlja, da je revščina v podeželskih skupnostih močno razširjena, zlasti v novih državah članicah; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi in lokalnimi organi in podjetji ustvarijo pobude za izboljšanje stopnje izobrazbe in usposabljanja žensk ter spodbujajo njihovo sodelovanje v delovni sili, zlasti z odpravo njihove diskriminacije na trgu dela, z namenom, da bi se obravnavala problematika revščine in socialne izključenosti na podeželskih območjih; ugotavlja, da je revščina v podeželskih skupnostih močno razširjena, zlasti v novih državah članicah;

| 4. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne predpise za samozaposlene ženske glede porodniškega in bolniškega dopusta; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne predpise za samozaposlene ženske glede porodniškega in bolniškega dopusta;

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi statistične podatke o revščini in socialni izključenosti, ki bodo ločeni glede na spol in starost ter razsežnost mesto/podeželje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj zagotovi statistične podatke o revščini in socialni izključenosti, ki bodo ločeni glede na spol in starost ter razsežnost mesto/podeželje;

| 6. | poziva države članice, naj podprejo prehod podeželskih območij, ki temeljijo na kmetijski dejavnosti, v podeželska območja, ki bodo temeljila na širši gospodarski dejavnosti. |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj podprejo prehod podeželskih območij, ki temeljijo na kmetijski dejavnosti, v podeželska območja, ki bodo temeljila na širši gospodarski dejavnosti.

| 7. | poziva države članice, naj izvajajo politike za izboljšanje splošnih življenjskih pogojev žensk na podeželskih območjih, pri čemer naj še posebno pozornost namenijo invalidkam, žrtvam spolnega nasilja, priseljenkam, pripadnicam narodnostnih manjšin in žrtvam drugih oblik diskriminacije, in naj varujejo njihovo prihodnost z nudenjem dostopa in razpoložljivosti storitev na podeželju, kot so poštne in širokopasovne storitve in storitve nove uporabne tehnologije, kulturni in športni centri, gasilske storitve in storitve javne uprave; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj izvajajo politike za izboljšanje splošnih življenjskih pogojev žensk na podeželskih območjih, pri čemer naj še posebno pozornost namenijo invalidkam, žrtvam spolnega nasilja, priseljenkam, pripadnicam narodnostnih manjšin in žrtvam drugih oblik diskriminacije, in naj varujejo njihovo prihodnost z nudenjem dostopa in razpoložljivosti storitev na podeželju, kot so poštne in širokopasovne storitve in storitve nove uporabne tehnologije, kulturni in športni centri, gasilske storitve in storitve javne uprave;

| 8. | poziva institucije Evropske unije, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj na podeželju olajšajo dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije ter s politikami in dejavnostmi, namenjenimi podeželskim ženskam, spodbujajo enake možnosti pri omenjenem dostopu; |
| --- | --- |

8.

poziva institucije Evropske unije, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj na podeželju olajšajo dostop do informacijske in komunikacijske tehnologije ter s politikami in dejavnostmi, namenjenimi podeželskim ženskam, spodbujajo enake možnosti pri omenjenem dostopu;

| 9. | poziva države članice, naj spodbujajo podjetništvo žensk, podpirajo ženske podjetniške mreže, kot so modeli mentorstva/inštruiranja ali zveze podjetnic, ter oblikujejo pobude, namenjene izboljšanju podjetniške miselnosti, spretnosti in zmogljivosti žensk na podeželskih območjih ter vključevanju žensk v upravne organe podjetij in organizacij; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj spodbujajo podjetništvo žensk, podpirajo ženske podjetniške mreže, kot so modeli mentorstva/inštruiranja ali zveze podjetnic, ter oblikujejo pobude, namenjene izboljšanju podjetniške miselnosti, spretnosti in zmogljivosti žensk na podeželskih območjih ter vključevanju žensk v upravne organe podjetij in organizacij;

| 10. | poziva institucije Evropske unije, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo projekte za pomoč in svetovanje pri ustanavljanju inovativnih podjetij za primarno kmetijsko proizvodnjo na podeželju, ki bodo lahko ustvarila nova delovna mesta zlasti za ženske in bodo namenjena predvsem uporabi neizkoriščenih ali manj izkoriščenih proizvodov, dodajanju vrednosti kmetijskim proizvodom in iskanju novih prodajnih možnosti zanje, uporabi novih tehnologij ter spodbujanju gospodarske raznolikosti podeželja in nudenju storitev, ki bodo olajšale usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

10.

poziva institucije Evropske unije, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo projekte za pomoč in svetovanje pri ustanavljanju inovativnih podjetij za primarno kmetijsko proizvodnjo na podeželju, ki bodo lahko ustvarila nova delovna mesta zlasti za ženske in bodo namenjena predvsem uporabi neizkoriščenih ali manj izkoriščenih proizvodov, dodajanju vrednosti kmetijskim proizvodom in iskanju novih prodajnih možnosti zanje, uporabi novih tehnologij ter spodbujanju gospodarske raznolikosti podeželja in nudenju storitev, ki bodo olajšale usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

| 11. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj finančno bolj podprejo inovativne ukrepe za ženske na podeželskih območjih; poziva Komisijo, naj vzpostavi mrežne projekte Leader za izmenjavo izkušenj in zgledov najboljše prakse; |
| --- | --- |

11.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj finančno bolj podprejo inovativne ukrepe za ženske na podeželskih območjih; poziva Komisijo, naj vzpostavi mrežne projekte Leader za izmenjavo izkušenj in zgledov najboljše prakse;

| 12. | poudarja, da je treba čim večjo vrednost pripisati delu žensk, tudi priseljenk, ki ne izhajajo iz družin s kmetijami in delajo na poljih ter se soočajo zlasti s težavami, povezanimi z njihovim položajem na področju kmetijstva; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba čim večjo vrednost pripisati delu žensk, tudi priseljenk, ki ne izhajajo iz družin s kmetijami in delajo na poljih ter se soočajo zlasti s težavami, povezanimi z njihovim položajem na področju kmetijstva;

| 13. | poziva države članice in Komisijo, naj upoštevajo precejšnjo skupino – praviloma delavk – v kmetijstvu ter v malih in srednje velikih podjetjih, ki v številnih državah članicah nimajo ustreznega pravnega položaja, zaradi česar imajo posebne finančne in pravne težave v zvezi s pravico do porodniškega in bolniškega dopusta, pridobivanjem pokojninskih pravic in dostopom do socialne varnosti, kakor tudi v primeru ločitve; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice in Komisijo, naj upoštevajo precejšnjo skupino – praviloma delavk – v kmetijstvu ter v malih in srednje velikih podjetjih, ki v številnih državah članicah nimajo ustreznega pravnega položaja, zaradi česar imajo posebne finančne in pravne težave v zvezi s pravico do porodniškega in bolniškega dopusta, pridobivanjem pokojninskih pravic in dostopom do socialne varnosti, kakor tudi v primeru ločitve;

| 14. | poziva države članice, naj razvijejo pravno obliko skupnega lastništva, da bodo v celoti spoštovane pravice žensk v kmetijstvu, da jim bo zagotovljeno ustrezno socialno varstvo in da bo njihovo delo priznano; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj razvijejo pravno obliko skupnega lastništva, da bodo v celoti spoštovane pravice žensk v kmetijstvu, da jim bo zagotovljeno ustrezno socialno varstvo in da bo njihovo delo priznano;

| 15. | poziva države članice, naj zagotovijo ideološko in finančno podporo za neplačano in prostovoljno delo; opozarja na pomembno družbeno delo, ki ga v zvezi s tem opravljajo organizacije žensk; kljub temu poziva k spremembi struktur, da bodo imele ženske boljše možnosti za plačano aktivno zaposlitev; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj zagotovijo ideološko in finančno podporo za neplačano in prostovoljno delo; opozarja na pomembno družbeno delo, ki ga v zvezi s tem opravljajo organizacije žensk; kljub temu poziva k spremembi struktur, da bodo imele ženske boljše možnosti za plačano aktivno zaposlitev;

| 16. | poudarja, da ženske na podeželskih območjih bolj prizadene prikrita brezposelnost kot moške zaradi modelov tradicionalnih vlog in pomanjkljive infrastrukture na mnogih področjih, kot je na primer varstvo otrok; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da ženske na podeželskih območjih bolj prizadene prikrita brezposelnost kot moške zaradi modelov tradicionalnih vlog in pomanjkljive infrastrukture na mnogih področjih, kot je na primer varstvo otrok;

| 17. | poziva države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi organi spodbujajo ustanovitev regionalnih centrov za vire za ženske, zlasti od 25 do 60 leta starosti, ki se soočajo z brezposelnostjo, ter jih podprejo pri samozaposlovanju ali pri razvijanju storitev znotraj njihovih skupnosti prek posvetovanj na osnovni ravni in ocene potreb; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj v sodelovanju z regionalnimi organi spodbujajo ustanovitev regionalnih centrov za vire za ženske, zlasti od 25 do 60 leta starosti, ki se soočajo z brezposelnostjo, ter jih podprejo pri samozaposlovanju ali pri razvijanju storitev znotraj njihovih skupnosti prek posvetovanj na osnovni ravni in ocene potreb;

| 18. | poziva države članice, naj izboljšajo zmogljivosti za izobraževanje in usposabljanje ter spodbujajo razvoj mreže socialnega skrbstva za otroško varstvo, oskrbo starejših, bolnikov in invalidov, kar bo moškim in ženskam na podeželju olajšalo usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja; prav tako jih poziva, naj izboljšajo zdravstvene storitve, zlasti razpoložljivost osnovnega zdravstvenega varstva; poziva države članice, naj zagotovijo paramedicinske in nujne zdravstvene storitve na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj izboljšajo zmogljivosti za izobraževanje in usposabljanje ter spodbujajo razvoj mreže socialnega skrbstva za otroško varstvo, oskrbo starejših, bolnikov in invalidov, kar bo moškim in ženskam na podeželju olajšalo usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja; prav tako jih poziva, naj izboljšajo zdravstvene storitve, zlasti razpoložljivost osnovnega zdravstvenega varstva; poziva države članice, naj zagotovijo paramedicinske in nujne zdravstvene storitve na podeželskih območjih;

| 19. | opozarja na močno tabuiziranost spolnega nasilja in/ali nasilja v družini nad ženskami in dekleti na podeželskih območjih; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in zagotovijo boljšo zaščito in podporo žrtvam in tistim, ki so v nevarnosti, da bi postale žrtve takšnega nasilja; |
| --- | --- |

19.

opozarja na močno tabuiziranost spolnega nasilja in/ali nasilja v družini nad ženskami in dekleti na podeželskih območjih; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in zagotovijo boljšo zaščito in podporo žrtvam in tistim, ki so v nevarnosti, da bi postale žrtve takšnega nasilja;

| 20. | poziva države članice, naj se spoprimejo s pomanjkanjem dobre prometne infrastrukture na podeželskih območjih in oblikujejo pozitivno politiko za izboljšanje dostopa do prevoza za vse, zlasti za invalide, saj prevoz še vedno pomembno vpliva na večanje socialne izključenosti in neenakosti v družbi, ki v glavnem prizadene ženske; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj se spoprimejo s pomanjkanjem dobre prometne infrastrukture na podeželskih območjih in oblikujejo pozitivno politiko za izboljšanje dostopa do prevoza za vse, zlasti za invalide, saj prevoz še vedno pomembno vpliva na večanje socialne izključenosti in neenakosti v družbi, ki v glavnem prizadene ženske;

| 21. | poziva Komisijo, naj ob pregledu programov razvoja podeželja tesno spremlja vključevanje vidika spola v programe razvoja podeželja, ki jih pripravijo države članice; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj ob pregledu programov razvoja podeželja tesno spremlja vključevanje vidika spola v programe razvoja podeželja, ki jih pripravijo države članice;

| 22. | v zvezi s tem pozdravlja projekte ESF-EQUAL, a katerimi se želi opozoriti na položaj žensk v kmetijstvu in na podeželju ter ga izboljšati; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo tovrstne projekte v Evropski uniji; |
| --- | --- |

22.

v zvezi s tem pozdravlja projekte ESF-EQUAL, a katerimi se želi opozoriti na položaj žensk v kmetijstvu in na podeželju ter ga izboljšati; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo tovrstne projekte v Evropski uniji;

| 23. | poziva države članice, naj podprejo podjetja, ki vlagajo v podeželska območja in ženskam nudijo kakovostno zaposlitev; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj podprejo podjetja, ki vlagajo v podeželska območja in ženskam nudijo kakovostno zaposlitev;

| 24. | poziva institucije EU, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo organizacijo forumov za izmenjavo znanja ali podobne dejavnosti tako na državni kot na mednarodni ravni, zlasti kar zadeva položaj žensk na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

24.

poziva institucije EU, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo organizacijo forumov za izmenjavo znanja ali podobne dejavnosti tako na državni kot na mednarodni ravni, zlasti kar zadeva položaj žensk na podeželskih območjih;

| 25. | opozarja, da so ženske premalo zastopane na formalnih podeželskih ali regionalnih vodilnih mestih, čeprav imajo pomembno vlogo v neformalni skupnosti, kjer so nosilke družbenega življenja v skupnosti, saj s svojo vključenostjo v neformalne lokalne mreže (na primer v skupnosti prostovoljnega dela ali različnih tematskih združenjih) vplivajo na nastanek socialnega kapitala; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da so ženske premalo zastopane na formalnih podeželskih ali regionalnih vodilnih mestih, čeprav imajo pomembno vlogo v neformalni skupnosti, kjer so nosilke družbenega življenja v skupnosti, saj s svojo vključenostjo v neformalne lokalne mreže (na primer v skupnosti prostovoljnega dela ali različnih tematskih združenjih) vplivajo na nastanek socialnega kapitala;

| 26. | poziva pristojne nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo sodelovanje žensk v lokalnih akcijskih skupinah ter razvoj lokalnih partnerstev v okviru osi Leader in zagotovijo po spolu uravnoteženo sodelovanje v njihovih upravnih odborih; |
| --- | --- |

26.

poziva pristojne nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo sodelovanje žensk v lokalnih akcijskih skupinah ter razvoj lokalnih partnerstev v okviru osi Leader in zagotovijo po spolu uravnoteženo sodelovanje v njihovih upravnih odborih;

| 27. | obžaluje, da se Komisija ni odzvala na prej omenjeno resolucijo Parlamenta z dne 3. julija 2003 s korenito revizijo Direktive 86/613/EGS, čeprav Komisija sama priznava, da se ta direktiva doslej ni učinkovito uporabljala in da je bil dosežen minimalen napredek pri priznavanju dela in zagotavljanju ustrezne zaščite, ki bi bila v pomoč zakoncem samozaposlenih v kmetijski dejavnosti v državah članicah; ponovno poziva Komisijo, naj do konca leta 2008 predloži predlog revidirane direktive, s katerim bi zagotovili neodvisne socialnovarstvene in pokojninske pravice ženskam, ki pomagajo v kmetijskih podjetjih ter v malih in srednje velikih podjetjih; |
| --- | --- |

27.

obžaluje, da se Komisija ni odzvala na prej omenjeno resolucijo Parlamenta z dne 3. julija 2003 s korenito revizijo Direktive 86/613/EGS, čeprav Komisija sama priznava, da se ta direktiva doslej ni učinkovito uporabljala in da je bil dosežen minimalen napredek pri priznavanju dela in zagotavljanju ustrezne zaščite, ki bi bila v pomoč zakoncem samozaposlenih v kmetijski dejavnosti v državah članicah; ponovno poziva Komisijo, naj do konca leta 2008 predloži predlog revidirane direktive, s katerim bi zagotovili neodvisne socialnovarstvene in pokojninske pravice ženskam, ki pomagajo v kmetijskih podjetjih ter v malih in srednje velikih podjetjih;

| 28. | poleg tega globoko obžaluje, da se Komisija praktično še ni odzvala na prejšnje resolucije Parlamenta o razmerah zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim v kmetijski dejavnosti, kar zajema tudi poziv:






  — | k obvezni registraciji soprog, ki pomagajo pri izvajanju dejavnosti, tako da ne bodo več nevidne delavke; |
| --- | --- | --- |

28.

poleg tega globoko obžaluje, da se Komisija praktično še ni odzvala na prejšnje resolucije Parlamenta o razmerah zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim v kmetijski dejavnosti, kar zajema tudi poziv:

—

k obvezni registraciji soprog, ki pomagajo pri izvajanju dejavnosti, tako da ne bodo več nevidne delavke;

| — | k obveznosti za države članice, da sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da zakonci, ki pomagajo pri izvajanju dejavnosti, lahko izkoristijo zavarovanje za kritje zdravstvene oskrbe, pokojnin, porodniškega nadomestila in nadomestnih storitev ter nadomestil v primeru invalidnosti; |
| --- | --- |

—

k obveznosti za države članice, da sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da zakonci, ki pomagajo pri izvajanju dejavnosti, lahko izkoristijo zavarovanje za kritje zdravstvene oskrbe, pokojnin, porodniškega nadomestila in nadomestnih storitev ter nadomestil v primeru invalidnosti;

| 29. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter izvršnim in volilnim organom, pristojnim za enake možnosti na lokalni, regionalni in nacionalni ravni v državah članicah. |
| --- | --- |

29.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter izvršnim in volilnim organom, pristojnim za enake možnosti na lokalni, regionalni in nacionalni ravni v državah članicah.

---

(1)  UL L 55, 25.2.2006, str. 20.

(2)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

(3)  UL L 368, 23.12.2006, str. 15.

(4)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

(5)  UL L 359, 19.12.1986, str. 56.

(6)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(7)  UL L 161, 26.6.1999, str. 1.

(8)  UL C 386, 20.12.1996, str. 1.

(9)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 370.

(10)  UL C 186, 6.8.2003, str. 3.

(11)  Dokument Sveta 10117/06, 9.6.2006.

(12)  Generalni direktorat za kmetijstvo, Evropska komisija 2000.

(13)  UL L 205, 6.8.2005, str. 21.

(14)  Dokument Sveta 6694/07, 23.2.2007.

(15)  UL C 194, 19.7.1993, str. 389.

(16)  UL C 74 E, 24.3.2004, str. 882.

(17)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 56.

(18)  Opredelitev podeželskih območij, uporabljena v tej resoluciji, je bila pripravljena v okviru Odločbe 2006/144/ES. Komisija dosledno uporablja metodologijo Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ki temelji na gostoti prebivalstva (OECD, Oblikovanje kazalnikov za podeželje za oblikovanje ozemeljske politike, Pariz, 1994). Temelji na dvostopenjskem pristopu: najprej se lokalne enote (npr. občine) opredelijo kot podeželske, če je gostota prebivalstva v njih nižja od 150 prebivalcev na kvadratni kilometer, nato se regije (npr. NUTS 3 ali NUTS 2) uvrstijo v eno od treh kategorij:

| — | pretežno podeželska regija: če več kot 50 % prebivalcev regije živi v podeželskih skupnostih (z manj kot 150 prebivalci/km2) |
| --- | --- |

—

pretežno podeželska regija: če več kot 50 % prebivalcev regije živi v podeželskih skupnostih (z manj kot 150 prebivalci/km2)

| — | vmesna regija: če od 15 do 50 % prebivalcev regije živi v podeželskih lokalnih enotah |
| --- | --- |

—

vmesna regija: če od 15 do 50 % prebivalcev regije živi v podeželskih lokalnih enotah

| — | pretežno mestna regija: če manj kot 15 % prebivalcev regije živi v podeželskih lokalnih enotah. |
| --- | --- |

—

pretežno mestna regija: če manj kot 15 % prebivalcev regije živi v podeželskih lokalnih enotah.

1 284 regij NUTS 3 EU-27 je dokaj enakomerno porazdeljenih med tri podeželsko-mestne kategorije. Komisija trenutno išče alternativno opredelitev, ki bi bolje odražala raznolikost značilno za podeželska območja, vključno s primestnimi območji.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/29

---

Trajnostno kmetijstvo in bioplin: sprememba zakonodaje EU

P6_TA(2008)0095

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o trajnostnem kmetijstvu in bioplinu: potreba po spremembi zakonodaje EU (2007/2107(INI))

(2009/C 66 E/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2005 o akcijskem načrtu za biomaso (KOM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2005 o akcijskem načrtu za biomaso (KOM(2005)0628),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Časovni načrt obnovljive energije – Obnovljiva energija v 21. stoletju: izgradnja trajne prihodnosti“ (KOM(2006)0848), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Časovni načrt obnovljive energije – Obnovljiva energija v 21. stoletju: izgradnja trajne prihodnosti“ (KOM(2006)0848),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 1997 z naslovom „Energija za prihodnost: obnovljivi viri energije – Bela knjiga za strategijo in akcijski načrt Skupnosti“ (KOM(1997)0599), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 1997 z naslovom „Energija za prihodnost: obnovljivi viri energije – Bela knjiga za strategijo in akcijski načrt Skupnosti“ (KOM(1997)0599),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/77/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spodbujanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije na notranjem trgu z električno energijo (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 26. maja 2004 z naslovom „Delež obnovljive energije v EU – Poročilo Komisije v skladu s členom 3 Direktive 2001/77/ES, ocena učinka zakonodajnih instrumentov in drugih politik Skupnosti na razvoj prispevka obnovljivih virov energije v EU in predlogi za konkretne ukrepe“ (KOM(2004)0366), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 26. maja 2004 z naslovom „Delež obnovljive energije v EU – Poročilo Komisije v skladu s členom 3 Direktive 2001/77/ES, ocena učinka zakonodajnih instrumentov in drugih politik Skupnosti na razvoj prispevka obnovljivih virov energije v EU in predlogi za konkretne ukrepe“ (KOM(2004)0366),

| — | ob upoštevanju Odločbe št. 1230/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: Inteligentna energija – Evropa (2003–2006) (2) in sporočila Komisijez dne 8. februarja 2006 z naslovom „Strategija EU za biogoriva“ (KOM(2006)0034), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe št. 1230/2003/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2003 o sprejetju večletnega akcijskega programa na področju energije: Inteligentna energija – Evropa (2003–2006) (2) in sporočila Komisijez dne 8. februarja 2006 z naslovom „Strategija EU za biogoriva“ (KOM(2006)0034),

| — | ob upoštevanju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv ali drugih obnovljivih goriv za prevoz (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2003/30/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. maja 2003 o pospeševanju rabe biogoriv ali drugih obnovljivih goriv za prevoz (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (4) z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (4) z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (5),

| — | ob upoštevanju Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (6),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o spodbujanju nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2006 o spodbujanju nasadov kulturnih rastlin za neprehrambene namene (9),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0034/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0034/2008),

| A. | ker zgoraj navedeno sporočilo Komisije z dne 26. Novembra 1997 določa cilj, ki je povečanje energije iz obnovljivih virov s 6 % v letu 1995 na 12 % do leta 2010, |
| --- | --- |

A.

ker zgoraj navedeno sporočilo Komisije z dne 26. Novembra 1997 določa cilj, ki je povečanje energije iz obnovljivih virov s 6 % v letu 1995 na 12 % do leta 2010,

| B. | ker je Komisija v svojem zgoraj navedenem sporočilu z dne 7. decembra 2005 navedla, da se bo morala, če naj bi dosegli ta cilj, količina energije iz biomase več kot podvojiti, |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija v svojem zgoraj navedenem sporočilu z dne 7. decembra 2005 navedla, da se bo morala, če naj bi dosegli ta cilj, količina energije iz biomase več kot podvojiti,

| C. | ker sta kmetijstvo in gozdarstvo v EU precej prispevala k ublažitvi učinkov podnebnih sprememb, saj so emisije toplogrednih plinov iz kmetijstva od leta 1990 do leta 2004 padle za 10 % v EU-15 in za 14 % v EU-25; ker se pričakuje, da bo raven emisij iz kmetijstva EU leta 2010 za 16 % nižja kot leta 1990; |
| --- | --- |

C.

ker sta kmetijstvo in gozdarstvo v EU precej prispevala k ublažitvi učinkov podnebnih sprememb, saj so emisije toplogrednih plinov iz kmetijstva od leta 1990 do leta 2004 padle za 10 % v EU-15 in za 14 % v EU-25; ker se pričakuje, da bo raven emisij iz kmetijstva EU leta 2010 za 16 % nižja kot leta 1990;

| D. | ker je potencial za močan dvig proizvodnje bioplina velik, zlasti če upoštevamo možnosti, ki jih ponujajo živinoreja (živinski gnoj), blato iz čistilnih naprav, odpadki in rastline, neprimerne za hrano ali krmo, ki v proizvodnji bioplina veljajo za prednostne materiale; ker pa je treba upoštevati vpliv uporabe živinskega gnoja za namene energije na strukturo tal in na življenje v njem, |
| --- | --- |

D.

ker je potencial za močan dvig proizvodnje bioplina velik, zlasti če upoštevamo možnosti, ki jih ponujajo živinoreja (živinski gnoj), blato iz čistilnih naprav, odpadki in rastline, neprimerne za hrano ali krmo, ki v proizvodnji bioplina veljajo za prednostne materiale; ker pa je treba upoštevati vpliv uporabe živinskega gnoja za namene energije na strukturo tal in na življenje v njem,

| E. | ker je bilo do sedaj iz živinskega gnoja, energetskih rastlin, blata iz čistilnih naprav in organskih odpadkov letno proizvedenega samo 50 PJ bioplina, s tem da potencial zgolj iz gnoja znaša 827 PJ, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo do sedaj iz živinskega gnoja, energetskih rastlin, blata iz čistilnih naprav in organskih odpadkov letno proizvedenega samo 50 PJ bioplina, s tem da potencial zgolj iz gnoja znaša 827 PJ,

| F. | ker so proizvodnja bioplina in obrati za pridobivanje bioplina v EU neenako porazdeljeni, kar še dodatno dokazuje, da potencial ni v celoti izkoriščen, |
| --- | --- |

F.

ker so proizvodnja bioplina in obrati za pridobivanje bioplina v EU neenako porazdeljeni, kar še dodatno dokazuje, da potencial ni v celoti izkoriščen,

| G. | ker se lahko bioplin uporablja na mnoge koristne načine, tudi za proizvodnjo električne energije, ogrevanje, hlajenje, avtomobilsko gorivo itd., |
| --- | --- |

G.

ker se lahko bioplin uporablja na mnoge koristne načine, tudi za proizvodnjo električne energije, ogrevanje, hlajenje, avtomobilsko gorivo itd.,

| H. | ker uporaba biomase za električno energijo prispeva k zmanjševanju količine toplogrednih plinov, njena uporaba za ogrevanje pa velja za eno najcenejših, |
| --- | --- |

H.

ker uporaba biomase za električno energijo prispeva k zmanjševanju količine toplogrednih plinov, njena uporaba za ogrevanje pa velja za eno najcenejših,

| I. | ker se je razvoj obratov za proizvodnjo bioplina iz energetskih rastlin zaradi hitre rasti cen žita, oskrbe s hrano in okoljskih zadržkov močno upočasnil, |
| --- | --- |

I.

ker se je razvoj obratov za proizvodnjo bioplina iz energetskih rastlin zaradi hitre rasti cen žita, oskrbe s hrano in okoljskih zadržkov močno upočasnil,

| J. | ker pomisleki glede povezave med proizvodnjo bioenergije (predvsem bioetanola in biodizla) in rastočimi cenami žit in hrane na svetovnem trgu ne veljajo za proizvodnjo bioplina iz živinskega gnoja, blata iz čistilnih naprav, organskih odpadkov in stranskih proizvodov iz poljščin, ki niso primerni za proizvodnjo hrane in krme, poleg dejstva, da je varna predelava teh materialov v vsakem primeru potrebna, |
| --- | --- |

J.

ker pomisleki glede povezave med proizvodnjo bioenergije (predvsem bioetanola in biodizla) in rastočimi cenami žit in hrane na svetovnem trgu ne veljajo za proizvodnjo bioplina iz živinskega gnoja, blata iz čistilnih naprav, organskih odpadkov in stranskih proizvodov iz poljščin, ki niso primerni za proizvodnjo hrane in krme, poleg dejstva, da je varna predelava teh materialov v vsakem primeru potrebna,

| K. | ker je živinski gnoj v novih državah članicah v glavnem mešanica z 20 % ali več slame in ker lahko preteče dolgo časa med njegovim nastankom in odstranitvijo, zaradi česar ni primeren za nobeno obliko fermentacije, |
| --- | --- |

K.

ker je živinski gnoj v novih državah članicah v glavnem mešanica z 20 % ali več slame in ker lahko preteče dolgo časa med njegovim nastankom in odstranitvijo, zaradi česar ni primeren za nobeno obliko fermentacije,

Bioplin kot ključni vir

| 1. | priznava, da je bioplin ključni vir energije, ki prispeva k trajnostnemu gospodarskemu in kmetijskemu razvoju ter k razvoju podeželja in zaščiti okolja; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je bioplin ključni vir energije, ki prispeva k trajnostnemu gospodarskemu in kmetijskemu razvoju ter k razvoju podeželja in zaščiti okolja;

| 2. | poudarja prispevek bioplina k zmanjšanju energetske odvisnosti Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poudarja prispevek bioplina k zmanjšanju energetske odvisnosti Evropske unije;

| 3. | poudarja, da proizvodnja bioplina iz živinskega gnoja, blata iz čistilnih naprav in živalskih ter organskih odpadkov prispeva k raznolikost energetskih virov in lahko s tem vse bolj prispeva k varnosti, konkurenčnosti in trajnosti evropske oskrbe z energijo, kmetom pa odpira nove možnosti za prihodke; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da proizvodnja bioplina iz živinskega gnoja, blata iz čistilnih naprav in živalskih ter organskih odpadkov prispeva k raznolikost energetskih virov in lahko s tem vse bolj prispeva k varnosti, konkurenčnosti in trajnosti evropske oskrbe z energijo, kmetom pa odpira nove možnosti za prihodke;

| 4. | meni, da bi lahko uporaba bioplina zlasti za proizvodnjo toplote in električne energije pomembno prispevala k zavezujočemu cilju 20 % deleža energije iz obnovljivih virov v celotni porabi energije v EU do leta 2020; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi lahko uporaba bioplina zlasti za proizvodnjo toplote in električne energije pomembno prispevala k zavezujočemu cilju 20 % deleža energije iz obnovljivih virov v celotni porabi energije v EU do leta 2020;

| 5. | poudarja, da bi z obnovljivimi viri energije, kot sta bioplin in biogoriva v kombinaciji s sončno energijo in energijo vetra, ob nadaljnjih intenzivnih raziskovalnih naporih dolgoročno gledano lahko dosegli višjo stopnjo neodvisnosti od fosilnih virov energije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi z obnovljivimi viri energije, kot sta bioplin in biogoriva v kombinaciji s sončno energijo in energijo vetra, ob nadaljnjih intenzivnih raziskovalnih naporih dolgoročno gledano lahko dosegli višjo stopnjo neodvisnosti od fosilnih virov energije;

| 6. | spodbuja EU in države članice, naj izrabijo velik potencial bioplina z vzpostavitvijo ugodnega okolja, pa tudi z ohranjanjem in razvojem podpornih shem, ki bi spodbudile vlaganja v obrate za proizvodnjo bioplina in njihovo vzdrževanje; |
| --- | --- |

6.

spodbuja EU in države članice, naj izrabijo velik potencial bioplina z vzpostavitvijo ugodnega okolja, pa tudi z ohranjanjem in razvojem podpornih shem, ki bi spodbudile vlaganja v obrate za proizvodnjo bioplina in njihovo vzdrževanje;

Okolje, energetska učinkovitost in trajnost

| 7. | poudarja, da ima bioplin, pridobljen iz živinskega gnoja, številne okoljske prednosti, kot so zmanjšanje emisij metana in CO2, zmanjšanje emisij trdnih delcev in dušikovih oksidov, manj neprijeten vonj, higienizacija gnojnice in boljša sposobnost fertilizacije dušika pri predelavi gnoja, kar pomeni, da je za doseganje enakega učinka fertilizacije potrebno manj dušika. |
| --- | --- |

7.

poudarja, da ima bioplin, pridobljen iz živinskega gnoja, številne okoljske prednosti, kot so zmanjšanje emisij metana in CO2, zmanjšanje emisij trdnih delcev in dušikovih oksidov, manj neprijeten vonj, higienizacija gnojnice in boljša sposobnost fertilizacije dušika pri predelavi gnoja, kar pomeni, da je za doseganje enakega učinka fertilizacije potrebno manj dušika.

| 8. | poudarja, da proizvodnja biogoriv iz odpadkov ne bi smela postati sama sebi namen; ugotavlja, da bi zmanjšanje odpadkov morala biti prednostna naloga v okoljski politiki EU in držav članic; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da proizvodnja biogoriv iz odpadkov ne bi smela postati sama sebi namen; ugotavlja, da bi zmanjšanje odpadkov morala biti prednostna naloga v okoljski politiki EU in držav članic;

| 9. | poziva k večji uporabi gnojevke kot vira bioplina, saj ta vsebuje velik potencial, in hkrati spodbuja decentralizacijo obratov za pridobivanje bioplina, namenjenega proizvodnji energije; ugotavlja, da lahko povečana uporaba gnojevke omogoči znatno zmanjšanje izpusta metana pri njenem skladiščenju; |
| --- | --- |

9.

poziva k večji uporabi gnojevke kot vira bioplina, saj ta vsebuje velik potencial, in hkrati spodbuja decentralizacijo obratov za pridobivanje bioplina, namenjenega proizvodnji energije; ugotavlja, da lahko povečana uporaba gnojevke omogoči znatno zmanjšanje izpusta metana pri njenem skladiščenju;

| 10. | poudarja, da lahko živinski gnoj, komunalne odplake in živilsko-predelovalni odpadki vsebujejo snovi (bakterije, viruse, zajedavce, težke kovine, škodljive organske snovi), ki lahko ogrozijo javno zdravje ali okolje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sprejeti ustrezni previdnostni ukrepi, da bi se izognili zastrupitvam in širjenju teh snovi ter boleznim, ki jih sprožajo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da lahko živinski gnoj, komunalne odplake in živilsko-predelovalni odpadki vsebujejo snovi (bakterije, viruse, zajedavce, težke kovine, škodljive organske snovi), ki lahko ogrozijo javno zdravje ali okolje; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo sprejeti ustrezni previdnostni ukrepi, da bi se izognili zastrupitvam in širjenju teh snovi ter boleznim, ki jih sprožajo;

| 11. | trdi, da bodo uporaba blata iz čistilnih naprav ali organski odpadki izboljšali učinkovitost obratov za pridobivanje bioplina; trdi, da se higienski problemi pri uporabi živalskih odpadkov razmeroma zlahka nadzorujejo; |
| --- | --- |

11.

trdi, da bodo uporaba blata iz čistilnih naprav ali organski odpadki izboljšali učinkovitost obratov za pridobivanje bioplina; trdi, da se higienski problemi pri uporabi živalskih odpadkov razmeroma zlahka nadzorujejo;

| 12. | poziva tudi, naj se kot biomasa za obrate za pridobivanje bioplina uporabljajo proizvodi prvostopenjske predelave, kot so krompirjevi olupki ali sadno meso; |
| --- | --- |

12.

poziva tudi, naj se kot biomasa za obrate za pridobivanje bioplina uporabljajo proizvodi prvostopenjske predelave, kot so krompirjevi olupki ali sadno meso;

| 13. | poudarja, da bosta pričakovani tehnični napredek in napredek pri upravljanju v prihodnje še povečala okoljske in zdravstvene koristi obratov za proizvodnjo bioplina z uporabo živinskega gnoja, gnojevke in organskih odpadkov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bosta pričakovani tehnični napredek in napredek pri upravljanju v prihodnje še povečala okoljske in zdravstvene koristi obratov za proizvodnjo bioplina z uporabo živinskega gnoja, gnojevke in organskih odpadkov;

| 14. | meni, da je nujno, da se trajnost in obseg obratov za pridobivanje bioplina in živinorejskih kmetij prilagodi posamezni regiji, da bi koristi za okolje prispevale tudi k boljšemu sprejemanju živinorejskih kmetij, ki se soočajo s številnimi težavami zaredi povečanega števila pritožb sosedov in javnosti; |
| --- | --- |

14.

meni, da je nujno, da se trajnost in obseg obratov za pridobivanje bioplina in živinorejskih kmetij prilagodi posamezni regiji, da bi koristi za okolje prispevale tudi k boljšemu sprejemanju živinorejskih kmetij, ki se soočajo s številnimi težavami zaredi povečanega števila pritožb sosedov in javnosti;

| 15. | poudarja, da lahko obrat za pridobivanje bioplina iz živinskega gnoja, blata iz čistilnih naprav ali organskih odpadkov povzroči večji odstotek izpusta amoniaka; vendar ugotavlja, da bi bilo ta stranski učinek razmeroma lahko obvladovati, s tem da bi morali biti preprečevalni ukrepi, povezani z obrati za pridobivanje bioplina, vključeni v nacionalno zakonodajo in tudi upoštevani pri dodeljevanju pomoči zanje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da lahko obrat za pridobivanje bioplina iz živinskega gnoja, blata iz čistilnih naprav ali organskih odpadkov povzroči večji odstotek izpusta amoniaka; vendar ugotavlja, da bi bilo ta stranski učinek razmeroma lahko obvladovati, s tem da bi morali biti preprečevalni ukrepi, povezani z obrati za pridobivanje bioplina, vključeni v nacionalno zakonodajo in tudi upoštevani pri dodeljevanju pomoči zanje;

| 16. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da obrati za pridobivanje bioplina ne puščajo metana, saj bi to lahko onemogočilo ugoden vpliv na globalno segrevanje; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo, da obrati za pridobivanje bioplina ne puščajo metana, saj bi to lahko onemogočilo ugoden vpliv na globalno segrevanje;

Sposobnost ekonomskega preživetja in sheme podpore

| 17. | ponovno poudarja, da mora vsa finančna podpora obratom za pridobivanje bioplina temeljiti na učinkovitosti, tehničnem razvoju in pozitivni bilanci glede toplogrednih plinov ter ustvarjanju dodane vrednosti na živinorejskih kmetijah, v podeželskih območjih in drugih ekonomskih in okoljskih prednostih teh obratov; poudarja, da varnost preskrbe prebivalstva s hrano ne sme biti ogrožena; |
| --- | --- |

17.

ponovno poudarja, da mora vsa finančna podpora obratom za pridobivanje bioplina temeljiti na učinkovitosti, tehničnem razvoju in pozitivni bilanci glede toplogrednih plinov ter ustvarjanju dodane vrednosti na živinorejskih kmetijah, v podeželskih območjih in drugih ekonomskih in okoljskih prednostih teh obratov; poudarja, da varnost preskrbe prebivalstva s hrano ne sme biti ogrožena;

| 18. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da postaja konkurenca med uporabo nekaterih kmetijskih proizvodov, npr. koruze, za proizvodnjo energije in njihovo uporabo v prehrambeni verigi v številnih državah članicah vse večja; poudarja, da se je krma zaradi tega močno podražila; |
| --- | --- |

18.

z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da postaja konkurenca med uporabo nekaterih kmetijskih proizvodov, npr. koruze, za proizvodnjo energije in njihovo uporabo v prehrambeni verigi v številnih državah članicah vse večja; poudarja, da se je krma zaradi tega močno podražila;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj pri bodočih predlogih glede ureditve sektorja za bioplin ne upoštevajo zgolj okoljskih vidikov, ampak tudi vplive na kakovostno in trajnostno pridelavo hrane; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj pri bodočih predlogih glede ureditve sektorja za bioplin ne upoštevajo zgolj okoljskih vidikov, ampak tudi vplive na kakovostno in trajnostno pridelavo hrane;

| 20. | poudarja, da mora imeti proizvodnja bioplina iz živinskega gnoja, blata iz čistilnih naprav in iz živalskih in organskih odpadkov prednost, saj so trajnostne in okoljske koristi takšnih metod nedvomne; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora imeti proizvodnja bioplina iz živinskega gnoja, blata iz čistilnih naprav in iz živalskih in organskih odpadkov prednost, saj so trajnostne in okoljske koristi takšnih metod nedvomne;

| 21. | ugotavlja, da je najustreznejša velikost obrata za pridobivanje bioplina odvisna od različnih okoliščin, ki določajo ekonomijo obsega, zato bi morala biti temeljito preučena; meni, da je predvsem potrebno, da se poleg ocene gospodarskega učinka in ravnotežja toplogrednih plinov oceni vpliv obsega obratov na okoliško pokrajino v smislu širjenja monokulture na račun določenih drugih kulturnih rastlin; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da je najustreznejša velikost obrata za pridobivanje bioplina odvisna od različnih okoliščin, ki določajo ekonomijo obsega, zato bi morala biti temeljito preučena; meni, da je predvsem potrebno, da se poleg ocene gospodarskega učinka in ravnotežja toplogrednih plinov oceni vpliv obsega obratov na okoliško pokrajino v smislu širjenja monokulture na račun določenih drugih kulturnih rastlin;

| 22. | poudarja, da bi bilo z okoljskega in gospodarskega vidika najbolje, da bi izvajalci v takšnih obratih kombinirano uporabljali vse razpoložljive organske snovi; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi bilo z okoljskega in gospodarskega vidika najbolje, da bi izvajalci v takšnih obratih kombinirano uporabljali vse razpoložljive organske snovi;

| 23. | meni, da mladi in inovativni sektor za bioplin sicer potrebuje začetno spodbudo, da pa bi se morali ti spodbujevalni sistemi končati, ko bo tržno donosen; |
| --- | --- |

23.

meni, da mladi in inovativni sektor za bioplin sicer potrebuje začetno spodbudo, da pa bi se morali ti spodbujevalni sistemi končati, ko bo tržno donosen;

| 24. | poudarja, da je treba še naprej financirati obrate za pridobivanje bioplina zgolj iz rastlin in hkrati skrbno spremljati ter se vseskozi osredotočati na najnaprednejše in najučinkovitejše obrate ali sisteme, da se zagotovi ekonomska in tehnična prednost EU na tem področju in se raziščejo prihodnje možnosti; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba še naprej financirati obrate za pridobivanje bioplina zgolj iz rastlin in hkrati skrbno spremljati ter se vseskozi osredotočati na najnaprednejše in najučinkovitejše obrate ali sisteme, da se zagotovi ekonomska in tehnična prednost EU na tem področju in se raziščejo prihodnje možnosti;

| 25. | poziva Komisijo, naj poroča, kako bi lahko merila za ekonomsko in okoljsko učinkovitost in trajnost vključili v področje energetskih rastlin, s čimer bi ta razmeroma nova tehnika postala bolj okolju prijazna, pa tudi proizvodnja hrane in oskrbe z njo bi bila ustrezno obravnavana, |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj poroča, kako bi lahko merila za ekonomsko in okoljsko učinkovitost in trajnost vključili v področje energetskih rastlin, s čimer bi ta razmeroma nova tehnika postala bolj okolju prijazna, pa tudi proizvodnja hrane in oskrbe z njo bi bila ustrezno obravnavana,

| 26. | poziva k okrepitvi prizadevanj pri iskanju in pospeševanju novih tehnologij za pridobivanje bioplina, zlasti za izkoriščanje biomase (bioplina druge generacije) kot biogoriva in izboljšanje donosnosti obratov za pridobivanje bioplina, saj se lahko učinkovitost takih obratov bistveno poveča le z inovativnimi tehnologijami, ko so tehnike za predelavo plina; |
| --- | --- |

26.

poziva k okrepitvi prizadevanj pri iskanju in pospeševanju novih tehnologij za pridobivanje bioplina, zlasti za izkoriščanje biomase (bioplina druge generacije) kot biogoriva in izboljšanje donosnosti obratov za pridobivanje bioplina, saj se lahko učinkovitost takih obratov bistveno poveča le z inovativnimi tehnologijami, ko so tehnike za predelavo plina;

| 27. | opozarja Komisijo in države članice, da nadaljnji napredek na področju bioplina ni mogoč brez dodatnega financiranja; opozarja, da mora biti financiranje usmerjeno v raziskave in razvoj, prenos rezultatov posebnih projektov v obrate in v večjo podporo „zeleni električni energiji“ in „zelenemu plinu“; |
| --- | --- |

27.

opozarja Komisijo in države članice, da nadaljnji napredek na področju bioplina ni mogoč brez dodatnega financiranja; opozarja, da mora biti financiranje usmerjeno v raziskave in razvoj, prenos rezultatov posebnih projektov v obrate in v večjo podporo „zeleni električni energiji“ in „zelenemu plinu“;

| 28. | opozarja, da imajo tiste države članice, ki z ustreznimi subvencijami k cenam ali drugimi ukrepi nudijo posebne spodbude zeleni energiji, tudi največ uspeha pri spodbujanju proizvodnje in uporabe bioplina; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da imajo tiste države članice, ki z ustreznimi subvencijami k cenam ali drugimi ukrepi nudijo posebne spodbude zeleni energiji, tudi največ uspeha pri spodbujanju proizvodnje in uporabe bioplina;

| 29. | meni, da bi morala biti proizvodnja „zelenega plina“ subvencionirana na isti način kot „zelena električna energija“; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morala biti proizvodnja „zelenega plina“ subvencionirana na isti način kot „zelena električna energija“;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo sredstva iz EU in nacionalnih programov dobili najučinkovitejši in v trajnostnem smislu najnaprednejši obrati, še posebej tisti, ki proizvajajo električno energijo in toploto, ali da bodo namenjena vzpostavljanju zmogljivosti in omrežij za izboljšanje kakovosti bioplina in oskrbo z njim prek omrežij zemeljskega plina; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo sredstva iz EU in nacionalnih programov dobili najučinkovitejši in v trajnostnem smislu najnaprednejši obrati, še posebej tisti, ki proizvajajo električno energijo in toploto, ali da bodo namenjena vzpostavljanju zmogljivosti in omrežij za izboljšanje kakovosti bioplina in oskrbo z njim prek omrežij zemeljskega plina;

| 31. | s tem v zvezi poudarja, da mora dovajanje električne energije, toplote in zemeljskega plina v omrežje potekati nediskriminatorno, in poziva, naj bo bioplin izenačen z zemeljskim plinom, da bo lahko po dovajanju v omrežje zemeljskega plina polnovredno izkoriščen; |
| --- | --- |

31.

s tem v zvezi poudarja, da mora dovajanje električne energije, toplote in zemeljskega plina v omrežje potekati nediskriminatorno, in poziva, naj bo bioplin izenačen z zemeljskim plinom, da bo lahko po dovajanju v omrežje zemeljskega plina polnovredno izkoriščen;

| 32. | meni, da lahko poenostavitev postopkov za trgovanje s CO2 veliko prispeva k ekonomski utemeljenosti in trajnostni naravnanosti obratov za pridobivanje bioplina; |
| --- | --- |

32.

meni, da lahko poenostavitev postopkov za trgovanje s CO2 veliko prispeva k ekonomski utemeljenosti in trajnostni naravnanosti obratov za pridobivanje bioplina;

| 33. | poudarja, da lahko obrati za pridobivanje bioplina pomagajo kmetovalcem, ki nimajo zadostnih zmogljivosti za skladiščenje živinskega gnoja, rešiti ta problem na gospodarsko zadovoljiv način; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da lahko obrati za pridobivanje bioplina pomagajo kmetovalcem, ki nimajo zadostnih zmogljivosti za skladiščenje živinskega gnoja, rešiti ta problem na gospodarsko zadovoljiv način;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da vzpostavitve obratov za pridobivanje bioplina in odobritve uporabe organskih odpadkov in blata iz čistilnih naprav ne bodo ovirali nepotrebno dolgi upravni postopki in predpisi; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da vzpostavitve obratov za pridobivanje bioplina in odobritve uporabe organskih odpadkov in blata iz čistilnih naprav ne bodo ovirali nepotrebno dolgi upravni postopki in predpisi;

| 35. | opozarja na glavne razlike pri dolžini in vsebini nacionalnih postopkov za odobritev obratov za pridobivanje bioplina in poziva države članice, naj preprečijo, da bi zahteve na nacionalni ravni pri regionalnem načrtovanju in podeljevanju licenc in odobritev predstavljale oviro; |
| --- | --- |

35.

opozarja na glavne razlike pri dolžini in vsebini nacionalnih postopkov za odobritev obratov za pridobivanje bioplina in poziva države članice, naj preprečijo, da bi zahteve na nacionalni ravni pri regionalnem načrtovanju in podeljevanju licenc in odobritev predstavljale oviro;

| 36. | poziva k uvedbi poenostavljenega postopka za pridobitev gradbenih dovoljenja za obrate za pridobivanje bioplina; |
| --- | --- |

36.

poziva k uvedbi poenostavljenega postopka za pridobitev gradbenih dovoljenja za obrate za pridobivanje bioplina;

| 37. | poziva Komisijo, naj sestavi skupni pozitivni seznam izdelkov, ki se jih lahko uporabi v obratih za pridobivanje bioplina in s tem zagotoviti enotne pogoje delovanje kmetom v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj sestavi skupni pozitivni seznam izdelkov, ki se jih lahko uporabi v obratih za pridobivanje bioplina in s tem zagotoviti enotne pogoje delovanje kmetom v različnih državah članicah;

| 38. | spodbuja kmetovalce, naj sodelujejo pri vzpostavitvi in upravljanju obratov za pridobivanje bioplina; |
| --- | --- |

38.

spodbuja kmetovalce, naj sodelujejo pri vzpostavitvi in upravljanju obratov za pridobivanje bioplina;

Potreba po reviziji zakonodaje EU

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj na področju bioplina razvijejo skladno politiko; poziva Komisijo, naj predstavi posebno poročilo o bioplinu in spodbujanju njegove uporabe v EU s poudarkom na potrebnih spremembah v zakonodaji Skupnosti in nacionalnih zakonodajah, da bi omogočili nadaljnjo širitev sektorja za bioplin, ter izpostavi najučinkovitejše načine uporabe evropskih sredstev in programov, pa tudi najboljše primere iz prakse; v zvezi s tem tudi prosi za oceno vpliva različnih oblik pridobivanja bioplina na podnebje, krajino in svetovno varnost preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in države članice, naj na področju bioplina razvijejo skladno politiko; poziva Komisijo, naj predstavi posebno poročilo o bioplinu in spodbujanju njegove uporabe v EU s poudarkom na potrebnih spremembah v zakonodaji Skupnosti in nacionalnih zakonodajah, da bi omogočili nadaljnjo širitev sektorja za bioplin, ter izpostavi najučinkovitejše načine uporabe evropskih sredstev in programov, pa tudi najboljše primere iz prakse; v zvezi s tem tudi prosi za oceno vpliva različnih oblik pridobivanja bioplina na podnebje, krajino in svetovno varnost preskrbe s hrano;

| 40. | predlaga, da se spodbujanje bioplina celovito vključi v okviru predlagane direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (KOM(2008)0019) s posebnim poudarkom na naslednjih elementih:






  a) | letni statistiki in poročilu o proizvodnji bioplina iz kmetijskih ostankov, da bi lahko sledili uresničevanju ciljev, |
| --- | --- | --- |

40.

predlaga, da se spodbujanje bioplina celovito vključi v okviru predlagane direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (KOM(2008)0019) s posebnim poudarkom na naslednjih elementih:

a)

letni statistiki in poročilu o proizvodnji bioplina iz kmetijskih ostankov, da bi lahko sledili uresničevanju ciljev,

| b) | ukrepih za izgradnjo in spodbujanje obratov za pridobivanje bioplina na podlagi nacionalne in regionalne presoje vpliva, s spodbujanjem takšnih obratov, ki na nacionalni in regionalni ravni najbolj koristijo okolju in jih v ekonomskem smislu lahko imenujemo trajnostne; v vse načrte morajo biti vključeni ukrepi za širjenje in spodbujanje rezultatov, pridobljenih iz prejšnjih izkušenj ali demonstracijskih projektov; če ureditev glede regionalnega razvoja in razvoja podeželja ne dopušča financiranja takšnih ukrepov, je treba ureditev spremeniti, |
| --- | --- |

b)

ukrepih za izgradnjo in spodbujanje obratov za pridobivanje bioplina na podlagi nacionalne in regionalne presoje vpliva, s spodbujanjem takšnih obratov, ki na nacionalni in regionalni ravni najbolj koristijo okolju in jih v ekonomskem smislu lahko imenujemo trajnostne; v vse načrte morajo biti vključeni ukrepi za širjenje in spodbujanje rezultatov, pridobljenih iz prejšnjih izkušenj ali demonstracijskih projektov; če ureditev glede regionalnega razvoja in razvoja podeželja ne dopušča financiranja takšnih ukrepov, je treba ureditev spremeniti,

| c) | določbah, ki bi spodbujale ali zahtevale od držav članic sprejetje nacionalnih in regionalnih načrtov za omejitev zakonodajnih in upravnih ovir, saj na primer zemeljski plin ali druga fosilna goriva ne bi smela imeti prednosti na področjih, ki lahko za ogrevanje prodajajo lokalnim ponudnikom toploto, pridobljeno iz bioplina; |
| --- | --- |

c)

določbah, ki bi spodbujale ali zahtevale od držav članic sprejetje nacionalnih in regionalnih načrtov za omejitev zakonodajnih in upravnih ovir, saj na primer zemeljski plin ali druga fosilna goriva ne bi smela imeti prednosti na področjih, ki lahko za ogrevanje prodajajo lokalnim ponudnikom toploto, pridobljeno iz bioplina;

| 41. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog za direktivo o bioloških odpadkih, vključno s standardi kakovosti; poziva Komisijo, naj razišče možnost za skupno direktivo o bioplinu in bioloških odpadkih; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj čim prej predstavi predlog za direktivo o bioloških odpadkih, vključno s standardi kakovosti; poziva Komisijo, naj razišče možnost za skupno direktivo o bioplinu in bioloških odpadkih;

| 42. | poziva Komisijo, naj predstavi predloge za zakonodajo o uporabi ostankov iz obratov za pridobivanje bioplina; poziva Komisijo, naj zagotovi uporabo zgolj organskega materiala, katerega ostanki se lahko uporabijo v obratih za pridobivanje bioplina brez nevarnosti za okolje; poziva Komisijo, naj razmisli o prepovedi uporabe takšnih spodbujevalcev rasti v živalski krmi, ki vsebujejo težke kovine, če bi to predstavljalo problem v vsej EU pri poznejši uporabi ostankov bioplina na poljih. |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj predstavi predloge za zakonodajo o uporabi ostankov iz obratov za pridobivanje bioplina; poziva Komisijo, naj zagotovi uporabo zgolj organskega materiala, katerega ostanki se lahko uporabijo v obratih za pridobivanje bioplina brez nevarnosti za okolje; poziva Komisijo, naj razmisli o prepovedi uporabe takšnih spodbujevalcev rasti v živalski krmi, ki vsebujejo težke kovine, če bi to predstavljalo problem v vsej EU pri poznejši uporabi ostankov bioplina na poljih.

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo Direktiva 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (10), direktiva o nitratih (11), direktiva o blatu iz čistilnih naprav (12), okvirna direktiva o vodah (13), direktiva o pticah (14), direktiva o habitatih (15) in zakonodaja o težkih kovinah učinkovito uveljavljene v vseh državah članicah in regijah, saj bo to vzbudilo več zanimanja za obrate za pridobivanje bioplina, pridobljen iz živinskega gnoja in blata iz čistilnih naprav; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo Direktiva 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (10), direktiva o nitratih (11), direktiva o blatu iz čistilnih naprav (12), okvirna direktiva o vodah (13), direktiva o pticah (14), direktiva o habitatih (15) in zakonodaja o težkih kovinah učinkovito uveljavljene v vseh državah članicah in regijah, saj bo to vzbudilo več zanimanja za obrate za pridobivanje bioplina, pridobljen iz živinskega gnoja in blata iz čistilnih naprav;

| 44. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi strategijo za vključitev obratov za pridobivanje bioplina v kjotski mehanizem, na primer prek zelenih certifikatov, posebne premije ali kredite za davke na elektriko in toploto iz obratov za pridobivanje bioplina ali druge ukrepe; poudarja, da bi to povečalo stroškovno učinkovitost obratov za pridobivanje bioplina in hkrati omogočilo večjo preglednost prizadevanj kmetijskega sektorja na področju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj čim prej predstavi strategijo za vključitev obratov za pridobivanje bioplina v kjotski mehanizem, na primer prek zelenih certifikatov, posebne premije ali kredite za davke na elektriko in toploto iz obratov za pridobivanje bioplina ali druge ukrepe; poudarja, da bi to povečalo stroškovno učinkovitost obratov za pridobivanje bioplina in hkrati omogočilo večjo preglednost prizadevanj kmetijskega sektorja na področju podnebnih sprememb;

| 45. | poziva k oceni odvečnosti direktive o nitratih po tem, ko bo direktiva o vodah v celoti prenesena; |
| --- | --- |

45.

poziva k oceni odvečnosti direktive o nitratih po tem, ko bo direktiva o vodah v celoti prenesena;

| 46. | ponovno poudarja, da uporaba umetnih gnojil v zakonodaji EU ne bi smela imeti prednosti pred uporabo živinskega gnoja in stranskih proizvodov iz obratov za pridobivanje bioplina; zato vztrajno poziva k reviziji opredelitve živinskega gnoja iz direktive o nitratih kot prvemu koraku; |
| --- | --- |

46.

ponovno poudarja, da uporaba umetnih gnojil v zakonodaji EU ne bi smela imeti prednosti pred uporabo živinskega gnoja in stranskih proizvodov iz obratov za pridobivanje bioplina; zato vztrajno poziva k reviziji opredelitve živinskega gnoja iz direktive o nitratih kot prvemu koraku;

| 47. | poziva Komisijo, naj oskrbo z bioplinom prek omrežij zemeljskega plina pospešijo s priporočili ali direktivo; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj oskrbo z bioplinom prek omrežij zemeljskega plina pospešijo s priporočili ali direktivo;

| 48. | poziva Komisijo, naj čim prej predloži svoje predloge za nadaljnje izboljšanje uporabe živalskih stranskih proizvodov in stranskih proizvodov kmetijskih poljščin za proizvodnjo bioplina, kakor je napovedano v zgoraj navedenem sporočilu Komisije z dne 7. decembra 2005; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj čim prej predloži svoje predloge za nadaljnje izboljšanje uporabe živalskih stranskih proizvodov in stranskih proizvodov kmetijskih poljščin za proizvodnjo bioplina, kakor je napovedano v zgoraj navedenem sporočilu Komisije z dne 7. decembra 2005;

| 49. | poziva države članice, ki v obstoječe nacionalne razvojne programe niso prenesle nobenih ukrepov ali so jih prenesle premalo, da bioplin vključijo v vmesno vrednotenje obstoječih programov za razvoj podeželja in regij ter predlagajo ukrepe za prihodnost; |
| --- | --- |

49.

poziva države članice, ki v obstoječe nacionalne razvojne programe niso prenesle nobenih ukrepov ali so jih prenesle premalo, da bioplin vključijo v vmesno vrednotenje obstoječih programov za razvoj podeželja in regij ter predlagajo ukrepe za prihodnost;

| 50. | poziva Komisijo, naj s pomočjo prenosa znanja in tehnologije zagotovi sodelovanje in usklajevanje med državami članicami, tudi tistimi, ki trenutno nimajo nobenega obrata za pridobivanje bioplina ali jih imajo zgolj nekaj, da bi se med seboj seznanjale z najboljšimi praksami na področju tovrstnih obratov; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj s pomočjo prenosa znanja in tehnologije zagotovi sodelovanje in usklajevanje med državami članicami, tudi tistimi, ki trenutno nimajo nobenega obrata za pridobivanje bioplina ali jih imajo zgolj nekaj, da bi se med seboj seznanjale z najboljšimi praksami na področju tovrstnih obratov;

| 51. | poziva Komisijo naj najpozneje do 15. decembra 2008 Parlamentu predstavi usklajeno poročilo o proizvodnji bioplina v EU in o prihodnjih obetih na tem področju, vključno z oceno vpliva, ter pri tem upošteva predloge Parlamenta in doseženi napredek; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo naj najpozneje do 15. decembra 2008 Parlamentu predstavi usklajeno poročilo o proizvodnji bioplina v EU in o prihodnjih obetih na tem področju, vključno z oceno vpliva, ter pri tem upošteva predloge Parlamenta in doseženi napredek;

| 52. | poziva sedanje in prihodnja predsedstva Sveta Evropske unije, naj podprejo nadaljnje razprave o tem, kako spodbujati trajnostno proizvodnjo bioplina; ugotavlja, da bi moralo s tem v zvezi trajnostno financiranje obratov za pridobivanje bioplina vključevati tudi kombinirano proizvodnjo toplote in električne energije.
  *
  ** |
| --- | --- |

52.

poziva sedanje in prihodnja predsedstva Sveta Evropske unije, naj podprejo nadaljnje razprave o tem, kako spodbujati trajnostno proizvodnjo bioplina; ugotavlja, da bi moralo s tem v zvezi trajnostno financiranje obratov za pridobivanje bioplina vključevati tudi kombinirano proizvodnjo toplote in električne energije.

*

**

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 283, 27.10.2001, str. 33. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/108/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 414).

(2)  UL L 176, 15.7.2003, str. 29. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo št. 787/2004/ES (UL L 138, 30.4.2004, str. 12).

(3)  UL L 123, 17.5.2003, str. 42.

(4)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 146/2008 (UL L 46, 21.2.2008, str. 1).

(5)  UL L 277, 21.10.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 146/2008.

(6)  UL L 49, 19.2.2004, str. 1.

(7)  UL L 283, 31.10.2003, str. 51. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/75/ES (UL L 157, 30.4.2004, str. 100).

(8)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 599.

(9)  UL C 292 E, 1.12.2006, str. 140.

(10)  UL L 24, 29.1.2008, str. 8.

(11)  Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1). Direktiva, kakor je bila spremnjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

(12)  Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (UL L 181, 4.7.1986, str. 6). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

(13)  Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1). Direktiva, spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES (UL L 331, 15.12.2001, str. 1).

(14)  Direktiva Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 103, 25.4.1979, str. 1). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES (UL L 363, 20.12.2006, str. 368).

(15)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7). Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/105/ES.

---

Četrtek, 13. marec 2008

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/35

---

Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

P6_TA(2008)0096

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (2007/2188(INI))

(2009/C 66 E/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Aktiviranje javnega in zasebnega financiranja za svetovni dostop do podnebju prijaznih, dostopnih in varnih energetskih storitev: Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (KOM(2006)0583), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Aktiviranje javnega in zasebnega financiranja za svetovni dostop do podnebju prijaznih, dostopnih in varnih energetskih storitev: Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (KOM(2006)0583),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju 8. in 9. marca 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta v Bruslju 8. in 9. marca 2007,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. septembra 2007 o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. septembra 2007 o časovnem načrtu za obnovljivo energijo v Evropi (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o strategiji za biomaso in biogoriva (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o strategiji za biomaso in biogoriva (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o deležu obnovljivih virov energije v EU in predlogih konkretnih ukrepov (4),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano (A6-0006/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano (A6-0006/2008),

| A. | ker je treba za omejitev dvigovanja povprečnih svetovnih temperatur za največ 2 °C povečati obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, tako da se bodo svetovne emisije po doseženem vrhuncu leta 2015 zmanjšale, |
| --- | --- |

A.

ker je treba za omejitev dvigovanja povprečnih svetovnih temperatur za največ 2 °C povečati obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost, tako da se bodo svetovne emisije po doseženem vrhuncu leta 2015 zmanjšale,

| B. | ker Sternovo revizijsko poročilo o ekonomiki podnebnih sprememb (oktober 2006) in poročila medvladnega foruma za podnebne spremembe nakazujejo, da bodo učinki podnebnih sprememb najprej in najbolj prizadeli najrevnejše države in ljudi, |
| --- | --- |

B.

ker Sternovo revizijsko poročilo o ekonomiki podnebnih sprememb (oktober 2006) in poročila medvladnega foruma za podnebne spremembe nakazujejo, da bodo učinki podnebnih sprememb najprej in najbolj prizadeli najrevnejše države in ljudi,

| C. | ker so obnovljivi viri energije in prihranki energije ključni elementi trajnostnega dostopa do energetskih storitev, ki prispevajo k:






  a) | nižjim emisijam CO2 in drugih toplogrednih plinov, |
| --- | --- | --- |

C.

ker so obnovljivi viri energije in prihranki energije ključni elementi trajnostnega dostopa do energetskih storitev, ki prispevajo k:

a)

nižjim emisijam CO2 in drugih toplogrednih plinov,

| b) | večji neodvisnosti glede oskrbe z energijo, |
| --- | --- |

b)

večji neodvisnosti glede oskrbe z energijo,

| c) | razvoju novih inovativnih tehnologij, |
| --- | --- |

c)

razvoju novih inovativnih tehnologij,

| d) | priložnostim za zaposlovanje in regionalni razvoj, |
| --- | --- |

d)

priložnostim za zaposlovanje in regionalni razvoj,

| e) | znižanju primanjkljajev v plačilni bilanci, |
| --- | --- |

e)

znižanju primanjkljajev v plačilni bilanci,

| f) | poslovnim možnostim za mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

f)

poslovnim možnostim za mala in srednja podjetja,

| g) | prihranku stroškov, |
| --- | --- |

g)

prihranku stroškov,

| D. | ker so se na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 svetovni voditelji dogovorili, da bodo število ljudi, ki nimajo zagotovljenih osnovnih energetskih storitev, zmanjšali za polovico, teh pa je trenutno 1,6 milijarde; ker ta cilj, če se bo trenutni trend nadaljeval, ne bo nikoli dosežen, |
| --- | --- |

D.

ker so se na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju leta 2002 svetovni voditelji dogovorili, da bodo število ljudi, ki nimajo zagotovljenih osnovnih energetskih storitev, zmanjšali za polovico, teh pa je trenutno 1,6 milijarde; ker ta cilj, če se bo trenutni trend nadaljeval, ne bo nikoli dosežen,

| E. | ker se lahko trajnostne rešitve za energetske izzive, s katerimi se soočajo države v razvoju, dosežejo s povečano rabo obnovljivih virov energije, občutno izboljšano energetsko učinkovitostjo in prihranki energije, |
| --- | --- |

E.

ker se lahko trajnostne rešitve za energetske izzive, s katerimi se soočajo države v razvoju, dosežejo s povečano rabo obnovljivih virov energije, občutno izboljšano energetsko učinkovitostjo in prihranki energije,

| F. | ker bosta preglednost in odgovornost do javnosti in zasebnih vlagateljev ključna pri doseganju in pri morebitnem nadaljnjem povečanju podpore, ki jo omogoča Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, in ker bo preverjanje zlasti v prvih letih izvajanja tega sklada intenzivno, |
| --- | --- |

F.

ker bosta preglednost in odgovornost do javnosti in zasebnih vlagateljev ključna pri doseganju in pri morebitnem nadaljnjem povečanju podpore, ki jo omogoča Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, in ker bo preverjanje zlasti v prvih letih izvajanja tega sklada intenzivno,

| 1. | pozdravlja predlog Komisije o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (Geeref); |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Komisije o Svetovnem skladu za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije (Geeref);

| 2. | verjame, da je zlasti v državah v razvoju in rastočih gospodarstvih trajnostni razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, čistim zrakom in trajnostno oskrbo z energijo mogoče doseči le z uporabo tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki bodo temeljile na lokalnih virih energije in izboljšanem dostopu do energije s spodbujanjem naložb v oddaljeno in decentralizirano preskrbo; |
| --- | --- |

2.

verjame, da je zlasti v državah v razvoju in rastočih gospodarstvih trajnostni razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov, čistim zrakom in trajnostno oskrbo z energijo mogoče doseči le z uporabo tehnologij za pridobivanje energije iz obnovljivih virov, ki bodo temeljile na lokalnih virih energije in izboljšanem dostopu do energije s spodbujanjem naložb v oddaljeno in decentralizirano preskrbo;

| 3. | verjame, da morajo biti ključni cilji sklada spodbujanje energetske učinkovitosti, prihrankov energije in obnovljivih virov energije, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih tveganj, ravnanje z odpadki in nevarnost nesreč, izboljšanje dostopa najrevnejših držav do energetskih storitev in raznolikost energetskih virov v državah v razvoju; |
| --- | --- |

3.

verjame, da morajo biti ključni cilji sklada spodbujanje energetske učinkovitosti, prihrankov energije in obnovljivih virov energije, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih tveganj, ravnanje z odpadki in nevarnost nesreč, izboljšanje dostopa najrevnejših držav do energetskih storitev in raznolikost energetskih virov v državah v razvoju;

| 4. | posebej pozdravlja dejstvo, da poskuša sklad predvsem vplivati na zasebne naložbe z zagotavljanjem tveganega kapitala, saj bo to ključnega pomena za uspešen dolgoročni razvoj projektov trajnostne energije v državah v razvoju; |
| --- | --- |

4.

posebej pozdravlja dejstvo, da poskuša sklad predvsem vplivati na zasebne naložbe z zagotavljanjem tveganega kapitala, saj bo to ključnega pomena za uspešen dolgoročni razvoj projektov trajnostne energije v državah v razvoju;

| 5. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta podpora projektom in izbira tehnologije pogojeni z izpolnjevanjem celovitih trajnostnih meril, prispevanjem k trajnostnemu razvoju, geografskimi značilnostmi in razpoložljivimi regionalnimi viri; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bosta podpora projektom in izbira tehnologije pogojeni z izpolnjevanjem celovitih trajnostnih meril, prispevanjem k trajnostnemu razvoju, geografskimi značilnostmi in razpoložljivimi regionalnimi viri;

| 6. | poziva Komisijo, naj se pri izvajanju nalog sklada osredotoči na projekte majhnega obsega, h katerim je najteže pritegniti naložbe zasebnega sektorja; verjame, da bi morala Komisija redno preverjati zgornjo mejo naložb, ki znaša 10 milijonov evrov za individualne projekte, ter nameniti vsaj tretjino razpoložljivih sredstev projektom manjšega obsega, ki zahtevajo manj kot 1 milijon evrov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj se pri izvajanju nalog sklada osredotoči na projekte majhnega obsega, h katerim je najteže pritegniti naložbe zasebnega sektorja; verjame, da bi morala Komisija redno preverjati zgornjo mejo naložb, ki znaša 10 milijonov evrov za individualne projekte, ter nameniti vsaj tretjino razpoložljivih sredstev projektom manjšega obsega, ki zahtevajo manj kot 1 milijon evrov;

| 7. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo podpora vsem projektom biomase, vključno s projekti za čiščenje vode in odplak, v državah v razvoju pogojena z izpolnjevanjem strogih trajnostnih meril, kar bo zagotovilo, da se podprejo le najbolj trajnostne tehnologije, ter ob tem upošteva učinke biomase na emisije toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu, kakovost zraka, upravljanje podeželja, družbeno-gospodarske pogoje in biotsko raznovrstnost, kako pri tem pomaga ohranjati naravne gozdove in z izboljšanjem najustreznejših lokalnih kmetijskih praks zagotavlja preskrbo s hrano za vse; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo podpora vsem projektom biomase, vključno s projekti za čiščenje vode in odplak, v državah v razvoju pogojena z izpolnjevanjem strogih trajnostnih meril, kar bo zagotovilo, da se podprejo le najbolj trajnostne tehnologije, ter ob tem upošteva učinke biomase na emisije toplogrednih plinov v celotnem življenjskem ciklu, kakovost zraka, upravljanje podeželja, družbeno-gospodarske pogoje in biotsko raznovrstnost, kako pri tem pomaga ohranjati naravne gozdove in z izboljšanjem najustreznejših lokalnih kmetijskih praks zagotavlja preskrbo s hrano za vse;

| 8. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad Geeref podprl fotovoltaične projekte, in jo poziva, naj podpore razvoj inteligentnih tehnologij GRID; zlasti poudarja potrebo po naložbah, primernih za revno podeželje, kakršne so elektrifikacija z obnovljivimi viri energije (vključno z vodno, sončno in vetrno energijo ter z biomaso), sončni grelniki, sončni pasterizatorji, sončni kuhalniki, vetrne črpalke in boljše naprave za kuhanje, ter spodbuja podporo sistemom mikrokreditiranja, ki krepijo lokalno sodelovanje v energetskih projektih; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad Geeref podprl fotovoltaične projekte, in jo poziva, naj podpore razvoj inteligentnih tehnologij GRID; zlasti poudarja potrebo po naložbah, primernih za revno podeželje, kakršne so elektrifikacija z obnovljivimi viri energije (vključno z vodno, sončno in vetrno energijo ter z biomaso), sončni grelniki, sončni pasterizatorji, sončni kuhalniki, vetrne črpalke in boljše naprave za kuhanje, ter spodbuja podporo sistemom mikrokreditiranja, ki krepijo lokalno sodelovanje v energetskih projektih;

| 9. | vztraja, da sklad Geeref ne sme podpreti obsežnih projektov nad enim milijonom evrov za konvencionalne vire energije in soizgorevanje biomase v obstoječih ali novih termoelektrarnah na premog, uporabe fosilnih goriv v majhnem obsegu (npr. pri dizelskih generatorjih) ali obsežne proizvodnje biogoriva; poziva Komisijo, naj zagotovi, da naložbe iz podskladov, ki jih podpira Geeref, ne bodo podpirale teh vrst tehnologije; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo zadevne pogodbe o upravljanju in merila za izbiro projektov izključile izbiro teh projektov; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da sklad Geeref ne sme podpreti obsežnih projektov nad enim milijonom evrov za konvencionalne vire energije in soizgorevanje biomase v obstoječih ali novih termoelektrarnah na premog, uporabe fosilnih goriv v majhnem obsegu (npr. pri dizelskih generatorjih) ali obsežne proizvodnje biogoriva; poziva Komisijo, naj zagotovi, da naložbe iz podskladov, ki jih podpira Geeref, ne bodo podpirale teh vrst tehnologije; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo zadevne pogodbe o upravljanju in merila za izbiro projektov izključile izbiro teh projektov;

| 10. | meni, da mora biti, kjer je mogoče, podpora usmerjena v projekte, ki združujejo tehnologije obnovljivih energij z izboljšano energetsko učinkovitostjo, na primer projekte za izboljšanje stavbnega fonda, razsvetljave in zamrzovalne verige; |
| --- | --- |

10.

meni, da mora biti, kjer je mogoče, podpora usmerjena v projekte, ki združujejo tehnologije obnovljivih energij z izboljšano energetsko učinkovitostjo, na primer projekte za izboljšanje stavbnega fonda, razsvetljave in zamrzovalne verige;

| 11. | poziva k popolni usklajenosti med skladom Geeref in prihodnjim delom v okviru platforme za mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, ki jo predlaga Komisija, tako da izboljša sodelovanje pri raziskavah, razvoju ter primerjalnih analizah; |
| --- | --- |

11.

poziva k popolni usklajenosti med skladom Geeref in prihodnjim delom v okviru platforme za mednarodno sodelovanje na področju energetske učinkovitosti, ki jo predlaga Komisija, tako da izboljša sodelovanje pri raziskavah, razvoju ter primerjalnih analizah;

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad v državah v razvoju podprl razvoj lokalnih trgov, proizvodnje in zmogljivosti, na primer s podporo lokalnim malim in srednjim podjetjem, da bodo lahko prevzela odgovornost za trženje novih tehnologij na posameznem območju; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad v državah v razvoju podprl razvoj lokalnih trgov, proizvodnje in zmogljivosti, na primer s podporo lokalnim malim in srednjim podjetjem, da bodo lahko prevzela odgovornost za trženje novih tehnologij na posameznem območju;

| 13. | meni, da bi bilo treba sklad uporabiti tudi za ustvarjanje možnosti za podjetja v državah članicah, zlasti mala in srednja podjetja, da bi lahko s svojim tehničnim znanjem podprla razvoj in širjenje tehnologij za trajnostno energijo v državah v razvoju; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi bilo treba sklad uporabiti tudi za ustvarjanje možnosti za podjetja v državah članicah, zlasti mala in srednja podjetja, da bi lahko s svojim tehničnim znanjem podprla razvoj in širjenje tehnologij za trajnostno energijo v državah v razvoju;

| 14. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad usklajen z drugimi državami članicami in EU ter da bo dopolnjeval njihovo razvojno politiko in energetske pobude, namenjene državam v razvoju; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad usklajen z drugimi državami članicami in EU ter da bo dopolnjeval njihovo razvojno politiko in energetske pobude, namenjene državam v razvoju;

| 15. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad dopolnjeval in učinkovito deloval vzporedno z mnogimi drugimi mednarodnimi pobudami in skladi, ki v tem času podpirajo projekte za trajnostno energijo v državah v razvoju, vključno s tistimi, ki jih vodijo svetovna banka in regionalne razvojne banke ter tistimi, ki jih je spodbudil svetovni vrh o trajnostnem razvoju leta 2002; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo sklad dopolnjeval in učinkovito deloval vzporedno z mnogimi drugimi mednarodnimi pobudami in skladi, ki v tem času podpirajo projekte za trajnostno energijo v državah v razvoju, vključno s tistimi, ki jih vodijo svetovna banka in regionalne razvojne banke ter tistimi, ki jih je spodbudil svetovni vrh o trajnostnem razvoju leta 2002;

| 16. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da sklad bo prispeval k zmanjševanju ovir za uporabo mehanizma čistega razvoja v nekaterih državah, zlasti najmanj razvitih, ter naj spodbuja tiste projekte mehanizma čistega razvoja, ki dejansko imajo dodano vrednost, vplivajo pozitivno na trajnostni razvoj in izpolnjujejo merila zlatega standarda; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da sklad bo prispeval k zmanjševanju ovir za uporabo mehanizma čistega razvoja v nekaterih državah, zlasti najmanj razvitih, ter naj spodbuja tiste projekte mehanizma čistega razvoja, ki dejansko imajo dodano vrednost, vplivajo pozitivno na trajnostni razvoj in izpolnjujejo merila zlatega standarda;

| 17. | poziva Komisijo, naj razišče načine, kako bi se sklad za obdobje po letu 2012 lahko povečal znotraj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, upoštevajoč, da bo imela trajnostna energija v državah v razvoju ključno vlogo pri doseganju ciljev te konvencije; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj razišče načine, kako bi se sklad za obdobje po letu 2012 lahko povečal znotraj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, upoštevajoč, da bo imela trajnostna energija v državah v razvoju ključno vlogo pri doseganju ciljev te konvencije;

| 18. | obžaluje dejstvo, da je predlagani minimalni cilj financiranja 100 milijonov evrov, s po zgolj 15 milijonov evrov prispevkov za leti 2007 in 2008, kot prispevek Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije povsem neprimeren, saj je cilj povečati delež projektov energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter znatno prispevati k trajnostnemu razvoju; zato poziva Komisijo, naj prispevek zviša, istočasno pa spodbudi države članice in večstranske finančne ustanove, naj se povežejo in občutno povečajo obseg sklada; poziva tudi preostale države članice, naj ponudijo finančno podporo; |
| --- | --- |

18.

obžaluje dejstvo, da je predlagani minimalni cilj financiranja 100 milijonov evrov, s po zgolj 15 milijonov evrov prispevkov za leti 2007 in 2008, kot prispevek Svetovnega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije povsem neprimeren, saj je cilj povečati delež projektov energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije ter znatno prispevati k trajnostnemu razvoju; zato poziva Komisijo, naj prispevek zviša, istočasno pa spodbudi države članice in večstranske finančne ustanove, naj se povežejo in občutno povečajo obseg sklada; poziva tudi preostale države članice, naj ponudijo finančno podporo;

| 19. | meni, da bi moral biti v prvih letih ključni cilj sklada Geeref, ki je odprti sklad, razvoj vzornih primerov, ki bi privabili nadaljnje prispevke, povečali tok naložb v obnovljive energije in energetsko učinkovitost v državah v razvoju in gospodarstvih na prehodu ter prihranili pomanjkanje energije mnogo več ljudem kot pričakovanemu obsegu med enim in tremi milijoni ljudi; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi moral biti v prvih letih ključni cilj sklada Geeref, ki je odprti sklad, razvoj vzornih primerov, ki bi privabili nadaljnje prispevke, povečali tok naložb v obnovljive energije in energetsko učinkovitost v državah v razvoju in gospodarstvih na prehodu ter prihranili pomanjkanje energije mnogo več ljudem kot pričakovanemu obsegu med enim in tremi milijoni ljudi;

| 20. | poudarja, da mora sklad Geeref prednostno pokrivati posebne potrebe najmanj razvitih držav ter izvajati posege, ki so že izkazali močno povezanost z zmanjševanjem revščine; ugotavlja, da je področje sklada Geeref podpora regionalnim podskladom za podsaharsko Afriko, države karibskih in pacifiških otokov, države evropskega sosedstva (vključno s severno Afriko in evropskimi državami nečlanicami EU), Latinsko Ameriko in Azijo; vendar poziva k posebnemu poudarku, ki ga je treba nameniti potrebam držav AKP; poziva Komisijo, naj zagotovi, da ob delitvi sredstva ne bodo dodeljena zgolj enemu ali dvema podskladoma. močno priporoča, naj podskladi, namenjeni Kitajski in Rusiji, če so vključeni v portfelj, ne posrkajo vseh razpoložljivih virov ter naj bodo posebnega pomena kot pilotni projekti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora sklad Geeref prednostno pokrivati posebne potrebe najmanj razvitih držav ter izvajati posege, ki so že izkazali močno povezanost z zmanjševanjem revščine; ugotavlja, da je področje sklada Geeref podpora regionalnim podskladom za podsaharsko Afriko, države karibskih in pacifiških otokov, države evropskega sosedstva (vključno s severno Afriko in evropskimi državami nečlanicami EU), Latinsko Ameriko in Azijo; vendar poziva k posebnemu poudarku, ki ga je treba nameniti potrebam držav AKP; poziva Komisijo, naj zagotovi, da ob delitvi sredstva ne bodo dodeljena zgolj enemu ali dvema podskladoma. močno priporoča, naj podskladi, namenjeni Kitajski in Rusiji, če so vključeni v portfelj, ne posrkajo vseh razpoložljivih virov ter naj bodo posebnega pomena kot pilotni projekti;

| 21. | vendar priznava, da bi lahko sklad Geeref v sedanji obliki težko izpolnil merila, ki jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za dodelitev uradne pomoči za razvoj, saj bo glavno vodilo pri investicijah potencialni dobiček in ne razvojne potrebe; priznava tveganje, da lahko zmanjševanje revščine, ki je navedeno kot specifični cilj sklada Geeref, postane zanj drugotnega pomena; zato poudarja, da mora Komisija oblikovati jasna razvojna merila za izbor projektov, upravičenih do financiranja iz sklada Geeref, in bistveno povečati razvojno pomoč, temelječo na donacijah, da se najrevnejšim zagotovijo trajnostne energetske storitve; |
| --- | --- |

21.

vendar priznava, da bi lahko sklad Geeref v sedanji obliki težko izpolnil merila, ki jih je določil Odbor za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj za dodelitev uradne pomoči za razvoj, saj bo glavno vodilo pri investicijah potencialni dobiček in ne razvojne potrebe; priznava tveganje, da lahko zmanjševanje revščine, ki je navedeno kot specifični cilj sklada Geeref, postane zanj drugotnega pomena; zato poudarja, da mora Komisija oblikovati jasna razvojna merila za izbor projektov, upravičenih do financiranja iz sklada Geeref, in bistveno povečati razvojno pomoč, temelječo na donacijah, da se najrevnejšim zagotovijo trajnostne energetske storitve;

| 22. | poziva Komisijo, naj redno poroča o napredku pri izvajanja nalog sklada in projektih, ki uživajo podporo, in jo še posebej poziva, naj Parlamentu predloži letno poročilo o napredku; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj redno poroča o napredku pri izvajanja nalog sklada in projektih, ki uživajo podporo, in jo še posebej poziva, naj Parlamentu predloži letno poročilo o napredku;

| 23. | poziva Komisijo, naj predlaga načine za pospeševanje intenzivne komunikacije in izmenjavo izkušenj z različnimi projekti, njihovimi specifičnimi rezultati in prispevanjem k trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj predlaga načine za pospeševanje intenzivne komunikacije in izmenjavo izkušenj z različnimi projekti, njihovimi specifičnimi rezultati in prispevanjem k trajnostnemu razvoju;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0406.

(2)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 273.

(3)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 890.

(4)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 599.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/38

---

Izziv politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice

P6_TA(2008)0097

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o izzivu politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice (2007/2140(INI))

(2009/C 66 E/07)

Evropski parlament,

Zakonodaja o razvojnem sodelovanju

| — | ob upoštevanju členov 177 do 181 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 177 do 181 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil spremenjen s sporazumom o spremembi Sporazuma o partnerstvu, podpisanim v Luksemburgu 25. junija 2005 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1), kakor je bil spremenjen s sporazumom o spremembi Sporazuma o partnerstvu, podpisanim v Luksemburgu 25. junija 2005 (2),

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja, ki so jo Združeni narodi podprli leta 2000, njihovega poročila „Vlaganje v razvoj“ iz leta 2005 ter razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja, ki so jo Združeni narodi podprli leta 2000, njihovega poročila „Vlaganje v razvoj“ iz leta 2005 ter razvojnih ciljev tisočletja,

| — | ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, ki je bila sprejeta 2. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči, ki je bila sprejeta 2. marca 2005,

| — | ob upoštevanju soglasja iz Monterreya o financiranju za razvoj iz leta 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju soglasja iz Monterreya o financiranju za razvoj iz leta 2002,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (Evropsko soglasje o razvoju) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, ter Evropskega parlamenta in Komisije o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (Evropsko soglasje o razvoju) (3),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije: „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči“ (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije: „Evropsko soglasje o humanitarni pomoči“ (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Svetu, o kodeksu ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike z dne 15. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Svetu, o kodeksu ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike z dne 15. maja 2007,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „Skladnost politike za razvoj: pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja“ (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Skladnost politike za razvoj: pospeševanje napredka v smeri uresničevanja razvojnih ciljev novega tisočletja“ (KOM(2005)0134),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „Pospeševanje napredka v smeri doseganja razvojnih ciljev novega tisočletja – financiranje razvoja in učinkovitost pomoči“ (KOM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Pospeševanje napredka v smeri doseganja razvojnih ciljev novega tisočletja – financiranje razvoja in učinkovitost pomoči“ (KOM(2005)0133),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „Pomoč EU: nuditi več, hitreje in bolje“ (KOM(2006)0087) ter sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 11. aprila 2006, ki izhajajo iz tega besedila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Pomoč EU: nuditi več, hitreje in bolje“ (KOM(2006)0087) ter sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 11. aprila 2006, ki izhajajo iz tega besedila,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „Letno poročilo 2006 o razvojni politiki Evropske skupnosti in izvajanju zunanje pomoči v letu 2005“ (KOM(2006)0326), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Letno poročilo 2006 o razvojni politiki Evropske skupnosti in izvajanju zunanje pomoči v letu 2005“ (KOM(2006)0326),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (5),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „Upravljanje v evropskem soglasju o razvojni politiki: Usklajenemu pristopu v okviru Evropske unije naproti“ (KOM(2006)0421), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Upravljanje v evropskem soglasju o razvojni politiki: Usklajenemu pristopu v okviru Evropske unije naproti“ (KOM(2006)0421),

| — | ob upoštevanju mednarodnega razvojnega sodelovanja Češke republike, vključno z načrtom za dvostransko razvojno sodelovanje za leto 2007 in državnimi strateškimi načrti za Angolo in Zambijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega razvojnega sodelovanja Češke republike, vključno z načrtom za dvostransko razvojno sodelovanje za leto 2007 in državnimi strateškimi načrti za Angolo in Zambijo,

| — | ob upoštevanju politike mednarodnega razvojnega sodelovanja Madžarske, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike mednarodnega razvojnega sodelovanja Madžarske,

| — | ob upoštevanju načrta politike razvojnega sodelovanja Latvije za obdobje 2006–2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta politike razvojnega sodelovanja Latvije za obdobje 2006–2010,

| — | ob upoštevanju politike razvojnega sodelovanja Litve za obdobje 2006–2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike razvojnega sodelovanja Litve za obdobje 2006–2010,

| — | ob upoštevanju politike razvojnega sodelovanja in strategije za humanitarno pomoč Estonije za obdobje 2006–2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politike razvojnega sodelovanja in strategije za humanitarno pomoč Estonije za obdobje 2006–2010,

| — | ob upoštevanju leta 2003 objavljene strategije za razvojno sodelovanje Poljske in poljskega programa pomoči za leto 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju leta 2003 objavljene strategije za razvojno sodelovanje Poljske in poljskega programa pomoči za leto 2007,

| — | ob upoštevanju nacionalne strategije mednarodnega razvojnega sodelovanja Romunije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalne strategije mednarodnega razvojnega sodelovanja Romunije,

| — | ob upoštevanju srednjeročne strategije Slovaške za uradno razvojno pomoč za obdobje 2003–2008 in nacionalnega načrta uradne razvojne pomoči Slovaške iz leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srednjeročne strategije Slovaške za uradno razvojno pomoč za obdobje 2003–2008 in nacionalnega načrta uradne razvojne pomoči Slovaške iz leta 2006,

| — | ob upoštevanju razvojnega sodelovanja Slovenije 2002–2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnega sodelovanja Slovenije 2002–2004,

| — | ob upoštevanju poročila o spremljanju pomoči nevladnih organizacij leta 2007 z naslovom „Ne ploskajte še! Vlade EU tvegajo, da bodo prelomile obljube o pomoči“, ki vsebuje presojo nevladnih organizacij o tem, kako se je odrezala vsaka država glede uradne razvojne pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o spremljanju pomoči nevladnih organizacij leta 2007 z naslovom „Ne ploskajte še! Vlade EU tvegajo, da bodo prelomile obljube o pomoči“, ki vsebuje presojo nevladnih organizacij o tem, kako se je odrezala vsaka država glede uradne razvojne pomoči,

| — | ob upoštevanju strategije EU za osrednjo Azijo (strategija za novo partnerstvo) za obdobje od 2007 do 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za osrednjo Azijo (strategija za novo partnerstvo) za obdobje od 2007 do 2013,

| — | ob upoštevanju dokumenta „Evropsko soglasje o razvoju: prispevek osveščanja javnosti in izobraževanja o razvojnih vprašanjih“, strateškega okvira, ki so ga oblikovali predstavniki institucij EU, držav članic, civilne družbe in drugih zainteresiranih in predstavili na evropskih razvojnih dnevih novembra 2007 v Lizboni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta „Evropsko soglasje o razvoju: prispevek osveščanja javnosti in izobraževanja o razvojnih vprašanjih“, strateškega okvira, ki so ga oblikovali predstavniki institucij EU, držav članic, civilne družbe in drugih zainteresiranih in predstavili na evropskih razvojnih dnevih novembra 2007 v Lizboni,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o sporočilu nevladnih organizacij z dne 7. do 9. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o sporočilu nevladnih organizacij z dne 7. do 9. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta (Razvoj) z dne 8. novembra 2001 o razvojnem izobraževanju in povečanju ozaveščenosti evropske javnosti o razvojnem sodelovanju (2001), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta (Razvoj) z dne 8. novembra 2001 o razvojnem izobraževanju in povečanju ozaveščenosti evropske javnosti o razvojnem sodelovanju (2001),

| — | ob upoštevanju maastrichtske izjave vseevropskega globalnega izobraževalnega kongresa, na katerem so bili zastopani člani parlamentov, lokalni in regionalni organi ter organizacije civilne družbe držav članic Sveta Evrope, o evropskem strateškem okviru za izboljšanje in povečanje svetovnega izobraževanja v Evropi do leta 2015 (15.–17. november 2002), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju maastrichtske izjave vseevropskega globalnega izobraževalnega kongresa, na katerem so bili zastopani člani parlamentov, lokalni in regionalni organi ter organizacije civilne družbe držav članic Sveta Evrope, o evropskem strateškem okviru za izboljšanje in povečanje svetovnega izobraževanja v Evropi do leta 2015 (15.–17. november 2002),

| — | ob upoštevanju palermskega procesa leta 2003, ki se je začel z namenom, da se ustvari neformalni forum, na katerem bi akterji lahko razpravljali o pomembnem razvoju dogodkov in vprašanjih evropske razvojne pomoči, s čimer bi neformalno dopolnili uradne posvetovalne postopke Komisije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju palermskega procesa leta 2003, ki se je začel z namenom, da se ustvari neformalni forum, na katerem bi akterji lahko razpravljali o pomembnem razvoju dogodkov in vprašanjih evropske razvojne pomoči, s čimer bi neformalno dopolnili uradne posvetovalne postopke Komisije,

| — | ob upoštevanju evropske konference o osveščanju in izobraževanju o razvoju za solidarnost Sever-Jug, ki je potekala v Bruslju 19. in 20. maja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropske konference o osveščanju in izobraževanju o razvoju za solidarnost Sever-Jug, ki je potekala v Bruslju 19. in 20. maja 2005,

| — | ob upoštevanju helsinške konference o evropskem izobraževanju o razvoju z dne 3. in 4. julija 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju helsinške konference o evropskem izobraževanju o razvoju z dne 3. in 4. julija 2006,

| — | ob upoštevanju 18-mesečnega programa o razvojni politiki med predsedovanjem Nemčije, Portugalske in Slovenije EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 18-mesečnega programa o razvojni politiki med predsedovanjem Nemčije, Portugalske in Slovenije EU,

| — | ob upoštevanju člena 49 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 49 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „Razširjena Evropa – sosedstvo: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi“ (KOM(2003)0104) in resolucije Evropskega parlamenta z 20. novembra 2003 o razširjeni Evropi in sosedstvu: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Razširjena Evropa – sosedstvo: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi“ (KOM(2003)0104) in resolucije Evropskega parlamenta z 20. novembra 2003 o razširjeni Evropi in sosedstvu: nov okvir za odnose z našimi vzhodnimi in južnimi sosedi (6),

| — | ob upoštevanju dokumenta „Za varno Evropo v boljšem svetu – Evropska varnostna strategija“, ki ga je odobril Evropski svet v Bruslju 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta „Za varno Evropo v boljšem svetu – Evropska varnostna strategija“, ki ga je odobril Evropski svet v Bruslju 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „Evropska sosedska politika – strateški dokument“ (KOM(2004)0373), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Evropska sosedska politika – strateški dokument“ (KOM(2004)0373),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „O predlogih Komisije za akcijske načrte v okviru evropske sosedske politike (ESP)“ (KOM(2004)0795), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „O predlogih Komisije za akcijske načrte v okviru evropske sosedske politike (ESP)“ (KOM(2004)0795),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije „Evropska sosedska politika – priporočila za Armenijo, Azerbajdžan, Gruzijo ter za Egipt in Libanon“ (KOM(2005)0072), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije „Evropska sosedska politika – priporočila za Armenijo, Azerbajdžan, Gruzijo ter za Egipt in Libanon“ (KOM(2005)0072),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „O krepitvi evropske sosedske politike“ (KOM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu „O krepitvi evropske sosedske politike“ (KOM(2006)0726),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za južni Kavkaz (Armenija, Azerbajdžan, Gruzija), ki ga je Komisija sprejela 14. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za južni Kavkaz (Armenija, Azerbajdžan, Gruzija), ki ga je Komisija sprejela 14. novembra 2006,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen zgoraj omenjenemu sporočilu z naslovom „O krepitvi evropske sosedske politike“ (SEK(2006)1504), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen zgoraj omenjenemu sporočilu z naslovom „O krepitvi evropske sosedske politike“ (SEK(2006)1504),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2007)0840), priložen sporočilu Komisije z naslovom „Letno poročilo 2007 o razvojni politiki Evropske skupnosti in izvajanju zunanje pomoči v letu 2006“(KOM(2007)0349), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije (SEK(2007)0840), priložen sporočilu Komisije z naslovom „Letno poročilo 2007 o razvojni politiki Evropske skupnosti in izvajanju zunanje pomoči v letu 2006“(KOM(2007)0349),

| — | ob upoštevanju poročil o napredku v okviru evropske sosedske politike za Ukrajino (SEK(2006)1505) in Moldavijo (SEK(2006)1506), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o napredku v okviru evropske sosedske politike za Ukrajino (SEK(2006)1505) in Moldavijo (SEK(2006)1506),

| — | ob upoštevanju publikacije Komisije „Evropska sosedska politika: leto napredka“ (IP/05/1467) z dne 24. novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije Komisije „Evropska sosedska politika: leto napredka“ (IP/05/1467) z dne 24. novembra 2005,

| — | ob upoštevanju sporočila komisarke Ferrero-Waldner kolegiju komisarjev z naslovom „Izvajanje in spodbujanje evropske sosedske politike“ (SEK(2005)1521), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila komisarke Ferrero-Waldner kolegiju komisarjev z naslovom „Izvajanje in spodbujanje evropske sosedske politike“ (SEK(2005)1521),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (7),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/62/ES z dne 23. januarja 2006, ki državam, vključenim v evropsko sosedsko politiko, in Rusiji omogoča koriščenje programov za tehnično pomoč in izmenjavo informacij (TAIEX) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/62/ES z dne 23. januarja 2006, ki državam, vključenim v evropsko sosedsko politiko, in Rusiji omogoča koriščenje programov za tehnično pomoč in izmenjavo informacij (TAIEX) (8),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/47/ES z dne 22. decembra 2004 o spremembi Sklepa 2000/24/ES zaradi upoštevanja širitve Evropske unije in evropske sosedske politike (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/47/ES z dne 22. decembra 2004 o spremembi Sklepa 2000/24/ES zaradi upoštevanja širitve Evropske unije in evropske sosedske politike (9),

| — | ob upoštevanju poročila „Evropski instrument sosedstva in partnerstva“ Belorusija/Moldavija/Ukrajina/Armenija/Azerbajdžan/Gruzija (ločeno): „Državni strateški dokument 2007–2013 in nacionalni okvirni program 2007–2010“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila „Evropski instrument sosedstva in partnerstva“ Belorusija/Moldavija/Ukrajina/Armenija/Azerbajdžan/Gruzija (ločeno): „Državni strateški dokument 2007–2013 in nacionalni okvirni program 2007–2010“,

| — | ob upoštevanju vzhodnega regionalnega strateškega dokumenta evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva 2007–2013, ki dopolnjuje državne strateške dokumente, ki jih je sprejela Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzhodnega regionalnega strateškega dokumenta evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva 2007–2013, ki dopolnjuje državne strateške dokumente, ki jih je sprejela Komisija,

| — | ob upoštevanju vzhodnega regionalnega okvirnega programa evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za obdobje 2007–2010, v katerem je podrobneje opredeljeno bistvo posredovanja v okviru vzhodnega regionalnega okvira novega evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzhodnega regionalnega okvirnega programa evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za obdobje 2007–2010, v katerem je podrobneje opredeljeno bistvo posredovanja v okviru vzhodnega regionalnega okvira novega evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „Sinergija Črnega morja – nova pobuda za regionalno sodelovanje“ (KOM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „Sinergija Črnega morja – nova pobuda za regionalno sodelovanje“ (KOM(2007)0160),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije „O splošnem pristopu, s katerim se partnerskim državam Evropske sosedske politike omogoči sodelovanje v agencijah Skupnosti ter v programih Skupnosti“ (KOM(2006)0724), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije „O splošnem pristopu, s katerim se partnerskim državam Evropske sosedske politike omogoči sodelovanje v agencijah Skupnosti ter v programih Skupnosti“ (KOM(2006)0724),

| — | ob upoštevanju dokumenta z junija 2006, ki je del serije priložnostnih dokumentov, ki jih je objavil generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve z naslovom „Gospodarski pregled držav evropske sosedske politike“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z junija 2006, ki je del serije priložnostnih dokumentov, ki jih je objavil generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve z naslovom „Gospodarski pregled držav evropske sosedske politike“,

| — | ob upoštevanju druge sheme za vzpostavitev institucij in kadrov za podporo novim državam članicam in kandidatkam na področju razvojnega sodelovanja, ki jo je uvedla Komisija julija 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju druge sheme za vzpostavitev institucij in kadrov za podporo novim državam članicam in kandidatkam na področju razvojnega sodelovanja, ki jo je uvedla Komisija julija 2007,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z 19. januarja 2006 o evropski sosedski politiki (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z 19. januarja 2006 o evropski sosedski politiki (10),

| — | ob upoštevanju sporazumov o partnerstvu in sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazumov o partnerstvu in sodelovanju,

| — | ob upoštevanju člena 45 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0036/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A6-0036/2008),

Splošne ugotovitve

| A. | ker je EU leta 2006 zagotovila uradno razvojno pomoč v višini 47 524 milijonov evrov, kar je 57 % svetovne uradne razvojne pomoči, ta znesek pa se bo po pričakovanjih do leta 2010 povečal na 78 626 milijonov evrov, |
| --- | --- |

A.

ker je EU leta 2006 zagotovila uradno razvojno pomoč v višini 47 524 milijonov evrov, kar je 57 % svetovne uradne razvojne pomoči, ta znesek pa se bo po pričakovanjih do leta 2010 povečal na 78 626 milijonov evrov,

| B. | ker so se nove države članice EU zavezale, da bodo dosegle cilj uradne razvojne pomoči v deležu 0,17 % bruto nacionalnega dohodka do leta 2010 in 0,33 % do leta 2015, ter da bodo prihodnji prispevki okrepili vlogo EU v mednarodnem razvojnem sodelovanju, |
| --- | --- |

B.

ker so se nove države članice EU zavezale, da bodo dosegle cilj uradne razvojne pomoči v deležu 0,17 % bruto nacionalnega dohodka do leta 2010 in 0,33 % do leta 2015, ter da bodo prihodnji prispevki okrepili vlogo EU v mednarodnem razvojnem sodelovanju,

| C. | ker razvojna pomoč novih držav članic zadeva tako evropsko politiko razvojnega sodelovanja kot tudi evropsko sosedsko politiko, |
| --- | --- |

C.

ker razvojna pomoč novih držav članic zadeva tako evropsko politiko razvojnega sodelovanja kot tudi evropsko sosedsko politiko,

| D. | ker so prednostne države, na katere je usmerjeno razvojno sodelovanje novih držav članic, iz nekdanje Skupnosti neodvisnih držav, države na zahodnem Balkanu in nekatere države AKP, |
| --- | --- |

D.

ker so prednostne države, na katere je usmerjeno razvojno sodelovanje novih držav članic, iz nekdanje Skupnosti neodvisnih držav, države na zahodnem Balkanu in nekatere države AKP,

| E. | ker ostaja institucionalni okvir eden najpomembnejših izzivov novih držav članic za učinkovito razvojno sodelovanje, |
| --- | --- |

E.

ker ostaja institucionalni okvir eden najpomembnejših izzivov novih držav članic za učinkovito razvojno sodelovanje,

| F. | ker je eden od večjih izzivov, s katerimi se bodo morale spoprijeti nove države članice, potreba po izgradnji medstrankarske politične in javne podpore za razvojno sodelovanje, vključno s podporo najmanj razvitim državam sveta, |
| --- | --- |

F.

ker je eden od večjih izzivov, s katerimi se bodo morale spoprijeti nove države članice, potreba po izgradnji medstrankarske politične in javne podpore za razvojno sodelovanje, vključno s podporo najmanj razvitim državam sveta,

| G. | ker je treba osveščenost o temah razvojnega sodelovanja v večini držav članic še izboljšati, |
| --- | --- |

G.

ker je treba osveščenost o temah razvojnega sodelovanja v večini držav članic še izboljšati,

| H. | ker je pravica držav članic, da sledijo razvojnim strategijam, ki so prilagojene nacionalno zastavljenim prednostnim nalogam, polnopraven izraz njihove suverenosti in jo je treba vedno priznavati in spoštovati samo po sebi, |
| --- | --- |

H.

ker je pravica držav članic, da sledijo razvojnim strategijam, ki so prilagojene nacionalno zastavljenim prednostnim nalogam, polnopraven izraz njihove suverenosti in jo je treba vedno priznavati in spoštovati samo po sebi,

Prednostne države za nove države članice

| I. | ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Estonije in Latvije usmerjena v nekdanjo Skupnost neodvisnih držav, zlasti Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, ter v Afganistan; uradna razvojna pomoč Estonije je leta 2005 znašala 0,08 %, uradna razvojna pomoč Latvije pa 0,07 %, |
| --- | --- |

I.

ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Estonije in Latvije usmerjena v nekdanjo Skupnost neodvisnih držav, zlasti Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, ter v Afganistan; uradna razvojna pomoč Estonije je leta 2005 znašala 0,08 %, uradna razvojna pomoč Latvije pa 0,07 %,

| J. | ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Litve namenjena Belorusiji, Ukrajini, Moldaviji, državam južnega Kavkaza, Afganistanu (provinci Ghor) in Iraku, ter samo eni državi AKP, namreč Mavretaniji, leta 2005 pa je Litva za uradno razvojno pomoč porabila 0,06 %, |
| --- | --- |

J.

ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Litve namenjena Belorusiji, Ukrajini, Moldaviji, državam južnega Kavkaza, Afganistanu (provinci Ghor) in Iraku, ter samo eni državi AKP, namreč Mavretaniji, leta 2005 pa je Litva za uradno razvojno pomoč porabila 0,06 %,

| K. | ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Poljske namenjena Belorusiji, Ukrajini, Moldaviji in Gruziji, uradna razvojna pomoč Poljske pa je leta 2005 znašala 0,07 %, |
| --- | --- |

K.

ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Poljske namenjena Belorusiji, Ukrajini, Moldaviji in Gruziji, uradna razvojna pomoč Poljske pa je leta 2005 znašala 0,07 %,

| L. | ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Madžarske namenjena zahodnemu Balkanu (Črni gori, Srbiji, ter Bosni in Hercegovini), leta 2005 pa je njena uradna razvojna pomoč znašala 0,11 %, |
| --- | --- |

L.

ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Madžarske namenjena zahodnemu Balkanu (Črni gori, Srbiji, ter Bosni in Hercegovini), leta 2005 pa je njena uradna razvojna pomoč znašala 0,11 %,

| M. | ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Romunije namenjena Moldaviji, Srbiji in Gruziji, uradna razvojna pomoč Romunije pa je leta 2006 znašala 0,04 %, |
| --- | --- |

M.

ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Romunije namenjena Moldaviji, Srbiji in Gruziji, uradna razvojna pomoč Romunije pa je leta 2006 znašala 0,04 %,

| N. | ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Slovenije namenjena zahodnemu Balkanu (Bosni in Hercegovini, Črni gori, Srbiji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Albaniji) in Moldaviji, leta 2005 pa je Slovenija za uradno razvojno pomoč porabila 0,11 %, |
| --- | --- |

N.

ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Slovenije namenjena zahodnemu Balkanu (Bosni in Hercegovini, Črni gori, Srbiji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Albaniji) in Moldaviji, leta 2005 pa je Slovenija za uradno razvojno pomoč porabila 0,11 %,

| O. | ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Slovaške namenjena Srbiji, Črni gori, Kirgizistanu, Kazahstanu, Ukrajini in Belorusiji, delež Slovaške za uradno razvojno pomoč pa je leta 2005 znašal 0,12 %, |
| --- | --- |

O.

ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Slovaške namenjena Srbiji, Črni gori, Kirgizistanu, Kazahstanu, Ukrajini in Belorusiji, delež Slovaške za uradno razvojno pomoč pa je leta 2005 znašal 0,12 %,

| P. | ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Češke republike namenjena Bosni in Hercegovini, Moldaviji, Mongoliji, Srbiji, Črni gori in Vietnamu, leta 2005 pa je Češka republika za uradno razvojno pomoč porabila 0,11 %, |
| --- | --- |

P.

ker je večina dvostranske uradne razvojne pomoči Češke republike namenjena Bosni in Hercegovini, Moldaviji, Mongoliji, Srbiji, Črni gori in Vietnamu, leta 2005 pa je Češka republika za uradno razvojno pomoč porabila 0,11 %,

| Q. | ker je Bolgarija svojo nacionalno strategijo za mednarodno razvojno sodelovanje sprejela šele konce leta 2007 in ker daje prednost Albaniji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Bosni in Hercegovini, Ukrajini in Moldaviji, po ocenah naj bi bila leta 2005 njena poraba za uradno razvojno pomoč približno 0,04 %, kar ustreza bolgarskemu prispevku za večstranske institucije, |
| --- | --- |

Q.

ker je Bolgarija svojo nacionalno strategijo za mednarodno razvojno sodelovanje sprejela šele konce leta 2007 in ker daje prednost Albaniji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Bosni in Hercegovini, Ukrajini in Moldaviji, po ocenah naj bi bila leta 2005 njena poraba za uradno razvojno pomoč približno 0,04 %, kar ustreza bolgarskemu prispevku za večstranske institucije,

Odnosi med novimi državami članicami in državami AKP

| R. | ker Estonija, Latvija in Romunija v okviru politike evropskega razvojnega sodelovanja niso usmerjene na nobeno državo AKP, čeprav Estonija ni izključila možnosti, da bi v prihodnosti vzpostavila dvostransko sodelovanje z eno najmanj razvitih držav podsaharske Afrike, |
| --- | --- |

R.

ker Estonija, Latvija in Romunija v okviru politike evropskega razvojnega sodelovanja niso usmerjene na nobeno državo AKP, čeprav Estonija ni izključila možnosti, da bi v prihodnosti vzpostavila dvostransko sodelovanje z eno najmanj razvitih držav podsaharske Afrike,

| S. | ker se namerava Bolgarija usmeriti na afriške države, s katerimi je imela dvostranske sporazume pred letom 1989, na primer Gano, |
| --- | --- |

S.

ker se namerava Bolgarija usmeriti na afriške države, s katerimi je imela dvostranske sporazume pred letom 1989, na primer Gano,

| T. | ker je Češka republika usmerjena na Angolo in Zambijo; Angola prejema 8 % dodeljenih sredstev (956 000evrov leta 2007), Zambija pa 4 % (775 000evrov leta 2007); ker Češka republika v Angoli financira tudi programe v sektorju kmetijstva, podeželskega razvoja in izobraževanja ter medsektorske programe, kot so odstranjevanje min, krepitev zmogljivosti javnega sektorja, spodbujanje civilne družbe in enakosti med spoloma, pa tudi programe za okolje; ker financira tudi programe v Zambiji, v zdravstvenem sektorju, ki so usmerjeni v Zahodno provinco, kjer je naravno okolje še posebej neprijazno, namenjeni pa so doseganju razvojnih ciljev tisočletja, kot so zmanjševanje umrljivosti otrok, izboljšanje zdravja mater, boj proti virusu HIV/aidsu ter drugim boleznim, |
| --- | --- |

T.

ker je Češka republika usmerjena na Angolo in Zambijo; Angola prejema 8 % dodeljenih sredstev (956 000evrov leta 2007), Zambija pa 4 % (775 000evrov leta 2007); ker Češka republika v Angoli financira tudi programe v sektorju kmetijstva, podeželskega razvoja in izobraževanja ter medsektorske programe, kot so odstranjevanje min, krepitev zmogljivosti javnega sektorja, spodbujanje civilne družbe in enakosti med spoloma, pa tudi programe za okolje; ker financira tudi programe v Zambiji, v zdravstvenem sektorju, ki so usmerjeni v Zahodno provinco, kjer je naravno okolje še posebej neprijazno, namenjeni pa so doseganju razvojnih ciljev tisočletja, kot so zmanjševanje umrljivosti otrok, izboljšanje zdravja mater, boj proti virusu HIV/aidsu ter drugim boleznim,

| U. | ker je Madžarska usmerjena na Etiopijo, Poljska pa predvsem na Angolo in Tanzanijo, |
| --- | --- |

U.

ker je Madžarska usmerjena na Etiopijo, Poljska pa predvsem na Angolo in Tanzanijo,

| V. | ker je Slovaška usmerjena predvsem na Kenijo, Sudan in Mozambik ter poslovni in zdravstveni sektor v Keniji, in nudi podporo za uporabo obnovljivih virov; ker njeno razvojno sodelovanje s Sudanom zajema zmanjševanje dolgov in je usmerjeno na tehnično infrastrukturo, na primer gospodarjenje z vodami, v socialnem sektorju pa zlasti na spodbujanje osnovnega izobraževanja in osnovne zdravstvene oskrbe, |
| --- | --- |

V.

ker je Slovaška usmerjena predvsem na Kenijo, Sudan in Mozambik ter poslovni in zdravstveni sektor v Keniji, in nudi podporo za uporabo obnovljivih virov; ker njeno razvojno sodelovanje s Sudanom zajema zmanjševanje dolgov in je usmerjeno na tehnično infrastrukturo, na primer gospodarjenje z vodami, v socialnem sektorju pa zlasti na spodbujanje osnovnega izobraževanja in osnovne zdravstvene oskrbe,

| W. | ker se namerava Slovenija prek slovenskih nevladnih razvojnih organizacij usmeriti na Madagaskar, Niger, Mali, Burkino Faso, Ugando in Malavi ter pomagati lokalnim skupnostim v sektorjih, kot so infrastruktura, izobraževanje, oskrba z vodo, sanitarna ureditev in trajnostna oskrba z energijo, |
| --- | --- |

W.

ker se namerava Slovenija prek slovenskih nevladnih razvojnih organizacij usmeriti na Madagaskar, Niger, Mali, Burkino Faso, Ugando in Malavi ter pomagati lokalnim skupnostim v sektorjih, kot so infrastruktura, izobraževanje, oskrba z vodo, sanitarna ureditev in trajnostna oskrba z energijo,

| X. | ker je Litva leta 2006 začela svoj prvi dvostranski projekt v Mavretaniji (pomoč pri razvoju naravnih virov), |
| --- | --- |

X.

ker je Litva leta 2006 začela svoj prvi dvostranski projekt v Mavretaniji (pomoč pri razvoju naravnih virov),

| Y. | ker se v vseh novih državah članicah precejšen delež razvojne pomoči usmerja preko večnacionalnih poti, vključno z EU, tako da vse te države posredno prispevajo k razvoju v državah AKP, |
| --- | --- |

Y.

ker se v vseh novih državah članicah precejšen delež razvojne pomoči usmerja preko večnacionalnih poti, vključno z EU, tako da vse te države posredno prispevajo k razvoju v državah AKP,

Odnosi med novimi državami članicami in njihovimi sosedami

| Z. | ker sodi evropska sosedska politika med najpomembnejše prednostne naloge zunanjih odnosov EU ter sta njena cilja spodbujanje dobrega upravljanja in gospodarski razvoj v njeni bližini, s tem pa zmanjšanje političnih, gospodarskih in socialnih razlik med državami članicami in njenimi sosedami, |
| --- | --- |

Z.

ker sodi evropska sosedska politika med najpomembnejše prednostne naloge zunanjih odnosov EU ter sta njena cilja spodbujanje dobrega upravljanja in gospodarski razvoj v njeni bližini, s tem pa zmanjšanje političnih, gospodarskih in socialnih razlik med državami članicami in njenimi sosedami,

| AA. | ker so bili akcijski načrti evropske sosedske politike za tri države južnega Kavkaza (Gruzijo, Armenijo in Azerbajdžan) objavljeni 14. novembra 2006, čeprav je bila vključitev držav južnega Kavkaza v evropsko sosedsko politiko v opombi navedenega sporočila Komisije o širši Evropi iz leta 2003 sprva zavrnjena, |
| --- | --- |

AA.

ker so bili akcijski načrti evropske sosedske politike za tri države južnega Kavkaza (Gruzijo, Armenijo in Azerbajdžan) objavljeni 14. novembra 2006, čeprav je bila vključitev držav južnega Kavkaza v evropsko sosedsko politiko v opombi navedenega sporočila Komisije o širši Evropi iz leta 2003 sprva zavrnjena,

| AB. | ker naj bi bili akcijski načrti posebej prilagojeni vsaki državi, |
| --- | --- |

AB.

ker naj bi bili akcijski načrti posebej prilagojeni vsaki državi,

| AC. | ker EU pri svojih zunanjih odnosih tradicionalno daje prednost regionalnemu pristopu, |
| --- | --- |

AC.

ker EU pri svojih zunanjih odnosih tradicionalno daje prednost regionalnemu pristopu,

| AD. | ker je gruzijska vlada izrazila upanje, da bodo Gruzija, Ukrajina in Moldavija vključene v črnomorsko regijo, ne pa v regijo južnega Kavkaza, kar je potrjeno tudi v akcijskem načrtu, |
| --- | --- |

AD.

ker je gruzijska vlada izrazila upanje, da bodo Gruzija, Ukrajina in Moldavija vključene v črnomorsko regijo, ne pa v regijo južnega Kavkaza, kar je potrjeno tudi v akcijskem načrtu,

| AE. | ker akcijski načrt EU-Gruzija prikazuje, da je EU pripravljena ponuditi večjo politično podporo Gruziji na področju reševanja sporov, kar je ta doslej odklanjala, |
| --- | --- |

AE.

ker akcijski načrt EU-Gruzija prikazuje, da je EU pripravljena ponuditi večjo politično podporo Gruziji na področju reševanja sporov, kar je ta doslej odklanjala,

| AF. | ker so nove države članice sodelovale pri razvijanju evropske sosedske politike, še preden so postale članice EU, |
| --- | --- |

AF.

ker so nove države članice sodelovale pri razvijanju evropske sosedske politike, še preden so postale članice EU,

| AG. | ker nove države članice niso imele nobenega vpliva na akcijske načrte in pred članstvom niso bile vključene v odločanje ter postopke, |
| --- | --- |

AG.

ker nove države članice niso imele nobenega vpliva na akcijske načrte in pred članstvom niso bile vključene v odločanje ter postopke,

| AH. | ker morajo imeti sosednje države, če se želijo pridružiti evropski sosedski politiki, veljavno pogodbeno razmerje, na primer Sporazum o partnerstvu in sodelovanju ali pridružitveni sporazum; ker so zato Belorusija, Libija in Sirija izvzete iz evropske sosedske politike, saj niso v veljavnem pogodbenem razmerju, |
| --- | --- |

AH.

ker morajo imeti sosednje države, če se želijo pridružiti evropski sosedski politiki, veljavno pogodbeno razmerje, na primer Sporazum o partnerstvu in sodelovanju ali pridružitveni sporazum; ker so zato Belorusija, Libija in Sirija izvzete iz evropske sosedske politike, saj niso v veljavnem pogodbenem razmerju,

| AI. | ker si EU prizadeva za uravnotežen dvostranski in regionalni pristop k osrednji Aziji, |
| --- | --- |

AI.

ker si EU prizadeva za uravnotežen dvostranski in regionalni pristop k osrednji Aziji,

| AJ. | ker odnosi med Kazahstanom, Kirgizistanom, Rusko federacijo, Tadžikistanom, Turkmenistanom, Uzbekistanom in EU temeljijo na Sporazumih o partnerstvu in sodelovanju, okvirih sodelovanja, kot Pobuda iz Bakuja, ter vrsti instrumentov skupne in zunanje varnostne politike, |
| --- | --- |

AJ.

ker odnosi med Kazahstanom, Kirgizistanom, Rusko federacijo, Tadžikistanom, Turkmenistanom, Uzbekistanom in EU temeljijo na Sporazumih o partnerstvu in sodelovanju, okvirih sodelovanja, kot Pobuda iz Bakuja, ter vrsti instrumentov skupne in zunanje varnostne politike,

| AK. | ker imajo vse sosede EU, ne glede na možnost članstva, enake možnosti, da vzpostavijo privilegiran odnos z EU, osnovan na skupnih interesih in vrednotah, glede na svoje ambicije, |
| --- | --- |

AK.

ker imajo vse sosede EU, ne glede na možnost članstva, enake možnosti, da vzpostavijo privilegiran odnos z EU, osnovan na skupnih interesih in vrednotah, glede na svoje ambicije,

| AL. | ker je glavna prednost akcijskih načrtov pomagati državam, da opredelijo svoje prednostne naloge in usmerjajo podporo EU njihovim prizadevanjem, |
| --- | --- |

AL.

ker je glavna prednost akcijskih načrtov pomagati državam, da opredelijo svoje prednostne naloge in usmerjajo podporo EU njihovim prizadevanjem,

| AM. | ker sta Bolgarija in Romunija že vključeni v čezmejno sodelovanje s pomembnimi partnerji v okviru evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

AM.

ker sta Bolgarija in Romunija že vključeni v čezmejno sodelovanje s pomembnimi partnerji v okviru evropske sosedske politike,

| AN. | ker bodo nove države članice z izmenjavo svojih izkušenj ob prehodu koristno prispevale k strokovnemu znanju v starih državah članicah prek programov Urada za izmenjavo informacij o tehnični pomoči in programov tesnega sodelovanja (TAIEX), |
| --- | --- |

AN.

ker bodo nove države članice z izmenjavo svojih izkušenj ob prehodu koristno prispevale k strokovnemu znanju v starih državah članicah prek programov Urada za izmenjavo informacij o tehnični pomoči in programov tesnega sodelovanja (TAIEX),

Osveščanje javnosti

| AO. | ker je sedanja raven izdatkov za večje osveščanje javnosti o razvojnih vprašanjih v večini držav OECD neustrezna, skupaj približno 190 milijonov evrov oziroma 0,25 % skupne uradne razvojne pomoči, |
| --- | --- |

AO.

ker je sedanja raven izdatkov za večje osveščanje javnosti o razvojnih vprašanjih v večini držav OECD neustrezna, skupaj približno 190 milijonov evrov oziroma 0,25 % skupne uradne razvojne pomoči,

| AP. | ker vse nove države članice, razen Poljske in Malte, obravnavajo razvojno izobraževanje kot prednostno nalogo svojih nacionalnih platform za nevladne razvojne organizacije, |
| --- | --- |

AP.

ker vse nove države članice, razen Poljske in Malte, obravnavajo razvojno izobraževanje kot prednostno nalogo svojih nacionalnih platform za nevladne razvojne organizacije,

| AQ. | ker še nobena nova država članica nima nacionalne strategije za razvojno izobraževanje, |
| --- | --- |

AQ.

ker še nobena nova država članica nima nacionalne strategije za razvojno izobraževanje,

| AR. | ker je samo 12 % državljanov držav OECD dejansko že slišalo za razvojne cilje tisočletja, 62 % tistih, ki so zanje slišali, ne ve, kaj so, 17 % evropskih državljanov zaradi korupcije in miselnosti, da ne pomoč koristi revnim, ne ve, ali pomoč kaj zaleže (tako meni 34 % anketiranih na Portugalskem, 24 % v Italiji, 23 % na Irskem in 22 % v Španiji), |
| --- | --- |

AR.

ker je samo 12 % državljanov držav OECD dejansko že slišalo za razvojne cilje tisočletja, 62 % tistih, ki so zanje slišali, ne ve, kaj so, 17 % evropskih državljanov zaradi korupcije in miselnosti, da ne pomoč koristi revnim, ne ve, ali pomoč kaj zaleže (tako meni 34 % anketiranih na Portugalskem, 24 % v Italiji, 23 % na Irskem in 22 % v Španiji),

| AS. | ker samo 29 % evropskih državljanov meni, da bosta skrajna revščina in lakota do leta 2015 manjši, najpogosteje navedene ovire pa so pomanjkanje denarja ali virov (18 %), pomanjkanje volje (18 %) in obsežnost zastavljene naloge (14 %), |
| --- | --- |

AS.

ker samo 29 % evropskih državljanov meni, da bosta skrajna revščina in lakota do leta 2015 manjši, najpogosteje navedene ovire pa so pomanjkanje denarja ali virov (18 %), pomanjkanje volje (18 %) in obsežnost zastavljene naloge (14 %),

| AT. | ker je poročilo razvojnega programa Združenih narodov vsebovalo predlog, naj si Komisija in države članice zastavijo minimalni cilj približati se porabi 3-odstotnega deleža uradne razvojne pomoči za osveščanje javnosti in razvojno izobraževanje, ali jo preseči, |
| --- | --- |

AT.

ker je poročilo razvojnega programa Združenih narodov vsebovalo predlog, naj si Komisija in države članice zastavijo minimalni cilj približati se porabi 3-odstotnega deleža uradne razvojne pomoči za osveščanje javnosti in razvojno izobraževanje, ali jo preseči,

| 1. | poudarja, da je razvojna politika v celoti del pravnega reda Skupnosti, in poziva nove države članice k mednarodni zavzetosti na tem področju; poudarja, da bi morala EU pomagati novim državam članicam pri prevzemanju zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je razvojna politika v celoti del pravnega reda Skupnosti, in poziva nove države članice k mednarodni zavzetosti na tem področju; poudarja, da bi morala EU pomagati novim državam članicam pri prevzemanju zakonodaje Skupnosti;

| 2. | upošteva dejstvo, da deset novih držav članic, ki so Evropsko soglasje o razvoju podpisale v letu dni po njihovem pristopu in se strinjale, da bodo izvajale ambiciozno razvojno paradigmo ter si prizadevale za dosego razvojnih ciljev tisočletja v zastavljenem roku; |
| --- | --- |

2.

upošteva dejstvo, da deset novih držav članic, ki so Evropsko soglasje o razvoju podpisale v letu dni po njihovem pristopu in se strinjale, da bodo izvajale ambiciozno razvojno paradigmo ter si prizadevale za dosego razvojnih ciljev tisočletja v zastavljenem roku;

| 3. | izraža zaskrbljenost, da mnoge nove države članice niso na dobri poti, da bi dosegle cilj 0,17 % BND za uradno razvojno pomoč do leta 2010, nekatere jo bodo morda morale celo zmanjšati zaradi usklajevanja s splošnim zmanjševanjem proračunskih sredstev zaradi potrebnega zmanjšanja javnega dolga; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost, da mnoge nove države članice niso na dobri poti, da bi dosegle cilj 0,17 % BND za uradno razvojno pomoč do leta 2010, nekatere jo bodo morda morale celo zmanjšati zaradi usklajevanja s splošnim zmanjševanjem proračunskih sredstev zaradi potrebnega zmanjšanja javnega dolga;

| 4. | poudarja pomen lastnih izkušenj novih držav članic, zlasti med postopkom prehoda, ter meni, da morata biti dobro upravljanje in spodbujanje demokracije prednostni nalogi za EU na področju razvojnega sodelovanja; poziva institucije EU, naj izkoristijo izkušnje, ki so jih na tem področju pridobile nove države članice, in tako obogatijo svojo razvojno politiko; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen lastnih izkušenj novih držav članic, zlasti med postopkom prehoda, ter meni, da morata biti dobro upravljanje in spodbujanje demokracije prednostni nalogi za EU na področju razvojnega sodelovanja; poziva institucije EU, naj izkoristijo izkušnje, ki so jih na tem področju pridobile nove države članice, in tako obogatijo svojo razvojno politiko;

| 5. | meni, da bodo nove države članice zaradi dejavne politike sodelovanja prispevale k uveljavljanju temeljnih pravic in solidarnosti z novimi generacijami v državah v okviru evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

5.

meni, da bodo nove države članice zaradi dejavne politike sodelovanja prispevale k uveljavljanju temeljnih pravic in solidarnosti z novimi generacijami v državah v okviru evropske sosedske politike;

| 6. | poudarja dejansko korist sodelovanja v politiki razvojnega sodelovanja za nove države članice, zlasti na področjih gospodarskega razvoja in trgovine; |
| --- | --- |

6.

poudarja dejansko korist sodelovanja v politiki razvojnega sodelovanja za nove države članice, zlasti na področjih gospodarskega razvoja in trgovine;

| 7. | pozdravlja novi pristop Komisije preseganja tradicionalne razvojne politike in vzpostavljanja novih partnerskih odnosov z državami v razvoju; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja novi pristop Komisije preseganja tradicionalne razvojne politike in vzpostavljanja novih partnerskih odnosov z državami v razvoju;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je mednarodna skupnost v nujnih humanitarnih primerih pripravljena sprejeti načelo skupne odgovornosti; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je mednarodna skupnost v nujnih humanitarnih primerih pripravljena sprejeti načelo skupne odgovornosti;

| 9. | predlaga, da bi morale nove in stare države članice bolj proaktivno sodelovati v EU, da bi zagotovile sprotno spremljanje razmer v posameznih državah, ki so vključene v evropsko sosedsko politiko, in bi lahko EU v svoji politiki bolj prilagodljivo reagirala v zvezi s temi državami; |
| --- | --- |

9.

predlaga, da bi morale nove in stare države članice bolj proaktivno sodelovati v EU, da bi zagotovile sprotno spremljanje razmer v posameznih državah, ki so vključene v evropsko sosedsko politiko, in bi lahko EU v svoji politiki bolj prilagodljivo reagirala v zvezi s temi državami;

| 10. | poudarja povezavo med razvojem in migracijo, ki je za večino držav članic ob zunanjih mejah EU velik izziv; |
| --- | --- |

10.

poudarja povezavo med razvojem in migracijo, ki je za večino držav članic ob zunanjih mejah EU velik izziv;

| 11. | priznava, da so nove države članice dosegle napredek s tem, ko so iz držav prejemnic postale donatorice, in se zaveda prihodnjih izzivov; |
| --- | --- |

11.

priznava, da so nove države članice dosegle napredek s tem, ko so iz držav prejemnic postale donatorice, in se zaveda prihodnjih izzivov;

| 12. | ugotavlja, da prednostna področja novih držav članic po prehodnem obdobju določajo njihovi zgodovinski odnosi in vezi z njihovimi sosedami ter da je glavni del proračuna novih držav članic za razvojno sodelovanje namenjen njihovim neposrednim sosedam in državam nekdanje Skupnosti neodvisnih držav; poziva Evropsko skupnosti, naj izkoristi pridružitev teh novih držav kot priložnost za okrepitev svoje strateške prisotnosti v vzhodni Evropi, osrednji Aziji in na Kavkazu, regijah, kjer je bilo doslej najmanj evropske pomoči in kjer se soočajo s številnimi razvojnimi izzivi; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da prednostna področja novih držav članic po prehodnem obdobju določajo njihovi zgodovinski odnosi in vezi z njihovimi sosedami ter da je glavni del proračuna novih držav članic za razvojno sodelovanje namenjen njihovim neposrednim sosedam in državam nekdanje Skupnosti neodvisnih držav; poziva Evropsko skupnosti, naj izkoristi pridružitev teh novih držav kot priložnost za okrepitev svoje strateške prisotnosti v vzhodni Evropi, osrednji Aziji in na Kavkazu, regijah, kjer je bilo doslej najmanj evropske pomoči in kjer se soočajo s številnimi razvojnimi izzivi;

| 13. | poudarja, da je učinkovito delovanje na področju spodbujanja demokracije in pravne države, glavnih področjih, kjer delujejo nove države članice, tudi dolgoročno sredstvo za zmanjševanje revščine, kar je po instrumentu za razvojno sodelovanje eden od prednostnih ciljev evropske razvojne politike; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je učinkovito delovanje na področju spodbujanja demokracije in pravne države, glavnih področjih, kjer delujejo nove države članice, tudi dolgoročno sredstvo za zmanjševanje revščine, kar je po instrumentu za razvojno sodelovanje eden od prednostnih ciljev evropske razvojne politike;

| 14. | opozarja na „vzhodno dimenzijo“ zunanjih odnosov EU ter meni, da bi lahko nova skupščina EU in sosednjih držav (kot so skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, Evropsko-mediteransko partnerstvo (Euromed) in parlamentarna skupščina EU-Latinska Amerika (Eurolat)) gradila na zgodovinskih izkušnjah, spodbudila prispevek novih držav članic v politikah EU, pripomogla k sooblikovanju evropske sosedske politike ter sosednje države seznanila z novimi področji politike; |
| --- | --- |

14.

opozarja na „vzhodno dimenzijo“ zunanjih odnosov EU ter meni, da bi lahko nova skupščina EU in sosednjih držav (kot so skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, Evropsko-mediteransko partnerstvo (Euromed) in parlamentarna skupščina EU-Latinska Amerika (Eurolat)) gradila na zgodovinskih izkušnjah, spodbudila prispevek novih držav članic v politikah EU, pripomogla k sooblikovanju evropske sosedske politike ter sosednje države seznanila z novimi področji politike;

| 15. | priznava, da je večina držav članic ustanovila oddelke pri ministrstvih za zunanje zadeve, ki se ukvarjajo posebej z razvojnim sodelovanjem, vendar priporoča, da se okrepi usklajevanje tako znotraj ministrstev in med samimi ministrstvi, kot z drugimi državami članicami, kolikor v postopku odločanja dopuščajo nacionalni parlamenti in lokalni organi; |
| --- | --- |

15.

priznava, da je večina držav članic ustanovila oddelke pri ministrstvih za zunanje zadeve, ki se ukvarjajo posebej z razvojnim sodelovanjem, vendar priporoča, da se okrepi usklajevanje tako znotraj ministrstev in med samimi ministrstvi, kot z drugimi državami članicami, kolikor v postopku odločanja dopuščajo nacionalni parlamenti in lokalni organi;

| 16. | priznava, da je za postopek ustanovitve potrebnih institucij in izvajanja politik potrebno precej časa; |
| --- | --- |

16.

priznava, da je za postopek ustanovitve potrebnih institucij in izvajanja politik potrebno precej časa;

| 17. | priznava, da bodo v prihodnjih letih povečanje proračuna in dejavnosti osveščanja največji izzivi za nove države članice; |
| --- | --- |

17.

priznava, da bodo v prihodnjih letih povečanje proračuna in dejavnosti osveščanja največji izzivi za nove države članice;

| 18. | pozdravlja zgoraj omenjeni strateški okvir „Evropsko soglasje o razvoju: prispevek osveščanja javnosti in izobraževanja o razvojnih vprašanjih“ in poudarja, da ima Parlament pomembno vlogo pri osvetljevanju sedanje in potencialne vloge razvojnega izobraževanja in osveščanja v formalnem in neformalnem izobraževanju v novih državah članicah; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja zgoraj omenjeni strateški okvir „Evropsko soglasje o razvoju: prispevek osveščanja javnosti in izobraževanja o razvojnih vprašanjih“ in poudarja, da ima Parlament pomembno vlogo pri osvetljevanju sedanje in potencialne vloge razvojnega izobraževanja in osveščanja v formalnem in neformalnem izobraževanju v novih državah članicah;

| 19. | meni, da so v svetovnem procesu odpravljanja revščine najbolj koristni dolgoročni projekti, pri katerih se izbirajo partnerji in sektorji, kjer imajo nove države članice primerjalno prednost ter lahko prenesejo svoje izkušnje; |
| --- | --- |

19.

meni, da so v svetovnem procesu odpravljanja revščine najbolj koristni dolgoročni projekti, pri katerih se izbirajo partnerji in sektorji, kjer imajo nove države članice primerjalno prednost ter lahko prenesejo svoje izkušnje;

| 20. | poziva k razdelitvi dela med državami članicami, pri kateri bi upoštevali dodano vrednost vložka vsakega akterja in katere namen bi bilo učinkovito sodelovanje; |
| --- | --- |

20.

poziva k razdelitvi dela med državami članicami, pri kateri bi upoštevali dodano vrednost vložka vsakega akterja in katere namen bi bilo učinkovito sodelovanje;

| 21. | je prepričan, da bi lahko velika večina novih držav članic dala večjo prednost svoji razvojni politiki in zagotovila tudi notranje bolj usklajen pristop k načrtovanju strategij (razen Litve, kjer je ministrstvo za zunanje zadeve glavno ministrstvo za načrtovanje in upravljanje uradne razvojne pomoči); |
| --- | --- |

21.

je prepričan, da bi lahko velika večina novih držav članic dala večjo prednost svoji razvojni politiki in zagotovila tudi notranje bolj usklajen pristop k načrtovanju strategij (razen Litve, kjer je ministrstvo za zunanje zadeve glavno ministrstvo za načrtovanje in upravljanje uradne razvojne pomoči);

| 22. | navaja, da cilj EU glede novih držav članic ni samo izkoristiti njihove izkušnje, temveč jim tudi pomagati pri krepitvi njihove vloge novih donatoric; spodbuja tako stare kot nove države članice, naj skupaj določijo stvaren urnik, v katerem bo predvidena progresivna uskladitev novih držav članic s cilji evropske razvojne pomoči, pri tem pa naj bodo upoštevane možnosti in omejitve partnerstva med starimi in novimi državami članicami; |
| --- | --- |

22.

navaja, da cilj EU glede novih držav članic ni samo izkoristiti njihove izkušnje, temveč jim tudi pomagati pri krepitvi njihove vloge novih donatoric; spodbuja tako stare kot nove države članice, naj skupaj določijo stvaren urnik, v katerem bo predvidena progresivna uskladitev novih držav članic s cilji evropske razvojne pomoči, pri tem pa naj bodo upoštevane možnosti in omejitve partnerstva med starimi in novimi državami članicami;

| 23. | poudarja, da je treba nove države članice polno vključiti v sistem izmenjave izkušenj in posebnega usposabljanja na področjih, povezanih z načrtovanjem, izvajanjem in oceno politike razvojnega sodelovanja; upošteva različne izkušnje s shemo za vzpostavitev institucij in kadrov in poziva k nadaljnjim izboljšavam (na primer ustaviti odhajanje javnih uslužbencev z delovnih mest); |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba nove države članice polno vključiti v sistem izmenjave izkušenj in posebnega usposabljanja na področjih, povezanih z načrtovanjem, izvajanjem in oceno politike razvojnega sodelovanja; upošteva različne izkušnje s shemo za vzpostavitev institucij in kadrov in poziva k nadaljnjim izboljšavam (na primer ustaviti odhajanje javnih uslužbencev z delovnih mest);

| 24. | opozarja na pomembnost stalnega dialoga z uradniki, odgovornimi za nove države članice ter države pristopnice ali države kandidatke; poudarja, kako pomembna je tehnična pomoč EuropeAid pri organizaciji tečajev usposabljanja, seminarjev, konferenc in posebne tehnične pomoči, da se izpolnijo potrebe, ki jih izrazijo te države; poudarja pomen dejavnosti, ki jih v zvezi s tem financira Generalni direktorat Evropske komisije za razvoj; |
| --- | --- |

24.

opozarja na pomembnost stalnega dialoga z uradniki, odgovornimi za nove države članice ter države pristopnice ali države kandidatke; poudarja, kako pomembna je tehnična pomoč EuropeAid pri organizaciji tečajev usposabljanja, seminarjev, konferenc in posebne tehnične pomoči, da se izpolnijo potrebe, ki jih izrazijo te države; poudarja pomen dejavnosti, ki jih v zvezi s tem financira Generalni direktorat Evropske komisije za razvoj;

| 25. | obžaluje, da se posebna delovna skupina za krepitev zmogljivosti novih držav članic v letu 2007 ni več sestala, čeprav morajo nove države članice okrepiti svoje zmogljivosti na področju razvojnega sodelovanja in proces širitve EU še vedno poteka; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da se posebna delovna skupina za krepitev zmogljivosti novih držav članic v letu 2007 ni več sestala, čeprav morajo nove države članice okrepiti svoje zmogljivosti na področju razvojnega sodelovanja in proces širitve EU še vedno poteka;

| 26. | poziva k ponovnemu sestajanju te delovne skupine, pri čemer je treba zagotoviti, da bo v svoje delo vključila tudi predstavnike parlamentarnega Odbora parlamenta za razvoj ali njegovega sekretariata in predstavnike Trialog-a, projekta, ki deluje v tesnem sodelovanju z evropskimi nevladnimi organizacijami na področju razvoja, ter da bodo naloge deloven skupine razširjene glede na specifične težave novih držav članic na področju razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

26.

poziva k ponovnemu sestajanju te delovne skupine, pri čemer je treba zagotoviti, da bo v svoje delo vključila tudi predstavnike parlamentarnega Odbora parlamenta za razvoj ali njegovega sekretariata in predstavnike Trialog-a, projekta, ki deluje v tesnem sodelovanju z evropskimi nevladnimi organizacijami na področju razvoja, ter da bodo naloge deloven skupine razširjene glede na specifične težave novih držav članic na področju razvojnega sodelovanja;

| 27. | poudarja, kako pomembni so projekti „tesnega“ in „ohlapnega sodelovanja“ za usposabljanje osebja novih držav članic prek kakovostne tehnične pomoči, za ta sredstva pa sta zaprosili samo Madžarska in Slovaška; |
| --- | --- |

27.

poudarja, kako pomembni so projekti „tesnega“ in „ohlapnega sodelovanja“ za usposabljanje osebja novih držav članic prek kakovostne tehnične pomoči, za ta sredstva pa sta zaprosili samo Madžarska in Slovaška;

| 28. | poziva k medparlamentarnim srečanjem med Parlamentom in parlamenti novih držav članic, organiziranim dvakrat letno ter osredotočenim na vprašanja razvoja in sodelovanja, in k vzpostavitvi posebnega omrežja za to; |
| --- | --- |

28.

poziva k medparlamentarnim srečanjem med Parlamentom in parlamenti novih držav članic, organiziranim dvakrat letno ter osredotočenim na vprašanja razvoja in sodelovanja, in k vzpostavitvi posebnega omrežja za to;

| 29. | meni, da bi sodelovanje novih držav članic v odboru Evropskega razvojnega sklada razpravam dalo nove razsežnosti in prispevalo h graditvi tehnične zmogljivosti teh držav; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi sodelovanje novih držav članic v odboru Evropskega razvojnega sklada razpravam dalo nove razsežnosti in prispevalo h graditvi tehnične zmogljivosti teh držav;

| 30. | ugotavlja, da prednostne naloge razvojnega sodelovanja v nekaterih novih državah članicah niso deležne javnega priznanja, in poziva k splošni komunikacijski in izobraževalni strategiji za odpravo te pomanjkljivosti; poudarja, da sta osveščanje o razvoju v šolskih programih in vloga medijev pomembna za pritegnitev javne pozornosti in razvijanje tradicije mednarodnega prostovoljstva; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da prednostne naloge razvojnega sodelovanja v nekaterih novih državah članicah niso deležne javnega priznanja, in poziva k splošni komunikacijski in izobraževalni strategiji za odpravo te pomanjkljivosti; poudarja, da sta osveščanje o razvoju v šolskih programih in vloga medijev pomembna za pritegnitev javne pozornosti in razvijanje tradicije mednarodnega prostovoljstva;

| 31. | izraža pozitivno stališče o pomenu poročila o osveščanju o razvojnem izobraževanju in njegovi vlogi pri izvajanju Evropskega soglasja o razvoju, pri čemer bi osvetlili sedanjo in potencialno vlogo razvojnega izobraževanja in osveščanja v formalnem in neformalnem izobraževanju v Evropi, zlasti v novih državah članicah; |
| --- | --- |

31.

izraža pozitivno stališče o pomenu poročila o osveščanju o razvojnem izobraževanju in njegovi vlogi pri izvajanju Evropskega soglasja o razvoju, pri čemer bi osvetlili sedanjo in potencialno vlogo razvojnega izobraževanja in osveščanja v formalnem in neformalnem izobraževanju v Evropi, zlasti v novih državah članicah;

| 32. | meni, da so prebivalci novih držav članic že osveščeni o vprašanjih humanitarne pomoči, kar se je odrazilo pri njihovem obsežnem odzivu ob cunamiju leta 2004 in je dobro izhodišče za osveščanje prebivalcev o tem, da je v okviru učinkovite razvojne politike potrebno konkretno in dolgoročno angažiranje; |
| --- | --- |

32.

meni, da so prebivalci novih držav članic že osveščeni o vprašanjih humanitarne pomoči, kar se je odrazilo pri njihovem obsežnem odzivu ob cunamiju leta 2004 in je dobro izhodišče za osveščanje prebivalcev o tem, da je v okviru učinkovite razvojne politike potrebno konkretno in dolgoročno angažiranje;

| 33. | poziva Komisijo, naj začne posebno kampanjo osveščanja, ki se bo osredotočala na primerjalne prednosti in dodano vrednost novih držav članic v zvezi z vprašanji razvoja in sodelovanja; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj začne posebno kampanjo osveščanja, ki se bo osredotočala na primerjalne prednosti in dodano vrednost novih držav članic v zvezi z vprašanji razvoja in sodelovanja;

| 34. | poziva k večji usklajenosti med nacionalnimi zainteresiranimi stranmi in k ustreznemu sodelovanju nevladnih organizacij in lokalnih organov pri postopkih oblikovanja nacionalne strategije; |
| --- | --- |

34.

poziva k večji usklajenosti med nacionalnimi zainteresiranimi stranmi in k ustreznemu sodelovanju nevladnih organizacij in lokalnih organov pri postopkih oblikovanja nacionalne strategije;

| 35. | poziva Komisijo, naj v pripravo akcijskih načrtov, pogajanja o njih ter spremljanje njihovega izvajanja dejavno vključi nove države članice; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj v pripravo akcijskih načrtov, pogajanja o njih ter spremljanje njihovega izvajanja dejavno vključi nove države članice;

| 36. | ugotavlja, da bi bile lahko nove države članice s tem, da za svojo razvojno pomoč niso postavljale pogojev, zgled za vse države članice; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da bi bile lahko nove države članice s tem, da za svojo razvojno pomoč niso postavljale pogojev, zgled za vse države članice;

| 37. | ugotavlja, da bi morale vse države članice postaviti roke za sprostitev svoje razvojne pomoči, saj pogojevanje razvojne pomoči dolgoročno ne koristi niti dobremu upravljanju niti učinkovitemu razporejanju sredstev niti k ciljem razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da bi morale vse države članice postaviti roke za sprostitev svoje razvojne pomoči, saj pogojevanje razvojne pomoči dolgoročno ne koristi niti dobremu upravljanju niti učinkovitemu razporejanju sredstev niti k ciljem razvojnega sodelovanja;

| 38. | ugotavlja, da so povezave med zasebnim sektorjem in razvojnim sodelovanjem zelo obetavne za nove države članice in da bi lahko dejavnejše sodelovanje zasebnih podjetij iz teh držav pri javnih naročilih za projekte razvojnega sodelovanja povečalo osveščenost o razvojnem sodelovanju;
  *
  ** |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da so povezave med zasebnim sektorjem in razvojnim sodelovanjem zelo obetavne za nove države članice in da bi lahko dejavnejše sodelovanje zasebnih podjetij iz teh držav pri javnih naročilih za projekte razvojnega sodelovanja povečalo osveščenost o razvojnem sodelovanju;

*

**

| 39. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

39.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3. Sporazum, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 1/2006 Sveta ministrov AKP-ES (UL L 247, 9.9.2006, str. 22).

(2)  UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

(3)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(4)  Izjavo o evropskem soglasju o človekoljubni pomoči je Svet odobril 19. novembra in Evropski parlament 29. novembra, predsedniki Komisije, Sveta in Evropskega parlamenta pa so jo podpisali 18. decembra 2007.

(5)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(6)  UL C 87 E, 7.4.2004, str. 506.

(7)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

(8)  UL L 32, 4.2.2006, str. 80.

(9)  UL L 21, 25.1.2005, str. 9.

(10)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 312.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/48

---

Kodeks ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja

P6_TA(2008)0101

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Kodeksu ravnanja EU glede izvoza orožja – Neuspeh Sveta pri sprejemanju skupnega stališča in preoblikovanju kodeksa v pravno zavezujoč instrument

(2009/C 66 E/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker bo Kodeks ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja („Kodeks“) leta 2008 praznoval deseto obletnico, |
| --- | --- |

A.

ker bo Kodeks ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja („Kodeks“) leta 2008 praznoval deseto obletnico,

| B. | ker je Coreper pred več kot dvema letoma 30. junija 2005 dosegel na tehnični ravni dogovor o besedilu skupnega stališča, kar je bil rezultat korenitega procesa revizije Kodeksa s ciljem njegovega preoblikovanja v učinkovit instrument za nadzor izvoza orožja z ozemlja EU in iz podjetij EU, |
| --- | --- |

B.

ker je Coreper pred več kot dvema letoma 30. junija 2005 dosegel na tehnični ravni dogovor o besedilu skupnega stališča, kar je bil rezultat korenitega procesa revizije Kodeksa s ciljem njegovega preoblikovanja v učinkovit instrument za nadzor izvoza orožja z ozemlja EU in iz podjetij EU,

| C. | ker bo Kodeks s sprejetjem tega skupnega stališča postal za vse države članice pravno zavezujoč instrument za nadzor izvoza orožja, |
| --- | --- |

C.

ker bo Kodeks s sprejetjem tega skupnega stališča postal za vse države članice pravno zavezujoč instrument za nadzor izvoza orožja,

| D. | ker je Parlament skupno stališče večkrat odločno pozdravil, med drugim v svoji resoluciji z dne 18. januarja 2007 o sedmem in osmem letnem poročilu Sveta v skladu z operativno določbo 8 Kodeksa ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja (1), |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament skupno stališče večkrat odločno pozdravil, med drugim v svoji resoluciji z dne 18. januarja 2007 o sedmem in osmem letnem poročilu Sveta v skladu z operativno določbo 8 Kodeksa ravnanja Evropske unije glede izvoza orožja (1),

| E. | ker Svetu od leta 2005 kljub temu ni uspelo sprejeti skupnega stališča na politični ravni, |
| --- | --- |

E.

ker Svetu od leta 2005 kljub temu ni uspelo sprejeti skupnega stališča na politični ravni,

| F. | ker razlogi tega neuspeha niso bili nikoli uradno pojasnjeni, vendar so očitno povezani z željo nekaterih držav članic, da se ukine sedanji embargo EU na izvoz orožja za Ljudsko republiko Kitajsko, |
| --- | --- |

F.

ker razlogi tega neuspeha niso bili nikoli uradno pojasnjeni, vendar so očitno povezani z željo nekaterih držav članic, da se ukine sedanji embargo EU na izvoz orožja za Ljudsko republiko Kitajsko,

| G. | ker je to vprašanje spet postalo nujno zaradi naslednjih dogodkov:






  i) | podpisa Lizbonske pogodbe, ki EU zavezuje k temu, da ravna kot globalno odgovorni akter; |
| --- | --- | --- |

G.

ker je to vprašanje spet postalo nujno zaradi naslednjih dogodkov:

i)

podpisa Lizbonske pogodbe, ki EU zavezuje k temu, da ravna kot globalno odgovorni akter;

| ii) | razvoja evropske varnostne in obrambne politike, v okviru katere se napotuje drugam vse več zunanjih vojaških in civilnih misij EU in bi lahko osebju EU grozili z orožjem, ki so ga poprej dobavile države članice, |
| --- | --- |

ii)

razvoja evropske varnostne in obrambne politike, v okviru katere se napotuje drugam vse več zunanjih vojaških in civilnih misij EU in bi lahko osebju EU grozili z orožjem, ki so ga poprej dobavile države članice,

| iii) | nedavnih napovedi držav članic, ki so izrazile pripravljenost, da povečajo izvoz orožja kot sredstvo za podpiranje gospodarskih interesov, |
| --- | --- |

iii)

nedavnih napovedi držav članic, ki so izrazile pripravljenost, da povečajo izvoz orožja kot sredstvo za podpiranje gospodarskih interesov,

| iv) | večjega števila pobud za uskladitev nacionalnih politik javnih naročil za orožje ter prometa z orožjem in njegove prodaje v Skupnosti, |
| --- | --- |

iv)

večjega števila pobud za uskladitev nacionalnih politik javnih naročil za orožje ter prometa z orožjem in njegove prodaje v Skupnosti,

| H. | ker se pozitivna prizadevanja delovne skupine Sveta za orožje (COARM), da bi izboljšala Kodeks in njegovo uporabo, spodkopavajo z izvozom orožja iz držav članic v države, v katerih prihaja do konfliktov ali nestabilnosti ali kjer se ne spoštujejo človekove pravice in ki se v skladu s Kodeksom obravnavajo kot nezanesljivi kraji namembnosti, |
| --- | --- |

H.

ker se pozitivna prizadevanja delovne skupine Sveta za orožje (COARM), da bi izboljšala Kodeks in njegovo uporabo, spodkopavajo z izvozom orožja iz držav članic v države, v katerih prihaja do konfliktov ali nestabilnosti ali kjer se ne spoštujejo človekove pravice in ki se v skladu s Kodeksom obravnavajo kot nezanesljivi kraji namembnosti,

| I. | ker je pomanjkanje politične volje, da bi Kodeks preoblikovali v skupno stališče, v nasprotju z vodilno vlogo, ki jo imajo Evropska unija in njene države članice pri spodbujanju pravnih instrumentov, namenjenih nadzoru vse mednarodne javne in zasebne trgovine z orožjem, zlasti Sporazuma o trgovini z orožjem, |
| --- | --- |

I.

ker je pomanjkanje politične volje, da bi Kodeks preoblikovali v skupno stališče, v nasprotju z vodilno vlogo, ki jo imajo Evropska unija in njene države članice pri spodbujanju pravnih instrumentov, namenjenih nadzoru vse mednarodne javne in zasebne trgovine z orožjem, zlasti Sporazuma o trgovini z orožjem,

| 1. | ob deseti obletnici Kodeksa obžaluje sedanje politične razmere, ki zavirajo sprejetje skupnega stališča; |
| --- | --- |

1.

ob deseti obletnici Kodeksa obžaluje sedanje politične razmere, ki zavirajo sprejetje skupnega stališča;

| 2. | poziva slovensko predsedstvo, naj sprejetje skupnega stališča redno uvršča na dnevni red vseh zasedanj Sveta za splošne zadeve, dokler to vprašanje ne bo rešeno; |
| --- | --- |

2.

poziva slovensko predsedstvo, naj sprejetje skupnega stališča redno uvršča na dnevni red vseh zasedanj Sveta za splošne zadeve, dokler to vprašanje ne bo rešeno;

| 3. | poziva tiste države članice EU, ki nasprotujejo pravno zavezujočemu Kodeksu, naj ponovno premislijo svoje stališče; |
| --- | --- |

3.

poziva tiste države članice EU, ki nasprotujejo pravno zavezujočemu Kodeksu, naj ponovno premislijo svoje stališče;

| 4. | meni, da bo prispevek EU k mednarodno zavezujočemu Sporazumu o trgovini z orožjem bolj verodostojen, kakor hitro bo njen režim nadzora nad orožjem pravno zavezujoč; |
| --- | --- |

4.

meni, da bo prispevek EU k mednarodno zavezujočemu Sporazumu o trgovini z orožjem bolj verodostojen, kakor hitro bo njen režim nadzora nad orožjem pravno zavezujoč;

| 5. | izraža tudi prepričanje, da bi bilo treba vzporedno s sprejetjem skupnega stališča med drugim ukrepati, da se:






  a) | prepreči neodgovorna trgovina z orožjem s strogo uporabo meril Kodeksa za podjetja in nacionalne oborožene sile; |
| --- | --- | --- |

5.

izraža tudi prepričanje, da bi bilo treba vzporedno s sprejetjem skupnega stališča med drugim ukrepati, da se:

a)

prepreči neodgovorna trgovina z orožjem s strogo uporabo meril Kodeksa za podjetja in nacionalne oborožene sile;

| b) | izboljša in izvaja nadzor nad posredništvom ter prepreči nezakonita trgovina z orožjem prek letal in ladij; |
| --- | --- |

b)

izboljša in izvaja nadzor nad posredništvom ter prepreči nezakonita trgovina z orožjem prek letal in ladij;

| c) | zagotovijo takojšnje preiskave nedavnih izjav o kršitvah embargov na orožje; |
| --- | --- |

c)

zagotovijo takojšnje preiskave nedavnih izjav o kršitvah embargov na orožje;

| d) | prepreči prodaja orožja, zbranega med operacijami evropske varnostne in obrambne politike, operacijami reforme varnostnega sektorja ter drugimi pobudami EU, zasebnim posrednikom in njegovo kasnejše posredovanje naprej; |
| --- | --- |

d)

prepreči prodaja orožja, zbranega med operacijami evropske varnostne in obrambne politike, operacijami reforme varnostnega sektorja ter drugimi pobudami EU, zasebnim posrednikom in njegovo kasnejše posredovanje naprej;

| e) | izboljšata preglednost in kakovost podatkov, ki jih države članice predložijo v okviru letnega poročila o Kodeksu; |
| --- | --- |

e)

izboljšata preglednost in kakovost podatkov, ki jih države članice predložijo v okviru letnega poročila o Kodeksu;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vsem vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vsem vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 210.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/49

---

Poseben položaj zapornic in vpliv prestajanja zaporne kazni staršev na družabno in družinsko življenje

P6_TA(2008)0102

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o posebnem položaju zapornic in vplivu prestajanja zaporne kazni staršev na družabno in družinsko življenje (2007/2116(INI))

(2009/C 66 E/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe EU ter člena 4 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, podpisane dne 12. decembra 2007 (1), ki zadevajo varstvo človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 7 Pogodbe EU ter člena 4 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, podpisane dne 12. decembra 2007 (1), ki zadevajo varstvo človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah, zlasti 5. člena, mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti 7. člena, Evropske konvencije o preprečevanju mučenja in drugih krutih, nečloveških in ponižujočih kaznih ali ravnanj (Evropska konvencija o preprečevanju mučenja) iz leta 1987 ter njenega fakultativnega protokola o ustanovitvi sistema rednega obiskovanja prostorov odvzema prostosti s strani neodvisnih mednarodnih in nacionalnih organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah, zlasti 5. člena, mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, zlasti 7. člena, Evropske konvencije o preprečevanju mučenja in drugih krutih, nečloveških in ponižujočih kaznih ali ravnanj (Evropska konvencija o preprečevanju mučenja) iz leta 1987 ter njenega fakultativnega protokola o ustanovitvi sistema rednega obiskovanja prostorov odvzema prostosti s strani neodvisnih mednarodnih in nacionalnih organov,

| — | ob upoštevanju 3. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, njenih protokolov in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 3. člena Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, njenih protokolov in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju konvencije o preprečevanju mučenja in drugih krutih, nečloveških in ponižujočih kaznih ali ravnanj, s katero je bil ustanovljen Evropski odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega kaznovanja ali ravnanja, ter poročil tega odbora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije o preprečevanju mučenja in drugih krutih, nečloveških in ponižujočih kaznih ali ravnanj, s katero je bil ustanovljen Evropski odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega kaznovanja ali ravnanja, ter poročil tega odbora,

| — | ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil Združenih narodov iz leta 1957 o ravnanju z zaporniki ter deklaracij in načel, ki jih je sprejela generalna skupščina Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju standardnih minimalnih pravil Združenih narodov iz leta 1957 o ravnanju z zaporniki ter deklaracij in načel, ki jih je sprejela generalna skupščina Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, sprejete 20. novembra 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, sprejete 20. novembra 1989,

| — | ob upoštevanju resolucij in priporočil, ki jih je sprejel odbor ministrov Sveta Evrope, zlasti resolucije (73)5 o standardnih minimalnih pravilih za ravnanje z zaporniki ter priporočil R(87)3 in R(2006)2 o evropskih zaporniških pravilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij in priporočil, ki jih je sprejel odbor ministrov Sveta Evrope, zlasti resolucije (73)5 o standardnih minimalnih pravilih za ravnanje z zaporniki ter priporočil R(87)3 in R(2006)2 o evropskih zaporniških pravilih,

| — | ob upoštevanju priporočil parlamentarne skupščine Sveta Evrope, zlasti priporočila R(2006)1747 o sprejetju evropske listine o zaporih in priporočila R(2000)1469 o materah z dojenčki v zaporih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil parlamentarne skupščine Sveta Evrope, zlasti priporočila R(2006)1747 o sprejetju evropske listine o zaporih in priporočila R(2000)1469 o materah z dojenčki v zaporih,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 26. maja 1989 o ženskah in otrocih v zaporih (2), z dne 18 januarja 1996 o slabih razmerah v zaporih v Evropski uniji (3), z dne 17. decembra 1998 o razmerah v zaporih v Evropski uniji: izboljšanja in alternativne kazni (4), ter svojega priporočila Svetu z dne 9. marca 2004 o pravicah zapornikov v Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 26. maja 1989 o ženskah in otrocih v zaporih (2), z dne 18 januarja 1996 o slabih razmerah v zaporih v Evropski uniji (3), z dne 17. decembra 1998 o razmerah v zaporih v Evropski uniji: izboljšanja in alternativne kazni (4), ter svojega priporočila Svetu z dne 9. marca 2004 o pravicah zapornikov v Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0033/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0033/2008),

| A. | ker mora biti vsakdo skladno z mednarodnimi (6) in evropskimi konvencijami obravnavan v skladu s človekovimi pravicami, razmere v zaporih pa morajo ustrezati načelom človekovega dostojanstva, nediskriminacije ter spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kar morajo redno ocenjevati neodvisni organi, |
| --- | --- |

A.

ker mora biti vsakdo skladno z mednarodnimi (6) in evropskimi konvencijami obravnavan v skladu s človekovimi pravicami, razmere v zaporih pa morajo ustrezati načelom človekovega dostojanstva, nediskriminacije ter spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, kar morajo redno ocenjevati neodvisni organi,

| B. | ker je treba pri v sodnih odločb, kazenski zakonodaji in kazenskih zavodih v državah članicah upoštevati posebne potrebe in položaj zapornic, |
| --- | --- |

B.

ker je treba pri v sodnih odločb, kazenski zakonodaji in kazenskih zavodih v državah članicah upoštevati posebne potrebe in položaj zapornic,

| C. | ker je treba sprejeti konkretne ukrepe, ki bodo prilagojeni posebnim potrebam žensk, zlasti z uporabo alternativnih kazni, |
| --- | --- |

C.

ker je treba sprejeti konkretne ukrepe, ki bodo prilagojeni posebnim potrebam žensk, zlasti z uporabo alternativnih kazni,

| D. | ker je treba nosečnicam v zaporih zagotoviti pomoč, informacije in poglavitne elemente za dober potek nosečnosti in materinstva, zlasti uravnoteženo prehrano, ustrezne sanitarne pogoje, svež zrak, telesno vadbo ter predporodno in poporodno nego, |
| --- | --- |

D.

ker je treba nosečnicam v zaporih zagotoviti pomoč, informacije in poglavitne elemente za dober potek nosečnosti in materinstva, zlasti uravnoteženo prehrano, ustrezne sanitarne pogoje, svež zrak, telesno vadbo ter predporodno in poporodno nego,

| E. | ker je treba vsem zapornikom in zapornicam omogočiti enak dostop do zdravstvenih storitev, vendar se je potrebno pri oblikovanju politike o zavodih za prestajanje kazni zapora osredotočiti zlasti na preventivo, spremljanje ter telesno in psihološko oskrbo kot tudi na ženske zdravstvene težave, |
| --- | --- |

E.

ker je treba vsem zapornikom in zapornicam omogočiti enak dostop do zdravstvenih storitev, vendar se je potrebno pri oblikovanju politike o zavodih za prestajanje kazni zapora osredotočiti zlasti na preventivo, spremljanje ter telesno in psihološko oskrbo kot tudi na ženske zdravstvene težave,

| F. | ker psihično in telesno zdravje matere vpliva na zdravje otroka, |
| --- | --- |

F.

ker psihično in telesno zdravje matere vpliva na zdravje otroka,

| G. | ker je veliko zapornic odvisnic oziroma nekdanjih odvisnic od drog ali drugih snovi, ki lahko povzročajo psihične in vedenjske motnje, zaradi česar potrebujejo zdravljenje ter ustrezno socialno in psihološko pomoč v okviru splošne zdravstvene zaporniške politike, |
| --- | --- |

G.

ker je veliko zapornic odvisnic oziroma nekdanjih odvisnic od drog ali drugih snovi, ki lahko povzročajo psihične in vedenjske motnje, zaradi česar potrebujejo zdravljenje ter ustrezno socialno in psihološko pomoč v okviru splošne zdravstvene zaporniške politike,

| H. | ker je danes znano, da je bil velik delež zapornic žrtev nasilnih dejanj, spolne zlorabe ali slabega ravnanja v družini ali v razmerju, in ker so finančno ter psihološko zelo odvisne; ker je vse to neposredno povezano z njihovo deliktno preteklostjo ter fizičnimi in psihološkimi posledicami, kot je posttravmatični stres, |
| --- | --- |

H.

ker je danes znano, da je bil velik delež zapornic žrtev nasilnih dejanj, spolne zlorabe ali slabega ravnanja v družini ali v razmerju, in ker so finančno ter psihološko zelo odvisne; ker je vse to neposredno povezano z njihovo deliktno preteklostjo ter fizičnimi in psihološkimi posledicami, kot je posttravmatični stres,

| I. | ker mora biti zaporniško osebje dovolj usposobljeno in osveščeno glede upoštevanja razsežnosti enakosti med spoloma ter posebnih potreb in položaja zapornic; ker je zaželeno, da se posebna pozornost nameni najranljivejšim zapornicam, to pa so mladoletnice in invalidke, |
| --- | --- |

I.

ker mora biti zaporniško osebje dovolj usposobljeno in osveščeno glede upoštevanja razsežnosti enakosti med spoloma ter posebnih potreb in položaja zapornic; ker je zaželeno, da se posebna pozornost nameni najranljivejšim zapornicam, to pa so mladoletnice in invalidke,

| J. | ker je vzdrževanje družinskih vezi temeljnega pomena za preprečevanje povratništva in ponovno vključevanje v družbo ter pravica vseh zapornikov, njihovih otrok in drugih članov njihovih družin, in ker je uživanje te pravice ženskam pogosto močno oteženo zaradi redkosti in posledično morebitne geografske oddaljenosti zavodov za prestajanje zaporne kazni za ženske, |
| --- | --- |

J.

ker je vzdrževanje družinskih vezi temeljnega pomena za preprečevanje povratništva in ponovno vključevanje v družbo ter pravica vseh zapornikov, njihovih otrok in drugih članov njihovih družin, in ker je uživanje te pravice ženskam pogosto močno oteženo zaradi redkosti in posledično morebitne geografske oddaljenosti zavodov za prestajanje zaporne kazni za ženske,

| K. | ker je treba odločitve o ločitvi otroka od starša, ki prestaja kazen zapora, vedno sprejemati ob upoštevanju največje koristi otroka, saj je primerno v vsakem primeru drugemu staršu otroka zagotoviti, da izvršuje svojo roditeljsko pravico, in izvajati ustrezne postopke za ohranitev čustvenih vezi s prvotnim družinskim okoljem (sestrami in brati, starimi starši in drugimi družinskimi člani), |
| --- | --- |

K.

ker je treba odločitve o ločitvi otroka od starša, ki prestaja kazen zapora, vedno sprejemati ob upoštevanju največje koristi otroka, saj je primerno v vsakem primeru drugemu staršu otroka zagotoviti, da izvršuje svojo roditeljsko pravico, in izvajati ustrezne postopke za ohranitev čustvenih vezi s prvotnim družinskim okoljem (sestrami in brati, starimi starši in drugimi družinskimi člani),

| L. | ker so se države podpisnice s podpisom omenjene konvencije o pravicah otroka (kot tudi drugih mednarodnih dokumentov) zavezale, da bodo vsem otrokom enako, ne glede na pravni status njihovih staršev, zagotavljale vse pravice iz te konvencije, zlasti pravico do ustreznih zdravstvenih storitev, prostega časa in izobraževanja, ta zaveza pa se mora uporabljati tudi za otroke, ki živijo s staršem v zaporu, |
| --- | --- |

L.

ker so se države podpisnice s podpisom omenjene konvencije o pravicah otroka (kot tudi drugih mednarodnih dokumentov) zavezale, da bodo vsem otrokom enako, ne glede na pravni status njihovih staršev, zagotavljale vse pravice iz te konvencije, zlasti pravico do ustreznih zdravstvenih storitev, prostega časa in izobraževanja, ta zaveza pa se mora uporabljati tudi za otroke, ki živijo s staršem v zaporu,

| M. | ker bi morala biti vloga kazenskih zavodov poleg zatiranja protizakonitih dejanj tudi pomoč pri ponovnem vključevanju v družbo in na trg dela, pri čemer je treba upoštevati socialno izključenost in revščino, ki so pogosto ozadje številnih zapornikov in zapornic, |
| --- | --- |

M.

ker bi morala biti vloga kazenskih zavodov poleg zatiranja protizakonitih dejanj tudi pomoč pri ponovnem vključevanju v družbo in na trg dela, pri čemer je treba upoštevati socialno izključenost in revščino, ki so pogosto ozadje številnih zapornikov in zapornic,

| N. | ker je veliko zapornic ob prihodu v zapor v tekočem sodnem postopku (postopku zapustitve, začasnega rejništva ali posvojitve mladoletne osebe, razveze ali ločitve, izgona iz prebivališča itd.), zaradi česar so v ranljivem položaju ter nenehno v negotovem in stresnem stanju, |
| --- | --- |

N.

ker je veliko zapornic ob prihodu v zapor v tekočem sodnem postopku (postopku zapustitve, začasnega rejništva ali posvojitve mladoletne osebe, razveze ali ločitve, izgona iz prebivališča itd.), zaradi česar so v ranljivem položaju ter nenehno v negotovem in stresnem stanju,

| O. | ker zaprte osebe pogosto niso seznanjene z obstoječimi socialnimi sredstvi in ker v mnogih primerih dejansko ne morejo uživati pravic, ki jih imajo kot državljani posamezne države članice, saj zaradi izgube ali neveljavnosti nimajo upravnih dokumentov (osebne izkaznice, potrdila o socialnem zavarovanju, potrdila o družinskih članih itd.), |
| --- | --- |

O.

ker zaprte osebe pogosto niso seznanjene z obstoječimi socialnimi sredstvi in ker v mnogih primerih dejansko ne morejo uživati pravic, ki jih imajo kot državljani posamezne države članice, saj zaradi izgube ali neveljavnosti nimajo upravnih dokumentov (osebne izkaznice, potrdila o socialnem zavarovanju, potrdila o družinskih članih itd.),

| P. | ker je zagotovitev enakega dostopa do dela, poklicnega izobraževanja in prostočasnih dejavnosti za vse zapornike in zapornice v času prestajanja kazni zapora bistvena za njihovo psihološko ravnovesje ter ponovno vključevanje v družbo in na trg dela, |
| --- | --- |

P.

ker je zagotovitev enakega dostopa do dela, poklicnega izobraževanja in prostočasnih dejavnosti za vse zapornike in zapornice v času prestajanja kazni zapora bistvena za njihovo psihološko ravnovesje ter ponovno vključevanje v družbo in na trg dela,

| Q. | ker ni dovolj, da se zapornikom in zapornicam zagotovi dostop do raznovrstnih možnosti v zvezi z izobraževanjem, usposabljanjem, zaposlovanjem, prostim časom in osebnim razvojem, temveč je treba izvajati tudi spremljevalne programe, ki jim bodo olajšali udeležbo v načrtovanje in razvoju njihove poti proti ponovnem vključevanju v družbo, |
| --- | --- |

Q.

ker ni dovolj, da se zapornikom in zapornicam zagotovi dostop do raznovrstnih možnosti v zvezi z izobraževanjem, usposabljanjem, zaposlovanjem, prostim časom in osebnim razvojem, temveč je treba izvajati tudi spremljevalne programe, ki jim bodo olajšali udeležbo v načrtovanje in razvoju njihove poti proti ponovnem vključevanju v družbo,

| R. | ker je treba zapornicam brez kakršnega koli diskriminiranja zagotoviti dostop do plačanega in prostovoljnega dela ter različnih možnosti poklicnega usposabljanja in državljanske vzgoje, prilagojenih zahtevam trga dela, kar jim bo po prestani kazni olajšalo ponovno vključevanje, |
| --- | --- |

R.

ker je treba zapornicam brez kakršnega koli diskriminiranja zagotoviti dostop do plačanega in prostovoljnega dela ter različnih možnosti poklicnega usposabljanja in državljanske vzgoje, prilagojenih zahtevam trga dela, kar jim bo po prestani kazni olajšalo ponovno vključevanje,

| S. | ker sta uspešnost ponovnega vključevanja zapornikov in zapornic v družbo in preprečevanje povratništva odvisna od kakovosti nadzora v času prestajanja kazni zapora, zlasti od vzpostavljenih partnerstev s podjetji in centri za socialno delo, ter spremljanja socialne in poklicne pomoči po prestani kazni zapora, |
| --- | --- |

S.

ker sta uspešnost ponovnega vključevanja zapornikov in zapornic v družbo in preprečevanje povratništva odvisna od kakovosti nadzora v času prestajanja kazni zapora, zlasti od vzpostavljenih partnerstev s podjetji in centri za socialno delo, ter spremljanja socialne in poklicne pomoči po prestani kazni zapora,

| T. | ker obstaja velika potreba po globalnih, celostnih in primerljivih statističnih podatkih, ločeni glede na spol, |
| --- | --- |

T.

ker obstaja velika potreba po globalnih, celostnih in primerljivih statističnih podatkih, ločeni glede na spol,

Razmere v zaporih

| 1. | spodbuja države članice, naj vložijo zadostna sredstva v posodabljanje in obnovo zavodov za prestajanje kazni zapora ter izvajajo omenjeno priporočilo R(2006)2 Sveta Evrope, da bodo zagotovljene razmere v zaporih ob spoštovanju človekovega dostojanstva in temeljnih pravic, zlasti kar zadeva bivanje, zdravje, higieno, prehrano, zračnost in svetlobo; |
| --- | --- |

1.

spodbuja države članice, naj vložijo zadostna sredstva v posodabljanje in obnovo zavodov za prestajanje kazni zapora ter izvajajo omenjeno priporočilo R(2006)2 Sveta Evrope, da bodo zagotovljene razmere v zaporih ob spoštovanju človekovega dostojanstva in temeljnih pravic, zlasti kar zadeva bivanje, zdravje, higieno, prehrano, zračnost in svetlobo;

| 2. | ponovno poziva Komisijo in Svet, naj na podlagi člena 6 Pogodbe o EU sprejmeta okvirni sklep o minimalnih standardih za zaščito pravic zapornikov (v skladu z omenjenim priporočilom Sveta Evrope R(2006)2), ter poziva Svet, naj širi in spodbuja izvajanje pravil o zaporih Sveta Evrope za čim boljšo usklajenost razmer v zaporih v Evropi, zlasti ob upoštevanju posebnih potreb žensk, in jasno priznanje pravic in obveznosti zapornikov in zapornic; |
| --- | --- |

2.

ponovno poziva Komisijo in Svet, naj na podlagi člena 6 Pogodbe o EU sprejmeta okvirni sklep o minimalnih standardih za zaščito pravic zapornikov (v skladu z omenjenim priporočilom Sveta Evrope R(2006)2), ter poziva Svet, naj širi in spodbuja izvajanje pravil o zaporih Sveta Evrope za čim boljšo usklajenost razmer v zaporih v Evropi, zlasti ob upoštevanju posebnih potreb žensk, in jasno priznanje pravic in obveznosti zapornikov in zapornic;

| 3. | poziva Komisijo, naj v svoje letno poročilo o človekovih pravicah vključi oceno spoštovanja temeljnih pravic zapornikov in zapornic ter posebnih razmer v zaporih za ženske; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj v svoje letno poročilo o človekovih pravicah vključi oceno spoštovanja temeljnih pravic zapornikov in zapornic ter posebnih razmer v zaporih za ženske;

| 4. | poziva države članice in države kandidatke za članstvo v EU, naj ratificirajo fakultativni protokol k Evropski konvenciji o preprečevanju mučenja, ki vzpostavlja neodvisni sistem nadzora zaporniških prostorov, Svet in Komisijo pa poziva, naj v okviru zunanje politike Evropske unije spodbujata ratifikacijo te konvencije in njenega protokola; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice in države kandidatke za članstvo v EU, naj ratificirajo fakultativni protokol k Evropski konvenciji o preprečevanju mučenja, ki vzpostavlja neodvisni sistem nadzora zaporniških prostorov, Svet in Komisijo pa poziva, naj v okviru zunanje politike Evropske unije spodbujata ratifikacijo te konvencije in njenega protokola;

| 5. | opozarja, da bi morali pristojni organi z rednimi inšpekcijskimi pregledi preverjati skladnost upravljanja zavodov za prestajanje kazni zapora z nacionalnimi in mednarodnimi pravnimi normami; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da bi morali pristojni organi z rednimi inšpekcijskimi pregledi preverjati skladnost upravljanja zavodov za prestajanje kazni zapora z nacionalnimi in mednarodnimi pravnimi normami;

| 6. | poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznega reda v kazenskih zavodih ter varnosti osebja in vseh zapornikov z odpravo nasilja in zlorab, ki so jim izpostavljene zlasti ženske ter pripadniki oziroma pripadnice etničnih in družbenih manjšin; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznega reda v kazenskih zavodih ter varnosti osebja in vseh zapornikov z odpravo nasilja in zlorab, ki so jim izpostavljene zlasti ženske ter pripadniki oziroma pripadnice etničnih in družbenih manjšin;

| 7. | Poziva države članice, naj zapornicam olajšajo dostop do preventivnih kampanj, namenjenih splošni javnosti, o temah, kot je zgodnje odkrivanje raka na dojkah in materničnem vratu, ter naj jim zagotovijo enak dostop do državnih programov družinskega načrtovanja; |
| --- | --- |

7.

Poziva države članice, naj zapornicam olajšajo dostop do preventivnih kampanj, namenjenih splošni javnosti, o temah, kot je zgodnje odkrivanje raka na dojkah in materničnem vratu, ter naj jim zagotovijo enak dostop do državnih programov družinskega načrtovanja;

| 8. | opozarja na „posebnost“ ženskih zaporov in poudarja, da je treba vzpostaviti strukture za zagotavljanje varnosti in ponovno vključevanje v družbo, ki upoštevajo potrebe žensk; opozarja tudi, da je treba zlorabljenim, izkoriščanim in izključenim ženskam zagotoviti možnosti za ponovno vključitev v okolje, ki jih podpira in ki odgovarja njihovim potrebam; |
| --- | --- |

8.

opozarja na „posebnost“ ženskih zaporov in poudarja, da je treba vzpostaviti strukture za zagotavljanje varnosti in ponovno vključevanje v družbo, ki upoštevajo potrebe žensk; opozarja tudi, da je treba zlorabljenim, izkoriščanim in izključenim ženskam zagotoviti možnosti za ponovno vključitev v okolje, ki jih podpira in ki odgovarja njihovim potrebam;

| 9. | poziva države članice, naj v politiko prestajanja kazni zapora in v zavode za prestajanje te kazni vključijo načelo enakosti med spoloma ter naj bolj upoštevajo ženske posebnosti in pogosto travmatično preteklost zapornic, zlasti z osveščanjem in ustreznim usposabljanjem zdravstvenega in zaporniškega osebja ter s prevzgojo o temeljnih vrednotah:






  a) | z vključitvijo razsežnosti spola v zbiranje podatkov na vseh področjih, kjer je to mogoče, da bi se opozorilo na težave in potrebe žensk; |
| --- | --- | --- |

9.

poziva države članice, naj v politiko prestajanja kazni zapora in v zavode za prestajanje te kazni vključijo načelo enakosti med spoloma ter naj bolj upoštevajo ženske posebnosti in pogosto travmatično preteklost zapornic, zlasti z osveščanjem in ustreznim usposabljanjem zdravstvenega in zaporniškega osebja ter s prevzgojo o temeljnih vrednotah:

a)

z vključitvijo razsežnosti spola v zbiranje podatkov na vseh področjih, kjer je to mogoče, da bi se opozorilo na težave in potrebe žensk;

| b) | z ustanovitvijo stalne komisije za študije in sisteme mediacije v vseh državah za učinkovito nadzorovanje razmere v zaporih, da bi se opredelili in odpravili obstoječi dejavniki diskriminacije žensk v zavodih za prestajanje kazni zapora; |
| --- | --- |

b)

z ustanovitvijo stalne komisije za študije in sisteme mediacije v vseh državah za učinkovito nadzorovanje razmere v zaporih, da bi se opredelili in odpravili obstoječi dejavniki diskriminacije žensk v zavodih za prestajanje kazni zapora;

| c) | z opozoritvijo na potrebe zapornic v okviru lokalnih, regionalnih in nacionalnih razprav, da bi se spodbudilo k sprejetju pozitivnih ukrepov v zvezi s socialnimi viri, bivalnimi pogoji, usposabljanjem itd.; |
| --- | --- |

c)

z opozoritvijo na potrebe zapornic v okviru lokalnih, regionalnih in nacionalnih razprav, da bi se spodbudilo k sprejetju pozitivnih ukrepov v zvezi s socialnimi viri, bivalnimi pogoji, usposabljanjem itd.;

| d) | z večjim številom zaporniškega in zdravniškega osebja ženskega spola v zaporih za ženske; |
| --- | --- |

d)

z večjim številom zaporniškega in zdravniškega osebja ženskega spola v zaporih za ženske;

| 10. | poziva države članice, naj ženskam brez diskriminacije zagotovijo enak dostop do vseh zdravstvenih storitev, ki morajo biti enake kakovosti kot storitve, dostopne ljudem zunaj zaporov, da se preprečijo in učinkovito zdravijo posebne ženske bolezni; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj ženskam brez diskriminacije zagotovijo enak dostop do vseh zdravstvenih storitev, ki morajo biti enake kakovosti kot storitve, dostopne ljudem zunaj zaporov, da se preprečijo in učinkovito zdravijo posebne ženske bolezni;

| 11. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za doslednejše upoštevanje posebnih potreb zapornic, kar zadeva sanitarne pogoje v zaporniških prostorih in zagotavljanje higienskih potreb; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za doslednejše upoštevanje posebnih potreb zapornic, kar zadeva sanitarne pogoje v zaporniških prostorih in zagotavljanje higienskih potreb;

| 12. | poziva države članice, naj sprejmejo globalno zaporno zdravstveno politiko za prepoznavanje in zdravljenje telesnih in duševnih motenj od začetka prestajanja kazni zapora in zapornicam in zapornikom odvisnikom zagotovijo zdravljenje telesnih in psihičnih bolezni, pri tem pa upoštevajo posebnosti pri ženskah; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj sprejmejo globalno zaporno zdravstveno politiko za prepoznavanje in zdravljenje telesnih in duševnih motenj od začetka prestajanja kazni zapora in zapornicam in zapornikom odvisnikom zagotovijo zdravljenje telesnih in psihičnih bolezni, pri tem pa upoštevajo posebnosti pri ženskah;

| 13. | poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev psihološkega zdravljenja vseh zapornic, zlasti žrtev nasilja in slabega ravnanja ter mater samohranilk in mladoletnih prestopnic, da se jih bolje zaščiti ter izboljša njihove družinske in družbene odnose, s tem pa tudi njihove možnosti za ponovno vključitev v družbo; priporoča usposabljanje in osveščanje zaporniškega osebja o posebni ranljivosti teh zapornic; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev psihološkega zdravljenja vseh zapornic, zlasti žrtev nasilja in slabega ravnanja ter mater samohranilk in mladoletnih prestopnic, da se jih bolje zaščiti ter izboljša njihove družinske in družbene odnose, s tem pa tudi njihove možnosti za ponovno vključitev v družbo; priporoča usposabljanje in osveščanje zaporniškega osebja o posebni ranljivosti teh zapornic;

| 14. | priporoča, da se nosečnicam in materam z majhnimi otroki prestajanje kazni zapora naloži le v skrajnem primeru in da se jim v tem primeru dodeli prostorne zaporniške celice, po možnosti ločene, in se jim nameni posebno pozornost, zlasti kar zadeva prehrano in higienske razmere; meni tudi, da je treba nosečnicam zagotoviti enakovredno predporodno in poporodno nego ter materinski tečaj, kot je na voljo izven zaporniških prostorov. |
| --- | --- |

14.

priporoča, da se nosečnicam in materam z majhnimi otroki prestajanje kazni zapora naloži le v skrajnem primeru in da se jim v tem primeru dodeli prostorne zaporniške celice, po možnosti ločene, in se jim nameni posebno pozornost, zlasti kar zadeva prehrano in higienske razmere; meni tudi, da je treba nosečnicam zagotoviti enakovredno predporodno in poporodno nego ter materinski tečaj, kot je na voljo izven zaporniških prostorov.

| 15. | poudarja, da so pri normalnem poteku poroda v zaporih materam otroci odvzet v 24 do 72 urah po rojstvu, in poziva Komisijo in države članice, naj predvidijo druge rešitve; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so pri normalnem poteku poroda v zaporih materam otroci odvzet v 24 do 72 urah po rojstvu, in poziva Komisijo in države članice, naj predvidijo druge rešitve;

| 16. | poudarja, da mora sodni sistem pri obravnavanju vprašanj, povezanih z materami v zaporih, zagotavljati spoštovanje otrokovih pravic; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da mora sodni sistem pri obravnavanju vprašanj, povezanih z materami v zaporih, zagotavljati spoštovanje otrokovih pravic;

| 17. | poziva države članice, naj v celoti spoštujejo razvoj spolne usmerjenosti in različnih oblik družinskega življenja pod pogojem, da so skladne z zakonodajo; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj v celoti spoštujejo razvoj spolne usmerjenosti in različnih oblik družinskega življenja pod pogojem, da so skladne z zakonodajo;

| 18. | poudarja, da je za dekleta in fante mlajše od 18 let treba odpraviti prestajanje zaporne kazni v zaporih za odrasle; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je za dekleta in fante mlajše od 18 let treba odpraviti prestajanje zaporne kazni v zaporih za odrasle;

Ohranjanje družinskih vezi in družbenih odnosov

| 19. | priporoča, naj se večjo prednost da izrekanju nadomestnih kazni, ki so sprejete v družbi, predvsem za matere, ko je izrečena kazen in nevarnost za javno varnost manjša, če lahko prestajanje kazni v zaporu močno ogrozi družinsko življenje, zlasti ko je ženska mati samohranilka ali ima majhne otroke oziroma vzdržuje nesamostojne ali invalidne osebe; poudarja, da morajo sodne oblasti to upoštevati pri izbiri kazni, zlasti pa največjo korist otroka obtožene osebe; priporoča, da se tudi za moške zapornike, ki vzdržujejo mladoletne otroke ali imajo druge družinske obveznosti, predvidi podobne ukrepe kot za ženske; |
| --- | --- |

19.

priporoča, naj se večjo prednost da izrekanju nadomestnih kazni, ki so sprejete v družbi, predvsem za matere, ko je izrečena kazen in nevarnost za javno varnost manjša, če lahko prestajanje kazni v zaporu močno ogrozi družinsko življenje, zlasti ko je ženska mati samohranilka ali ima majhne otroke oziroma vzdržuje nesamostojne ali invalidne osebe; poudarja, da morajo sodne oblasti to upoštevati pri izbiri kazni, zlasti pa največjo korist otroka obtožene osebe; priporoča, da se tudi za moške zapornike, ki vzdržujejo mladoletne otroke ali imajo druge družinske obveznosti, predvidi podobne ukrepe kot za ženske;

| 20. | poudarja, da lahko posledice osamitve in stiske nosečnic v zaporu za njihovo zdravje škodljive ali celo nevarne tudi za otroka, kar je treba resno upoštevati pri izrekanju kazni zapora; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da lahko posledice osamitve in stiske nosečnic v zaporu za njihovo zdravje škodljive ali celo nevarne tudi za otroka, kar je treba resno upoštevati pri izrekanju kazni zapora;

| 21. | poudarja, da mora sodni organ pred sprejetjem odločbe o priporu ali ob razglasitvi sodbe preveriti, če ima obtožena oseba otroke, in da so bili sprejeti ukrepi za zaščito vseh njihovih pravic; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da mora sodni organ pred sprejetjem odločbe o priporu ali ob razglasitvi sodbe preveriti, če ima obtožena oseba otroke, in da so bili sprejeti ukrepi za zaščito vseh njihovih pravic;

| 22. | poziva države članice, naj povišajo število ženskih zavodov za prestajanje kazni zapora in jih bolje geografsko porazdelijo, da bi s tem olajšali ohranjanje družinskih in prijateljskih vezi zapornic ter jim omogočili, da se udeležujejo verskih obredov; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj povišajo število ženskih zavodov za prestajanje kazni zapora in jih bolje geografsko porazdelijo, da bi s tem olajšali ohranjanje družinskih in prijateljskih vezi zapornic ter jim omogočili, da se udeležujejo verskih obredov;

| 23. | priporoča državam članicam, naj zavode za prestajanje kazni zapora spodbujajo k sprejetju fleksibilnih pravil o poteku, pogostosti, trajanju in urnikih dovoljenih obiskov članov družin, prijateljev in drugih oseb; |
| --- | --- |

23.

priporoča državam članicam, naj zavode za prestajanje kazni zapora spodbujajo k sprejetju fleksibilnih pravil o poteku, pogostosti, trajanju in urnikih dovoljenih obiskov članov družin, prijateljev in drugih oseb;

| 24. | poziva države članice, naj omogočijo zbliževanje družin, zlasti stike zaprtih staršev z njihovimi otroki, razen če to ni v interesu otroka, in v ta namen predvidijo prostore za obiske v prijaznejšem vzdušju, ki omogoča skupne dejavnosti in ustrezen čustveni stik; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj omogočijo zbliževanje družin, zlasti stike zaprtih staršev z njihovimi otroki, razen če to ni v interesu otroka, in v ta namen predvidijo prostore za obiske v prijaznejšem vzdušju, ki omogoča skupne dejavnosti in ustrezen čustveni stik;

| 25. | poziva države članice, naj izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti z zagotavljanjem enakih pravic in enakega obravnavanja otrok, ki živijo s staršem v zaporu, ter jim nudijo življenjske pogoje, prilagojene njihovim potrebam, v prostorih, ki so povsem ločeni in čimbolj oddaljeni od ostalih prostorov v zaporu, jim omogočajo vključitev v sisteme otroškega varstva ali klasične šolske zavode ter predvidijo širok in prilagodljiv režim izhoda v spremstvu družinskih članov ali osebja centrov za zaščito otrok, kar bo omočilo njihov zdrav telesni, duševni, moralni in socialni razvoj, in v katerih bo predvidena prilagojena infrastruktura in kvalificirano osebje, ki bo materam zapornicam pomagalo pri vzgoji in oskrbi njihovih otrok; priporoča tudi, naj se v primeru mladoletnikov v zaporu drugemu staršu omogoči izvrševanje njegove roditeljske pravice; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj izpolnjujejo svoje mednarodne obveznosti z zagotavljanjem enakih pravic in enakega obravnavanja otrok, ki živijo s staršem v zaporu, ter jim nudijo življenjske pogoje, prilagojene njihovim potrebam, v prostorih, ki so povsem ločeni in čimbolj oddaljeni od ostalih prostorov v zaporu, jim omogočajo vključitev v sisteme otroškega varstva ali klasične šolske zavode ter predvidijo širok in prilagodljiv režim izhoda v spremstvu družinskih članov ali osebja centrov za zaščito otrok, kar bo omočilo njihov zdrav telesni, duševni, moralni in socialni razvoj, in v katerih bo predvidena prilagojena infrastruktura in kvalificirano osebje, ki bo materam zapornicam pomagalo pri vzgoji in oskrbi njihovih otrok; priporoča tudi, naj se v primeru mladoletnikov v zaporu drugemu staršu omogoči izvrševanje njegove roditeljske pravice;

| 26. | z obžalovanjem ugotavlja, da je veliko zapornic mater samohranilk, ki izgubijo stik z svojimi otroki, včasih celo dokončno; poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo in izvajajo nadomestne ukrepe, da bi preprečile popolno ločitev; |
| --- | --- |

26.

z obžalovanjem ugotavlja, da je veliko zapornic mater samohranilk, ki izgubijo stik z svojimi otroki, včasih celo dokončno; poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo in izvajajo nadomestne ukrepe, da bi preprečile popolno ločitev;

| 27. | nemudoma poziva države članice, naj vsem zapornikom zagotovijo brezplačno pravno pomoč v zvezi s kazenskimi zadevami, ki naj bo pri ženskah specializirano na področju družinskega prava, da jim bodo pojasnjena vprašanja, povezana z rejništvom, posvojitvijo, ločitvijo, spolnim nasiljem itd.; |
| --- | --- |

27.

nemudoma poziva države članice, naj vsem zapornikom zagotovijo brezplačno pravno pomoč v zvezi s kazenskimi zadevami, ki naj bo pri ženskah specializirano na področju družinskega prava, da jim bodo pojasnjena vprašanja, povezana z rejništvom, posvojitvijo, ločitvijo, spolnim nasiljem itd.;

| 28. | priporoča oblikovanje informacijskih in organizacijskih kampanj v zvezi z lokalnimi socialnimi storitvami ter postopki za posodobitev upravnih dokumentov, ki zadevajo njihov osebni, družinski in socialni položaj, da bodo lahko zapornice v celoti uživale njihove državljanske pravice; |
| --- | --- |

28.

priporoča oblikovanje informacijskih in organizacijskih kampanj v zvezi z lokalnimi socialnimi storitvami ter postopki za posodobitev upravnih dokumentov, ki zadevajo njihov osebni, družinski in socialni položaj, da bodo lahko zapornice v celoti uživale njihove državljanske pravice;

| 29. | poziva države članice, naj izvajajo ukrepe za zagotavljanje psihosocialne pomoči, da bosta otrok in mati bolje pripravljena na ločitev, ter pri tem zmanjšajo negativne posledice; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj izvajajo ukrepe za zagotavljanje psihosocialne pomoči, da bosta otrok in mati bolje pripravljena na ločitev, ter pri tem zmanjšajo negativne posledice;

Ponovno vključevanje v družbo in na trg dela

| 30. | priporoča državam članicam, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bodo vsem zapornikom in zapornicam zagotovile možnosti opravljanja ustrezno plačnega in raznolikega dela, ki jim bo nudilo osebno zadovoljstvo, brez ločevanja glede na spol in drugih oblik diskriminacije, v ta namen pa naj vzpostavijo partnerstva s podjetji; |
| --- | --- |

30.

priporoča državam članicam, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bodo vsem zapornikom in zapornicam zagotovile možnosti opravljanja ustrezno plačnega in raznolikega dela, ki jim bo nudilo osebno zadovoljstvo, brez ločevanja glede na spol in drugih oblik diskriminacije, v ta namen pa naj vzpostavijo partnerstva s podjetji;

| 31. | poziva države članice, naj namenijo več sredstev za razvoj programov opismenjevanja, vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v zaporih, ki bodo prilagojeni zahtevam na trgu dela in bodo omogočili pridobitev zaključnega spričevala, med drugim iz finančnih instrumentov Skupnosti s področja zaposlovanja in socialnega vključevanja, kot sta Evropski socialni sklad in Progress; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj namenijo več sredstev za razvoj programov opismenjevanja, vseživljenjskega učenja in poklicnega usposabljanja v zaporih, ki bodo prilagojeni zahtevam na trgu dela in bodo omogočili pridobitev zaključnega spričevala, med drugim iz finančnih instrumentov Skupnosti s področja zaposlovanja in socialnega vključevanja, kot sta Evropski socialni sklad in Progress;

| 32. | poudarja, da bi morali ti programi zajemati jezikovne tečaje, vključno z učenjem državnega jezika (ali vsaj enega od nacionalnih jezikov) za tuje zapornike in zapornice, tečaje računalništva ter socialnega in poklicnega vedenja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da bi morali ti programi zajemati jezikovne tečaje, vključno z učenjem državnega jezika (ali vsaj enega od nacionalnih jezikov) za tuje zapornike in zapornice, tečaje računalništva ter socialnega in poklicnega vedenja;

| 33. | poudarja temeljno vlogo nevladnih organizacij pri ponovnem vključevanju zapornikov, zlasti žensk, v družbo in na trg dela, zato poziva države članice, naj spodbujajo razvoj dejavnosti teh organizacij v zaporih, predvsem s povečanjem sredstev, ki jih te prejemajo, s poenostavitvijo vstopa njihovega osebja v zapore in s povečanim osveščanjem zaporniškega osebja o nujnosti dobrega sodelovanja z nevladnimi akterji; |
| --- | --- |

33.

poudarja temeljno vlogo nevladnih organizacij pri ponovnem vključevanju zapornikov, zlasti žensk, v družbo in na trg dela, zato poziva države članice, naj spodbujajo razvoj dejavnosti teh organizacij v zaporih, predvsem s povečanjem sredstev, ki jih te prejemajo, s poenostavitvijo vstopa njihovega osebja v zapore in s povečanim osveščanjem zaporniškega osebja o nujnosti dobrega sodelovanja z nevladnimi akterji;

| 34. | meni, da bi lahko s pogostejšo uporabo režimov, v katerih se polovico kazni preživi na prostosti, zapornikom in zapornicam omogočili delo ali poklicno usposabljanje izven prostorov zavoda in jim s tem olajšali ponovno vključevanje v družbo in na trg dela, razen če to močno ogroža javno varnost in v primeru resnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi lahko s pogostejšo uporabo režimov, v katerih se polovico kazni preživi na prostosti, zapornikom in zapornicam omogočili delo ali poklicno usposabljanje izven prostorov zavoda in jim s tem olajšali ponovno vključevanje v družbo in na trg dela, razen če to močno ogroža javno varnost in v primeru resnega kaznivega dejanja;

| 35. | poudarja, da morajo biti delovni pogoji za zapornike in zapornice, zlasti nosečnice in ženske, ki so pravkar rodile, v skladu z nacionalno in evropsko zakonodajo, pristojni organi pa jih morajo redno preverjati; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da morajo biti delovni pogoji za zapornike in zapornice, zlasti nosečnice in ženske, ki so pravkar rodile, v skladu z nacionalno in evropsko zakonodajo, pristojni organi pa jih morajo redno preverjati;

| 36. | poudarja, da je treba spodbujati opravljanje dejavnosti zapornikov in zapornic, ki jim bodo olajšale vključevanje v družbo in na trg dela, zlasti s tem, da se poda poročilo o osebnem stanju in se zagotovi letna ocena teh dejavnosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba spodbujati opravljanje dejavnosti zapornikov in zapornic, ki jim bodo olajšale vključevanje v družbo in na trg dela, zlasti s tem, da se poda poročilo o osebnem stanju in se zagotovi letna ocena teh dejavnosti;

| 37. | meni, da je treba v vseh zavodih za prestajanje kazni zapora izvajati programe prostovoljnega svetovanja in posamezniku prilagojenega nudenja pomoči, ki bodo dostopni vsem zapornikom in zapornicam, da bi mogli oblikovati, uresničevati ter doseči svoje načrte za osebni razvoj in ponovno vključevanje v družbo, ki jih morajo uresničevati tudi po prestani kazni; |
| --- | --- |

37.

meni, da je treba v vseh zavodih za prestajanje kazni zapora izvajati programe prostovoljnega svetovanja in posamezniku prilagojenega nudenja pomoči, ki bodo dostopni vsem zapornikom in zapornicam, da bi mogli oblikovati, uresničevati ter doseči svoje načrte za osebni razvoj in ponovno vključevanje v družbo, ki jih morajo uresničevati tudi po prestani kazni;

| 38. | poudarja, da je treba med prestajanjem kazni zapora in po prestani kazni izvajati ukrepe za zagotavljanje socialne pomoči, da se zapornika pripravi na ponovno vključevanje v družbo in se ga pri tem podpira, zlasti pri iskanju stanovanja in zaposlitve, s čimer se prepreči socialno izključenost in povratništvo; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba med prestajanjem kazni zapora in po prestani kazni izvajati ukrepe za zagotavljanje socialne pomoči, da se zapornika pripravi na ponovno vključevanje v družbo in se ga pri tem podpira, zlasti pri iskanju stanovanja in zaposlitve, s čimer se prepreči socialno izključenost in povratništvo;

| 39. | poudarja, da je treba ohranjati in spodbujati stike zapornikov in zapornic z zunanjim svetom, zlasti z zagotavljanjem dostopa do tiskanih in drugih in medijev, ter stike s centri za socialno pomoč, nevladnimi organizacijami ter kulturnimi, umetniškimi in drugimi združenji, ki jih zapori odobrijo; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba ohranjati in spodbujati stike zapornikov in zapornic z zunanjim svetom, zlasti z zagotavljanjem dostopa do tiskanih in drugih in medijev, ter stike s centri za socialno pomoč, nevladnimi organizacijami ter kulturnimi, umetniškimi in drugimi združenji, ki jih zapori odobrijo;

| 40. | opozarja, da je treba vsem zapornikom omogočiti redni dostop do športnih in rekreativnih dejavnosti ter možnosti umetniškega ali kulturnega izobraževanja, da bi s tem ohranili psihološko ravnovesje in imeli večje možnosti za ponovno vključitev v družbo; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da je treba vsem zapornikom omogočiti redni dostop do športnih in rekreativnih dejavnosti ter možnosti umetniškega ali kulturnega izobraževanja, da bi s tem ohranili psihološko ravnovesje in imeli večje možnosti za ponovno vključitev v družbo;

| 41. | poziva Komisijo, naj v akcijskem programu za boj proti socialni izključenosti posebno pozornost nameni zapornikom; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj v akcijskem programu za boj proti socialni izključenosti posebno pozornost nameni zapornikom;

| 42. | priporoča državam članicam, naj posebno pozornost namenijo tujim zapornikom in zapornicam, zlasti zaradi jezikovnih in kulturnih razlik, jim olajšajo stik z bližnjimi in omogočijo vzpostaviti stike z njihovimi konzularnimi predstavništvi ter dostop do sredstev in programov zaporov, pa tudi do informacij, ki jih lahko razumejo; jim tudi priporoča, naj pri načrtovanju dejavnosti v zaporih upoštevajo poseben položaj tujk, usposobijo osebje za delo v večkulturnem okolju, zaporih in izven njih ter v zaporih in drugod vzpostavijo storitve mediacije; |
| --- | --- |

42.

priporoča državam članicam, naj posebno pozornost namenijo tujim zapornikom in zapornicam, zlasti zaradi jezikovnih in kulturnih razlik, jim olajšajo stik z bližnjimi in omogočijo vzpostaviti stike z njihovimi konzularnimi predstavništvi ter dostop do sredstev in programov zaporov, pa tudi do informacij, ki jih lahko razumejo; jim tudi priporoča, naj pri načrtovanju dejavnosti v zaporih upoštevajo poseben položaj tujk, usposobijo osebje za delo v večkulturnem okolju, zaporih in izven njih ter v zaporih in drugod vzpostavijo storitve mediacije;

| 43. | poziva države članice, naj za olajševanje ponovnega vključevanja v družbo in na trga dela sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo v nacionalne zakonodaje vključile določbe za spodbujanje zaposlovanja nekdanjih zapornikov, zlasti žensk samohranilk in mladoletnih prestopnikov, tako v zasebnem kot v javnem sektorju; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj za olajševanje ponovnega vključevanja v družbo in na trga dela sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo v nacionalne zakonodaje vključile določbe za spodbujanje zaposlovanja nekdanjih zapornikov, zlasti žensk samohranilk in mladoletnih prestopnikov, tako v zasebnem kot v javnem sektorju;

| 44. | spodbuja države članice k izmenjavi informacij in zgledov dobre prakse o razmerah v zavodih za prestajanje kazni zapora, zlasti v tistih za ženske, in na področju učinkovitosti ukrepov za poklicno usposabljanje in ponovno vključevanje v družbo; meni, da je treba pri tem spodbujati in financirati sodelovanje organov in neposredno vpletenih strani pri oblikovanju inovativnih programov in zgledov dobre prakse ter na nacionalnih in mednarodnih kongresih in razpravah, kar bo delovalo kot motivacijski dejavnik in ustvarjalo pozitivno energijo; |
| --- | --- |

44.

spodbuja države članice k izmenjavi informacij in zgledov dobre prakse o razmerah v zavodih za prestajanje kazni zapora, zlasti v tistih za ženske, in na področju učinkovitosti ukrepov za poklicno usposabljanje in ponovno vključevanje v družbo; meni, da je treba pri tem spodbujati in financirati sodelovanje organov in neposredno vpletenih strani pri oblikovanju inovativnih programov in zgledov dobre prakse ter na nacionalnih in mednarodnih kongresih in razpravah, kar bo delovalo kot motivacijski dejavnik in ustvarjalo pozitivno energijo;

| 45. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami spodbuja raziskave o razmerah v zaporih, ki bodo osredotočene na razsežnost spola, ter financira študije o vzrokih za kazniva dejanja, okoliščinah, v katerih so storjena ta dejanja, in učinkovitosti kazenskih sistemov, da bi se izboljšalo vključevanje zapornikov in zapornic v družbeno, družinsko in poklicno življenje;
  *
  ** |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami spodbuja raziskave o razmerah v zaporih, ki bodo osredotočene na razsežnost spola, ter financira študije o vzrokih za kazniva dejanja, okoliščinah, v katerih so storjena ta dejanja, in učinkovitosti kazenskih sistemov, da bi se izboljšalo vključevanje zapornikov in zapornic v družbeno, družinsko in poklicno življenje;

*

**

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic in držav kandidatk za članstvo v EU. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic in držav kandidatk za članstvo v EU.

---

(1)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

(2)  UL C 158, 26.6.1989, str. 511.

(3)  UL C 32, 5.2.1996, str. 102.

(4)  UL C 98, 9.4.1999, str. 299.

(5)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 154.

(6)  1., 3., 5. in 12 člen Splošne deklaracije o človekovih pravicah in prvo temeljno načelo o ravnanju z zaporniki, ki jih je 14. decembra 1990, ki jih je generalna skupščina Združenih narodov privzela v Prilogi k svoji resoluciji 45/111.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/57

---

Enakost spolov in krepitev vloge žensk v razvojnem sodelovanju

P6_TA(2008)0103

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju (2007/2182(INI))

(2009/C 66 E/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2007 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju (KOM(2007)0100), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2007 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju (KOM(2007)0100),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose ter predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 14. maja 2007 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose ter predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 14. maja 2007 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju;

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 806/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o spodbujanju enakosti spolov pri razvojnem sodelovanju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 806/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o spodbujanju enakosti spolov pri razvojnem sodelovanju (1),

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(2), 137 in 141 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(2), 137 in 141 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, razglašene leta 2000 (2), zlasti njenega člena 23, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, razglašene leta 2000 (2), zlasti njenega člena 23,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov z dne 18 vdecembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov z dne 18 vdecembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter naknadnih končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking +5 in Peking +10 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje Pekinške deklaracije, sprejete 9. junija 2000, in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 11. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah, ki je potekala septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter naknadnih končnih dokumentov, sprejetih na posebnih zasedanjih Združenih narodov Peking +5 in Peking +10 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje Pekinške deklaracije, sprejete 9. junija 2000, in izhodišč za ukrepanje, sprejetih 11. marca 2005,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, sprejetih na vrhu tisočletja Združenih narodov septembra 2000, zlasti cilja o spodbujanju enakosti med spoloma in krepitvi vloge žensk kot pogoja za odpravljanje lakote, revščine in bolezni, doseganje enakosti na vseh ravneh izobraževanja in področjih dela, enakega nadzora nad viri ter enakega zastopanja v javnem in političnem življenju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, sprejetih na vrhu tisočletja Združenih narodov septembra 2000, zlasti cilja o spodbujanju enakosti med spoloma in krepitvi vloge žensk kot pogoja za odpravljanje lakote, revščine in bolezni, doseganje enakosti na vseh ravneh izobraževanja in področjih dela, enakega nadzora nad viri ter enakega zastopanja v javnem in političnem življenju;

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o razvojnih ciljih tisočletja v letih 2000–2004 (SEK(2004)1379), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o razvojnih ciljih tisočletja v letih 2000–2004 (SEK(2004)1379),

| — | ob upoštevanju zaključkov Predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Bruslju 16. in 17. decembra 2004, v katerih je potrjena polna zavezanost Evropske unije k doseganju razvojnih ciljev tisočletja in skladnosti politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov Predsedstva z zasedanja Evropskega sveta v Bruslju 16. in 17. decembra 2004, v katerih je potrjena polna zavezanost Evropske unije k doseganju razvojnih ciljev tisočletja in skladnosti politike,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. aprila 2005 o vlogi Evropske unije pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja (3) in z dne 20. junija 2007 o razvojnih ciljih tisočletja – vmesna točka (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 12. aprila 2005 o vlogi Evropske unije pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja (3) in z dne 20. junija 2007 o razvojnih ciljih tisočletja – vmesna točka (4),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko (5), in z dne 25. oktobra 2007 o stanju odnosov med EU in Afriko (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 17. novembra 2005 o razvojni strategiji za Afriko (5), in z dne 25. oktobra 2007 o stanju odnosov med EU in Afriko (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva (7),

| — | ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti (RVSZN 1325 (2000)), zlasti njenega odstavka 1, ki poziva države članice „da zagotovijo večjo zastopanost žensk na vseh ravneh odločanja v nacionalnih, regionalnih in mednarodni institucijah ...“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti (RVSZN 1325 (2000)), zlasti njenega odstavka 1, ki poziva države članice „da zagotovijo večjo zastopanost žensk na vseh ravneh odločanja v nacionalnih, regionalnih in mednarodni institucijah ...“,

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo znotraj Sveta, ter Evropskega parlamenta in Evropske komisije o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (Evropsko soglasje o razvoju), ki je bilo podpisano 20. decembra 2005 (8), ter Evropskega soglasja o človekoljubni pomoči iz decembra 2007 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo znotraj Sveta, ter Evropskega parlamenta in Evropske komisije o razvojni politiki Evropske unije: „Evropsko soglasje“ (Evropsko soglasje o razvoju), ki je bilo podpisano 20. decembra 2005 (8), ter Evropskega soglasja o človekoljubni pomoči iz decembra 2007 (9),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 (10), kakor je bil spremenjen s sporazumom o spremembi Sporazuma o partnerstvu podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (11) (Sporazum iz Cotonouja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega 23. junija 2000 (10), kakor je bil spremenjen s sporazumom o spremembi Sporazuma o partnerstvu podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005 (11) (Sporazum iz Cotonouja),

| — | ob upoštevanju Rimske deklaracije o usklajevanju, sprejete 25. februarja 2003 po forumu na visoki ravni o usklajevanju, in Pariške deklaracije o učinkovitosti razvojne pomoči, potrjene 2. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimske deklaracije o usklajevanju, sprejete 25. februarja 2003 po forumu na visoki ravni o usklajevanju, in Pariške deklaracije o učinkovitosti razvojne pomoči, potrjene 2. marca 2005,

| — | ob upoštevanju mednarodne konference o financiranju razvoja, ki je potekala v Monterreyu marca 2002 in svetovnega vrha o trajnostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu septembra 2002, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference o financiranju razvoja, ki je potekala v Monterreyu marca 2002 in svetovnega vrha o trajnostnem razvoju, ki je potekal v Johannesburgu septembra 2002,

| — | ob upoštevanju končnega poročila, sprejetega marca 2005 na 49. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov, o položaju žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila, sprejetega marca 2005 na 49. zasedanju Generalne skupščine Združenih narodov, o položaju žensk,

| — | ob upoštevanju poročila programa Združenih narodov za razvoj iz leta 2006 z naslovom Na poti k enakosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila programa Združenih narodov za razvoj iz leta 2006 z naslovom Na poti k enakosti,

| — | ob upoštevanju poročil Sklada Združenih narodov za prebivalstvo o stanju svetovnega prebivalstva za leti 2005 in 2006, enega z naslovom Obljuba enakosti: enakost med spoloma, reproduktivno zdravje in razvojni cilji tisočletja, drugega pa z naslovom Pot do upanja: ženske in mednarodne migracije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Sklada Združenih narodov za prebivalstvo o stanju svetovnega prebivalstva za leti 2005 in 2006, enega z naslovom Obljuba enakosti: enakost med spoloma, reproduktivno zdravje in razvojni cilji tisočletja, drugega pa z naslovom Pot do upanja: ženske in mednarodne migracije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (12) (Instrument za razvojno sodelovanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (12) (Instrument za razvojno sodelovanje),

| — | ob upoštevanju statističnih podatkov, ki temeljijo na poročilih držav članic Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o političnih možnostih za enakost spolov 2004–2005, objavljenih junija 2007 in poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o enakosti spolov in dodeljeni pomoči za leto 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju statističnih podatkov, ki temeljijo na poročilih držav članic Odbora za razvojno pomoč Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o političnih možnostih za enakost spolov 2004–2005, objavljenih junija 2007 in poročila Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o enakosti spolov in dodeljeni pomoči za leto 2006,

| — | ob upoštevanju Lizbonske strategije za rast in delovna mesta iz marca 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Lizbonske strategije za rast in delovna mesta iz marca 2000,

| — | ob upoštevanju protokola o pravicah žensk v Afriki, znanega tudi kot protokol iz Maputa, ki je začel veljati 26. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju protokola o pravicah žensk v Afriki, znanega tudi kot protokol iz Maputa, ki je začel veljati 26. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. in 6. decembra 2007 o pregledu izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah in institucijah EU, zlasti spremljajočega poročila portugalskega Predsedstva, ki vsebuje kazalnike o ženskah in revščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. in 6. decembra 2007 o pregledu izvajanja pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah in institucijah EU, zlasti spremljajočega poročila portugalskega Predsedstva, ki vsebuje kazalnike o ženskah in revščini,

| — | ob upoštevanju mednarodne konference Združenih narodov o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala septembra 1994 v Kairu, tam sprejetega akcijskega programa ter dokumentov, ki so bili posledično sprejeti leta 1999 na posebnem zasedanju Združenih narodov Kairo+5 o nadaljnjih ukrepih za izvajanje akcijskega programa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference Združenih narodov o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala septembra 1994 v Kairu, tam sprejetega akcijskega programa ter dokumentov, ki so bili posledično sprejeti leta 1999 na posebnem zasedanju Združenih narodov Kairo+5 o nadaljnjih ukrepih za izvajanje akcijskega programa,

| — | ob upoštevanju bruseljskega poziva k ukrepanju za odpravljanje spolnega nasilja v konfliktih in po njih (junij 2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bruseljskega poziva k ukrepanju za odpravljanje spolnega nasilja v konfliktih in po njih (junij 2006),

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta iz Maputa za uveljavitev okvira kontinentalne politike za spolno in reproduktivno zdravje ter pravice za obdobje 2007–2010, sprejetega septembra 2006 na posebnem zasedanju Afriške unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta iz Maputa za uveljavitev okvira kontinentalne politike za spolno in reproduktivno zdravje ter pravice za obdobje 2007–2010, sprejetega septembra 2006 na posebnem zasedanju Afriške unije,

| — | ob upoštevanju bruseljskega okvira za delovanje in priporočil o zdravju za trajnostni razvoj, ki so ga ministri za zdravje skupine afriških, karibskih in pacifiških držav sprejeli oktobra 2007 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bruseljskega okvira za delovanje in priporočil o zdravju za trajnostni razvoj, ki so ga ministri za zdravje skupine afriških, karibskih in pacifiških držav sprejeli oktobra 2007 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju deklaracije na temo „Enakost spolov: bistveno vprašanje v spreminjajočih se družbah“ in njenega akcijskega programa, sprejetih na peti evropski ministrski konferenci, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije na temo „Enakost spolov: bistveno vprašanje v spreminjajočih se družbah“ in njenega akcijskega programa, sprejetih na peti evropski ministrski konferenci,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije s konference ministrov o enakosti med spoloma v Luxembourgu 4. februarja 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije s konference ministrov o enakosti med spoloma v Luxembourgu 4. februarja 2005,

| — | ob upoštevanju Sklepa 14/04, ki ga je sprejela Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi 7. decembra 2004 v Sofiji, o akcijskem načrtu Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi za spodbujanje enakosti spolov za leto 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa 14/04, ki ga je sprejela Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi 7. decembra 2004 v Sofiji, o akcijskem načrtu Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi za spodbujanje enakosti spolov za leto 2004,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za enakost med spoloma za obdobje 2005–2015, ki ga je sprejel Commonwealth, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za enakost med spoloma za obdobje 2005–2015, ki ga je sprejel Commonwealth,

| — | ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0035/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0035/2008),

| A. | ker je v Dunajski deklaraciji, sprejeti na svetovni konferenci Združenih narodov o človekovih pravicah 25. junija 1993, poudarjeno, da „so pravice žensk in deklet neodtujljiv, celosten in nedeljiv del splošnih človekovih pravic“, |
| --- | --- |

A.

ker je v Dunajski deklaraciji, sprejeti na svetovni konferenci Združenih narodov o človekovih pravicah 25. junija 1993, poudarjeno, da „so pravice žensk in deklet neodtujljiv, celosten in nedeljiv del splošnih človekovih pravic“,

| B. | ker je v Evropskem soglasju o razvoju enakost med spoloma določena kot splošno načelo, saj je v njej poudarjeno, da bo „EU [...] v vse svoje politike in postopke v zvezi z odnosi z državami v razvoju kot izrazito komponento vključila enakost spolov“ (del I, člen 19), ter ker Sporazum iz Cotonouja jasno poudarja pomembnost enakosti med spoloma, saj je v njem potrjeno, da „sodelovanje pomaga izboljšati dostop žensk do vseh virov, ki jih potrebujejo za uresničevanje svojih temeljnih pravic“ (člen 31), |
| --- | --- |

B.

ker je v Evropskem soglasju o razvoju enakost med spoloma določena kot splošno načelo, saj je v njej poudarjeno, da bo „EU [...] v vse svoje politike in postopke v zvezi z odnosi z državami v razvoju kot izrazito komponento vključila enakost spolov“ (del I, člen 19), ter ker Sporazum iz Cotonouja jasno poudarja pomembnost enakosti med spoloma, saj je v njem potrjeno, da „sodelovanje pomaga izboljšati dostop žensk do vseh virov, ki jih potrebujejo za uresničevanje svojih temeljnih pravic“ (člen 31),

| C. | ker je Generalna skupščina Združenih narodov med razvojne cilje tisočletja kot podcilj uvrstila splošen dostop do reproduktivnega zdravja do leta 2015, |
| --- | --- |

C.

ker je Generalna skupščina Združenih narodov med razvojne cilje tisočletja kot podcilj uvrstila splošen dostop do reproduktivnega zdravja do leta 2015,

| D. | ker vsebujejo pekinška izhodišča za ukrepanje vključitev načela enakosti spolov kot učinkovite strategije za spodbujanje enakosti med spoloma in določajo, da morajo vlade in drugi udeleženci „spodbujati aktivno in vidno politiko vključitve načela enakosti spolov v vse politike in programe, tako da se bodo pred sprejetjem odločitev analizirali učinki na ženske in moške“, |
| --- | --- |

D.

ker vsebujejo pekinška izhodišča za ukrepanje vključitev načela enakosti spolov kot učinkovite strategije za spodbujanje enakosti med spoloma in določajo, da morajo vlade in drugi udeleženci „spodbujati aktivno in vidno politiko vključitve načela enakosti spolov v vse politike in programe, tako da se bodo pred sprejetjem odločitev analizirali učinki na ženske in moške“,

| E. | ker približno dve tretjini dela v svetu opravljajo ženske in dekleta za katero dobijo manj kot 5 % prihodka; ker se z delom žensk proizvede polovico svetovne hrane ter ker skoraj 74 % nezaposlenih žensk večinoma skrbi za dom in družino v primerjavi s 27 % nezaposlenih moških, |
| --- | --- |

E.

ker približno dve tretjini dela v svetu opravljajo ženske in dekleta za katero dobijo manj kot 5 % prihodka; ker se z delom žensk proizvede polovico svetovne hrane ter ker skoraj 74 % nezaposlenih žensk večinoma skrbi za dom in družino v primerjavi s 27 % nezaposlenih moških,

| F. | ker je od 1,3 milijarde ljudi, ki živijo v popolni revščini, 70 % žensk, pri čemer revščina ni le znak, ampak tudi vzrok za neenako delitev dohodka, lastnine, virov, tržne moči in pravice razpolaganja; ker EU v svojem razvojnem sodelovanju spodbuja enakost med spoloma in pravice žensk z dvotirnim pristopom vključitve načela enakosti med spoloma in posebnimi ukrepi za spodbujanje pravic žensk in krepitev njihovega položaja, |
| --- | --- |

F.

ker je od 1,3 milijarde ljudi, ki živijo v popolni revščini, 70 % žensk, pri čemer revščina ni le znak, ampak tudi vzrok za neenako delitev dohodka, lastnine, virov, tržne moči in pravice razpolaganja; ker EU v svojem razvojnem sodelovanju spodbuja enakost med spoloma in pravice žensk z dvotirnim pristopom vključitve načela enakosti med spoloma in posebnimi ukrepi za spodbujanje pravic žensk in krepitev njihovega položaja,

| G. | ker je gospodarska rast bistvena za boj proti revščini, vendar sama po sebi ne zadostuje, saj ne ustvarja dovolj novih možnosti za ustanavljanje podjetij in delovnih mest, |
| --- | --- |

G.

ker je gospodarska rast bistvena za boj proti revščini, vendar sama po sebi ne zadostuje, saj ne ustvarja dovolj novih možnosti za ustanavljanje podjetij in delovnih mest,

| H. | ker neenakosti med spoloma ponavadi povzročajo še več neenakosti, ki negativno vplivajo na dobro počutje žensk, njihovih družin in skupnosti ter osebno rast, |
| --- | --- |

H.

ker neenakosti med spoloma ponavadi povzročajo še več neenakosti, ki negativno vplivajo na dobro počutje žensk, njihovih družin in skupnosti ter osebno rast,

| I. | ker ukrepi v zvezi z enakostjo spolov v večini držav niso prednostna naloga, saj se tema enakosti med spoloma obravnava kot manj pomembna težava, kulturne, verske in socialno-ekonomske prakse pa se uporabljajo kot izgovor za oviranje napredka na področju enakosti spolov in pravic žensk, |
| --- | --- |

I.

ker ukrepi v zvezi z enakostjo spolov v večini držav niso prednostna naloga, saj se tema enakosti med spoloma obravnava kot manj pomembna težava, kulturne, verske in socialno-ekonomske prakse pa se uporabljajo kot izgovor za oviranje napredka na področju enakosti spolov in pravic žensk,

| J. | ker je dokazano, da se zaradi krepitve vloge žensk hitreje dosegajo ostali razvojni cilji tisočletja v zvezi z bojem proti revščini ter boljšimi demografskimi, socialnimi in ekonomskimi kazalniki, |
| --- | --- |

J.

ker je dokazano, da se zaradi krepitve vloge žensk hitreje dosegajo ostali razvojni cilji tisočletja v zvezi z bojem proti revščini ter boljšimi demografskimi, socialnimi in ekonomskimi kazalniki,

| K. | ker lahko vključitev načela enakosti med spoloma pripomore k oblikovanju pravičnejše in bolj demokratične družbe, v kateri so ženske in moški obravnavani enako v vseh vidikih življenja, vendar ne more zamenjati posameznih politik v zvezi z enakostjo med spoloma in pozitivnih ukrepov kot dela dvojnega pristopa za doseganje cilja enakosti med spoloma, |
| --- | --- |

K.

ker lahko vključitev načela enakosti med spoloma pripomore k oblikovanju pravičnejše in bolj demokratične družbe, v kateri so ženske in moški obravnavani enako v vseh vidikih življenja, vendar ne more zamenjati posameznih politik v zvezi z enakostjo med spoloma in pozitivnih ukrepov kot dela dvojnega pristopa za doseganje cilja enakosti med spoloma,

| L. | ker sta zgodnje izobraževanje in usposabljanje za dekleta in ženske (vključno s celovito spolno vzgojo) ključna v boju za odpravljanje revščine in širjenja bolezni, saj se tako zagotavlja večje znanje žensk, njihove spretnosti in zaupanje, s čimer lahko sodelujejo v družbi in politiki v celoti, |
| --- | --- |

L.

ker sta zgodnje izobraževanje in usposabljanje za dekleta in ženske (vključno s celovito spolno vzgojo) ključna v boju za odpravljanje revščine in širjenja bolezni, saj se tako zagotavlja večje znanje žensk, njihove spretnosti in zaupanje, s čimer lahko sodelujejo v družbi in politiki v celoti,

| M. | ker je osnovni pogoj za doseganje enakosti med spoloma to, da lahko ženske polno uživajo spolno in reproduktivno zdravje ter pravice, ker je za krepitev vloge žensk bistvena sposobnost, da nadzorujejo svojo rodnost, saj lahko ženske, ki načrtujejo svojo družino, načrtujejo tudi svoje življenje, ker so zdrave ženske lahko produktivnejše in ker zaščita reproduktivnih pravic – npr. načrtovanje družine v smislu izbire časa rojstva in časovnega razmika ter svobodno odločanje o reprodukciji brez diskriminacije, prisile in nasilja – zagotavlja svobodo za polnejše in bolj enakovredno sodelovanje v družbi, |
| --- | --- |

M.

ker je osnovni pogoj za doseganje enakosti med spoloma to, da lahko ženske polno uživajo spolno in reproduktivno zdravje ter pravice, ker je za krepitev vloge žensk bistvena sposobnost, da nadzorujejo svojo rodnost, saj lahko ženske, ki načrtujejo svojo družino, načrtujejo tudi svoje življenje, ker so zdrave ženske lahko produktivnejše in ker zaščita reproduktivnih pravic – npr. načrtovanje družine v smislu izbire časa rojstva in časovnega razmika ter svobodno odločanje o reprodukciji brez diskriminacije, prisile in nasilja – zagotavlja svobodo za polnejše in bolj enakovredno sodelovanje v družbi,

| N. | ker je za ženske organizacije bistveno, da se zagotovi finančna in tehnična pomoč, s katero se spodbujajo programi za najbolj ranljivo prebivalstvo, vključno s priseljenkami, notranje razseljenimi ženskami ter begunkami, zlasti dobava opreme in ustrezne tehnologije za predelavo hrane ter odpravo delovnih preobremenitev, olajšanje dostopa žensk do zemlje ter izboljšanje dostopa in obiskovanja šol za dekleta, |
| --- | --- |

N.

ker je za ženske organizacije bistveno, da se zagotovi finančna in tehnična pomoč, s katero se spodbujajo programi za najbolj ranljivo prebivalstvo, vključno s priseljenkami, notranje razseljenimi ženskami ter begunkami, zlasti dobava opreme in ustrezne tehnologije za predelavo hrane ter odpravo delovnih preobremenitev, olajšanje dostopa žensk do zemlje ter izboljšanje dostopa in obiskovanja šol za dekleta,

| O. | ker so ženske izpostavljene diskriminaciji v zakonskih zvezah ter pri dostopanju do nepremičnin in zemljiške posesti in sredstev ter nadzora nad njimi, |
| --- | --- |

O.

ker so ženske izpostavljene diskriminaciji v zakonskih zvezah ter pri dostopanju do nepremičnin in zemljiške posesti in sredstev ter nadzora nad njimi,

| P. | ker veliko žensk nima dostopa do storitev osnovne zdravstvene oskrbe, izobrazbe na vseh stopnjah, ekonomske neodvisnosti, možnosti za poklicno uspešnost in sodelovanje pri sprejemanju odločitev, |
| --- | --- |

P.

ker veliko žensk nima dostopa do storitev osnovne zdravstvene oskrbe, izobrazbe na vseh stopnjah, ekonomske neodvisnosti, možnosti za poklicno uspešnost in sodelovanje pri sprejemanju odločitev,

| Q. | ker v nekaterih kulturah še obstajajo tradicionalni in verski predsodki, ki dekletom in mladim ženskam omejujejo dostop do izobrazbe ter jih diskriminirajo, |
| --- | --- |

Q.

ker v nekaterih kulturah še obstajajo tradicionalni in verski predsodki, ki dekletom in mladim ženskam omejujejo dostop do izobrazbe ter jih diskriminirajo,

| R. | ker je bilo vsaj 130 milijonov žensk prisiljenih v pohabljenje ženskih spolnih organov ali druge škodljive tradicionalne prakse in je vsako leto v nevarnosti pred temi resnimi posegi v njihovo telesno celovitost in kršitvijo človekovih pravic še 2 milijona žensk, |
| --- | --- |

R.

ker je bilo vsaj 130 milijonov žensk prisiljenih v pohabljenje ženskih spolnih organov ali druge škodljive tradicionalne prakse in je vsako leto v nevarnosti pred temi resnimi posegi v njihovo telesno celovitost in kršitvijo človekovih pravic še 2 milijona žensk,

| S. | ker so ženske migrantke bolj izpostavljene prisilnemu delu in spolnim zlorabam kot moški ter je zanje tudi verjetneje, da sprejmejo negotove delovne pogoje, |
| --- | --- |

S.

ker so ženske migrantke bolj izpostavljene prisilnemu delu in spolnim zlorabam kot moški ter je zanje tudi verjetneje, da sprejmejo negotove delovne pogoje,

| T. | ker so v državah, kjer so se nedavno končali konflikti ter potekajo procesi obnove in ponovnega vključevanja, institucionalni mehanizmi in zaveze za enakost med spoloma učinkovit začetek za varovanje in spodbujanje pravic žensk; ker je vključitev vseh pomembnih udeležencev, kot so vlade, politični predstavniki, nevladne organizacije, skupine civilne družbe in akademiki, ter neposredna udeležba ženskih skupin in mrež, osnovni pogoj za doseganje skupnega in trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

T.

ker so v državah, kjer so se nedavno končali konflikti ter potekajo procesi obnove in ponovnega vključevanja, institucionalni mehanizmi in zaveze za enakost med spoloma učinkovit začetek za varovanje in spodbujanje pravic žensk; ker je vključitev vseh pomembnih udeležencev, kot so vlade, politični predstavniki, nevladne organizacije, skupine civilne družbe in akademiki, ter neposredna udeležba ženskih skupin in mrež, osnovni pogoj za doseganje skupnega in trajnostnega razvoja,

| U. | ker je v podsaharski Afriki 57 odstotkov odraslih, okuženih z virusom HIV/AIDS, žensk, in ker so mlade ženske med 15. in 24. letom trikrat bolj izpostavljene okužbam kot mladi moški, |
| --- | --- |

U.

ker je v podsaharski Afriki 57 odstotkov odraslih, okuženih z virusom HIV/AIDS, žensk, in ker so mlade ženske med 15. in 24. letom trikrat bolj izpostavljene okužbam kot mladi moški,

| V. | ker obstaja razkorak med obveščenostjo moških in žensk o načinih prenašanja virusa HIV/AIDS-a in preventivnih ukrepih zaradi diskriminacijskih okoliščin in nasilja na podlagi spola; ker je izobraževanje v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter podatki in dostop do zdravstvenih storitev na področju zdravja najboljše jamstvo za preprečevanje širjenja virusa HIV/AIDS-a in drugih spolno prenosljivih bolezni, |
| --- | --- |

V.

ker obstaja razkorak med obveščenostjo moških in žensk o načinih prenašanja virusa HIV/AIDS-a in preventivnih ukrepih zaradi diskriminacijskih okoliščin in nasilja na podlagi spola; ker je izobraževanje v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter podatki in dostop do zdravstvenih storitev na področju zdravja najboljše jamstvo za preprečevanje širjenja virusa HIV/AIDS-a in drugih spolno prenosljivih bolezni,

| W. | ker vsako leto pri porodu še vedno umre 536 000 mater (od tega jih 95 % umre v Afriki in Aziji), in ker ima na vsako žensko, ki umre, 20 ali več žensk hude zaplete, od kroničnega vnetja do hudih poškodb, kot je fistula rodil, ki jo je mogoče preprosto preprečiti z zagotovitvijo splošnega dostopa do osnovne in nujne porodničarske nege in storitev reproduktivnega zdravja, |
| --- | --- |

W.

ker vsako leto pri porodu še vedno umre 536 000 mater (od tega jih 95 % umre v Afriki in Aziji), in ker ima na vsako žensko, ki umre, 20 ali več žensk hude zaplete, od kroničnega vnetja do hudih poškodb, kot je fistula rodil, ki jo je mogoče preprosto preprečiti z zagotovitvijo splošnega dostopa do osnovne in nujne porodničarske nege in storitev reproduktivnega zdravja,

| X. | ker je raziskava Mednarodnega inštituta za raziskovanje politike hrane pokazala močno povezavo med prehrambenim stanjem otrok in besedo žensk pri odločanju v gospodinjstvu, pri čemer so tudi ženske pogosteje podhranjene, kadar imajo nižji status in nimajo pravice odločati v družinskih zadevah; ker bi z boljšo prehrano preprečili veliko smrtnih primerov pri otrocih in pripomogli k doseganju razvojnega cilja tisočletja glede znižanja umrljivosti otrok, |
| --- | --- |

X.

ker je raziskava Mednarodnega inštituta za raziskovanje politike hrane pokazala močno povezavo med prehrambenim stanjem otrok in besedo žensk pri odločanju v gospodinjstvu, pri čemer so tudi ženske pogosteje podhranjene, kadar imajo nižji status in nimajo pravice odločati v družinskih zadevah; ker bi z boljšo prehrano preprečili veliko smrtnih primerov pri otrocih in pripomogli k doseganju razvojnega cilja tisočletja glede znižanja umrljivosti otrok,

| Y. | ker so bili nekateri projekti, ki so se izvajali do sedaj, manj učinkoviti zaradi posameznih pomanjkljivosti v različnih državah: nestabilni lokalni in državni organi, podkupljive vlade in pomanjkanje izkušenj in usposobljenega osebja za obravnavanje težav, povezanih s krepitvijo vloge žensk in enakostjo spolov, |
| --- | --- |

Y.

ker so bili nekateri projekti, ki so se izvajali do sedaj, manj učinkoviti zaradi posameznih pomanjkljivosti v različnih državah: nestabilni lokalni in državni organi, podkupljive vlade in pomanjkanje izkušenj in usposobljenega osebja za obravnavanje težav, povezanih s krepitvijo vloge žensk in enakostjo spolov,

| Z. | ker večja nevarnost naravnih nesreč in lokalen ali regionalen proces degradacije virov nesorazmerno bolj prizadeneta prikrajšane skupine prebivalstva, |
| --- | --- |

Z.

ker večja nevarnost naravnih nesreč in lokalen ali regionalen proces degradacije virov nesorazmerno bolj prizadeneta prikrajšane skupine prebivalstva,

| 1. | pozdravlja zgoraj omenjeno sporočilo Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju, ki ga smatra za nadaljnji korak v akcijskem programu za vključitev načela enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje Skupnosti za obdobje od leta 2001 do leta 2006; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zgoraj omenjeno sporočilo Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju, ki ga smatra za nadaljnji korak v akcijskem programu za vključitev načela enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje Skupnosti za obdobje od leta 2001 do leta 2006;

| 2. | obžaluje, da se po sprejetju resolucije Sveta z dne 20. decembra 1995, v kateri se je načelo enakosti med spoloma v razvojnem sodelovanju prvič upoštevalo kot temeljno načelo razvojne politike Skupnosti in držav članic, v praksi to načelo ni dovolj upoštevalo; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da se po sprejetju resolucije Sveta z dne 20. decembra 1995, v kateri se je načelo enakosti med spoloma v razvojnem sodelovanju prvič upoštevalo kot temeljno načelo razvojne politike Skupnosti in držav članic, v praksi to načelo ni dovolj upoštevalo;

| 3. | poudarja, da mora razumevanje vloge žensk v povojnih družbah in njihov prispevek k povojni obnovi preseči splošno dojemanje, v skladu s katerim so izkušnje žensk iz vojne zelo specifične, ter da je treba priznati posebnosti in razlike v izkušnjah žensk; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora razumevanje vloge žensk v povojnih družbah in njihov prispevek k povojni obnovi preseči splošno dojemanje, v skladu s katerim so izkušnje žensk iz vojne zelo specifične, ter da je treba priznati posebnosti in razlike v izkušnjah žensk;

| 4. | obžaluje dejstvo, da večina državnih strateških dokumentov v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje obravnava spol kot vprašanje, ki zadeva več področij, vendar ne navajajo posebnih ciljev ali dejavnosti, vezanih na vprašanje spola; odločno poziva, da je treba v prihodnje strategije vključiti cilje in dejavnosti, določene glede na spol; |
| --- | --- |

4.

obžaluje dejstvo, da večina državnih strateških dokumentov v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje obravnava spol kot vprašanje, ki zadeva več področij, vendar ne navajajo posebnih ciljev ali dejavnosti, vezanih na vprašanje spola; odločno poziva, da je treba v prihodnje strategije vključiti cilje in dejavnosti, določene glede na spol;

| 5. | pozdravlja poziv Komisije, da bi morala EU kot svoj temeljni cilj podpirati tretje države pri sprejemanju in izvajanju mednarodnih obveznosti, kot so Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (1979), kairski akcijski program, pekinška izhodišča za ukrepanje ter izjava Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja poziv Komisije, da bi morala EU kot svoj temeljni cilj podpirati tretje države pri sprejemanju in izvajanju mednarodnih obveznosti, kot so Konvencija o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (1979), kairski akcijski program, pekinška izhodišča za ukrepanje ter izjava Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja;

| 6. | izpostavlja mnenje Komisije, da je podpora za vključitev vprašanj načela enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje s sredstvi, ki so že dodeljena za ta namen, neznatno v primerjavi s sredstvi, ki so namenjena za druge podobne ukrepe; obžaluje, da je za enakost med spoloma namenjenih le 5 % sredstev Instrumenta za razvojno sodelovanje za tematski program „Vlaganje v ljudi“ (2007–2013) in da regionalni in državni strateški dokumenti ne omogočajo pregleda nad razporeditvijo proračunskih sredstev za enakost med spoloma, saj je spol omenjen le kot presečno vprašanje, zato ni navedenih podrobnih finančnih podatkov; |
| --- | --- |

6.

izpostavlja mnenje Komisije, da je podpora za vključitev vprašanj načela enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje s sredstvi, ki so že dodeljena za ta namen, neznatno v primerjavi s sredstvi, ki so namenjena za druge podobne ukrepe; obžaluje, da je za enakost med spoloma namenjenih le 5 % sredstev Instrumenta za razvojno sodelovanje za tematski program „Vlaganje v ljudi“ (2007–2013) in da regionalni in državni strateški dokumenti ne omogočajo pregleda nad razporeditvijo proračunskih sredstev za enakost med spoloma, saj je spol omenjen le kot presečno vprašanje, zato ni navedenih podrobnih finančnih podatkov;

| 7. | izraža zaskrbljenost zaradi nove strukture Komisije za pomoč, ki daje prednost proračunski podpori, saj to še bolj otežuje ocenjevanje napredka pri doseganju enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

7.

izraža zaskrbljenost zaradi nove strukture Komisije za pomoč, ki daje prednost proračunski podpori, saj to še bolj otežuje ocenjevanje napredka pri doseganju enakosti med spoloma;

| 8. | želi pohvaliti splošni pristop Komisije kot dobro podlago za vključevanje vprašanj načela enakosti spolov v programe Evropske unije in držav članic za razvojno sodelovanje, da se doseže enakost spolov in okrepi vloga žensk kot glavni instrument za okrepitev človekovih pravic in boja proti revščini, vendar opozarja, da so mogoče izboljšave, zlasti pri analiziranju podatkov, s čimer bi se izognili ukrepom, ki bi lahko škodili položaju žensk; |
| --- | --- |

8.

želi pohvaliti splošni pristop Komisije kot dobro podlago za vključevanje vprašanj načela enakosti spolov v programe Evropske unije in držav članic za razvojno sodelovanje, da se doseže enakost spolov in okrepi vloga žensk kot glavni instrument za okrepitev človekovih pravic in boja proti revščini, vendar opozarja, da so mogoče izboljšave, zlasti pri analiziranju podatkov, s čimer bi se izognili ukrepom, ki bi lahko škodili položaju žensk;

| 9. | meni, da je učinkovitost vključevanja načela enakosti spolov v politike razvojnega sodelovanja odvisna od držav članic in zadevnih institucij Evropske unije ter njihovega razumevanja vprašanja glede enakosti spolov; meni, da je doseganje ciljev iz Načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 (KOM(2006)0092) v Evropski uniji nujen predpogoj za učinkovito vključevanje načela enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

9.

meni, da je učinkovitost vključevanja načela enakosti spolov v politike razvojnega sodelovanja odvisna od držav članic in zadevnih institucij Evropske unije ter njihovega razumevanja vprašanja glede enakosti spolov; meni, da je doseganje ciljev iz Načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 (KOM(2006)0092) v Evropski uniji nujen predpogoj za učinkovito vključevanje načela enakosti med spoloma v razvojno sodelovanje;

| 10. | poudarja, da je treba obravnavati ne le ženske, ampak tudi odnose med spoloma, zlasti socialne odnose med moškimi in ženskami, ki so razlog za stalno neenako obravnavanje na podlagi spola; meni, da bi morali zato projekti zadevati moške in ženske; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba obravnavati ne le ženske, ampak tudi odnose med spoloma, zlasti socialne odnose med moškimi in ženskami, ki so razlog za stalno neenako obravnavanje na podlagi spola; meni, da bi morali zato projekti zadevati moške in ženske;

| 11. | poudarja, da bi morali procesi globalizacije ponujati nove možnosti za revne države ter upoštevati posebne potrebe žensk, saj so ženske pogosto neizobražena delovna sila in zaradi tega družbeno prikrajšane; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morali procesi globalizacije ponujati nove možnosti za revne države ter upoštevati posebne potrebe žensk, saj so ženske pogosto neizobražena delovna sila in zaradi tega družbeno prikrajšane;

| 12. | poziva Komisijo, naj predlaga konkretne ukrepe, ki bodo v vedno bolj globaliziranem svetu omogočali velikemu številu neizobraženih žensk v državah v razvoju možnosti za zaposlitev in konkretne možnosti za preživetje; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj predlaga konkretne ukrepe, ki bodo v vedno bolj globaliziranem svetu omogočali velikemu številu neizobraženih žensk v državah v razvoju možnosti za zaposlitev in konkretne možnosti za preživetje;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru razvojnega sodelovanja sprejmejo ukrepe, ki bodo imeli konkreten in merljiv vpliv na odnose med ženskami in moškimi, spreminjanje zakonov, institucij in obstoječih patriarhalnih vzorcev, povečanje proračunskih sredstev in izboljšanje socialnih in ekonomskih pogojev za ženske; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru razvojnega sodelovanja sprejmejo ukrepe, ki bodo imeli konkreten in merljiv vpliv na odnose med ženskami in moškimi, spreminjanje zakonov, institucij in obstoječih patriarhalnih vzorcev, povečanje proračunskih sredstev in izboljšanje socialnih in ekonomskih pogojev za ženske;

| 14. | poziva države članice in Komisijo, naj kot delodajalke v državah v razvoju upoštevajo načelo dostojnega dela prek povišanja plač v skladu s priporočilom 135 Mednarodne organizacije dela z dne 22. junija 1970 o določitvi minimalnih mezd, zlasti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice in Komisijo, naj kot delodajalke v državah v razvoju upoštevajo načelo dostojnega dela prek povišanja plač v skladu s priporočilom 135 Mednarodne organizacije dela z dne 22. junija 1970 o določitvi minimalnih mezd, zlasti v državah v razvoju;

| 15. | pozdravlja predloge za spodbujanje varstva delavskih in državljanskih pravic honorarnih delavcev ter udeležbe žensk v sindikalnih gibanjih za ublažitev težav, s katerimi se ženske srečujejo na delu; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja predloge za spodbujanje varstva delavskih in državljanskih pravic honorarnih delavcev ter udeležbe žensk v sindikalnih gibanjih za ublažitev težav, s katerimi se ženske srečujejo na delu;

| 16. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju politike razvojnega sodelovanja podpira ukrepe za krepitev pravnega statusa žensk, ki spodbujajo enakopravni dostop do dostojne zaposlitve ter temeljnih človekovih in družbenih pravic, pri čemer naj upošteva zlasti naraščajoče število migrantk in njihovo vse večjo ranljivost, da ženske ne bi postale nov izkoriščani razred družbe; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pri oblikovanju politike razvojnega sodelovanja podpira ukrepe za krepitev pravnega statusa žensk, ki spodbujajo enakopravni dostop do dostojne zaposlitve ter temeljnih človekovih in družbenih pravic, pri čemer naj upošteva zlasti naraščajoče število migrantk in njihovo vse večjo ranljivost, da ženske ne bi postale nov izkoriščani razred družbe;

| 17. | poziva Komisijo, naj oceni možni učinek Sporazumov o gospodarskem partnerstvu z vidika spola; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj oceni možni učinek Sporazumov o gospodarskem partnerstvu z vidika spola;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost med politiko razvojnega sodelovanja in drugimi politikami Skupnosti (kot sta na primer trgovinska in kmetijska politika), da se preprečijo škodljiva navzkrižja med politikami, zlasti v zvezi z ukrepi za krepitev vloge žensk; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo skladnost med politiko razvojnega sodelovanja in drugimi politikami Skupnosti (kot sta na primer trgovinska in kmetijska politika), da se preprečijo škodljiva navzkrižja med politikami, zlasti v zvezi z ukrepi za krepitev vloge žensk;

| 19. | ugotavlja, da je vpliv žensk na načrtovanje lastnega življenja odvisno od njihove izobrazbe; poudarja pomen izobraževalnih programov, ki upoštevajo vidik spola in so namenjeni ženskam in moškim; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da je vpliv žensk na načrtovanje lastnega življenja odvisno od njihove izobrazbe; poudarja pomen izobraževalnih programov, ki upoštevajo vidik spola in so namenjeni ženskam in moškim;

| 20. | poziva Komisijo, naj opravi analizo o enakosti med spoloma na vseh stopnjah načrtovanja, izvajanja in ocenjevanja politik, da se odpravijo vse oblike diskriminacije na podlagi spola ter zaščitijo in spodbujajo pravice žensk; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj opravi analizo o enakosti med spoloma na vseh stopnjah načrtovanja, izvajanja in ocenjevanja politik, da se odpravijo vse oblike diskriminacije na podlagi spola ter zaščitijo in spodbujajo pravice žensk;

| 21. | poziva Komisijo, naj oblikuje metodo za ocenjevanje vpliva novih načinov pomoči na položaj žensk, pri čemer naj upošteva dejstvo, da je zdaj manj poudarka na ženskah in enakosti spolov, delno tudi zaradi novega razvojnega trenda; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj oblikuje metodo za ocenjevanje vpliva novih načinov pomoči na položaj žensk, pri čemer naj upošteva dejstvo, da je zdaj manj poudarka na ženskah in enakosti spolov, delno tudi zaradi novega razvojnega trenda;

| 22. | pozdravlja poziv Komisije, da je treba razviti kazalnike uspešnosti, pri katerih je upoštevan vidik spola, ter poziva k vključitvi teh kazalnikov v vse državne strateške dokumente v okviru Instrumenta razvojnega sodelovanja in Evropskega razvojnega sklada ter v oceno izidov med vmesnimi in končnimi revizijami teh strategij; poziva Komisijo, naj razvije cenovno ugodne, pregledne in uporabne parametre v obliki kvantitativno merljivih kakovostnih kazalnikov, s katerimi bi se lahko redno učinkovito vrednotil napredek v zvezi z enakostjo med spoloma in udeležbo žensk; poziva Komisijo, naj v dialogih s tretjimi državami poveča ozaveščenost o pomenu primerljivih podatkov, ločenih glede na spol; podpira kazalnike iz Priloge (del VII) (SEK(2007)0332) k zgoraj omenjenemu sporočilu Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju, pri katerih je upoštevan spol, kot dobro osnovo za razvoj celovitih instrumentov za merjenje rezultatov; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja poziv Komisije, da je treba razviti kazalnike uspešnosti, pri katerih je upoštevan vidik spola, ter poziva k vključitvi teh kazalnikov v vse državne strateške dokumente v okviru Instrumenta razvojnega sodelovanja in Evropskega razvojnega sklada ter v oceno izidov med vmesnimi in končnimi revizijami teh strategij; poziva Komisijo, naj razvije cenovno ugodne, pregledne in uporabne parametre v obliki kvantitativno merljivih kakovostnih kazalnikov, s katerimi bi se lahko redno učinkovito vrednotil napredek v zvezi z enakostjo med spoloma in udeležbo žensk; poziva Komisijo, naj v dialogih s tretjimi državami poveča ozaveščenost o pomenu primerljivih podatkov, ločenih glede na spol; podpira kazalnike iz Priloge (del VII) (SEK(2007)0332) k zgoraj omenjenemu sporočilu Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju, pri katerih je upoštevan spol, kot dobro osnovo za razvoj celovitih instrumentov za merjenje rezultatov;

| 23. | pozdravlja dejstvo, da Komisija v svoji strategiji upošteva pojav nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja dejstvo, da Komisija v svoji strategiji upošteva pojav nasilja na podlagi spola;

| 24. | poudarja, da nasilje nad ženskami ni le težava žensk in da je potreben pristop, ki ni usmerjen le na ženske, temveč tudi na moške; pozdravlja programe za pomoč ženskim žrtvam hkrati pa poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo programe za moške, ki zlorabljajo ženske, s čimer poleg učinkov tega pojava spoprijeli tudi z vzroki zanj; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da nasilje nad ženskami ni le težava žensk in da je potreben pristop, ki ni usmerjen le na ženske, temveč tudi na moške; pozdravlja programe za pomoč ženskim žrtvam hkrati pa poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo programe za moške, ki zlorabljajo ženske, s čimer poleg učinkov tega pojava spoprijeli tudi z vzroki zanj;

| 25. | pozdravlja pobudo Komisije za večje osveščanje javnosti o nasilju nad ženskami z večjim obveščanjem o tej problematiki v medijih ter usposabljanjem vojaškega, policijskega in pravosodnega osebja; vendar poziva, naj se več pozornosti nameni ukrepom za boj proti trgovini z ljudmi, mučenju in škodljivim tradicionalnim običajem, zlasti pohabljanju ženskih spolnih organov, zločinom zaradi časti ter zgodnjim in prisilnim porokam, ter poudarja, da je treba v institucijah, ki ponujajo neposredno pomoč žrtvam teh praks, zaposliti več žensk; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja pobudo Komisije za večje osveščanje javnosti o nasilju nad ženskami z večjim obveščanjem o tej problematiki v medijih ter usposabljanjem vojaškega, policijskega in pravosodnega osebja; vendar poziva, naj se več pozornosti nameni ukrepom za boj proti trgovini z ljudmi, mučenju in škodljivim tradicionalnim običajem, zlasti pohabljanju ženskih spolnih organov, zločinom zaradi časti ter zgodnjim in prisilnim porokam, ter poudarja, da je treba v institucijah, ki ponujajo neposredno pomoč žrtvam teh praks, zaposliti več žensk;

| 26. | pozdravlja dejstvo, da zgoraj omenjeno sporočilo Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju poudarja naraščajoče število okužb z virusom HIV/AIDS med ženskami; meni, da bi bilo treba pozvati države članice Evropske unije, da izpolnijo obljube v zvezi z dodelitvijo finančnih sredstev za to področje; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja dejstvo, da zgoraj omenjeno sporočilo Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju poudarja naraščajoče število okužb z virusom HIV/AIDS med ženskami; meni, da bi bilo treba pozvati države članice Evropske unije, da izpolnijo obljube v zvezi z dodelitvijo finančnih sredstev za to področje;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj zastavijo specifične, časovno omejene in merljive zaveze, podprte z dodelitvijo zadostnih sredstev, da bi do leta 2010 dosegle splošen dostop do preprečevanja okužbe z virusom HIV/AIDS, zdravljenja, nege ter pomoči za vse ženske in dekleta; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj zastavijo specifične, časovno omejene in merljive zaveze, podprte z dodelitvijo zadostnih sredstev, da bi do leta 2010 dosegle splošen dostop do preprečevanja okužbe z virusom HIV/AIDS, zdravljenja, nege ter pomoči za vse ženske in dekleta;

| 28. | pozdravlja, da je v omenjenem sporočilu Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju odločno potrjena povezava med ukrepi in programi v zvezi z virusom HIV/AIDS-om ter dejavnostmi in storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja, da je v omenjenem sporočilu Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju odločno potrjena povezava med ukrepi in programi v zvezi z virusom HIV/AIDS-om ter dejavnostmi in storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic;

| 29. | poziva Komisijo, naj okrepi svojo vlogo političnega vodje pri dejavnostih na področju pravic v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem in poveča financiranje zanje, da bi pomagala državam pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti splošnega dostopa do reproduktivnega zdravja v okviru petega razvojnega cilja tisočletja o izboljšanju zdravja mater, ter naj obravnava vprašanja zanemarjanja pravic žensk v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem, kot sta fistula rodil in travmatska fistula; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj okrepi svojo vlogo političnega vodje pri dejavnostih na področju pravic v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem in poveča financiranje zanje, da bi pomagala državam pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti splošnega dostopa do reproduktivnega zdravja v okviru petega razvojnega cilja tisočletja o izboljšanju zdravja mater, ter naj obravnava vprašanja zanemarjanja pravic žensk v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem, kot sta fistula rodil in travmatska fistula;

| 30. | ugotavlja, da diskriminacija deklet in žensk prispeva k večjemu tveganju za okužbo z virusom HIV/AIDS, ker zaradi svojega nizkega socialnega položaja težje same odločajo o vprašanjih v zvezi s spolnostjo; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da diskriminacija deklet in žensk prispeva k večjemu tveganju za okužbo z virusom HIV/AIDS, ker zaradi svojega nizkega socialnega položaja težje same odločajo o vprašanjih v zvezi s spolnostjo;

| 31. | nadvse obžaluje status žensk, ki so tako rekoč sužnje, ujete v šeriatskem pravu, ter meni, da je to zatiranje popolnoma v nasprotju z vsemi načeli, za katera Parlament meni, da so poglavitna; |
| --- | --- |

31.

nadvse obžaluje status žensk, ki so tako rekoč sužnje, ujete v šeriatskem pravu, ter meni, da je to zatiranje popolnoma v nasprotju z vsemi načeli, za katera Parlament meni, da so poglavitna;

| 32. | pozdravlja dejstvo, da zgoraj omenjena priloga k sporočilu Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju priznava pomen podpiranja raziskav o mikrobicidih in cepivih (ki sta najobetavnejši tehnologiji za ženske), ter poziva Evropsko unijo, naj še naprej zagotavlja vključenost raziskav in razvoja cepiv in mikrobicidov proti virusu HIV/AIDS v širše načrte glede razvoja in enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja dejstvo, da zgoraj omenjena priloga k sporočilu Komisije o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju priznava pomen podpiranja raziskav o mikrobicidih in cepivih (ki sta najobetavnejši tehnologiji za ženske), ter poziva Evropsko unijo, naj še naprej zagotavlja vključenost raziskav in razvoja cepiv in mikrobicidov proti virusu HIV/AIDS v širše načrte glede razvoja in enakosti med spoloma;

| 33. | meni, da se z zagotavljanjem neomejenega dostopa žensk do informacij, storitev in zdravil, povezanih s spolnim in reproduktivnim zdravjem, krepi njihova vloga in položaj v prizadevanjih za varen spolni odnos in zaščito pred spolno prenosljivimi boleznimi, vključno z virusom HIV/AIDS; podpira ukrepe, ki jih je predlagala Komisija, zlasti v zvezi s finančno pomočjo za razvoj mikrobicidov in cepiv, ki ženske varujejo pred spolno prenosljivimi boleznimi, in ukrepe za reproduktivno zdravje in pravice; |
| --- | --- |

33.

meni, da se z zagotavljanjem neomejenega dostopa žensk do informacij, storitev in zdravil, povezanih s spolnim in reproduktivnim zdravjem, krepi njihova vloga in položaj v prizadevanjih za varen spolni odnos in zaščito pred spolno prenosljivimi boleznimi, vključno z virusom HIV/AIDS; podpira ukrepe, ki jih je predlagala Komisija, zlasti v zvezi s finančno pomočjo za razvoj mikrobicidov in cepiv, ki ženske varujejo pred spolno prenosljivimi boleznimi, in ukrepe za reproduktivno zdravje in pravice;

| 34. | poziva države članice, naj spodbujajo vključitev preprečevanja prenosa z matere na otroka v paket celovitih pristopov v boju proti virusu HIV/AIDS; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj spodbujajo vključitev preprečevanja prenosa z matere na otroka v paket celovitih pristopov v boju proti virusu HIV/AIDS;

| 35. | poudarja, da je zelo pomembno, da se ženske postavi v središče politik za dostop do oskrbe z vodo, sanitarij in higiene ter zato poudarja, da je treba povečati dostop do varne pitne vode, ustreznih sanitarij in vode za proizvodno rabo; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je zelo pomembno, da se ženske postavi v središče politik za dostop do oskrbe z vodo, sanitarij in higiene ter zato poudarja, da je treba povečati dostop do varne pitne vode, ustreznih sanitarij in vode za proizvodno rabo;

| 36. | odločno kritizira, da med ukrepe iz strategije Komisije ni vključen boj proti nasilju nad ženskami, ki temelji na tradicionalnem razlikovanju med spoloma; obsoja vsako pravno, kulturno in versko dejanje, zaradi katerega so ženske diskriminirane, izključene iz političnega odločanja in javnega življenja ter oddvojene v vsakdanjem življenju, ter vse tiste, ki opravičujejo posilstvo, družinsko nasilje, prisilne poroke, neenake pravice v ločitvenem postopku, uboje iz časti, vse obveznosti žensk, da se morajo proti svoji volji oblačiti na predpisan način, nadlegovanje zaradi neupoštevanja norm in pravil, povezanih s spolom, trgovino z ljudmi in prisilno delo; poziva Komisijo in države članice, naj se v okviru politike razvojnega sodelovanja borijo proti takim dejanjem; poziva Komisijo, naj si močno prizadeva za podporo programov za obveščanje in spodbujanje, s katerimi se izboljšuje ozaveščenost ljudi in spreminja javno mnenje v okviru državnih programov, ter naj ukrepe za boj proti vsem vrstam nasilja nad ženskami, vključno s tradicionalnimi škodljivimi običaji, oblikuje za merilo dobrega upravljanja partnerskih držav; |
| --- | --- |

36.

odločno kritizira, da med ukrepe iz strategije Komisije ni vključen boj proti nasilju nad ženskami, ki temelji na tradicionalnem razlikovanju med spoloma; obsoja vsako pravno, kulturno in versko dejanje, zaradi katerega so ženske diskriminirane, izključene iz političnega odločanja in javnega življenja ter oddvojene v vsakdanjem življenju, ter vse tiste, ki opravičujejo posilstvo, družinsko nasilje, prisilne poroke, neenake pravice v ločitvenem postopku, uboje iz časti, vse obveznosti žensk, da se morajo proti svoji volji oblačiti na predpisan način, nadlegovanje zaradi neupoštevanja norm in pravil, povezanih s spolom, trgovino z ljudmi in prisilno delo; poziva Komisijo in države članice, naj se v okviru politike razvojnega sodelovanja borijo proti takim dejanjem; poziva Komisijo, naj si močno prizadeva za podporo programov za obveščanje in spodbujanje, s katerimi se izboljšuje ozaveščenost ljudi in spreminja javno mnenje v okviru državnih programov, ter naj ukrepe za boj proti vsem vrstam nasilja nad ženskami, vključno s tradicionalnimi škodljivimi običaji, oblikuje za merilo dobrega upravljanja partnerskih držav;

| 37. | je zaskrbljen ob lanskoletnem poročilu Sklada Združenih narodov za prebivalstvo o stanju svetovnega prebivalstva, v katerem je navedeno, da je zaradi izbiranja spola otroka pred rojstvom, splava in detomorov deklic na svetu 60 000 000 žensk manj, kot bi jih bilo sicer; |
| --- | --- |

37.

je zaskrbljen ob lanskoletnem poročilu Sklada Združenih narodov za prebivalstvo o stanju svetovnega prebivalstva, v katerem je navedeno, da je zaradi izbiranja spola otroka pred rojstvom, splava in detomorov deklic na svetu 60 000 000 žensk manj, kot bi jih bilo sicer;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo bruseljski poziv k ukrepanju za odpravljanje spolnega nasilja v konfliktih in po njih; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo bruseljski poziv k ukrepanju za odpravljanje spolnega nasilja v konfliktih in po njih;

| 39. | poziva Komisijo, naj spolno in reproduktivno zdravje ter pravice na kriznih in konfliktnih območjih, vključno z bojem proti spolnemu nasilju, določi za prednostno nalogo v obdobju nudenja človekoljubne pomoči ter v povojni obnovi; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj spolno in reproduktivno zdravje ter pravice na kriznih in konfliktnih območjih, vključno z bojem proti spolnemu nasilju, določi za prednostno nalogo v obdobju nudenja človekoljubne pomoči ter v povojni obnovi;

| 40. | poudarja, da je treba dopolniti podobo žensk kot ranljivih žrtev s podobo žensk kot skupino zelo raznolikih družbenih akterk s pomembnimi viri in zmožnostmi ter svojimi lastnimi vizijami; ženske vplivajo na potek stvari in morajo oblikovati razvojni proces; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba dopolniti podobo žensk kot ranljivih žrtev s podobo žensk kot skupino zelo raznolikih družbenih akterk s pomembnimi viri in zmožnostmi ter svojimi lastnimi vizijami; ženske vplivajo na potek stvari in morajo oblikovati razvojni proces;

| 41. | meni, da je sodelovanje žensk v postopkih sprejemanja odločitev na vseh ravneh nujen pogoj za dobro upravljanje in pozdravlja vse vrste podpornih ukrepov, kot so spodbude za doseganje kvot, podpora ženskim gibanjem in organizacijam ter dejavno spodbujanje pravic žensk v strateških dokumentih držav; ponovno poudarja, da mora biti vloga žensk v sprejemanju političnih odločitev večja ter da je treba zagotoviti sodelovanje in vključevanje žensk v prizadevanja za spodbujanje miru in mirnega reševanja sporov v celoti; podpira tudi priporočila Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000); |
| --- | --- |

41.

meni, da je sodelovanje žensk v postopkih sprejemanja odločitev na vseh ravneh nujen pogoj za dobro upravljanje in pozdravlja vse vrste podpornih ukrepov, kot so spodbude za doseganje kvot, podpora ženskim gibanjem in organizacijam ter dejavno spodbujanje pravic žensk v strateških dokumentih držav; ponovno poudarja, da mora biti vloga žensk v sprejemanju političnih odločitev večja ter da je treba zagotoviti sodelovanje in vključevanje žensk v prizadevanja za spodbujanje miru in mirnega reševanja sporov v celoti; podpira tudi priporočila Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000);

| 42. | poziva EU, naj okrepi prizadevanja glede izvajanja Resolucije 1325 Varnostnega sveta Združenih narodov, ki poziva k večji udeleženosti žensk na vseh ravneh odločanja v procesu reševanja sporov in mirovnem procesu; |
| --- | --- |

42.

poziva EU, naj okrepi prizadevanja glede izvajanja Resolucije 1325 Varnostnega sveta Združenih narodov, ki poziva k večji udeleženosti žensk na vseh ravneh odločanja v procesu reševanja sporov in mirovnem procesu;

| 43. | poudarja, da se posilstvo uporablja kot vojno orožje in da je treba ta pojav obravnavati prek programa za pomoč žrtvam; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da se posilstvo uporablja kot vojno orožje in da je treba ta pojav obravnavati prek programa za pomoč žrtvam;

| 44. | poziva Evropsko komisijo, da si še bolj prizadeva za celovito upoštevanje načela enakosti med spoloma v nacionalnih programih; poudarja, da si je treba še vedno prizadevati za vključitev načela enakosti med spoloma na vseh področjih kot splošne naloge razvojnega sodelovanja EU; poziva Komisijo, naj si v delegacijah Komisije prizadeva za uravnoteženost med spoloma, tako da zaposli več žensk, med drugim tudi na vodilne položaje, kot je vodja delegacije; |
| --- | --- |

44.

poziva Evropsko komisijo, da si še bolj prizadeva za celovito upoštevanje načela enakosti med spoloma v nacionalnih programih; poudarja, da si je treba še vedno prizadevati za vključitev načela enakosti med spoloma na vseh področjih kot splošne naloge razvojnega sodelovanja EU; poziva Komisijo, naj si v delegacijah Komisije prizadeva za uravnoteženost med spoloma, tako da zaposli več žensk, med drugim tudi na vodilne položaje, kot je vodja delegacije;

| 45. | poudarja potencial mikrokreditov kot orodja, ki ga politike razvojnega sodelovanja lahko uporabijo za spodbujanje razvoja lokalnih skupnosti in krepitve vloge žensk; |
| --- | --- |

45.

poudarja potencial mikrokreditov kot orodja, ki ga politike razvojnega sodelovanja lahko uporabijo za spodbujanje razvoja lokalnih skupnosti in krepitve vloge žensk;

| 46. | poziva Komisijo, naj oblikuje strategije za spodbujanje žensk k ustanavljanju skupin za samopomoč in k samostojnosti, in v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami (kot je Finance PlaNet) razširi mrežo za mikrofinanciranje, tako da bo več žensk lahko vzelo posojilo, s čimer bodo izboljšale svoj ekonomski položaj; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj oblikuje strategije za spodbujanje žensk k ustanavljanju skupin za samopomoč in k samostojnosti, in v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami (kot je Finance PlaNet) razširi mrežo za mikrofinanciranje, tako da bo več žensk lahko vzelo posojilo, s čimer bodo izboljšale svoj ekonomski položaj;

| 47. | poziva Komisijo, naj zagotovi jasne informacije o razpoložljivih mehanizmih za spremljanje in ocenjevanje izvajanja sedanje strategije, vključno s spremljanjem finančnih in človeških virov, ki bodo dodeljeni za zagotovitev učinkovitega izvajanja; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj zagotovi jasne informacije o razpoložljivih mehanizmih za spremljanje in ocenjevanje izvajanja sedanje strategije, vključno s spremljanjem finančnih in človeških virov, ki bodo dodeljeni za zagotovitev učinkovitega izvajanja;

| 48. | poudarja, da je enakost med spoloma na državni ravni laže doseči, če je dovolj finančnih sredstev in usposobljenih strokovnjakov za vprašanje enakosti med spoloma, zlasti lokalnih, kot del projektnih skupin; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je enakost med spoloma na državni ravni laže doseči, če je dovolj finančnih sredstev in usposobljenih strokovnjakov za vprašanje enakosti med spoloma, zlasti lokalnih, kot del projektnih skupin;

| 49. | poziva Komisijo, naj zagotovi usposabljanje o vidiku spola za svoje uslužbence, ki delajo v državah v razvoju; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj zagotovi usposabljanje o vidiku spola za svoje uslužbence, ki delajo v državah v razvoju;

| 50. | pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija predlagala na področju izobraževanja, pri čemer je upoštevala, da se s krepitvijo vloge žensk na podlagi boljše izobrazbe izboljšuje položaj žensk in njihovih otrok; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja ukrepe, ki jih je Komisija predlagala na področju izobraževanja, pri čemer je upoštevala, da se s krepitvijo vloge žensk na podlagi boljše izobrazbe izboljšuje položaj žensk in njihovih otrok;

| 51. | poudarja, da je treba bolj spodbujati dostop deklic do izobrazbe in poklicnega usposabljanja na vseh ravneh, s čimer bi se preprečila prehitra prekinitev šolanja in spodbujala pravična in kakovostna izobraževalna politika z osveščanjem učiteljev glede vprašanj enakosti spolov in s podpiranjem reforme izobraževalnih programov, da bi zajemali tudi enakost med spoloma, spolno in reproduktivno zdravje ter krepitev vloge žensk, saj so deklice v večini držav v razvoju pri dostopu do izobraževanja žrtve diskriminacije; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba bolj spodbujati dostop deklic do izobrazbe in poklicnega usposabljanja na vseh ravneh, s čimer bi se preprečila prehitra prekinitev šolanja in spodbujala pravična in kakovostna izobraževalna politika z osveščanjem učiteljev glede vprašanj enakosti spolov in s podpiranjem reforme izobraževalnih programov, da bi zajemali tudi enakost med spoloma, spolno in reproduktivno zdravje ter krepitev vloge žensk, saj so deklice v večini držav v razvoju pri dostopu do izobraževanja žrtve diskriminacije;

| 52. | ugotavlja, da strategija na področju mednarodnih in regionalnih ukrepov EU na žalost ne vključuje nobenih stališč EU v zvezi z reformo Združenih narodov na področju enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da strategija na področju mednarodnih in regionalnih ukrepov EU na žalost ne vključuje nobenih stališč EU v zvezi z reformo Združenih narodov na področju enakosti med spoloma;

| 53. | pozdravlja ustanovitev partnerstva Evropske komisije in Združenih narodov v zvezi z enakopravnostjo med spoloma za razvoj in mir (13); poudarja svoje zanimanje, da bi bil obveščen in bi sodeloval pri delu tega partnerstvo; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja ustanovitev partnerstva Evropske komisije in Združenih narodov v zvezi z enakopravnostjo med spoloma za razvoj in mir (13); poudarja svoje zanimanje, da bi bil obveščen in bi sodeloval pri delu tega partnerstvo;

| 54. | poudarja, da je treba spodbujati usklajevanje donatorjev za vključevanje vidika spola ter izboljšanje dialoga in sporazumevanja, da bi dosegli skupno razumevanje koncepta spola in ustrezno metodologijo; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je treba spodbujati usklajevanje donatorjev za vključevanje vidika spola ter izboljšanje dialoga in sporazumevanja, da bi dosegli skupno razumevanje koncepta spola in ustrezno metodologijo;

| 55. | poziva Svet, naj imenuje evropskega odposlanca za pravice žensk, ki bi okrepil zavezo EU za okrepitev vloge žensk v zunanji in razvojni politiki ter spodbujal doseganje razvojnih ciljev tisočletja s tem, da bi se osredotočil na enakost med moškimi in ženskami po vsem svetu, na zmanjševanje umrljivosti porodnic in na odpravljanje revščine; |
| --- | --- |

55.

poziva Svet, naj imenuje evropskega odposlanca za pravice žensk, ki bi okrepil zavezo EU za okrepitev vloge žensk v zunanji in razvojni politiki ter spodbujal doseganje razvojnih ciljev tisočletja s tem, da bi se osredotočil na enakost med moškimi in ženskami po vsem svetu, na zmanjševanje umrljivosti porodnic in na odpravljanje revščine;

| 56. | pozdravlja namero Komisije, da poveže izplačevanje podpore iz proračunskih skladov z merili učinkovitosti na podlagi kazalnikov, ki upoštevajo enakost spolov; vendar vztraja, da se odločitve o kaznih za neusposobljene organe upravljanja sprejemajo premišljeno, s čimer se prepreči oškodovanje končnih upravičencev do pomoči, tj. žensk; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja namero Komisije, da poveže izplačevanje podpore iz proračunskih skladov z merili učinkovitosti na podlagi kazalnikov, ki upoštevajo enakost spolov; vendar vztraja, da se odločitve o kaznih za neusposobljene organe upravljanja sprejemajo premišljeno, s čimer se prepreči oškodovanje končnih upravičencev do pomoči, tj. žensk;

| 57. | poudarja, da za bolj enakopraven položaj žensk ni potrebno le njihovo sodelovanje, ampak tudi načrtovana in ustrezna prizadevanja, ki pomagajo odpravljati ovire za sodelovanje žensk; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da za bolj enakopraven položaj žensk ni potrebno le njihovo sodelovanje, ampak tudi načrtovana in ustrezna prizadevanja, ki pomagajo odpravljati ovire za sodelovanje žensk;

| 58. | poudarja, da dobro upravljanje vključuje spoštovanje temeljnih svoboščin ter obravnavanje pravic žensk in enakost med spoloma kot temeljnih pravic ter da je to bistveno za doseganje razvojnih ciljev tisočletja ter drugih razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da dobro upravljanje vključuje spoštovanje temeljnih svoboščin ter obravnavanje pravic žensk in enakost med spoloma kot temeljnih pravic ter da je to bistveno za doseganje razvojnih ciljev tisočletja ter drugih razvojnih ciljev;

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 143, 30.4.2004, str. 40.

(2)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

(3)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 311.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0274.

(5)  UL C 280 E, 18.11.2006, str. 475.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0483.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0577.

(8)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(9)  Izjavo o evropskem soglasju o človekoljubni pomoči je Svet odobril 19. novembra in Evropski parlament 29. novembra, predsedniki Komisije, Sveta in Evropskega parlamenta pa so jo podpisali 18. decembra 2007.

(10)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

(11)  UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

(12)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(13)  Partnerstvo Evropske komisije in Združenih narodov za enakost med spoloma za razvoj in mir je pobuda, ki vključuje Evropsko komisijo, Sklad Združenih narodov za ženske (Unifem) ter Mednarodni center za usposabljanje Mednarodne organizacije dela (Itcilo). Gre za nadaljevanje konference „Lastništvo razvoja: Spodbujanje enakosti med spoloma v novih modalnostih pomoči in partnerstvih“, ki sta jo novembra 2005 skupaj organizirala Evropska komisija ter Unifem.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/67

---

Armenija

P6_TA(2008)0104

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Armeniji

(2009/C 66 E/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Armeniji in južnem Kavkazu, zlasti resolucije z dne 17. januarja 2008 o učinkovitejši politiki EU za južni Kavkaz: od obljub k dejanjem (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Armeniji in južnem Kavkazu, zlasti resolucije z dne 17. januarja 2008 o učinkovitejši politiki EU za južni Kavkaz: od obljub k dejanjem (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o pristopu k regionalni politiki za Črno morje (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o krepitvi evropske sosedske politike (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o krepitvi evropske sosedske politike (3),

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (4), ki je začel veljati 1. julija 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (4), ki je začel veljati 1. julija 1999,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta evropske sosedske politike, ki ga je 14. novembra 2006 sprejel Svet za sodelovanje med EU in Armenijo in ki omogoča izvajanje celega svežnja reform s pomočjo EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta evropske sosedske politike, ki ga je 14. novembra 2006 sprejel Svet za sodelovanje med EU in Armenijo in ki omogoča izvajanje celega svežnja reform s pomočjo EU,

| — | ob upoštevanju izjave predhodnih in sklepnih ugotovitev mednarodne misije za opazovanje volitev z dne 20. februarja 2008 ter vmesnega poročila po volitvah z dne 3. marca 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predhodnih in sklepnih ugotovitev mednarodne misije za opazovanje volitev z dne 20. februarja 2008 ter vmesnega poročila po volitvah z dne 3. marca 2008,

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 5. marca 2008 o razmerah po predsedniških volitvah v Armeniji 1. marca 2008 in izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 25. februarja 2008 o predsedniških volitvah v Armeniji 19. februarja 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 5. marca 2008 o razmerah po predsedniških volitvah v Armeniji 1. marca 2008 in izjave predsedstva v imenu Evropske unije z dne 25. februarja 2008 o predsedniških volitvah v Armeniji 19. februarja 2008,

| — | ob upoštevanju izjave Javierja Solane, visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, z dne 2. marca 2008 in izjav komisarke Ferrero-Waldner dne 21. februarja 2008 in 4. marca 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Javierja Solane, visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko, z dne 2. marca 2008 in izjav komisarke Ferrero-Waldner dne 21. februarja 2008 in 4. marca 2008,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je Evropska unija še vedno zavezana nadaljnjemu razvijanju svojih odnosov z Armenijo ter podpori pri prizadevanjih za uvedbo nujnih političnih in gospodarskih reform ter ukrepov za vzpostavitev trdnih in učinkovitih institucij in odpravo korupcije; ker akcijski načrt evropske sosedske politike Armeniji omogoča, da se približa EU ter prevzame in deli njene temeljne vrednote; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija še vedno zavezana nadaljnjemu razvijanju svojih odnosov z Armenijo ter podpori pri prizadevanjih za uvedbo nujnih političnih in gospodarskih reform ter ukrepov za vzpostavitev trdnih in učinkovitih institucij in odpravo korupcije; ker akcijski načrt evropske sosedske politike Armeniji omogoča, da se približa EU ter prevzame in deli njene temeljne vrednote;

| B. | ker je zgoraj navedena mednarodna misija za opazovanje volitev izjavila, da so predsedniške volitve 19. februarja 2008 v glavnem potekale v skladu z zavezami in standardi OVSE in Sveta Evrope, vendar pa je izrazila tudi številne pomisleke, zlasti glede zavezanosti medijev k dajanju nepristranskih informacij; |
| --- | --- |

B.

ker je zgoraj navedena mednarodna misija za opazovanje volitev izjavila, da so predsedniške volitve 19. februarja 2008 v glavnem potekale v skladu z zavezami in standardi OVSE in Sveta Evrope, vendar pa je izrazila tudi številne pomisleke, zlasti glede zavezanosti medijev k dajanju nepristranskih informacij;

| C. | ker je bilo verjetno, da se bodo pojavile dodatne zahteve, da bi se spoprijeli s preostalimi težavami (na primer nejasna ločitev med državnimi in strankarskimi funkcijami, zagotovitev enake obravnave volilnih kandidatov in potek štetja) ter bi ponovno vzpostavili javno zaupanje v volilni proces; |
| --- | --- |

C.

ker je bilo verjetno, da se bodo pojavile dodatne zahteve, da bi se spoprijeli s preostalimi težavami (na primer nejasna ločitev med državnimi in strankarskimi funkcijami, zagotovitev enake obravnave volilnih kandidatov in potek štetja) ter bi ponovno vzpostavili javno zaupanje v volilni proces;

| D. | ker je po uradnih rezultatih predsedniških volitev z dne 19. februarja 2008 v Armeniji v prvem krogu zmagal predsednik vlade Serž Sargsjan, vendar je rezultatom nasprotoval eden od opozicijskih voditeljev, Levon Terpetrosjan, češ da so ponarejeni; ker je ustavno sodišče preučilo pritožbe opozicije in zaključilo, da kljub nepravilnostim, ki so se dejansko zgodile, ni dovolj dokazov, da bi podvomili v rezultate; |
| --- | --- |

D.

ker je po uradnih rezultatih predsedniških volitev z dne 19. februarja 2008 v Armeniji v prvem krogu zmagal predsednik vlade Serž Sargsjan, vendar je rezultatom nasprotoval eden od opozicijskih voditeljev, Levon Terpetrosjan, češ da so ponarejeni; ker je ustavno sodišče preučilo pritožbe opozicije in zaključilo, da kljub nepravilnostim, ki so se dejansko zgodile, ni dovolj dokazov, da bi podvomili v rezultate;

| E. | ker so pristaši opozicije v Erevanu 20. februarja 2008 organizirali miren shod, na katerem so protestirali proti rezultatom volitev in zahtevali njihovo ponovitev; ker je 1. marca 2008 zvečer, ko je protest pristašev opozicije trajal že enajst dni, na Trgu svobode v središču Erevana izbruhnilo nasilje ob prihodu policije, ki je skušala razgnati protestnike, ki so tam šotorili, in ker je bila posledica tega nasilja osem mrtvih, od tega en policist, ter ducate ranjenih; ker so bile 1. marca 2008 razglašene izredne razmere, ki omejujejo medijsko svobodo, svobodo združevanja in politične stranke; |
| --- | --- |

E.

ker so pristaši opozicije v Erevanu 20. februarja 2008 organizirali miren shod, na katerem so protestirali proti rezultatom volitev in zahtevali njihovo ponovitev; ker je 1. marca 2008 zvečer, ko je protest pristašev opozicije trajal že enajst dni, na Trgu svobode v središču Erevana izbruhnilo nasilje ob prihodu policije, ki je skušala razgnati protestnike, ki so tam šotorili, in ker je bila posledica tega nasilja osem mrtvih, od tega en policist, ter ducate ranjenih; ker so bile 1. marca 2008 razglašene izredne razmere, ki omejujejo medijsko svobodo, svobodo združevanja in politične stranke;

| F. | ker so televizijske postaje, ki jih nadzoruje vlada, shode ignorirale; ker zaradi izrednih razmer lokalni novinarji ne smejo širiti nobenih informacij iz nevladnih virov; ker se je posledično sedem vodilnih časopisov, nekateri so neodvisni, drugi povezani z opozicijo, uprlo delu v takih razmerah in prekinilo izdajanje; ker so blokirane internetne in satelitske povezave nekaterih neodvisnih časopisov; |
| --- | --- |

F.

ker so televizijske postaje, ki jih nadzoruje vlada, shode ignorirale; ker zaradi izrednih razmer lokalni novinarji ne smejo širiti nobenih informacij iz nevladnih virov; ker se je posledično sedem vodilnih časopisov, nekateri so neodvisni, drugi povezani z opozicijo, uprlo delu v takih razmerah in prekinilo izdajanje; ker so blokirane internetne in satelitske povezave nekaterih neodvisnih časopisov;

| G. | ker je bilo veliko ljudi aretiranih in so številni med njimi obtoženi spodbujanja množičnih neredov in sodelovanja v njih ter poskusa nasilnega prevzema oblasti; ker je armenski parlament 4. marca 2008 štirim poslancem odvzel imuniteto, z namenom, da se proti njim izda kazenska obtožba; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo veliko ljudi aretiranih in so številni med njimi obtoženi spodbujanja množičnih neredov in sodelovanja v njih ter poskusa nasilnega prevzema oblasti; ker je armenski parlament 4. marca 2008 štirim poslancem odvzel imuniteto, z namenom, da se proti njim izda kazenska obtožba;

| H. | ker gospodarstvu Armenije in stabilnosti v tej regiji še vedno škoduje, da je meja s Turčijo zaprta, |
| --- | --- |

H.

ker gospodarstvu Armenije in stabilnosti v tej regiji še vedno škoduje, da je meja s Turčijo zaprta,

| I. | ker ima Republika Armenija z Republiko Azerbajdžan nerazrešen spor zaradi statusa Gorskega Karabaha; |
| --- | --- |

I.

ker ima Republika Armenija z Republiko Azerbajdžan nerazrešen spor zaradi statusa Gorskega Karabaha;

| 1. | izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih dogodkov v Armeniji, ko je policija nasilno zatrla demonstracije opozicije, pri čemer je osem državljanov, med njimi tudi pripadnik policije, umrlo, več kot sto pa je bilo ranjenih, in poziva vse strani, naj bodo odprte in zadržane, naj omilijo svoje izjave ter vzpostavijo konstruktiven in ploden dialog, namenjen podpori in utrjevanju demokratičnih institucij v državi; |
| --- | --- |

1.

izraža zaskrbljenost zaradi nedavnih dogodkov v Armeniji, ko je policija nasilno zatrla demonstracije opozicije, pri čemer je osem državljanov, med njimi tudi pripadnik policije, umrlo, več kot sto pa je bilo ranjenih, in poziva vse strani, naj bodo odprte in zadržane, naj omilijo svoje izjave ter vzpostavijo konstruktiven in ploden dialog, namenjen podpori in utrjevanju demokratičnih institucij v državi;

| 2. | poziva naj se opravi takojšnja, temeljita, pregledna, neodvisna in nepristranska preiskava dogodkov 1. marca 2008, vključno z neodvisno preiskavo policijskega ukrepanja pri razganjanju demonstrantov, ter naj se vsi odgovorni privedejo pred sodišče in kaznujejo zaradi zlorabe položaja in kaznivih nasilnih dejanj; poziva Svet in Komisijo, naj armenskim oblastem ponudijo pomoč EU pri tej preiskavi; |
| --- | --- |

2.

poziva naj se opravi takojšnja, temeljita, pregledna, neodvisna in nepristranska preiskava dogodkov 1. marca 2008, vključno z neodvisno preiskavo policijskega ukrepanja pri razganjanju demonstrantov, ter naj se vsi odgovorni privedejo pred sodišče in kaznujejo zaradi zlorabe položaja in kaznivih nasilnih dejanj; poziva Svet in Komisijo, naj armenskim oblastem ponudijo pomoč EU pri tej preiskavi;

| 3. | poziva armenske oblasti, naj prekličejo izredne razmere, ki jih je predsedniški dekret z dne 10. marca 2008 omilil, naj ponovno vzpostavijo medijsko svobodo in naj z vsemi potrebnimi ukrepi zagotovijo normalizacijo; poleg tega jih poziva, naj upoštevajo pomanjkljivosti, na katere v uradnem poročilu opozarja armenski varuh človekovih pravic, in naj jih začnejo reševati; |
| --- | --- |

3.

poziva armenske oblasti, naj prekličejo izredne razmere, ki jih je predsedniški dekret z dne 10. marca 2008 omilil, naj ponovno vzpostavijo medijsko svobodo in naj z vsemi potrebnimi ukrepi zagotovijo normalizacijo; poleg tega jih poziva, naj upoštevajo pomanjkljivosti, na katere v uradnem poročilu opozarja armenski varuh človekovih pravic, in naj jih začnejo reševati;

| 4. | poziva armenske oblasti, naj izpustijo državljane, ki so pridržani zaradi uveljavljanja pravice do mirnega zbiranja; |
| --- | --- |

4.

poziva armenske oblasti, naj izpustijo državljane, ki so pridržani zaradi uveljavljanja pravice do mirnega zbiranja;

| 5. | poudarja, da prednostno področje 1 v akcijskem načrtu evropske sosedske politike obravnava krepitev demokratičnih struktur in pravne države; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj svojo pomoč Armeniji nameni predvsem za neodvisnost sodstva ter usposabljanje policijskih in varnostnih sil, ter poziva armenske oblasti, naj nemudoma uresničijo vsa ostala priporočila mednarodne misije za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da prednostno področje 1 v akcijskem načrtu evropske sosedske politike obravnava krepitev demokratičnih struktur in pravne države; s tem v zvezi poziva Komisijo, naj svojo pomoč Armeniji nameni predvsem za neodvisnost sodstva ter usposabljanje policijskih in varnostnih sil, ter poziva armenske oblasti, naj nemudoma uresničijo vsa ostala priporočila mednarodne misije za opazovanje volitev;

| 6. | podpira posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz Petra Semnebyja pri njegovih prizadevanjih, da bi olajšal dialog med političnimi združenji in poiskal možnosti za rešitev politične krize v Armeniji, ter pozdravlja posredovanje posebnega odposlanca OVSE, ambasadorja Heikkija Talvitieja, ki ima veliko izkušenj z regijo južnega Kavkaza, armenske oblasti pa poziva, naj polno sodelujejo z mednarodno skupnostjo pri iskanju sporazumne rešitve; |
| --- | --- |

6.

podpira posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz Petra Semnebyja pri njegovih prizadevanjih, da bi olajšal dialog med političnimi združenji in poiskal možnosti za rešitev politične krize v Armeniji, ter pozdravlja posredovanje posebnega odposlanca OVSE, ambasadorja Heikkija Talvitieja, ki ima veliko izkušenj z regijo južnega Kavkaza, armenske oblasti pa poziva, naj polno sodelujejo z mednarodno skupnostjo pri iskanju sporazumne rešitve;

| 7. | obžaluje, da je med nedavnimi boji na „razmejitveni črti“ med armenskimi in azerbajdžanskimi silami prišlo do smrtnih žrtev; poziva obe strani, naj se v prihodnje vzdržijo nasilja in se vrnejo za pogajalsko mizo; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da je med nedavnimi boji na „razmejitveni črti“ med armenskimi in azerbajdžanskimi silami prišlo do smrtnih žrtev; poziva obe strani, naj se v prihodnje vzdržijo nasilja in se vrnejo za pogajalsko mizo;

| 8. | ponavlja jasno zavezo EU, da bo z Armenijo in državami južnega Kavkaza vzpostavila tesnejše vezi, zlasti z nadaljnjim razvojem in krepitvijo sosedske politike; vendar poudarja, da mora tesnejše sodelovanje z EU temeljiti na resničnem in vidnem napredku, na reformah in na polni zavezanosti demokraciji in pravni državi; poziva Komisijo, naj tudi v prihodnje podpira prizadevanja za izboljšanje politične kulture v Armeniji, krepitev dialoga in zmanjšanje visoke napetosti med vladajočimi strankami in opozicijo; |
| --- | --- |

8.

ponavlja jasno zavezo EU, da bo z Armenijo in državami južnega Kavkaza vzpostavila tesnejše vezi, zlasti z nadaljnjim razvojem in krepitvijo sosedske politike; vendar poudarja, da mora tesnejše sodelovanje z EU temeljiti na resničnem in vidnem napredku, na reformah in na polni zavezanosti demokraciji in pravni državi; poziva Komisijo, naj tudi v prihodnje podpira prizadevanja za izboljšanje politične kulture v Armeniji, krepitev dialoga in zmanjšanje visoke napetosti med vladajočimi strankami in opozicijo;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku in parlamentu Armenije, OVSE in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku in parlamentu Armenije, OVSE in Svetu Evrope.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0016.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0017.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0538.

(4)  UL L 239, 9.9.1999, str. 3.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/69

---

Rusija

P6_TA(2008)0105

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o Rusiji

(2009/C 66 E/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ciljev utrjevanja demokracije in političnih svoboščin v Ruski federaciji, kot so določeni v Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Rusko federacijo na drugi strani (1), ki je začel veljati leta 1997 in poteče leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev utrjevanja demokracije in političnih svoboščin v Ruski federaciji, kot so določeni v Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami ter Rusko federacijo na drugi strani (1), ki je začel veljati leta 1997 in poteče leta 2007,

| — | ob upoštevanju posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhu EU-Rusija v Sankt Peterburgu dne 31. maja 2003, da se ustvarijo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti in skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhu EU-Rusija v Sankt Peterburgu dne 31. maja 2003, da se ustvarijo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti in skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturo,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 25. oktobra 2006 o umoru ruske novinarke Ane Politkovske (2), z dne 26. aprila 2007 (3), z dne 14. novembra 2007 o vrhu EU-Rusija (4) in z dne 13. decembra 2006 o vrhu EU-Rusija v Helsinkih dne 24. novembra 2006 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 25. oktobra 2006 o umoru ruske novinarke Ane Politkovske (2), z dne 26. aprila 2007 (3), z dne 14. novembra 2007 o vrhu EU-Rusija (4) in z dne 13. decembra 2006 o vrhu EU-Rusija v Helsinkih dne 24. novembra 2006 (5),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo poglavitni za stabilnost, varnost in blaginjo vse Evrope; ker ostaja sklenitev strateškega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Rusko federacijo izjemnega pomena za nadaljnji razvoj in poglobitev sodelovanja med partnericama, zlasti v zvezi z vprašanji o sodelovanju na področju politike, varnosti, gospodarstva in energije, pa tudi v zvezi s pravno državo, demokratičnimi načeli in procesi ter temeljnimi človekovimi pravicami, |
| --- | --- |

A.

ker so okrepljeno sodelovanje in dobri sosedski odnosi med EU in Rusijo poglavitni za stabilnost, varnost in blaginjo vse Evrope; ker ostaja sklenitev strateškega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Rusko federacijo izjemnega pomena za nadaljnji razvoj in poglobitev sodelovanja med partnericama, zlasti v zvezi z vprašanji o sodelovanju na področju politike, varnosti, gospodarstva in energije, pa tudi v zvezi s pravno državo, demokratičnimi načeli in procesi ter temeljnimi človekovimi pravicami,

| B. | ker je Rusija članica Združenih narodov, poleg tega pa polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), s čimer se je zavezala načelom demokracije in demokratičnih volitev ter spoštovanju svobode govora in združevanja, ki sta jih opredelili ti organizaciji; ker so ta načela in vrednote tudi osnova za strateško partnerstvo med Evropsko unijo in Rusijo, |
| --- | --- |

B.

ker je Rusija članica Združenih narodov, poleg tega pa polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), s čimer se je zavezala načelom demokracije in demokratičnih volitev ter spoštovanju svobode govora in združevanja, ki sta jih opredelili ti organizaciji; ker so ta načela in vrednote tudi osnova za strateško partnerstvo med Evropsko unijo in Rusijo,

| C. | ker je moral Urad za demokratične institucije in človekove pravice OVSE (ODIHR) v svoji vlogi nadzornika mednarodnih volilnih standardov odpovedati načrtovano misijo za opazovanje volitev zaradi strogih omejitev ruske vlade za opazovalce te organizacije, |
| --- | --- |

C.

ker je moral Urad za demokratične institucije in človekove pravice OVSE (ODIHR) v svoji vlogi nadzornika mednarodnih volilnih standardov odpovedati načrtovano misijo za opazovanje volitev zaradi strogih omejitev ruske vlade za opazovalce te organizacije,

| D. | ker je vodja opazovalcev parlamentarne skupščine Sveta Evrope izjavil, da se razmere v zvezi z enakim dostopom kandidatov do medijev niso izboljšale, zaradi česar je pravičnost volitev vprašljiva, |
| --- | --- |

D.

ker je vodja opazovalcev parlamentarne skupščine Sveta Evrope izjavil, da se razmere v zvezi z enakim dostopom kandidatov do medijev niso izboljšale, zaradi česar je pravičnost volitev vprašljiva,

| E. | ker se je Mihail Kasjanov, nekdanji predsednik vlade in sedanji vodja Ljudske demokratične zveze, prijavil za kandidata 14. decembra 2007, vendar ga je kasneje osrednja volilna komisija diskvalificirala z razlogom, da je bilo med dvema milijonoma podpisov preveč ponarejenih; ker se je Mihail Kasjanov proti tej odločbi pritožil na vrhovno sodišče, ki je pritožbo zavrnilo 6. februarja 2008, |
| --- | --- |

E.

ker se je Mihail Kasjanov, nekdanji predsednik vlade in sedanji vodja Ljudske demokratične zveze, prijavil za kandidata 14. decembra 2007, vendar ga je kasneje osrednja volilna komisija diskvalificirala z razlogom, da je bilo med dvema milijonoma podpisov preveč ponarejenih; ker se je Mihail Kasjanov proti tej odločbi pritožil na vrhovno sodišče, ki je pritožbo zavrnilo 6. februarja 2008,

| F. | ker po poročilih vodilnih opozicijskih sil ruske oblasti v obdobju pred parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami povečajo pritisk na opozicijske skupine in nevladne organizacije, da bi se te vzdržale aktivnosti, naperjenih proti predsedniku in vladi, ter tako preprečijo, da bi mediji poročali o takšnih aktivnostih, |
| --- | --- |

F.

ker po poročilih vodilnih opozicijskih sil ruske oblasti v obdobju pred parlamentarnimi in predsedniškimi volitvami povečajo pritisk na opozicijske skupine in nevladne organizacije, da bi se te vzdržale aktivnosti, naperjenih proti predsedniku in vladi, ter tako preprečijo, da bi mediji poročali o takšnih aktivnostih,

| G. | ker je demokracija v Rusiji oslabljena, zlasti zaradi uvedbe vladnega nadzora nad vsemi večjimi televizijskimi postajami in večino radijskih postaj, širjenja samocenzure med tiskanimi mediji, novih omejitev v zvezi s pravico do organiziranja javnih protestov in slabšanja razmer za nevladne organizacije, |
| --- | --- |

G.

ker je demokracija v Rusiji oslabljena, zlasti zaradi uvedbe vladnega nadzora nad vsemi večjimi televizijskimi postajami in večino radijskih postaj, širjenja samocenzure med tiskanimi mediji, novih omejitev v zvezi s pravico do organiziranja javnih protestov in slabšanja razmer za nevladne organizacije,

| H. | ker je 3. marca 2008 Druga Rusija, koalicija opozicijskih strank, organizirala tako imenovani pohod disidentov v protest proti predsedniškim volitvam v Rusiji dne 2. marca 2008; ker so mestne oblasti zavrnile odobritev protesta z razlogom, da je prokremeljska skupina Mlada Rusija že načrtovala shode na zelo obsežni zbirni točki v prestolnici; ker se je Druga Rusija kljub temu odločila za pohod in izjavila, da se bo pritožila proti odločbi mesta, |
| --- | --- |

H.

ker je 3. marca 2008 Druga Rusija, koalicija opozicijskih strank, organizirala tako imenovani pohod disidentov v protest proti predsedniškim volitvam v Rusiji dne 2. marca 2008; ker so mestne oblasti zavrnile odobritev protesta z razlogom, da je prokremeljska skupina Mlada Rusija že načrtovala shode na zelo obsežni zbirni točki v prestolnici; ker se je Druga Rusija kljub temu odločila za pohod in izjavila, da se bo pritožila proti odločbi mesta,

| I. | ker so bili številni opozicijski protestniki aretirani, ko so policijske enote za obvladovanje izgredov in milice s čeladami in ščiti vdrle na shod na trgu Turgenjeva v središču Moskve; ker je bil med pridržanimi tudi vodja Zveze desnih sil, Nikita Belih; ker je bil aretiran tudi vodja stranke Jabolko v Sankt Peterburgu, Maksim Reznik, |
| --- | --- |

I.

ker so bili številni opozicijski protestniki aretirani, ko so policijske enote za obvladovanje izgredov in milice s čeladami in ščiti vdrle na shod na trgu Turgenjeva v središču Moskve; ker je bil med pridržanimi tudi vodja Zveze desnih sil, Nikita Belih; ker je bil aretiran tudi vodja stranke Jabolko v Sankt Peterburgu, Maksim Reznik,

| 1. | obsoja prekomerno uporabo sile policije in policijskih enot za obvladovanje izgredov ter milic proti demonstrantom 3. marca 2008 ter poziva oblasti, naj raziščejo incidente in kaznuje odgovorne; |
| --- | --- |

1.

obsoja prekomerno uporabo sile policije in policijskih enot za obvladovanje izgredov ter milic proti demonstrantom 3. marca 2008 ter poziva oblasti, naj raziščejo incidente in kaznuje odgovorne;

| 2. | poziva k takojšnji izpustitvi vseh še pridržanih demonstrantov; |
| --- | --- |

2.

poziva k takojšnji izpustitvi vseh še pridržanih demonstrantov;

| 3. | zlasti obžaluje, da je priprave na predsedniške volitve zaznamovalo nezakonito obravnavanje opozicijskih kandidatov; obžaluje, da sedanje volitve niso uspele okrepiti demokracije in pravne države v Rusiji; |
| --- | --- |

3.

zlasti obžaluje, da je priprave na predsedniške volitve zaznamovalo nezakonito obravnavanje opozicijskih kandidatov; obžaluje, da sedanje volitve niso uspele okrepiti demokracije in pravne države v Rusiji;

| 4. | obžaluje, da so ruske oblasti opazovalna misija OVSE/ODIHR obravnavale kot vmešavanje v notranje zadeve; izraža odločno podporo pomembnemu delu te misije in opominja Rusijo na njene zaveze in obveznosti, ki jih ima kot članica OVSE in Sveta Evrope, vključno s svobodo združevanja in pravico do mirnih demonstracij; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da so ruske oblasti opazovalna misija OVSE/ODIHR obravnavale kot vmešavanje v notranje zadeve; izraža odločno podporo pomembnemu delu te misije in opominja Rusijo na njene zaveze in obveznosti, ki jih ima kot članica OVSE in Sveta Evrope, vključno s svobodo združevanja in pravico do mirnih demonstracij;

| 5. | pozdravlja izraženo zavezo novoizvoljenega ruskega predsednika, da bo zagotovil pravno državo in demokracijo, ter izraža upanje, da bo dal prednost poglobitvi odnosov z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja izraženo zavezo novoizvoljenega ruskega predsednika, da bo zagotovil pravno državo in demokracijo, ter izraža upanje, da bo dal prednost poglobitvi odnosov z Evropsko unijo;

| 6. | poziva novoizvoljenega ruskega predsednika, naj pregleda obravnavanje zaprtih javnih osebnosti (med drugim Mihaila Hodorkovskega in Platona Lebedeva), za katere je večina opazovalcev ocenila, da so bili zaprti iz političnih razlogov; poudarja, da bi to okrepilo verodostojnost ruskih oblasti in vse tesnejše partnerstvo med Rusijo in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

6.

poziva novoizvoljenega ruskega predsednika, naj pregleda obravnavanje zaprtih javnih osebnosti (med drugim Mihaila Hodorkovskega in Platona Lebedeva), za katere je večina opazovalcev ocenila, da so bili zaprti iz političnih razlogov; poudarja, da bi to okrepilo verodostojnost ruskih oblasti in vse tesnejše partnerstvo med Rusijo in Evropsko unijo;

| 7. | poziva Svet in države članice, naj bo njihova glavna prednostna naloga na vseh ravneh dialoga z Rusijo poskrbeti, da bo Rusija v celoti izpolnjevala sodbe evropskega tribunala, Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet in države članice, naj bo njihova glavna prednostna naloga na vseh ravneh dialoga z Rusijo poskrbeti, da bo Rusija v celoti izpolnjevala sodbe evropskega tribunala, Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 8. | poziva novega ruskega predsednika in rusko vlado, naj skupaj z Evropsko unijo ustvarita pogoje, potrebne za hiter začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusijo; v zvezi s tem ponovno poudarja, da morajo biti pravna država, demokracija in človekove pravice pomemben del vseh prihodnjih sporazumov z Rusijo; |
| --- | --- |

8.

poziva novega ruskega predsednika in rusko vlado, naj skupaj z Evropsko unijo ustvarita pogoje, potrebne za hiter začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Rusijo; v zvezi s tem ponovno poudarja, da morajo biti pravna država, demokracija in človekove pravice pomemben del vseh prihodnjih sporazumov z Rusijo;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije, kakor tudi predsedniku Ruske federacije ter Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije, kakor tudi predsedniku Ruske federacije ter Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  UL L 327, 28.11.1997, str. 1.

(2)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 271.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0169.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0528.

(5)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 474.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/71

---

Afganistanski novinar Perwez Kambakš

P6_TA(2008)0106

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o primeru afganistanskega novinarja Perweza Kambakša

(2009/C 66 E/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Afganistanu,

| — | ob upoštevanju afganistanske Ustave iz leta 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju afganistanske Ustave iz leta 2004,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z 18. decembra 2007, v kateri poziva k vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen (A/RES/62/149), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z 18. decembra 2007, v kateri poziva k vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen (A/RES/62/149),

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije Združenih narodov o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je regionalno sodišče v severni afganistanski provinci Balkh 22. januarja 2008 na smrt obsodilo 23-letnega afganistanskega novinarja Perweza Kambakša, zaradi je razpošiljanja članka o ženskih pravicah v islamu, ki ga je prenesel z interneta; ker so sodniki odločili, da je članek bogokleten, Kambakhšu pa obsojen na smrtno kazen, |
| --- | --- |

A.

ker je regionalno sodišče v severni afganistanski provinci Balkh 22. januarja 2008 na smrt obsodilo 23-letnega afganistanskega novinarja Perweza Kambakša, zaradi je razpošiljanja članka o ženskih pravicah v islamu, ki ga je prenesel z interneta; ker so sodniki odločili, da je članek bogokleten, Kambakhšu pa obsojen na smrtno kazen,

| B. | ker je bilo Perwezu Kambakšu odrečeno pravno zastopstvo, obsojen pa je bil brez prave obravnave; ker naj bi ga oblasti pred podpisom izjave dale pretepsti in mu grozile s smrtjo, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo Perwezu Kambakšu odrečeno pravno zastopstvo, obsojen pa je bil brez prave obravnave; ker naj bi ga oblasti pred podpisom izjave dale pretepsti in mu grozile s smrtjo,

| C. | ker se je dne 6. februarja 2008 delegacija zveze neodvisnih novinarjev v Afganistanu v Kabulu srečala s predsednikom Hamidom Karzajem ter mu o tem primeru podrobno poročala in ga pozvala, naj ukrepa v Kambakhševo korist, |
| --- | --- |

C.

ker se je dne 6. februarja 2008 delegacija zveze neodvisnih novinarjev v Afganistanu v Kabulu srečala s predsednikom Hamidom Karzajem ter mu o tem primeru podrobno poročala in ga pozvala, naj ukrepa v Kambakhševo korist,

| D. | ker člen 34 afganistanske Ustave v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah jasno določa pravico do izražanja in nedotakljivost te pravice, v skladu z določbami te ustave imajo vsi Afganistanci pravico do izražanja misli z govorom, pisanjem in ilustriranjem ter na druge načine, |
| --- | --- |

D.

ker člen 34 afganistanske Ustave v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah jasno določa pravico do izražanja in nedotakljivost te pravice, v skladu z določbami te ustave imajo vsi Afganistanci pravico do izražanja misli z govorom, pisanjem in ilustriranjem ter na druge načine,

| E. | ker so novinarji v Afganistanu čedalje pogosteje žrtve ustrahovanja, groženj s smrtjo, ugrabitev in nasilja, |
| --- | --- |

E.

ker so novinarji v Afganistanu čedalje pogosteje žrtve ustrahovanja, groženj s smrtjo, ugrabitev in nasilja,

| F. | ker je bila Kambakhšu smrtna kazen izrečena vpričo sprejetja zgoraj navedene resolucije generalne skupščine Združenih narodov, v kateri poziva k vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen, medtem ko je to kazen pravno in dejansko odpravilo 135 držav, |
| --- | --- |

F.

ker je bila Kambakhšu smrtna kazen izrečena vpričo sprejetja zgoraj navedene resolucije generalne skupščine Združenih narodov, v kateri poziva k vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen, medtem ko je to kazen pravno in dejansko odpravilo 135 držav,

| 1. | ponovno izraža svoje brezpogojno nasprotovanje smrtni kazni in svojo zavezanost spoštovanju pravne države; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža svoje brezpogojno nasprotovanje smrtni kazni in svojo zavezanost spoštovanju pravne države;

| 2. | obsoja zaprtje Perweza Kambakša in odločitev glavnega sodišča v provinci Balkh, da ga obsodi bogokletstva in mu izreče smrtno kazen, ter poziva, naj ga izpustijo; |
| --- | --- |

2.

obsoja zaprtje Perweza Kambakša in odločitev glavnega sodišča v provinci Balkh, da ga obsodi bogokletstva in mu izreče smrtno kazen, ter poziva, naj ga izpustijo;

| 3. | nujno poziva afganistanske oblasti, naj izkažejo zavezanost človekovim in demokratičnim pravicam in storijo vse, da bi preprečile njegovo usmrtitev in mu omogočile ponovno sojenje; poziva predsednika Karzaja, da uporabi svoje pristojnosti in Kambakhša oprosti, če prizivno sodišče ne bo razveljavilo smrtne kazni; |
| --- | --- |

3.

nujno poziva afganistanske oblasti, naj izkažejo zavezanost človekovim in demokratičnim pravicam in storijo vse, da bi preprečile njegovo usmrtitev in mu omogočile ponovno sojenje; poziva predsednika Karzaja, da uporabi svoje pristojnosti in Kambakhša oprosti, če prizivno sodišče ne bo razveljavilo smrtne kazni;

| 4. | opozarja na zagotovila predsednika Hamida Karzaja na srečanju z dne 6. februarja 2008, ki jih je Zvezi neodvisnih afganistanskih novinarjev dal glede varnost Perweza Kambakša; |
| --- | --- |

4.

opozarja na zagotovila predsednika Hamida Karzaja na srečanju z dne 6. februarja 2008, ki jih je Zvezi neodvisnih afganistanskih novinarjev dal glede varnost Perweza Kambakša;

| 5. | izraža solidarnost z vsemi borci za neodvisno opravljanje novinarskega poklica v Afganistanu; |
| --- | --- |

5.

izraža solidarnost z vsemi borci za neodvisno opravljanje novinarskega poklica v Afganistanu;

| 6. | poziva afganistanskega predsednika in parlament, naj ustrezno ukrepata za pospešeno vzpostavitev učinkovitega kazenskega in sodnega sistema, ki bo temeljil na mednarodnih standardih in najboljši praksi; pozdravlja napoved evropskega komisarja za zunanje zadeve na rimski konferenci o pravni državi v Afganistanu julija 2007, da bo Afganistan prejel takojšnjo finančno podporo za okrepitev pravne države in reformo sodnega sistema; |
| --- | --- |

6.

poziva afganistanskega predsednika in parlament, naj ustrezno ukrepata za pospešeno vzpostavitev učinkovitega kazenskega in sodnega sistema, ki bo temeljil na mednarodnih standardih in najboljši praksi; pozdravlja napoved evropskega komisarja za zunanje zadeve na rimski konferenci o pravni državi v Afganistanu julija 2007, da bo Afganistan prejel takojšnjo finančno podporo za okrepitev pravne države in reformo sodnega sistema;

| 7. | poziva afganistansko vlado, naj v celoti spoštuje Splošno deklaracijo Združenih narodov o človekovih pravicah ter v celoti zagotovi in podpira pravico do izražanja za vse državljane Afganistana; |
| --- | --- |

7.

poziva afganistansko vlado, naj v celoti spoštuje Splošno deklaracijo Združenih narodov o človekovih pravicah ter v celoti zagotovi in podpira pravico do izražanja za vse državljane Afganistana;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Islamski republiki Afganistan. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Islamski republiki Afganistan.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/73

---

Primer iranskega državljana Seyeda Mehdija Kazemija

P6_TA(2008)0107

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o primeru iranskega državljana Seyeda Mehdija Kazemija

(2009/C 66 E/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti 3. člena, ki prepoveduje odstranitev, izgon ali izročitev osebe državam, v katerih jim grozi smrtna kazen, mučenje ali drugo nečloveško ali ponižujoče ravnanje oziroma kaznovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti 3. člena, ki prepoveduje odstranitev, izgon ali izročitev osebe državam, v katerih jim grozi smrtna kazen, mučenje ali drugo nečloveško ali ponižujoče ravnanje oziroma kaznovanje,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 18 in 19 o pravici do azila ter o zaščiti v primeru odstranitve, izgona ali izročitve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 18 in 19 o pravici do azila ter o zaščiti v primeru odstranitve, izgona ali izročitve,

| — | ob upoštevanju ženevske konvencije z dne 28. julija 1951, in protokola k tej konvenciji o statusu beguncev, sprejetega 31. januarja 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevske konvencije z dne 28. julija 1951, in protokola k tej konvenciji o statusu beguncev, sprejetega 31. januarja 1967,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebujejo mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (direktiva o izpolnjevanju pogojev) (1), in Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošenj za azil (dublinska uredba) (2), ter drugih instrumentov EU na področju azila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebujejo mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (direktiva o izpolnjevanju pogojev) (1), in Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošenj za azil (dublinska uredba) (2), ter drugih instrumentov EU na področju azila,

| — | ob upoštevanju pisma svojega predsednika predsedniku vlade Združenega kraljestva z dne 10. septembra 2007 o primeru Pegah Emambakhš, iranske lezbijke, ki ji je grozila vrnitev v Iran, saj so oblasti zavrnile njeno prošnjo za dodelitev azila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma svojega predsednika predsedniku vlade Združenega kraljestva z dne 10. septembra 2007 o primeru Pegah Emambakhš, iranske lezbijke, ki ji je grozila vrnitev v Iran, saj so oblasti zavrnile njeno prošnjo za dodelitev azila,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je 19-letni Seyed Mehdi Kazemi, istospolno usmerjeni iranski državljan, v Združenem kraljestvu vložil prošnjo za dodelitev azila, ki pa je bila zavrnjena; ker je iz strahu pred izgonom pribežal na Nizozemsko, kjer je zaprosil za azil, nizozemske oblasti pa so po pregledu njegove prošnje odločile, da ga vrnejo v Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

A.

ker je 19-letni Seyed Mehdi Kazemi, istospolno usmerjeni iranski državljan, v Združenem kraljestvu vložil prošnjo za dodelitev azila, ki pa je bila zavrnjena; ker je iz strahu pred izgonom pribežal na Nizozemsko, kjer je zaprosil za azil, nizozemske oblasti pa so po pregledu njegove prošnje odločile, da ga vrnejo v Združeno kraljestvo,

| B. | ker je sedaj pristojnim organom v Združenem kraljestvu prepuščena končna odločitev o obravnavi njegove prošnje za azil in morebitnem izgonu v Iran, |
| --- | --- |

B.

ker je sedaj pristojnim organom v Združenem kraljestvu prepuščena končna odločitev o obravnavi njegove prošnje za azil in morebitnem izgonu v Iran,

| C. | ker iranske oblasti nenehno zapirajo, mučijo in usmrčujejo ljudi, zlasti homoseksualce; ker so te oblasti že usmrtile Kazemijevega bivšega partnerja, njegov oče pa mu grozi, da ga bo ubil, |
| --- | --- |

C.

ker iranske oblasti nenehno zapirajo, mučijo in usmrčujejo ljudi, zlasti homoseksualce; ker so te oblasti že usmrtile Kazemijevega bivšega partnerja, njegov oče pa mu grozi, da ga bo ubil,

| D. | ker so oblasti v Združenem kraljestvu v podobnem primeru Pegah Emambakhš po pritiskih mednarodne skupnosti odločile, da je ne bodo izgnale v Iran, vendar njena usoda kljub temu ostaja nejasna, |
| --- | --- |

D.

ker so oblasti v Združenem kraljestvu v podobnem primeru Pegah Emambakhš po pritiskih mednarodne skupnosti odločile, da je ne bodo izgnale v Iran, vendar njena usoda kljub temu ostaja nejasna,

| E. | ker predstavnik ministrskega predsednika za odnose z javnostjo ni podal komentarja o primeru Seyeda Mehdija Kazemija, je pa izrekel splošna zagotovila, da so postopki za pridobitev azila v Združenem kraljestvu skladni z mednarodnimi zavezami, da lahko prosilci za azil pritožbo na odločbo naslovijo na neodvisnega sodnika ter da britanske oblasti ne bodo izgnale nikogar, ki bi mu ob vrnitvi v njegovo državo grozila nevarnost, |
| --- | --- |

E.

ker predstavnik ministrskega predsednika za odnose z javnostjo ni podal komentarja o primeru Seyeda Mehdija Kazemija, je pa izrekel splošna zagotovila, da so postopki za pridobitev azila v Združenem kraljestvu skladni z mednarodnimi zavezami, da lahko prosilci za azil pritožbo na odločbo naslovijo na neodvisnega sodnika ter da britanske oblasti ne bodo izgnale nikogar, ki bi mu ob vrnitvi v njegovo državo grozila nevarnost,

| F. | ker bi bilo treba večjo pozornost nameniti doslednemu izvajanju azilne zakonodaje EU v državah članicah v povezavi s spolno usmerjenostjo, |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba večjo pozornost nameniti doslednemu izvajanju azilne zakonodaje EU v državah članicah v povezavi s spolno usmerjenostjo,

| 1. | je močno zaskrbljen nad usodo Seyeda Mehdija Kazemija; |
| --- | --- |

1.

je močno zaskrbljen nad usodo Seyeda Mehdija Kazemija;

| 2. | poziva k dosledni in popolni uporabi direktive o izpolnjevanju pogojev, ki priznava pregon zaradi spolne usmerjenosti kot razlog za dodelitev azila in določa, da morajo države članice vsak primer in razmere v državi izvora obravnavati posamično, pa tudi zakonov in uredb ter načina, kako se jih uporablja; |
| --- | --- |

2.

poziva k dosledni in popolni uporabi direktive o izpolnjevanju pogojev, ki priznava pregon zaradi spolne usmerjenosti kot razlog za dodelitev azila in določa, da morajo države članice vsak primer in razmere v državi izvora obravnavati posamično, pa tudi zakonov in uredb ter načina, kako se jih uporablja;

| 3. | meni, da EU in države članice evropske in nacionalne zakonodaje ter postopkov ne morejo izvajati na način, ki bi privedel do izgona oseb v tretje države, v katerih jim grozi pregon, mučenje ali usmrtitev, saj bi s tem kršile evropske in mednarodne obveznosti o spoštovanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

meni, da EU in države članice evropske in nacionalne zakonodaje ter postopkov ne morejo izvajati na način, ki bi privedel do izgona oseb v tretje države, v katerih jim grozi pregon, mučenje ali usmrtitev, saj bi s tem kršile evropske in mednarodne obveznosti o spoštovanju človekovih pravic;

| 4. | poziva vpletene države članice, naj na podlagi skupne rešitve zagotovijo, da Seyed Mehdi Kazemi ne bo izgnan v Iran, kjer bo skoraj gotovo usmrčen, temveč se mu dodeli azil in zaščita na ozemlju EU, s tem pa se zagotovi, da vsi evropski organi, v tem primeru zlasti Združeno kraljestvo, v celoti spoštujejo 3. člen Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poziva Komisijo in Svet, naj v zvezi s tem primerom v celoti sodelujeta z državami članicami; |
| --- | --- |

4.

poziva vpletene države članice, naj na podlagi skupne rešitve zagotovijo, da Seyed Mehdi Kazemi ne bo izgnan v Iran, kjer bo skoraj gotovo usmrčen, temveč se mu dodeli azil in zaščita na ozemlju EU, s tem pa se zagotovi, da vsi evropski organi, v tem primeru zlasti Združeno kraljestvo, v celoti spoštujejo 3. člen Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poziva Komisijo in Svet, naj v zvezi s tem primerom v celoti sodelujeta z državami članicami;

| 5. | poziva institucije EU in države članice, naj ustrezno ukrepajo, da se preprečijo podobni primeri v prihodnosti, prek sodelovanja in uporabe smernic EU za reševanje podobnih primerov,; poziva Komisijo, naj spremlja in ocenjuje izvajanje azilne zakonodaje EU v državah članicah, zlasti v povezavi s spolno usmerjenostjo, in Parlamentu o tem poroča; poudarja, da je Komisija za leto 2008 napovedala spremembe dublinske uredbe in direktive o izpolnjevanju pogojev, ki se bodo navezovale na primer iz te resolucije; |
| --- | --- |

5.

poziva institucije EU in države članice, naj ustrezno ukrepajo, da se preprečijo podobni primeri v prihodnosti, prek sodelovanja in uporabe smernic EU za reševanje podobnih primerov,; poziva Komisijo, naj spremlja in ocenjuje izvajanje azilne zakonodaje EU v državah članicah, zlasti v povezavi s spolno usmerjenostjo, in Parlamentu o tem poroča; poudarja, da je Komisija za leto 2008 napovedala spremembe dublinske uredbe in direktive o izpolnjevanju pogojev, ki se bodo navezovale na primer iz te resolucije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za begunce in Seyedu Mehdiju Kazemiju. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, vladam in parlamentom držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za begunce in Seyedu Mehdiju Kazemiju.

---

(1)  UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

(2)  UL L 50, 25.2.2003, str. 1.

---

PRIPOROČILA

Četrtek, 13. marec 2008

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/75

---

Vloga Evropske unije v Iraku

P6_TA(2008)0100

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 13. marca 2008 o vlogi Evropske unije v Iraku (2007/2181(INI))

(2009/C 66 E/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je vložila Ana Maria Gomes v imenu skupine PSE o vlogi Evropske unije v Iraku (B6-0328/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga je vložila Ana Maria Gomes v imenu skupine PSE o vlogi Evropske unije v Iraku (B6-0328/2007),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, nazadnje tiste z dne 25. oktobra 2007 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Iraku, nazadnje tiste z dne 25. oktobra 2007 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o humanitarnih razmerah iraških beguncev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o humanitarnih razmerah iraških beguncev (2),

| — | ob upoštevanju sklepov konference predsednikov z dne 15. novembra in z dne 6. decembra 2007 o sestavi in pristojnostih ad hoc delegacije za odnose z Irakom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference predsednikov z dne 15. novembra in z dne 6. decembra 2007 o sestavi in pristojnostih ad hoc delegacije za odnose z Irakom,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o prisotnosti EU v Iraku z dne 23. in 24. aprila, 15. in 16. oktobra ter 19. in 20. novembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose o prisotnosti EU v Iraku z dne 23. in 24. aprila, 15. in 16. oktobra ter 19. in 20. novembra 2007,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2006 z naslovom „Priporočila za prenovljeno sodelovanje Evropske unije z Irakom“ (KOM(2006)0283), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2006 z naslovom „Priporočila za prenovljeno sodelovanje Evropske unije z Irakom“ (KOM(2006)0283),

| — | ob upoštevanju mednarodnega dogovora z Irakom, ki se je začel v Sharm-el-Sheikhu v Egiptu 3. maja 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega dogovora z Irakom, ki se je začel v Sharm-el-Sheikhu v Egiptu 3. maja 2007,

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1546 (2004) z dne 8. junija 2004, 1770 (2007) z dne 10. avgusta 2007 in 1790 (2007) z dne 18. decembra 2007, še posebej prilog I in II k tej zadnji resoluciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1546 (2004) z dne 8. junija 2004, 1770 (2007) z dne 10. avgusta 2007 in 1790 (2007) z dne 18. decembra 2007, še posebej prilog I in II k tej zadnji resoluciji,

| — | ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/190/SZVP z dne 7. marca 2005 o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku (3), ki je bila ustanovljena v okviru evropske varnostne in obrambne politike, ter poznejših skupnih ukrepov, ki ta skupni ukrep spreminjajo in razširjajo mandat misije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2005/190/SZVP z dne 7. marca 2005 o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku (3), ki je bila ustanovljena v okviru evropske varnostne in obrambne politike, ter poznejših skupnih ukrepov, ki ta skupni ukrep spreminjajo in razširjajo mandat misije,

| — | ob upoštevanju Evropske varnostne strategije o „Varni Evropi v boljšem svetu“ z dne 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske varnostne strategije o „Varni Evropi v boljšem svetu“ z dne 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 22. novembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 22. novembra 2005,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o položaju žensk v oboroženih spopadih in njihovi vlogi pri obnovi in demokratičnem procesu v državah po koncu konfliktov (4),

| — | ob upoštevanju IV. ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne in njenih dodatnih protokolov I in II ter zaskrbljenosti zaradi nasilja, katerega žrtve so humanitarno, zdravstveno in versko osebje pri opravljanju svojih funkcij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju IV. ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne in njenih dodatnih protokolov I in II ter zaskrbljenosti zaradi nasilja, katerega žrtve so humanitarno, zdravstveno in versko osebje pri opravljanju svojih funkcij,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o malih in srednje velikih podjetjih v državah v razvoju (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o malih in srednje velikih podjetjih v državah v razvoju (5),

| — | ob upoštevanju člena 114(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 114(3) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve o vlogi Evropske unije v Iraku (A6-0052/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve o vlogi Evropske unije v Iraku (A6-0052/2008),

| A. | ker je od leta 2005 Republika Irak izvedla dvoje večstrankarskih volitev, z referendumom sprejela ustavo, ustvarila osnovo za federalno državo in začela zahteven proces oblikovanja demokratičnih ustanov, |
| --- | --- |

A.

ker je od leta 2005 Republika Irak izvedla dvoje večstrankarskih volitev, z referendumom sprejela ustavo, ustvarila osnovo za federalno državo in začela zahteven proces oblikovanja demokratičnih ustanov,

| B. | ker sta tako iraška družba kot politično vodstvo države razdeljena in ker so varnostne razmere v nekaterih delih države še vedno skrajno nevarne, |
| --- | --- |

B.

ker sta tako iraška družba kot politično vodstvo države razdeljena in ker so varnostne razmere v nekaterih delih države še vedno skrajno nevarne,

| C. | ker Irak trpi zaradi sektaških konfliktov in upora ter je prizadet tudi zaradi splošne odsotnosti pravne države, |
| --- | --- |

C.

ker Irak trpi zaradi sektaških konfliktov in upora ter je prizadet tudi zaradi splošne odsotnosti pravne države,

| D. | ker je prišlo do izboljšanja varnostnih razmer v Republiki Irak, vendar se iraške sile še vedno soočajo z izzivom, da z mednarodno pomočjo ohranijo in utrdijo ta napredek, in ker so resna prizadevanja za zagotovitev obnove in trajnostnega razvoja ter sposobnost EU, da pomaga prebivalcem Iraka, odvisna od stalnega izboljševanja političnih in varnostnih razmer, |
| --- | --- |

D.

ker je prišlo do izboljšanja varnostnih razmer v Republiki Irak, vendar se iraške sile še vedno soočajo z izzivom, da z mednarodno pomočjo ohranijo in utrdijo ta napredek, in ker so resna prizadevanja za zagotovitev obnove in trajnostnega razvoja ter sposobnost EU, da pomaga prebivalcem Iraka, odvisna od stalnega izboljševanja političnih in varnostnih razmer,

| E. | ker je bila v desetletjih diktature iraška javna uprava usmerjena v nadzor prebivalstva in ne v javne storitve in ker je stranka Baas dolga leta strogo centralizirala upravo, kar je pripeljalo do resnih pomanjkljivosti, kar zadeva sposobnost Iračanov, da bi upravljali s proračunom in ustrezno ravnali s finančnimi viri, to pa ima za posledico, da je javni sektor danes krhek in oslabljen ter nima v celoti razvite kulture dajanja prednosti zagotavljanju javnih storitev prebivalcem Iraka, |
| --- | --- |

E.

ker je bila v desetletjih diktature iraška javna uprava usmerjena v nadzor prebivalstva in ne v javne storitve in ker je stranka Baas dolga leta strogo centralizirala upravo, kar je pripeljalo do resnih pomanjkljivosti, kar zadeva sposobnost Iračanov, da bi upravljali s proračunom in ustrezno ravnali s finančnimi viri, to pa ima za posledico, da je javni sektor danes krhek in oslabljen ter nima v celoti razvite kulture dajanja prednosti zagotavljanju javnih storitev prebivalcem Iraka,

| F. | ker sosednje države ne smejo posegati v notranje zadeve Iraka in morajo spoštovati njegovo neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost ter željo Iračanov, da z lastnimi prizadevanji zgradijo ustavni in politični sistem države, |
| --- | --- |

F.

ker sosednje države ne smejo posegati v notranje zadeve Iraka in morajo spoštovati njegovo neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost ter željo Iračanov, da z lastnimi prizadevanji zgradijo ustavni in politični sistem države,

| G. | ker je ta konflikt doslej povzročil razselitev 2,4 milijona oseb znotraj Iraka in 2,28 milijona beguncev v sosednjih državah, predvsem Siriji in Jordaniji, |
| --- | --- |

G.

ker je ta konflikt doslej povzročil razselitev 2,4 milijona oseb znotraj Iraka in 2,28 milijona beguncev v sosednjih državah, predvsem Siriji in Jordaniji,

| H. | ker je kurdska regija tisti del Iraka, kjer je zagotovljena določena stopnja miru in stabilnosti ter se tam povečujejo mednarodno razvojno sodelovanje in zasebne naložbe, |
| --- | --- |

H.

ker je kurdska regija tisti del Iraka, kjer je zagotovljena določena stopnja miru in stabilnosti ter se tam povečujejo mednarodno razvojno sodelovanje in zasebne naložbe,

| I. | ker bi morala EU kot globalni akter prevzeti odgovornost za izgradnjo novega demokratičnega Iraka in ker bi bilo treba politiko EU do Iraka obravnavati v širši povezavi s strateškim partnerstvom EU s Sredozemljem in Bližnjim vzhodom, |
| --- | --- |

I.

ker bi morala EU kot globalni akter prevzeti odgovornost za izgradnjo novega demokratičnega Iraka in ker bi bilo treba politiko EU do Iraka obravnavati v širši povezavi s strateškim partnerstvom EU s Sredozemljem in Bližnjim vzhodom,

| J. | ker mora EU ravnati bolj strateško pri svoji podpori Iraku, ko ta napreduje v smeri demokratične federalne države; ker EU priznava, da je za zmožnost zagotavljanja njene učinkovite pomoči nujen obstoj trdnega partnerstva z iraškim prebivalstvom, trajne zaveze iraške vlade, da zagotovi varnost, spravo, pripravljenost za sodelovanje, prizadevanja za krepitev zmogljivosti in izgradnjo demokracije ter prizadevanja v boju proti korupciji ter da zagotovi preglednost in učinkovitost kot temeljna predpogoja za večjo vlogo Evropske unije v Iraku; ker so ključni izzivi obnove povezani z institucionalnimi in družbenimi vidiki, torej s krepitvijo zmogljivosti ustanov in uprave, utrjevanjem pravne države, izvrševanjem zakonov in spoštovanjem človekovih pravic, |
| --- | --- |

J.

ker mora EU ravnati bolj strateško pri svoji podpori Iraku, ko ta napreduje v smeri demokratične federalne države; ker EU priznava, da je za zmožnost zagotavljanja njene učinkovite pomoči nujen obstoj trdnega partnerstva z iraškim prebivalstvom, trajne zaveze iraške vlade, da zagotovi varnost, spravo, pripravljenost za sodelovanje, prizadevanja za krepitev zmogljivosti in izgradnjo demokracije ter prizadevanja v boju proti korupciji ter da zagotovi preglednost in učinkovitost kot temeljna predpogoja za večjo vlogo Evropske unije v Iraku; ker so ključni izzivi obnove povezani z institucionalnimi in družbenimi vidiki, torej s krepitvijo zmogljivosti ustanov in uprave, utrjevanjem pravne države, izvrševanjem zakonov in spoštovanjem človekovih pravic,

| K. | ker je EU prepoznala potrebo po večletnem načrtovanju delovanja, ki presega zdajšnje letno načrtovanje, utemeljeno na posebnih ukrepih, da bi izboljšala učinkovitost svoje pomoči, |
| --- | --- |

K.

ker je EU prepoznala potrebo po večletnem načrtovanju delovanja, ki presega zdajšnje letno načrtovanje, utemeljeno na posebnih ukrepih, da bi izboljšala učinkovitost svoje pomoči,

| L. | ker mora EU prilagoditi uporabo svojih virov v skladu s posebnimi notranjimi, regionalnimi in humanitarnimi izzivi, s katerimi se srečuje Irak; ker so učinkovitost, preglednost in prepoznavnost temeljni pogoji za večjo vlogo EU v Iraku, |
| --- | --- |

L.

ker mora EU prilagoditi uporabo svojih virov v skladu s posebnimi notranjimi, regionalnimi in humanitarnimi izzivi, s katerimi se srečuje Irak; ker so učinkovitost, preglednost in prepoznavnost temeljni pogoji za večjo vlogo EU v Iraku,

| M. | ker je Irak nazadoval s položaja države s srednje visokimi dohodki v 70-ih letih dvajsetega stoletja in ker mora EU temu primerno prilagoditi uporabo svojih sredstev, |
| --- | --- |

M.

ker je Irak nazadoval s položaja države s srednje visokimi dohodki v 70-ih letih dvajsetega stoletja in ker mora EU temu primerno prilagoditi uporabo svojih sredstev,

| N. | ker je imela Komisija od decembra 2005 manjšo delegacijo v Bagdadu – njen operativni oddelek je bila nameščen v Amanu – in ker meni, da je zaradi vojaške ureditve in varnostnih razmer zelo težko delovati na nekaterih območjih, predvsem v Bagdadu, |
| --- | --- |

N.

ker je imela Komisija od decembra 2005 manjšo delegacijo v Bagdadu – njen operativni oddelek je bila nameščen v Amanu – in ker meni, da je zaradi vojaške ureditve in varnostnih razmer zelo težko delovati na nekaterih območjih, predvsem v Bagdadu,

| O. | ker je Komisija od leta 2003 zagotovila več kot 800 milijonov evrov za pomoč Iraku (predvsem prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka) in ker EU od leta 2005 neposredno sodeluje pri izboljšanju pravne države v Iraku z misijo evropske varnostne in obrambne politike EUJUST LEX; ker je bil mandat misije EUJUST LEX še zadnjič podaljšan, |
| --- | --- |

O.

ker je Komisija od leta 2003 zagotovila več kot 800 milijonov evrov za pomoč Iraku (predvsem prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka) in ker EU od leta 2005 neposredno sodeluje pri izboljšanju pravne države v Iraku z misijo evropske varnostne in obrambne politike EUJUST LEX; ker je bil mandat misije EUJUST LEX še zadnjič podaljšan,

| P. | ker je iraška vlada 3. maja 2007 s Svetovno banko in Združenimi narodi sklenila mednarodni dogovor z Irakom kot vizijo iraške vlade za naslednjih 5 let in kot glavno referenco za udeležbo mednarodne skupnosti v državi, ob popolni podpori Evropske unije kot enega izmed glavnih donatorjev, |
| --- | --- |

P.

ker je iraška vlada 3. maja 2007 s Svetovno banko in Združenimi narodi sklenila mednarodni dogovor z Irakom kot vizijo iraške vlade za naslednjih 5 let in kot glavno referenco za udeležbo mednarodne skupnosti v državi, ob popolni podpori Evropske unije kot enega izmed glavnih donatorjev,

| Q. | ker je zgoraj omenjena Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov 1770 (2007) nedavno znatno razširila mandat misije Združenih narodov v Iraku, |
| --- | --- |

Q.

ker je zgoraj omenjena Resolucija Varnostnega sveta Združenih narodov 1770 (2007) nedavno znatno razširila mandat misije Združenih narodov v Iraku,

| R. | ker je po več letih režima stranke Baas in desetletjih vojne v Iraku ostala družba, ki je travmatizirana zaradi vojne, represije, etničnega čiščenja (tudi z napadi s kemičnim orožjem kot v Halabiji) in mednarodne brezbrižnosti do teh zločinov; ker ima mednarodna skupnost in še zlasti države, ki so podprle posredovanje, pravno in moralno dolžnost ter tudi varnostni interes, da podprejo prebivalce Iraka, in ker mora Evropska unija v sodelovanju z drugimi mednarodnimi donatorji hitro in ustvarjalno aktivirati vse ustrezne instrumente, ki jih ima na voljo, da opravi svojo nalogo, |
| --- | --- |

R.

ker je po več letih režima stranke Baas in desetletjih vojne v Iraku ostala družba, ki je travmatizirana zaradi vojne, represije, etničnega čiščenja (tudi z napadi s kemičnim orožjem kot v Halabiji) in mednarodne brezbrižnosti do teh zločinov; ker ima mednarodna skupnost in še zlasti države, ki so podprle posredovanje, pravno in moralno dolžnost ter tudi varnostni interes, da podprejo prebivalce Iraka, in ker mora Evropska unija v sodelovanju z drugimi mednarodnimi donatorji hitro in ustvarjalno aktivirati vse ustrezne instrumente, ki jih ima na voljo, da opravi svojo nalogo,

| S. | ker je Evropski parlament odločen, da bo dodatno razvil odnose z iraškim predstavniškim svetom, tudi prek uradnih povezav, |
| --- | --- |

S.

ker je Evropski parlament odločen, da bo dodatno razvil odnose z iraškim predstavniškim svetom, tudi prek uradnih povezav,

| 1. | na Svet naslavlja naslednja priporočila:






  a) | naj skupaj s Komisijo sprejme novo strategijo, ki bo količinsko in – še zlasti – kakovostno okrepila podporo EU prizadevanjem Združenih narodov, da bi pripomogli oblikovati varen, stabilen, enoten, uspešen, federalen in demokratičen Irak, ki bo spoštoval človekove pravice, varoval svoje manjšine in spodbujal medetnično strpnost ter tako odprl pot do regionalne stabilnosti in varnosti; in naj se odzove na Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1770 (2007), ki znatno povečuje vlogo Združenih narodov v Iraku; |
| --- | --- | --- |

1.

na Svet naslavlja naslednja priporočila:

a)

naj skupaj s Komisijo sprejme novo strategijo, ki bo količinsko in – še zlasti – kakovostno okrepila podporo EU prizadevanjem Združenih narodov, da bi pripomogli oblikovati varen, stabilen, enoten, uspešen, federalen in demokratičen Irak, ki bo spoštoval človekove pravice, varoval svoje manjšine in spodbujal medetnično strpnost ter tako odprl pot do regionalne stabilnosti in varnosti; in naj se odzove na Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1770 (2007), ki znatno povečuje vlogo Združenih narodov v Iraku;

| b) | naj usmeri podporo EU za demokratično vladanje zlasti v tri cilje: povečanje usklajenosti med iraško vlado in iraškim predstavniškim svetom, da se zmanjšajo zastoji v zakonodajnem postopku; krepitev volilnih postopkov na lokalni ravni, da se zagotovi popolna zastopanost vsega lokalnega prebivalstva v regionalnih svetih; ter krepitev lokalne demokracije s posvetovalnimi mehanizmi, da se lokalno prebivalstvo redno in pogosto pritegne v postopke odločanja; |
| --- | --- |

b)

naj usmeri podporo EU za demokratično vladanje zlasti v tri cilje: povečanje usklajenosti med iraško vlado in iraškim predstavniškim svetom, da se zmanjšajo zastoji v zakonodajnem postopku; krepitev volilnih postopkov na lokalni ravni, da se zagotovi popolna zastopanost vsega lokalnega prebivalstva v regionalnih svetih; ter krepitev lokalne demokracije s posvetovalnimi mehanizmi, da se lokalno prebivalstvo redno in pogosto pritegne v postopke odločanja;

| c) | naj pomoč EU v Iraku na splošno osredotoči na pomembno tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti na področjih pravne države, pravičnosti in človekovih pravic, dobrega upravljanja, finančnega in proračunskega upravljanja, enakopravnosti spolov, zdravja in izobraževanja ter na krepitev federalnih, regionalnih in lokalnih vladnih ustanov; |
| --- | --- |

c)

naj pomoč EU v Iraku na splošno osredotoči na pomembno tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti na področjih pravne države, pravičnosti in človekovih pravic, dobrega upravljanja, finančnega in proračunskega upravljanja, enakopravnosti spolov, zdravja in izobraževanja ter na krepitev federalnih, regionalnih in lokalnih vladnih ustanov;

| d) | naj pozove Komisijo k zagotavljanju preglednosti in učinkovitosti pomoči EU za Irak z:






  — | nadaljnjo obravnavo skrbi, ki so bile že izražene leta 2005 v mnenju o splošnem proračunu za leto 2006, ki ga je predložil parlamentarni Odbor za zunanje zadeve, z zagotavljanjem popolnih, rednih in preglednih informacij o dejanskem razdeljevanju in izvajanju pomoči EU, zlasti sredstev, ki se usmerjajo prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka; |
| --- | --- | --- |

d)

naj pozove Komisijo k zagotavljanju preglednosti in učinkovitosti pomoči EU za Irak z:

—

nadaljnjo obravnavo skrbi, ki so bile že izražene leta 2005 v mnenju o splošnem proračunu za leto 2006, ki ga je predložil parlamentarni Odbor za zunanje zadeve, z zagotavljanjem popolnih, rednih in preglednih informacij o dejanskem razdeljevanju in izvajanju pomoči EU, zlasti sredstev, ki se usmerjajo prek Mednarodnega sklada za obnovo Iraka;

| — | delovanjem neposredno na terenu, če in kjer to dopuščajo varnostne razmere, torej na močvirnatih ozemljih na jugu, kjer je prebivalstvo še posebej zapostavljeno, in v kurdski regiji; |
| --- | --- |

—

delovanjem neposredno na terenu, če in kjer to dopuščajo varnostne razmere, torej na močvirnatih ozemljih na jugu, kjer je prebivalstvo še posebej zapostavljeno, in v kurdski regiji;

| — | spodbujanjem agencij Združenih narodov in drugih mednarodnih organizacij, naj postopajo enako; |
| --- | --- |

—

spodbujanjem agencij Združenih narodov in drugih mednarodnih organizacij, naj postopajo enako;

| — | zagotavljanjem polne podpore lokalnim zainteresiranim stranem – vključno s civilno družbo in vladnimi organi – pri oblikovanju, izvajanju in trajnosti projektov in programov; |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem polne podpore lokalnim zainteresiranim stranem – vključno s civilno družbo in vladnimi organi – pri oblikovanju, izvajanju in trajnosti projektov in programov;

| — | zagotavljanjem, da projekti, ki jih financira EU, ne podvajajo dela drugih mednarodnih donatorjev, temveč ga dopolnjujejo; |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem, da projekti, ki jih financira EU, ne podvajajo dela drugih mednarodnih donatorjev, temveč ga dopolnjujejo;

| — | povečanjem deleža financiranja EU za dvostransko tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti ter izboljšanjem neposrednega nadzora Evropske komisije nad financiranjem; |
| --- | --- |

—

povečanjem deleža financiranja EU za dvostransko tehnično pomoč in krepitev zmogljivosti ter izboljšanjem neposrednega nadzora Evropske komisije nad financiranjem;

| — | premestitvijo glavne usmeritve podpore EU na dvostranske projekte, ki se osredotočajo na tehnično pomoč in izgradnjo zmogljivosti na področjih pravne države, finančnega upravljanja, demokratičnega upravljanja in človekovih pravic; |
| --- | --- |

—

premestitvijo glavne usmeritve podpore EU na dvostranske projekte, ki se osredotočajo na tehnično pomoč in izgradnjo zmogljivosti na področjih pravne države, finančnega upravljanja, demokratičnega upravljanja in človekovih pravic;

| — | zagotavljanjem, da je znatna pomoč EU usmerjena v izboljšanje upravljanja javnih financ in proračunski nadzor z namenom zagotoviti, da bi iraška vlada lahko bolje izplačevala velika in še vedno naraščajoča javna sredstva, s katerimi razpolaga; |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem, da je znatna pomoč EU usmerjena v izboljšanje upravljanja javnih financ in proračunski nadzor z namenom zagotoviti, da bi iraška vlada lahko bolje izplačevala velika in še vedno naraščajoča javna sredstva, s katerimi razpolaga;

| — | uporabo svojih izkušenj iz programov pomoči svojim partnericam v okviru evropske sosedske politike, da se najdejo načini za zagotavljanje učinkovitejše prisotnosti v Iraku; |
| --- | --- |

—

uporabo svojih izkušenj iz programov pomoči svojim partnericam v okviru evropske sosedske politike, da se najdejo načini za zagotavljanje učinkovitejše prisotnosti v Iraku;

| e) | naj preuči možnost, da bi Komisija sprejela večletni državni strateški dokument za Irak; |
| --- | --- |

e)

naj preuči možnost, da bi Komisija sprejela večletni državni strateški dokument za Irak;

| f) | naj spodbuja obnovitev dvostranskih političnih, diplomatskih, kulturnih in gospodarskih odnosov ter izmenjav med državami članicami in Irakom; |
| --- | --- |

f)

naj spodbuja obnovitev dvostranskih političnih, diplomatskih, kulturnih in gospodarskih odnosov ter izmenjav med državami članicami in Irakom;

| g) | naj vključi naslednje elemente v novo strategijo za dejavno udeležbo EU in njenih držav članic v Iraku, ki naj se izvaja tako kot to dopuščajo okoliščine – torej varnostne razmere – ter ob tesnem posvetovanju z iraškimi organi in drugimi partnerji, kot so agencije Združenih narodov in nevladne organizacije:






  — | povečanje velikosti, odgovornosti in sredstev delegacije Komisije v Bagdadu, pridobitev novih prostorov zanjo ter zagotavljanje varnega življenja in dela zaposlenih; spodbujanje držav članic EU, ki niso zastopanje v Bagdadu, naj se vrnejo ter si delijo te prostore in s tem povezane varnostne stroške; |
| --- | --- | --- |

g)

naj vključi naslednje elemente v novo strategijo za dejavno udeležbo EU in njenih držav članic v Iraku, ki naj se izvaja tako kot to dopuščajo okoliščine – torej varnostne razmere – ter ob tesnem posvetovanju z iraškimi organi in drugimi partnerji, kot so agencije Združenih narodov in nevladne organizacije:

—

povečanje velikosti, odgovornosti in sredstev delegacije Komisije v Bagdadu, pridobitev novih prostorov zanjo ter zagotavljanje varnega življenja in dela zaposlenih; spodbujanje držav članic EU, ki niso zastopanje v Bagdadu, naj se vrnejo ter si delijo te prostore in s tem povezane varnostne stroške;

| — | zagotavljanje prepoznavnosti EU/ES v Erbilu, Nasiriji, Basri in na drugih območjih Iraka, kjer to dopuščajo varnostne razmere; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje prepoznavnosti EU/ES v Erbilu, Nasiriji, Basri in na drugih območjih Iraka, kjer to dopuščajo varnostne razmere;

| — | okrepitev podpore pravni državi in sodnemu sistemu z nadaljnjim osredotočenjem zlasti na pravosodne institucije in nevladne organe na naslednjih področjih: krepitev inštituta za pravosodno usposabljanje, podpora vzpostavitvi preiskovalnih uradov za težja kazniva dejanja, krepitev visokega sodnega sveta, podpora vzpostavitvi preskusnega sodišča v Basri, krepitev iraške odvetniške zbornice in podpora vzpostavitvi središč za pravno pomoč; |
| --- | --- |

—

okrepitev podpore pravni državi in sodnemu sistemu z nadaljnjim osredotočenjem zlasti na pravosodne institucije in nevladne organe na naslednjih področjih: krepitev inštituta za pravosodno usposabljanje, podpora vzpostavitvi preiskovalnih uradov za težja kazniva dejanja, krepitev visokega sodnega sveta, podpora vzpostavitvi preskusnega sodišča v Basri, krepitev iraške odvetniške zbornice in podpora vzpostavitvi središč za pravno pomoč;

| — | uporaba pozitivnih izkušenj misije EUJUST LEX ter priprava nadaljevalnega dela misije na podlagi pridobljenih izkušenj in na podlagi temeljite zunanje ocene, tudi znotraj Iraku, vpliva misije za nadaljnjo krepitev iraške policije in sistema kazenskega prava z uporabo sredstev evropske varnostne in obrambne politike ter sredstev Skupnosti; |
| --- | --- |

—

uporaba pozitivnih izkušenj misije EUJUST LEX ter priprava nadaljevalnega dela misije na podlagi pridobljenih izkušenj in na podlagi temeljite zunanje ocene, tudi znotraj Iraku, vpliva misije za nadaljnjo krepitev iraške policije in sistema kazenskega prava z uporabo sredstev evropske varnostne in obrambne politike ter sredstev Skupnosti;

| — | zagotavljanje podpore za reformo sistemov upravljanja javnih financ in odgovornosti; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje podpore za reformo sistemov upravljanja javnih financ in odgovornosti;

| — | nadaljnje zagotavljanje tehnične pomoči za organizacijo svobodnih in pravičnih volitev; |
| --- | --- |

—

nadaljnje zagotavljanje tehnične pomoči za organizacijo svobodnih in pravičnih volitev;

| — | podpora procesu sprave, zlasti v Kirkuku in na drugih ozemljih, za katera potekajo notranji spori, vključno z asirskim območjem, imenovanim nižina Nineve, kjer živijo krščanske manjšine; podpora pobudam ZN za olajšanje regionalnega dialoga, in sicer z iskanjem načinov in sredstev za izboljšanje operativne sposobnosti, vključno z zračnim prometom; |
| --- | --- |

—

podpora procesu sprave, zlasti v Kirkuku in na drugih ozemljih, za katera potekajo notranji spori, vključno z asirskim območjem, imenovanim nižina Nineve, kjer živijo krščanske manjšine; podpora pobudam ZN za olajšanje regionalnega dialoga, in sicer z iskanjem načinov in sredstev za izboljšanje operativne sposobnosti, vključno z zračnim prometom;

| — | izkoriščanje prednosti posebne narave instrumenta za stabilnost (6) za zagotavljanje precejšnje pomoči, ki je bistvena za razvoj v kriznih razmerah ali ob nastajajoči krizi, kot zdaj prevladuje v Iraku; podpora razvoju demokratičnih, nesektaških, pluralnih, federalnih, regionalnih in lokalnih institucij s posebnim poudarkom na predstavniškem svetu in njegovi sposobnosti, da upravlja zakonodajni postopek, nadzira izvršilno vejo oblasti in zagotavlja močnejšo vlogo žensk v iraški družbi; spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracije in pravne države, s posebnim poudarkom na pravicah žensk, manjšin in otrok; podpora ukrepom za krepitev razvoja in organizacije civilne družbe in njenega sodelovanja v političnem procesu ter pospeševanje neodvisnih, pluralnih in profesionalnih medijev; podpora dejavnostim odstranjevanja min; zagotavljanje svetovanja in podpore kurdski regiji in njeni vladi v prizadevanjih za boj proti trgovini z drogami; |
| --- | --- |

—

izkoriščanje prednosti posebne narave instrumenta za stabilnost (6) za zagotavljanje precejšnje pomoči, ki je bistvena za razvoj v kriznih razmerah ali ob nastajajoči krizi, kot zdaj prevladuje v Iraku; podpora razvoju demokratičnih, nesektaških, pluralnih, federalnih, regionalnih in lokalnih institucij s posebnim poudarkom na predstavniškem svetu in njegovi sposobnosti, da upravlja zakonodajni postopek, nadzira izvršilno vejo oblasti in zagotavlja močnejšo vlogo žensk v iraški družbi; spodbujanje spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, demokracije in pravne države, s posebnim poudarkom na pravicah žensk, manjšin in otrok; podpora ukrepom za krepitev razvoja in organizacije civilne družbe in njenega sodelovanja v političnem procesu ter pospeševanje neodvisnih, pluralnih in profesionalnih medijev; podpora dejavnostim odstranjevanja min; zagotavljanje svetovanja in podpore kurdski regiji in njeni vladi v prizadevanjih za boj proti trgovini z drogami;

| — | nadaljnje usmerjanje sredstev instrumenta za razvojno sodelovanje (7), ki so namenjena Iraku, na razvojne cilje tisočletja, da se kot najpomembnejša prednostna naloga zagotovi obči dostop do osnovne zdravstvene oskrbe, pri čemer je nujno treba krepiti institucije in zmogljivosti, da se odpravi velik strukturni primanjkljaj; sprejetje prednostnih ukrepov za preprečitev nadaljnjega slabšanja izobraževalnega sistema, vključno z izvajanjem praktičnih ukrepov za zagotovitev, da lahko deklice v celoti sodelujejo pri izobraževanju na vseh ravneh; ter podpiranje ponovnega oživljanja ekoloških in družbenih sistemov na močvirnatih območjih in varstvo edinstvene dediščine tam živečih Arabcev; uporaba instrumenta za razvojno sodelovanje za omogočanje dostopa do tehničnega znanja in krepitev zmogljivosti pri podpiranju iraških pobud za iskanje in odpravljanje ekološke škode ter učinkov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

nadaljnje usmerjanje sredstev instrumenta za razvojno sodelovanje (7), ki so namenjena Iraku, na razvojne cilje tisočletja, da se kot najpomembnejša prednostna naloga zagotovi obči dostop do osnovne zdravstvene oskrbe, pri čemer je nujno treba krepiti institucije in zmogljivosti, da se odpravi velik strukturni primanjkljaj; sprejetje prednostnih ukrepov za preprečitev nadaljnjega slabšanja izobraževalnega sistema, vključno z izvajanjem praktičnih ukrepov za zagotovitev, da lahko deklice v celoti sodelujejo pri izobraževanju na vseh ravneh; ter podpiranje ponovnega oživljanja ekoloških in družbenih sistemov na močvirnatih območjih in varstvo edinstvene dediščine tam živečih Arabcev; uporaba instrumenta za razvojno sodelovanje za omogočanje dostopa do tehničnega znanja in krepitev zmogljivosti pri podpiranju iraških pobud za iskanje in odpravljanje ekološke škode ter učinkov podnebnih sprememb;

| — | spodbujanje evropskih nevladnih organizacij k sodelovanju z iraškimi nevladnimi organizacijami – te so že izrazito dejavne v kurdski regiji – ter povečanje uporabe Evropskega inštrumenta za demokracijo in človekove pravice (8) pri zagotavljanju tehnične in finančne pomoči organizacijam civilne družbe, da obravnavajo naslednje teme: enakopravno udeležbo žensk in moških v političnem, gospodarskem in družbenem življenju; nasilje proti ženskam, zlasti prisilne poroke, zločine iz časti, trgovino z ljudmi in pohabljanje spolnih organov; pravice domorodnega prebivalstva ter ljudi, ki pripadajo manjšinam in etničnim skupinam, vključno z Asirci (Kaldejci, Sirijci in drugimi krščanskimi skupnostmi), Jazidi in Turkmenci; pravice otrok, zlasti v okviru boja proti delu otrok, otroški prostituciji in trgovini z otroki; boj proti samovoljnemu pridržanju in mučenju; ter odpravo smrtne kazni; |
| --- | --- |

—

spodbujanje evropskih nevladnih organizacij k sodelovanju z iraškimi nevladnimi organizacijami – te so že izrazito dejavne v kurdski regiji – ter povečanje uporabe Evropskega inštrumenta za demokracijo in človekove pravice (8) pri zagotavljanju tehnične in finančne pomoči organizacijam civilne družbe, da obravnavajo naslednje teme: enakopravno udeležbo žensk in moških v političnem, gospodarskem in družbenem življenju; nasilje proti ženskam, zlasti prisilne poroke, zločine iz časti, trgovino z ljudmi in pohabljanje spolnih organov; pravice domorodnega prebivalstva ter ljudi, ki pripadajo manjšinam in etničnim skupinam, vključno z Asirci (Kaldejci, Sirijci in drugimi krščanskimi skupnostmi), Jazidi in Turkmenci; pravice otrok, zlasti v okviru boja proti delu otrok, otroški prostituciji in trgovini z otroki; boj proti samovoljnemu pridržanju in mučenju; ter odpravo smrtne kazni;

| — | spodbujanje in zagotavljanje pomoči iraški vladi, da nujno sprejme izredno zakonodajo za zagotovitev finančne podpore za več kot milijon žensk brez sredstev, ki skrbijo za gospodinjstvo, in njihove vzdrževance; |
| --- | --- |

—

spodbujanje in zagotavljanje pomoči iraški vladi, da nujno sprejme izredno zakonodajo za zagotovitev finančne podpore za več kot milijon žensk brez sredstev, ki skrbijo za gospodinjstvo, in njihove vzdrževance;

| — | povečanje finančnega okvira programa Erasmus Mundus za Irak; podpora sedanjim in novim dejavnostim, katerih cilj je vzpostavitev mrež med iraškimi in tujimi akademskimi ustanovami, posameznimi akademiki, intelektualci in študentskimi organizacijami, da se ponovno oživi akademsko okolje; |
| --- | --- |

—

povečanje finančnega okvira programa Erasmus Mundus za Irak; podpora sedanjim in novim dejavnostim, katerih cilj je vzpostavitev mrež med iraškimi in tujimi akademskimi ustanovami, posameznimi akademiki, intelektualci in študentskimi organizacijami, da se ponovno oživi akademsko okolje;

| — | krepitev zmogljivosti iraških organov za izvajanje učinkovitega mejnega nadzora, kar bi moralo med drugim zmanjšati dotok oborožitve in orožja v državo; pomoč pri zaustavitvi nezakonitega dotoka orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v Irak, tudi tako, da kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja postane pravno zavezujoč, ter z izboljšanjem nadzora misije sil pod vodstvom Evropske unije (EUFOR) Althea nad zalogami v Bosni in Hercegovini, pospeševanjem uničenja zalog na Balkanu ter s pomočjo iraškim organom pri uničevanju presežkov orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja prek obsežnega razoroževanja, demobilizacije in ponovne vključitve, pri čemer se uporabljajo tako instrumenti evropske varnostne in obrambne politike kot Skupnosti; |
| --- | --- |

—

krepitev zmogljivosti iraških organov za izvajanje učinkovitega mejnega nadzora, kar bi moralo med drugim zmanjšati dotok oborožitve in orožja v državo; pomoč pri zaustavitvi nezakonitega dotoka orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja v Irak, tudi tako, da kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja postane pravno zavezujoč, ter z izboljšanjem nadzora misije sil pod vodstvom Evropske unije (EUFOR) Althea nad zalogami v Bosni in Hercegovini, pospeševanjem uničenja zalog na Balkanu ter s pomočjo iraškim organom pri uničevanju presežkov orožja malega kalibra in lahkega strelnega orožja prek obsežnega razoroževanja, demobilizacije in ponovne vključitve, pri čemer se uporabljajo tako instrumenti evropske varnostne in obrambne politike kot Skupnosti;

| — | nadaljevanje dobrodošlih in produktivnih pogajanj o novem sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom, pri čemer se poudarja pomen spoštovanja človekovih pravic kot elementa, ki vpliva na pogodbene odnose EU z vsemi tretjimi državami, tudi v boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

—

nadaljevanje dobrodošlih in produktivnih pogajanj o novem sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom, pri čemer se poudarja pomen spoštovanja človekovih pravic kot elementa, ki vpliva na pogodbene odnose EU z vsemi tretjimi državami, tudi v boju proti terorizmu;

| — | zagotavljanje upravne in tehnične podpore ter spodbujanje lokalne krepitve zmogljivosti za pomoč iraški vladi pri izvajanju najnovejšega programa mikrokreditov in izmenjavi najboljših praks o pozitivni vlogi, ki jo lahko imajo mikrokrediti pri osamosvajanju žensk v njihovih skupnostih, zlasti za več kot milijon vdov brez sredstev; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje upravne in tehnične podpore ter spodbujanje lokalne krepitve zmogljivosti za pomoč iraški vladi pri izvajanju najnovejšega programa mikrokreditov in izmenjavi najboljših praks o pozitivni vlogi, ki jo lahko imajo mikrokrediti pri osamosvajanju žensk v njihovih skupnostih, zlasti za več kot milijon vdov brez sredstev;

| — | poziva Komisijo, naj ublaži stisko iraških beguncev v Jordaniji in Siriji ter drugih državah v regiji, na katere vpliva iraška begunska kriza, ter da bistveno poveča preglednost in učinkovitost pomoči EU za iraške begunce v teh državah; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj ublaži stisko iraških beguncev v Jordaniji in Siriji ter drugih državah v regiji, na katere vpliva iraška begunska kriza, ter da bistveno poveča preglednost in učinkovitost pomoči EU za iraške begunce v teh državah;

| — | povečanje podpore EU – namreč preko Generalnega direktorata Evropske komisije za humanitarno pomoč (GD ECHO) – za nevladne in mednarodne organizacije pri njihovih prizadevanjih za olajšanje stiske iraških beguncev v sosednjih državah, pa tudi notranje razseljenih oseb, vključno s 4 000 asirskimi družinami, ki so zatekle predvsem v nižino Ninive; poziv iraškim organom, da izpolnijo svojo odgovornost zagotavljanja finančne in druge podpore za ponovno vključevanje beguncev in notranje razseljenih oseb; |
| --- | --- |

—

povečanje podpore EU – namreč preko Generalnega direktorata Evropske komisije za humanitarno pomoč (GD ECHO) – za nevladne in mednarodne organizacije pri njihovih prizadevanjih za olajšanje stiske iraških beguncev v sosednjih državah, pa tudi notranje razseljenih oseb, vključno s 4 000 asirskimi družinami, ki so zatekle predvsem v nižino Ninive; poziv iraškim organom, da izpolnijo svojo odgovornost zagotavljanja finančne in druge podpore za ponovno vključevanje beguncev in notranje razseljenih oseb;

| — | izboljšanje možnosti iraških beguncev, da poiščejo zatočišče v državah članicah EU prek programov za ponovno naseljevanje, dogovorjenih z UNHCR (25 000 primerov) ali prek posameznih prošenj za azil, odprava zdajšnjih samovoljnih meril za zagotavljanje zaščite in preprečevanje morebitnih prisilnih vračanj v kateri koli del Iraka; nujno odzivanje na hudo stisko palestinskih beguncev, ki so obtičali v obmejni regiji med Irakom in Sirijo; |
| --- | --- |

—

izboljšanje možnosti iraških beguncev, da poiščejo zatočišče v državah članicah EU prek programov za ponovno naseljevanje, dogovorjenih z UNHCR (25 000 primerov) ali prek posameznih prošenj za azil, odprava zdajšnjih samovoljnih meril za zagotavljanje zaščite in preprečevanje morebitnih prisilnih vračanj v kateri koli del Iraka; nujno odzivanje na hudo stisko palestinskih beguncev, ki so obtičali v obmejni regiji med Irakom in Sirijo;

| — | pozivanje iraške vlade in mednarodnih organov, naj dobijo nazaj starine, ki so bili odvzeti iz iraškega narodnega muzeja v Bagdadu in lokacijah po drugih delih Iraka po posredovanju leta 2003, da se ohrani iraška zgodovina in kultura za prihodnje generacije; |
| --- | --- |

—

pozivanje iraške vlade in mednarodnih organov, naj dobijo nazaj starine, ki so bili odvzeti iz iraškega narodnega muzeja v Bagdadu in lokacijah po drugih delih Iraka po posredovanju leta 2003, da se ohrani iraška zgodovina in kultura za prihodnje generacije;

| h) | naj izhaja iz dragocenih izkušenj, ki so jih EU in njene države članice pridobile z uspešnim delovanjem pokrajinskih enot za obnovo v Afganistanu, ter preuči možnost sodelovanja pri takšnih enotah v Iraku, predvsem za zagotavljanje osnovnih storitev in infrastrukture; |
| --- | --- |

h)

naj izhaja iz dragocenih izkušenj, ki so jih EU in njene države članice pridobile z uspešnim delovanjem pokrajinskih enot za obnovo v Afganistanu, ter preuči možnost sodelovanja pri takšnih enotah v Iraku, predvsem za zagotavljanje osnovnih storitev in infrastrukture;

| i) | naj spodbuja evropska podjetja k naložbam v obnovo Iraka v okviru javnih razpisov, ki jih financirajo vlade držav članic in iraška vlada in/ali na podlagi tesnega sodelovanja med njimi; |
| --- | --- |

i)

naj spodbuja evropska podjetja k naložbam v obnovo Iraka v okviru javnih razpisov, ki jih financirajo vlade držav članic in iraška vlada in/ali na podlagi tesnega sodelovanja med njimi;

| j) | naj spodbuja evropske družbe in jim pomaga, da predložijo ponudbe za naročila za obnovo Iraka, da so prisotne na terenu in da temeljijo na prejšnjih izkušnjah, pridobljenih v Iraku v predvojnem obdobju in obdobju prenove; |
| --- | --- |

j)

naj spodbuja evropske družbe in jim pomaga, da predložijo ponudbe za naročila za obnovo Iraka, da so prisotne na terenu in da temeljijo na prejšnjih izkušnjah, pridobljenih v Iraku v predvojnem obdobju in obdobju prenove;

| k) | naj pozdravi status Iraka kot opazovalca v Svetovni trgovinski organizaciji, saj predstavlja pomemben korak k ponovni vključitvi Iraka v mednarodno gospodarstvo, kar pozitivno dopolnjuje pogajanja med EU in Irakom o sporazumu o trgovini in sodelovanju; naj pozdravi popoln pristop Iraka k Svetovni trgovinski organizaciji ob primernem času v prihodnosti; |
| --- | --- |

k)

naj pozdravi status Iraka kot opazovalca v Svetovni trgovinski organizaciji, saj predstavlja pomemben korak k ponovni vključitvi Iraka v mednarodno gospodarstvo, kar pozitivno dopolnjuje pogajanja med EU in Irakom o sporazumu o trgovini in sodelovanju; naj pozdravi popoln pristop Iraka k Svetovni trgovinski organizaciji ob primernem času v prihodnosti;

| l) | naj vodi pogajanja o sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom na način, ki bo olajšal in spodbudil notranje reforme v tej državi ter iraško trgovinsko ureditev približal pravilom in ureditvam večstranskih sistemov; naj redno obvešča Parlament o stopnji, na kateri so pogajanja o sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom; |
| --- | --- |

l)

naj vodi pogajanja o sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom na način, ki bo olajšal in spodbudil notranje reforme v tej državi ter iraško trgovinsko ureditev približal pravilom in ureditvam večstranskih sistemov; naj redno obvešča Parlament o stopnji, na kateri so pogajanja o sporazumu o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom;

| m) | naj spodbudi iraško vlado, da bo prihodke od prodaje nafte porabila tako, da bo zagotovila njihovo ponovno nalaganje v Iraku in da jih bodo upravljali organi za javna naročila, nad katerimi ima najvišjo pristojnost iraška vlada; priporoči naj, da bo ta pristop bistveni pogoj EU za njeno podporo pri obnovi in razvoju iraškega gospodarstva; |
| --- | --- |

m)

naj spodbudi iraško vlado, da bo prihodke od prodaje nafte porabila tako, da bo zagotovila njihovo ponovno nalaganje v Iraku in da jih bodo upravljali organi za javna naročila, nad katerimi ima najvišjo pristojnost iraška vlada; priporoči naj, da bo ta pristop bistveni pogoj EU za njeno podporo pri obnovi in razvoju iraškega gospodarstva;

| n) | naj pozove večnacionalne sile za Irak (MNF-I), da sodelujejo z iraško vlado in pojasnijo položaj več kot 24 000 oseb, ki jih te sile pridržujejo, da se zagotovi spoštovanje ustreznih postopkov in njihovih temeljnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

n)

naj pozove večnacionalne sile za Irak (MNF-I), da sodelujejo z iraško vlado in pojasnijo položaj več kot 24 000 oseb, ki jih te sile pridržujejo, da se zagotovi spoštovanje ustreznih postopkov in njihovih temeljnih človekovih pravic;

| o) | naj sodeluje v dialogu z ZDA in si prizadeva, da bi se z uporabo okvira ZN okrepila večstranska narava vloge, ki jo ima mednarodna skupnost v Iraku; naj podpre prizadevanja Iraka za povečanje pogostosti in globine razprav z njegovimi sosedami – torej z Iranom, Sirijo, Savdsko Arabijo in Turčijo – o prihodnosti Iraka, brez poseganja v katera koli druga področja, ki vzbujajo zaskrbljenost; naj pozove Turčijo, da spoštuje ozemeljsko celovitost Iraka in naj se na teroristična dejanja ne odziva z vojaškimi ukrepi na iraškem ozemlju; naj iraške oblasti pozove, naj ne dovolijo, da bi se ozemlje Iraka uporabljalo kot oporišče za teroristična dejanja proti Turčiji; |
| --- | --- |

o)

naj sodeluje v dialogu z ZDA in si prizadeva, da bi se z uporabo okvira ZN okrepila večstranska narava vloge, ki jo ima mednarodna skupnost v Iraku; naj podpre prizadevanja Iraka za povečanje pogostosti in globine razprav z njegovimi sosedami – torej z Iranom, Sirijo, Savdsko Arabijo in Turčijo – o prihodnosti Iraka, brez poseganja v katera koli druga področja, ki vzbujajo zaskrbljenost; naj pozove Turčijo, da spoštuje ozemeljsko celovitost Iraka in naj se na teroristična dejanja ne odziva z vojaškimi ukrepi na iraškem ozemlju; naj iraške oblasti pozove, naj ne dovolijo, da bi se ozemlje Iraka uporabljalo kot oporišče za teroristična dejanja proti Turčiji;

| p) | naj objavi informacije o tem, katere zasebne vojaške družbe in zasebne varnostne službe zagotavljajo varnost osebju EU v Iraku; naj sprejme koncept zaposlovanja zasebnih vojaških in varnostnih služb med operacijami evropske varnostne in obrambne politike ter oblikuje jasne smernice za uporabo zasebnih vojaških in varnostnih družb s strani institucij EU; |
| --- | --- |

p)

naj objavi informacije o tem, katere zasebne vojaške družbe in zasebne varnostne službe zagotavljajo varnost osebju EU v Iraku; naj sprejme koncept zaposlovanja zasebnih vojaških in varnostnih služb med operacijami evropske varnostne in obrambne politike ter oblikuje jasne smernice za uporabo zasebnih vojaških in varnostnih družb s strani institucij EU;

| 2. | poudarja zavezanost Parlamenta načelom in praksi parlamentarne demokracije; zato opozarja na svojo pobudo v proračunu za leto 2008, da se podpre oblikovanje demokracije s parlamenti v tretjih državah, zavezo o dejavni podpori iraškega predstavniškega sveta z zagotavljanjem pomoči za krepitev zmogljivosti in na svoje delo prek ad hoc delegacije za Irak za spodbujanje dvostranskih odnosov; zato namerava prispevati k nadaljnjemu razvoju iraškega predstavniškega sveta s:






  a) | pripravo pobud za krepitev zmogljivost izvoljenih iraških predstavnikov pri izpolnjevanju njihove ustavne vloge v družbi na podlagi dobre parlamentarne prakse ter učinkovitih odnosov s povezovanjem izvršilne oblasti in volilnih enot; |
| --- | --- | --- |

2.

poudarja zavezanost Parlamenta načelom in praksi parlamentarne demokracije; zato opozarja na svojo pobudo v proračunu za leto 2008, da se podpre oblikovanje demokracije s parlamenti v tretjih državah, zavezo o dejavni podpori iraškega predstavniškega sveta z zagotavljanjem pomoči za krepitev zmogljivosti in na svoje delo prek ad hoc delegacije za Irak za spodbujanje dvostranskih odnosov; zato namerava prispevati k nadaljnjemu razvoju iraškega predstavniškega sveta s:

a)

pripravo pobud za krepitev zmogljivost izvoljenih iraških predstavnikov pri izpolnjevanju njihove ustavne vloge v družbi na podlagi dobre parlamentarne prakse ter učinkovitih odnosov s povezovanjem izvršilne oblasti in volilnih enot;

| b) | povečanjem prenosa izkušenj na področjih učinkovitega upravljanja, usposabljanja strokovnega osebja, razvoja popolnoma delujoče strukture odborov in preglednega poslovnika ter institucionalne preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

b)

povečanjem prenosa izkušenj na področjih učinkovitega upravljanja, usposabljanja strokovnega osebja, razvoja popolnoma delujoče strukture odborov in preglednega poslovnika ter institucionalne preglednosti in odgovornosti;

| c) | zagotavljanjem strokovnega znanja pri pripravi zakonodaje, ki je bistveno za učinkovito izvajanje federalne državne strukture; |
| --- | --- |

c)

zagotavljanjem strokovnega znanja pri pripravi zakonodaje, ki je bistveno za učinkovito izvajanje federalne državne strukture;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter vladi in predstavniškemu svetu Republike Irak. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter vladi in predstavniškemu svetu Republike Irak.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0481.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0357.

(3)  UL L 62, 9.3.2005, str. 37.

(4)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 287.

(5)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 171.

(6)  Glej Uredbo (ES) št. 1717/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za stabilnost (UL L 327, 24.11.2006, str. 1).

(7)  Glej Uredbo (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (UL L 378, 27.12.2006, str. 41).

(8)  Glej Uredbo (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Sreda, 12. marec 2008

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/82

---

Zahteva za odvzem imunitete Hans-Petra Martina

P6_TA(2008)0089

Sklep Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o zahtevi za odvzem imunitete Hans-Petra Martina (2007/2215(IMM))

(2009/C 66 E/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Hans-Petra Martina, ki jo je 24. septembra 2007 posredoval stalni predstavnik Republike Avstrije, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 27. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Hans-Petra Martina, ki jo je 24. septembra 2007 posredoval stalni predstavnik Republike Avstrije, na plenarnem zasedanju pa je bila razglašena 27. septembra 2007,

| — | po zagovoru Hans-Petra Martina, v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Hans-Petra Martina, v skladu s členom 7(3) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965, pa tudi člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964 in 10. julija 1986 (1),

| — | ob upoštevanju člena 57 avstrijskega zveznega ustavnega zakona, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 57 avstrijskega zveznega ustavnega zakona,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0071/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0071/2008),

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Hans-Petru Martinu; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Hans-Petru Martinu;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznemu organu Republike Avstrije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznemu organu Republike Avstrije.

---

(1)  Zadeva 101/63, Wagner vs. Fohrmann in Krier, Zbirka [1964], str. 383 in zadeva 149/85, Wybot vs. Faure in drugi, Zbirka [1986], str. 2391.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 11. marec 2008

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/83

---

Upravljanje sredstev ESPJ in Raziskovalnega sklada za premog in jeklo *

P6_TA(2008)0073

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Odločbe Sveta o spremembi Odločbe 2003/77/ES o določitvi večletnih finančnih smernic za upravljanje sredstev ESPJ v likvidaciji in po končani likvidaciji za upravljanje sredstev Raziskovalnega sklada za premog in jeklo (KOM(2007)0435 – C6-0276/2007 – 2007/0150(CNS))

(2009/C 66 E/17)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0435), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0435),

| — | ob upoštevanju člena 2(2) Odločbe Sveta 2003/76/ES, v skladu s katero se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0276/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2(2) Odločbe Sveta 2003/76/ES, v skladu s katero se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0276/2007),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0062/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0062/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje z njim, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/84

---

Sporazum med ES in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnega prevoza *

P6_TA(2008)0074

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi arabskimi emirati o nekaterih vidikih zračnega prevoza (KOM(2007)0134 – C6-0472/2007 – 2007/0052(CNS))

(2009/C 66 E/18)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2007)0134), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sklepa Sveta (KOM(2007)0134),

| — | ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 80(2) in prvega stavka prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0472/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0472/2007),

| — | ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51, 83(7) in 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0043/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0043/2008),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih arabskih emiratov. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih arabskih emiratov.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/84

---

Skupna ureditev kmetijskih trgov (sprememba „Uredbe o enotni SUT“) *

P6_TA(2008)0075

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (KOM(2007)0854 – C6-0033/2008 – 2007/0290(CNS))

(2009/C 66 E/19)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0854), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0854),

| — | ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0033/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0033/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 in člena 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 in člena 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0044/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0044/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/85 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/85

---

Skupna ureditev kmetijskih trgov („Uredba o enotni SUT“) *

P6_TA(2008)0076

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (KOM(2008)0027 – C6-0061/2008 – 2008/0011(CNS))

(2009/C 66 E/20)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0027), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0027),

| — | ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0061/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0061/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 in člena 43(1) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 in člena 43(1) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0045/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0045/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/86

---

Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (kodificirana različica) ***I

P6_TA(2008)0077

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (kodificirana različica) (KOM(2007)0755 – C6-0437/2007 – 2007/0256(COD))

(2009/C 66 E/21)

(Postopek soodločanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0755), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0755),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) in člena 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerega je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0437/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerega je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0437/2007),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0055/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0055/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/86

---

Identifikacija in registracija prašičev (kodificirana različica) *

P6_TA(2008)0078

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o identifikaciji in registraciji prašičev (kodificirana različica) (KOM(2007)0829 – C6-0037/2008 – 2007/0294(CNS))

(2009/C 66 E/22)

(Postopek posvetovanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0829), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0829),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0037/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0037/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0057/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0057/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/87

---

Trženje sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena (kodificirana različica) *

P6_TA(2008)0079

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o trženju razmnoževalnega in sadilnega materiala zelenjadnic, razen semena (kodificirana različica) (KOM(2007)0852 – C6-0038/2008 – 2007/0296(CNS))

(2009/C 66 E/23)

(Postopek posvetovanja – kodifikacija)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0852), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0852),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0038/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0038/2008),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 – Pospešeni način dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (1),

| — | ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 80 in 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0056/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0056/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/88

---

Skupna pravila na področju varnosti civilnega letalstva ***III

P6_TA(2008)0080

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o skupnem besedilu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih na področju varnosti civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002, ki ga je potrdil Spravni odbor (PE-CONS 3601/2008 – C6-0029/2008 – 2005/0191(COD))

(2009/C 66 E/24)

(Postopek soodločanja: tretja obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor, in zadevne izjave Komisije (PE-CONS 3601/2008 – C6-0029/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor, in zadevne izjave Komisije (PE-CONS 3601/2008 – C6-0029/2008),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2005)0429), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2005)0429),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz druge obravnave (2) o skupnem stališču Sveta (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz druge obravnave (2) o skupnem stališču Sveta (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije o spremembah skupnega stališča, ki jih je predlagal Parlament (KOM(2007)0475), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije o spremembah skupnega stališča, ki jih je predlagal Parlament (KOM(2007)0475),

| — | ob upoštevanju člena 251(5) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(5) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 65 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 65 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila delegacije Evropskega parlamenta v Spravnem odboru (A6-0049/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delegacije Evropskega parlamenta v Spravnem odboru (A6-0049/2008),

| 1. | odobri skupno besedilo; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno besedilo;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše akt s predsednikom Sveta v skladu s členom 254(1) Pogodbe ES;

| 3. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to zakonodajno resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 300 E, 9.12.2006, str. 463.

(2)  Sprejeta besedila, 25.4.2007, P6_TA(2007)0142.

(3)  UL C 70 E, 27.3.2007, str. 21.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/89

---

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ***II

P6_TA(2008)0081

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o skupnem stališču Sveta glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (15647/1/2007 – C6-0035/2008 – 2006/0197(COD))

(2009/C 66 E/25)

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (15647/1/2007 – C6-0035/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (15647/1/2007 – C6-0035/2008),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0604), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2006)0604),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0041/2008) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0041/2008)

| 1. | sprejme skupno stališče; |
| --- | --- |

1.

sprejme skupno stališče;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s skupnim stališčem;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 254(1) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 254(1) Pogodbe ES;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem, ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše pravni akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 26.9.2007, P6_TA(2007)0409.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/89

---

Uporaba sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije

P6_TA(2008)0082

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada EU v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2008)0014 – C6-0036/2008 – 2008/2019(ACI))

(2009/C 66 E/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0014),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0065/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0065/2008),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, vključno s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, vključno s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2008/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 6, 10.1.2008, str. 7).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. marca 2008

o uporabi Solidarnostnega sklada EU v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) in zlasti točke 26 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („Sklad“), da bi pokazala svojo solidarnost prebivalstvu območij, ki so jih prizadele nesreče. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („Sklad“), da bi pokazala svojo solidarnost prebivalstvu območij, ki so jih prizadele nesreče.

| (2) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 dopušča uporabo Sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde evrov. |
| --- | --- |

(2)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 dopušča uporabo Sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde evrov.

| (3) | Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se Sklad lahko uporabi. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se Sklad lahko uporabi.

| (4) | Združeno kraljestvo je predložilo vlogo za uporabo Sklada v zvezi z nesrečo, ki so jo povzročile poplave junija in julija 2007 – |
| --- | --- |

(4)

Združeno kraljestvo je predložilo vlogo za uporabo Sklada v zvezi z nesrečo, ki so jo povzročile poplave junija in julija 2007 –

SKLENILA:

Člen 1

Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2008 se Solidarnostni sklad Evropske unije uporabi za zagotovitev zneska v višini 162 387 985 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu, 11. marca 2008

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2008/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 6, 10.1.2008, str. 7).

1

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

2

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/91

---

Sprememba proračuna št. 1/2008

P6_TA(2008)0083

Sprememba k predlogu spremembe proračuna št. 1/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, oddelek III – Komisija (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD))

(2009/C 66 E/27)

Sprememba 1

zvezek 4 (področje 3) — Komisija

Postavka 06 01 04 12 Program Galileo – odhodki za upravno poslovodenje

Zneski se spremenijo na naslednji način:

| 06 01 04 12 | Proračun 2007 | PPP 2008 | PSP 2008 | DOPOLNITEV | PP + DOPOLNITEV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| Sredstva | | | | | 2 000 000 | 2 000 000 | – 2 000 000 | – 2 000 000 | p.m. | p.m. |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

06 01 04 12

Proračun 2007

PPP 2008

PSP 2008

DOPOLNITEV

PP + DOPOLNITEV

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Sredstva

2 000 000

2 000 000

– 2 000 000

– 2 000 000

p.m.

p.m.

Rezerve

zvezek 4 (področje 3) — Komisija

Člen 06 02 10 Program Galileo

Zneski se spremenijo na naslednji način:

| 06 02 10 | Proračun 2007 | PPP 2008 | PSP 2008 | DOPOLNITEV | PP + DOPOLNITEV |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila | Obveznosti | Plačila |
| Sredstva | 100 000 000 | p.m. | 151 000 000 | 100 000 000 | 888 000 000 | 198 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 890 000 000 | 200 000 000 |
| Rezerve | | | | | | | | | | |

06 02 10

Proračun 2007

PPP 2008

PSP 2008

DOPOLNITEV

PP + DOPOLNITEV

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Obveznosti

Plačila

Sredstva

100 000 000

p.m.

151 000 000

100 000 000

888 000 000

198 000 000

2 000 000

2 000 000

890 000 000

200 000 000

Rezerve

Pravna podlaga:

Referenčni akti:

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/92

---

Sprememba proračuna št. 1/2008

P6_TA(2008)0084

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu spremembe proračuna št. 1/2008 Evropske unije za proračunsko leto 2008, oddelek III – Komisija (7259/2008 – C6-0124/2008 – 2008/2017(BUD))

(2009/C 66 E/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki je bil dokončno sprejet dne 13. decembra 2007 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008, ki je bil dokončno sprejet dne 13. decembra 2007 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2008 za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija predložila 18. januarja 2008 (KOM(2008)0015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 1/2008 za proračunsko leto 2008, ki ga je Komisija predložila 18. januarja 2008 (KOM(2008)0015),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 1/2008, ki ga je Svet pripravil dne 4. marca 2008 (7259/2008 – C6-0124/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 1/2008, ki ga je Svet pripravil dne 4. marca 2008 (7259/2008 – C6-0124/2008),

| — | ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0058/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0058/2008),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 1 k splošnemu proračunu za leto 2008 vključuje naslednje postavke:






  — | uporaba sredstev Solidarnostnega sklada EU v višini 162 387 985evorov za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil v zvezi s škodo, ki je nastala zaradi hudega neurja v Združenem kraljestvu junija in julija 2007, |
| --- | --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 1 k splošnemu proračunu za leto 2008 vključuje naslednje postavke:

—

uporaba sredstev Solidarnostnega sklada EU v višini 162 387 985evorov za odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil v zvezi s škodo, ki je nastala zaradi hudega neurja v Združenem kraljestvu junija in julija 2007,

| — | vzpostavitev proračunske strukture, potrebne za vključitev Izvajalske agencije za raziskave in Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev proračunske strukture, potrebne za vključitev Izvajalske agencije za raziskave in Izvajalske agencije Evropskega raziskovalnega sveta,

| — | sprememba kadrovskega načrta Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), |
| --- | --- |

—

sprememba kadrovskega načrta Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex),

| — | odprtje proračunske postavke 06 01 04 12 Program Galileo – odhodki za upravno poslovodenje, kot to določa spremenjen predlog Komisije KOM(2007)0535, |
| --- | --- |

—

odprtje proračunske postavke 06 01 04 12 Program Galileo – odhodki za upravno poslovodenje, kot to določa spremenjen predlog Komisije KOM(2007)0535,

| — | oblikovanje proračunskega člena 27 01 11 odhodki v času izrednih kriznih razmer, da se omogoči financiranje izrednih odhodkov, povezanih z razglašenimi kriznimi razmerami. Vrstica bo imela zaznamek „p.m.“. |
| --- | --- |

—

oblikovanje proračunskega člena 27 01 11 odhodki v času izrednih kriznih razmer, da se omogoči financiranje izrednih odhodkov, povezanih z razglašenimi kriznimi razmerami. Vrstica bo imela zaznamek „p.m.“.

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 1/2008 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2008, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 1/2008 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2008,

| 1. | je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 1/2008; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 1/2008;

| 2. | opozarja na predlog spremembe k predhodnemu predlogu za spremembo proračuna št. 1/2008, ki predvideva vpeljavo proračunske vrstice za upravno poslovodenje in vnovično vzpostavitev prvotnega zneska iz operativne vrstice za program Galileo; |
| --- | --- |

2.

opozarja na predlog spremembe k predhodnemu predlogu za spremembo proračuna št. 1/2008, ki predvideva vpeljavo proračunske vrstice za upravno poslovodenje in vnovično vzpostavitev prvotnega zneska iz operativne vrstice za program Galileo;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1525/2007 (UL L 343, 27.12.2007, str. 9).

(2)  UL L 71, 14.3.2008.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1. Sporazum, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2008/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 6, 10.1.2008, str. 7).

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/93

---

Sporazum med ES in Gvinejo Bissau o partnerstvu v ribiškem sektorju *

P6_TA(2008)0085

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (KOM(2007)0580 – C6-0391/2007 – 2007/0209(CNS))

(2009/C 66 E/29)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (KOM(2007)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (KOM(2007)0580),

| — | ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0391/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0391/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 in člena 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 in člena 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A6-0053/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za proračun (A6-0053/2008),

| 1. | odobri predlog uredbe Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog uredbe Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gvineje Bissau. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Gvineje Bissau.

| (2a) | Pomembno je, da se Evropskemu parlamentu posredujejo boljše in. Zato bi mu morala Komisija posredovati sklepe sej skupnega odbora iz člena 10 sporazuma. |
| --- | --- |

(2a)

Pomembno je, da se Evropskemu parlamentu posredujejo boljše in. Zato bi mu morala Komisija posredovati sklepe sej skupnega odbora iz člena 10 sporazuma.

Komisija vsako leto oceni, ali države članice, katerih plovila delujejo v skladu s protokolom k sporazumu, spoštujejo obveznosti v zvezi s poročanjem. Če določb ne spoštujejo, Komisija zavrne njihove prošnje za ribolovna dovoljenja za naslednje leto.

Člen 3a

Vsako leto Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o rezultatih večletnega sektorskega programa iz člena 7 protokola, ter o tem, ali države članice spoštujejo obveznosti poročanja.

Člen 3b

V zadnjem letu veljavnosti protokola in pred sklenitvijo novega sporazuma o njegovem podaljšanju Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju sporazuma in o pogojih, v katerih se je uporabljal.

Člen 3c

Na podlagi poročila iz člena 3b in po posvetovanju z Evropskim parlamentom Svet po potrebi pooblasti Komisijo za pogajanja o sklenitvi novega protokola.

Člen 3d

Komisija Evropskemu parlamentu posreduje sklepe sej skupnega odbora iz člena 10 sporazuma.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/95

---

Sporazum med ES in Slonokoščeno obalo o partnerstvu v ribiškem sektorju *

P6_TA(2008)0086

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o sklenitvi Sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Slonokoščeno obalo na drugi strani (KOM(2007)0648 – C6-0429/2007 – 2007/0226(CNS))

(2009/C 66 E/30)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (KOM(2007)0648), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta (KOM(2007)0648),

| — | ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0429/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0429/2007),

| — | ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 51 in 83(7) svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za proračun (A6-0054/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za proračun (A6-0054/2008),

| 1. | odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Slonokoščena obala. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Slonokoščena obala.

| (2a) | Pomembno je, da podatki, ki se posredujejo Evropskemu parlamentu, izboljšajo. Zato bi mu morala Komisija posredovati sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma. |
| --- | --- |

(2a)

Pomembno je, da podatki, ki se posredujejo Evropskemu parlamentu, izboljšajo. Zato bi mu morala Komisija posredovati sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma.

Komisija vsako leto oceni, ali države članice, katerih plovila delujejo v skladu s protokolom k sporazumu, spoštujejo obveznosti v zvezi s poročanjem. Če določb ne spoštujejo, Komisija zavrne njihove prošnje za ribolovna dovoljenja za naslednje leto.

Člen 3a

Vsako leto Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o rezultatih večletnega sektorskega programa iz člena 7 protokola, ter o tem, ali države članice spoštujejo obveznosti poročanja
  .

Člen 3b

V zadnjem letu veljavnosti protokola in pred sklenitvijo drugega sporazuma o njegovem podaljšanju Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi poročilo o izvajanju sporazuma in o pogojih, v katerih se je uporabljal.

Člen 3c

Na podlagi poročila iz člena 3b in po posvetovanju z Evropskim parlamentom Svet po potrebi pooblasti Komisijo za pogajanja o sklenitvi novega protokola.

Člen 3d

Komisija Evropskemu parlamentu posreduje sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma.

---

Sreda, 12. marec 2008

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/97

---

Statistika energetike ***I

P6_TA(2008)0090

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike (KOM(2006)0850 – C6-0035/2007 – 2007/0002(COD))

(2009/C 66 E/31)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0850), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0850),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, na podlagi katerega je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0035/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES, na podlagi katerega je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0035/2007),

| — | ob upoštevanju člena 285(1) Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 285(1) Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0487/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0487/2007),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0002

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 12. marca 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki energetike

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. .../2008.)

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/98

---

Statistika o fitofarmacevtskih sredstvih ***I

P6_TA(2008)0091

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki o fitofarmacevtskih sredstvih (KOM(2006)0778 – C6-0457/2006 – 2006/0258(COD))

(2009/C 66 E/32)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0778), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2006)0778),

| — | ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0457/2006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0457/2006),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0004/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0004/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2006)0258

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 12. marca 2008 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2008 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki o pesticidih

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije
Image,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Sklepu št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (4) je bilo priznano, da je treba vpliv pesticidov na zdravje ljudi in okolje, zlasti vpliv
  pesticidov
  , ki se uporabljajo v kmetijstvu, še dodatno zmanjšati. Poudaril je potrebo po doseganju bolj trajnostne rabe pesticidov in pozval k večjemu splošnemu zmanjšanju tveganj in uporabi pesticidov v skladu s potrebno zaščito pridelka. |
| --- | --- |

(1)

V Sklepu št. 1600/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. julija 2002 o šestem okoljskem akcijskem programu Skupnosti (4) je bilo priznano, da je treba vpliv pesticidov na zdravje ljudi in okolje, zlasti vpliv
  pesticidov
  , ki se uporabljajo v kmetijstvu, še dodatno zmanjšati. Poudaril je potrebo po doseganju bolj trajnostne rabe pesticidov in pozval k večjemu splošnemu zmanjšanju tveganj in uporabi pesticidov v skladu s potrebno zaščito pridelka.

| (2) | V sporočilu Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z naslovom „Naproti tematski strategiji o trajnostni rabi pesticidov“

  je Komisija priznala potrebo po natančni, usklajeni in posodobljeni statistiki o prodaji in uporabi pesticidov na ravni Skupnosti. Takšna statistika je potrebna za ocenjevanje politik Evropske unije o trajnostnem razvoju in za izračun ustreznih kazalnikov tveganja za zdravje ljudi in okolje v zvezi z rabo pesticidov. |
| --- | --- |

(2)

Image

| (3) | Usklajeni in primerljivi statistični podatki Skupnosti o
  proizvodnji, uvozu, izvozu,
  prodaji
  , distribuciji
  in rabi pesticidov so nujni za razvoj in spremljanje zakonodaje in politik Skupnosti v okviru tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov. |
| --- | --- |

(3)

Usklajeni in primerljivi statistični podatki Skupnosti o
  proizvodnji, uvozu, izvozu,
  prodaji
  , distribuciji
  in rabi pesticidov so nujni za razvoj in spremljanje zakonodaje in politik Skupnosti v okviru tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov.

| (4) | Ker bodo vplivi sorazmerno nove Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (5) vidni šele po letu 2006, ko bo končano prvo vrednotenje aktivnih snovi za uporabo v biocidnih pripravkih, Komisija in večina držav članic zdaj nimajo dovolj znanja ali izkušenj, da bi lahko predlagale nadaljnje ukrepe v zvezi z biocidi.
  Ta uredba mora biti
  zato
  omejena
  na
  pesticide
  , vključene v Uredbo (ES) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (6), v zvezi s katerimi že obstaja veliko izkušenj o zbiranju podatkov.
  Vendar mora Komisija, kjer je to potrebno, v Prilogo III te uredbe vključiti rabo biocidnih pripravkov, ki vsebujejo snovi, ki jih zajema tudi Uredba (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]. Kasneje, ko bo objavljeno prvo poročilo, predvideno v Direktivi 98/8/ES, in se bo nabralo dovolj izkušenj, mora Komisija razširiti področje uporabe te uredbe, da bo zajela rabo zadevnih biocidov, tako da te snovi vključi v Prilogo III. |
| --- | --- |

(4)

Ker bodo vplivi sorazmerno nove Direktive 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (5) vidni šele po letu 2006, ko bo končano prvo vrednotenje aktivnih snovi za uporabo v biocidnih pripravkih, Komisija in večina držav članic zdaj nimajo dovolj znanja ali izkušenj, da bi lahko predlagale nadaljnje ukrepe v zvezi z biocidi.
  Ta uredba mora biti
  zato
  omejena
  na
  pesticide
  , vključene v Uredbo (ES) št. [...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (6), v zvezi s katerimi že obstaja veliko izkušenj o zbiranju podatkov.
  Vendar mora Komisija, kjer je to potrebno, v Prilogo III te uredbe vključiti rabo biocidnih pripravkov, ki vsebujejo snovi, ki jih zajema tudi Uredba (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]. Kasneje, ko bo objavljeno prvo poročilo, predvideno v Direktivi 98/8/ES, in se bo nabralo dovolj izkušenj, mora Komisija razširiti področje uporabe te uredbe, da bo zajela rabo zadevnih biocidov, tako da te snovi vključi v Prilogo III.

| (5) | Izkušnje Komisije pri večletnem zbiranju podatkov o prodaji in uporabi
  pesticidov
  so pokazale potrebo po usklajeni metodologiji za zbiranje statističnih podatkov na ravni Skupnosti v distribucijski verigi in pri uporabnikih. Razen tega mora biti za dosego cilja izračuna natančnih kazalnikov tveganja v skladu s cilji tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov statistika podrobno opredeljena vse do aktivnih snovi. |
| --- | --- |

(5)

Izkušnje Komisije pri večletnem zbiranju podatkov o prodaji in uporabi
  pesticidov
  so pokazale potrebo po usklajeni metodologiji za zbiranje statističnih podatkov na ravni Skupnosti v distribucijski verigi in pri uporabnikih. Razen tega mora biti za dosego cilja izračuna natančnih kazalnikov tveganja v skladu s cilji tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov statistika podrobno opredeljena vse do aktivnih snovi.

| (6) | Med različnimi možnostmi zbiranja podatkov, ki so bile ocenjene pri presoji vpliva tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, je bilo obvezno zbiranje podatkov priporočeno kot najboljša možnost, ker bi omogočilo hiter in stroškovno učinkovit razvoj natančnih in zanesljivih podatkov o proizvodnji, distribuciji in uporabi
  pesticidov
  . |
| --- | --- |

(6)

Med različnimi možnostmi zbiranja podatkov, ki so bile ocenjene pri presoji vpliva tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, je bilo obvezno zbiranje podatkov priporočeno kot najboljša možnost, ker bi omogočilo hiter in stroškovno učinkovit razvoj natančnih in zanesljivih podatkov o proizvodnji, distribuciji in uporabi
  pesticidov
  .

| (7) | Ukrepi za pripravo statistike, ki so predvideni v tej uredbi, so potrebni za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve okvira za pripravo statistike Skupnosti o dajanju
  pesticidov
  v promet in njihovi uporabi, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja. |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi za pripravo statistike, ki so predvideni v tej uredbi, so potrebni za izvajanje dejavnosti Skupnosti. Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve okvira za pripravo statistike Skupnosti o dajanju
  pesticidov
  v promet in njihovi uporabi, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za dosego navedenega cilja.

| (8) | Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (7) je referenčni okvir za določbe te uredbe. Zlasti zahteva skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti,
  natančnosti,
  stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(8)

Uredba Sveta (ES) št. 322/97 z dne 17. februarja 1997 o statističnih podatkih Skupnosti (7) je referenčni okvir za določbe te uredbe. Zlasti zahteva skladnost s standardi nepristranskosti, zanesljivosti, objektivnosti, znanstvene neodvisnosti,
  natančnosti,
  stroškovne učinkovitosti in zaupnosti statističnih podatkov.

| (9) | Ob upoštevanju obveznosti iz Konvencije Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998 (Aarhuška konvencija) mora biti

  zagotovljeno potrebno varovanje zaupnosti podatkov trgovinske vrednosti, med drugim z ustreznim združevanjem pri objavi statistike. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju obveznosti iz Konvencije Gospodarske komisije Združenih narodov za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998 (Aarhuška konvencija) mora biti

  zagotovljeno potrebno varovanje zaupnosti podatkov trgovinske vrednosti, med drugim z ustreznim združevanjem pri objavi statistike.

| (10) | Za zagotovitev primerljivih rezultatov je treba statistiko o
  pesticidih
  pripraviti v skladu z določenim sistemom razčlenitve, v ustrezni obliki in v določenem roku po koncu referenčnega leta, kot je določeno v prilogah k tej uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev primerljivih rezultatov je treba statistiko o
  pesticidih
  pripraviti v skladu z določenim sistemom razčlenitve, v ustrezni obliki in v določenem roku po koncu referenčnega leta, kot je določeno v prilogah k tej uredbi.

| (11) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(11)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (12) | Zlasti je treba Komisiji podeliti pooblastila za določitev meril za ocenjevanje kakovosti, sprejetje posebnih opredelitev in prilagoditev prilog. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s podrobnim pregledom iz člena 5(a) Sklepa


  1999/468/ES. |
| --- | --- |

(12)

Image

| (13) | Posvetovalo se je z Odborom za statistični program, ki je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (9) – |
| --- | --- |

(13)

Posvetovalo se je z Odborom za statistični program, ki je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (9) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina, področje uporabe
  in cilji

1.   Ta uredba vzpostavlja okvir za pripravo statistike Skupnosti o
  proizvodnji pesticidov, njihovem
  dajanju

v promet in   uporabi.
Image 2.
Image Statistični podatki se uporabljajo za:

| — | letne količine
  pesticidov
  ,
  proizvedenih in
  danih v promet, v skladu s Prilogo I; |
| --- | --- |

—

letne količine
  pesticidov
  ,
  proizvedenih in
  danih v promet, v skladu s Prilogo I;

| — | letne količine
  pesticidov
  , uporabljenih
 v skladu s Prilogo II; |
| --- | --- |

—

Image letne količine
  pesticidov
  , uporabljenih
Image v skladu s Prilogo II;

| — | letne količine porabljenih biocidnih pripravkov, ki sodijo med vrste pripravkov 14–19, kot so opredeljeni v Prilogi V Direktive 98/8/ES. |
| --- | --- |

—

letne količine porabljenih biocidnih pripravkov, ki sodijo med vrste pripravkov 14–19, kot so opredeljeni v Prilogi V Direktive 98/8/ES.

3.
     
  Statistike se uporabljajo predvsem za:

| — | izvajanje in vrednotenje tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov, |
| --- | --- |

—

izvajanje in vrednotenje tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov,

| — | razvijanje usklajenih nacionalnih kazalcev tveganja in kazalcev tveganja na ravni Skupnosti, izračunavanje trendov pri uporabi pesticidov in ocenjevanje učinkovitosti nacionalnih akcijskih načrtov v skladu z Direktivo .../.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (10), |
| --- | --- |

—

razvijanje usklajenih nacionalnih kazalcev tveganja in kazalcev tveganja na ravni Skupnosti, izračunavanje trendov pri uporabi pesticidov in ocenjevanje učinkovitosti nacionalnih akcijskih načrtov v skladu z Direktivo .../.../ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (10),

| — | sledenje tokovom snovi pri proizvajanju pesticidov, trgovanju z njimi in njihovi uporabi. |
| --- | --- |

—

sledenje tokovom snovi pri proizvajanju pesticidov, trgovanju z njimi in njihovi uporabi.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi:

| (a) | „pesticidi“
  pomeni
  :








  — | fitofarmacevtska sredstva
  , kot so opredeljena v členu [2(1)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- | --- |

(a)

„pesticidi“
  pomeni
  :

—

fitofarmacevtska sredstva
  , kot so opredeljena v členu [2(1)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| — | biocidni pripravki, kot so opredeljeni v Direktivi 98/8/ES, ki sodijo med vrste pripravkov 14–19, kot so opredeljeni v Prilogi V navedene direktive; |
| --- | --- |

—

biocidni pripravki, kot so opredeljeni v Direktivi 98/8/ES, ki sodijo med vrste pripravkov 14–19, kot so opredeljeni v Prilogi V navedene direktive;

| (b) | „snov“ pomeni snov, kot je opredeljena v členu [3(2)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet], vključno z aktivnimi snovmi, varovali in sinergisti; |
| --- | --- |

(b)

„snov“ pomeni snov, kot je opredeljena v členu [3(2)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet], vključno z aktivnimi snovmi, varovali in sinergisti;

| (c) | „dajanje v promet“ pomeni dajanje v promet, kot je opredeljeno v členu [3(13)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

(c)

„dajanje v promet“ pomeni dajanje v promet, kot je opredeljeno v členu [3(13)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| (d) | „dobavitelj“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ima „dovoljenje“ za dajanje
  pesticidov
  v promet, kot je opredeljeno v členu [3(16)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet]; |
| --- | --- |

(d)

„dobavitelj“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki ima „dovoljenje“ za dajanje
  pesticidov
  v promet, kot je opredeljeno v členu [3(16)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet];

| (e) | „uporaba v kmetijstvu“ pomeni kakršno koli lastno uporabo
  pesticidov
  ali uporabo s strani tretje stranke, neposredno ali posredno povezano s proizvodnjo rastlinskih proizvodov v gospodarski dejavnosti kmetijskega gospodarstva; |
| --- | --- |

(e)

„uporaba v kmetijstvu“ pomeni kakršno koli lastno uporabo
  pesticidov
  ali uporabo s strani tretje stranke, neposredno ali posredno povezano s proizvodnjo rastlinskih proizvodov v gospodarski dejavnosti kmetijskega gospodarstva;

| (f) | „poklicni uporabnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja pesticide v okviru svoje poklicne dejavnosti, vključno z upravljavci, tehniki, zaposlenimi in samozaposlenimi v kmetijskem ali nekmetijskem sektorju, kot je opredeljeno v členu [3] Direktive



  .../.../ES [o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov]


  ; |
| --- | --- |

(f)

Image

Image

| (g) | „kmetijsko gospodarstvo“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 571/88 z dne 29. februarja 1988 o organizaciji statističnih raziskovanj Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev (11). |
| --- | --- |

(g)

„kmetijsko gospodarstvo“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, kot je opredeljeno v Uredbi Sveta (EGS) št. 571/88 z dne 29. februarja 1988 o organizaciji statističnih raziskovanj Skupnosti o strukturi kmetijskih gospodarstev (11).

Člen 3

Zbiranje, prenos in obdelava podatkov

1.   Države članice zberejo podatke, potrebne za specifikacijo značilnosti iz Prilog I in II, z:

| — | podatki od proizvajalcev, prodajalcev in uvoznikov pesticidov, |
| --- | --- |

—

podatki od proizvajalcev, prodajalcev in uvoznikov pesticidov,

| — | obveznostmi poročanja za dobavitelje v zvezi s
  pesticidi
  , danimi v promet; lahko se uporabijo posebna dovoljenja za poklicno in nepoklicno uporabo,
  zlasti obveznosti iz člena [64(2)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet], |
| --- | --- |

—

obveznostmi poročanja za dobavitelje v zvezi s
  pesticidi
  , danimi v promet; lahko se uporabijo posebna dovoljenja za poklicno in nepoklicno uporabo,
  zlasti obveznosti iz člena [64(2)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet],

| — | obveznostmi poročanja za poklicne uporabnike na podlagi evidenc o uporabi fitofarmacevtskih sredstev,
  zlasti obveznosti iz člena [64(1)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet], |
| --- | --- |

—

obveznostmi poročanja za poklicne uporabnike na podlagi evidenc o uporabi fitofarmacevtskih sredstev,
  zlasti obveznosti iz člena [64(1)] Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet],

| — | raziskavami, |
| --- | --- |

—

raziskavami,

| — | upravnimi viri ali |
| --- | --- |

—

upravnimi viri ali

| — | s kombinacijo teh načinov, vključno s postopki statističnega ocenjevanja na podlagi strokovnih presoj ali modelov. |
| --- | --- |

—

s kombinacijo teh načinov, vključno s postopki statističnega ocenjevanja na podlagi strokovnih presoj ali modelov.

2.
     
  Države članice v skladu s prvim odstavkom obvestijo Komisijo o izbiri načina zbiranja podatkov, ki način odobri v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(3).

3.
     
  Države članice zagotovijo, da proizvajalci pesticidov in tisti, ki so odgovorni za dajanje pesticidov v promet ali za njihov uvoz, pristojnim organom vsako leto poročajo o:

| — | količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid proizvaja, |
| --- | --- |

—

količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid proizvaja,

| — | količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid dobavlja predelovalnim podjetjem ali trgovcem na debelo v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid dobavlja predelovalnim podjetjem ali trgovcem na debelo v Evropski uniji,

| — | količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid izvaža. |
| --- | --- |

—

količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid izvaža.

Pristojni organi te informacije ocenijo in po potrebi obdelajo, zato da ohranijo zaupnost določenih informacij, ter objavijo.

4.   Države članice pošljejo Komisiji statistične rezultate, vključno z zaupnimi podatki, v skladu s časovnim razporedom in v časovnih presledkih iz Prilog I in II. Podatki se predložijo v skladu z razvrstitvijo iz Priloge III.
  Države članice lahko zaradi zaupnosti podatke združijo.

5.
     
  Države članice zagotovijo, da pristojni nacionalni organi in njihova svetovalna telesa uporabijo zbrane podatke za ustrezno oceno o ciljih posameznih nacionalnih akcijskih načrtov, kot so opredeljeni v Direktivi .../.../ES [o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju trajnostne rabe pesticidov]. Ta ocena se objavi na internetu, pri čemer se upošteva zaupna narava občutljivih poslovnih informacij in obveznosti glede zasebnosti.

6.   Države članice pošljejo podatke v elektronski obliki v skladu z ustrezno tehnično obliko, ki jo Komisija sprejme v skladu z regulativnim postopkom iz člena 5(2).

7.   Države članice sestavijo poročila o kakovosti statistike, kot je navedeno v Prilogah I in II.

8.   Komisija določi merila za oceno kakovosti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(3).

9.   Image
  Zaradi zaupnosti
Image Komisija
  , kjer je to primerno,
  pred objavo združi podatke glede na kemijske razrede ali kategorije izdelkov, kot je navedeno v Prilogi III
  , pri čemer upošteva zaupno naravo občutljivih poslovnih informacij in obveznosti varovanja zasebnosti
  .

V skladu z Uredbo (ES) št. 322/97, nacionalni organi ali organ Skupnosti uporabljajo zaupne podatke izključno za namene te uredbe.

Člen 4

Izvedbeni ukrepi

1.   Ukrepi iz nadaljevanja, potrebni za izvajanje te uredbe, vključno z ukrepi za upoštevanje gospodarskega in tehničnega razvoja, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 5(2):

| (a) | sprejetje ustrezne tehnične oblike za prenos podatkov (člen 3(6)); |
| --- | --- |

(a)

sprejetje ustrezne tehnične oblike za prenos podatkov (člen 3(6));

| (b) | opredelitev oblike in vsebine poročil o kakovosti, ki jih morajo predložiti države članice (oddelek 7 Priloge I in oddelek 6 Priloge II); |
| --- | --- |

(b)

opredelitev oblike in vsebine poročil o kakovosti, ki jih morajo predložiti države članice (oddelek 7 Priloge I in oddelek 6 Priloge II);

2.   Naslednji ukrepi se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s podrobnim pregledom iz člena 5(3):

| (a) | določitev meril za oceno kakovosti (člen 3(8)); |
| --- | --- |

(a)

določitev meril za oceno kakovosti (člen 3(8));

| (b) | opredelitev „površine obdelanih pridelkov“ in „gospodarskega leta“ iz oddelkov 2 in 4 Priloge II v tem zaporedju; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev „površine obdelanih pridelkov“ in „gospodarskega leta“ iz oddelkov 2 in 4 Priloge II v tem zaporedju;

| (c) | prilagoditev specifikacij iz oddelka 4 Priloge I in oddelka 3 Priloge II v zvezi z ukrepi za poročanje; |
| --- | --- |

(c)

prilagoditev specifikacij iz oddelka 4 Priloge I in oddelka 3 Priloge II v zvezi z ukrepi za poročanje;

| (d) | prilagoditev seznama snovi, ki jih je treba vključiti, ter njihove razvrstitve v kategorije izdelkov in kemijske razrede, kot je navedeno v Prilogi III.
  Prilagoditev seznama snovi je treba opravljati redno in na podlagi sedanje ocene aktivnih snovi. |
| --- | --- |

(d)

prilagoditev seznama snovi, ki jih je treba vključiti, ter njihove razvrstitve v kategorije izdelkov in kemijske razrede, kot je navedeno v Prilogi III.
  Prilagoditev seznama snovi je treba opravljati redno in na podlagi sedanje ocene aktivnih snovi.

Člen 5

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga Odbor za statistični program.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata
  Image
  člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb
Image člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5(a)(1) do (4) in člen 7 Sklepa
Image 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 6

Poročilo

Komisija predloži poročilo o izvajanju Uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih pet let. V tem poročilu bodo ocenjeni zlasti kakovost
  in primerljivost
  prenesenih podatkov, obremenitev
  kmetijskih gospodarstev, vrtnarskih družb ter drugih
  podjetij in uporabnost teh statističnih podatkov v okviru tematske strategije o trajnostni rabi pesticidov
  , zlasti glede na cilje, določene v členu 1
  .
  Poročilo po potrebi vsebuje predloge za nadaljnje izboljšanje kakovosti podatkov in razbremenitev kmetijskih gospodarstev ter drugih podjetij
  .

Prvo poročilo se predloži do konca ... (12).

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V
Image

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 256, 27.10.2007, str. 86.

1

256, 27.10.2007, str. 86

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008

(4)  UL L 242, 10.9.2002, str. 1.

4

(5)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z
Image Komisije 2008/31/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 57).

5

2008/31/ES (UL L 81, 20.3.2008, str. 57)

(6)  UL L ...

6

UL L ...

(7)  UL L 52, 22.2.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

str. 1

31.10.2003

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. Sklep, kakor je bil spremenjen s Sklepom 2006/512/ES (UL L 200, 22.7.2006, str. 11
  ).

8

22.7.2006, str. 11

(9)  UL L 181, 28.6.1989, str. 47.

9

(10)  
  UL L ...

10

UL L ...

(11)  UL L 56, 2.3.1988, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo
Image (ES) št. 1928/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 406, 30.12.2006, str. 7).

11

1928/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 406, 30.12.2006, str. 7)

(12)  Sedmo koledarsko leto po začetku veljavnosti te uredbe.

12

Sedmo koledarsko leto po začetku veljavnosti te uredbe.

PRILOGA I

Statistika o proizvajanju in dajanju pesticidov v promet

ODDELEK 1

Zajetje

Statistika zajema vse snovi iz Priloge III, ki vsebujejo aktivne snovi, varovala ali sinergiste, ki jih vsebujejo
  pesticidi
  , dana v promet v vsaki državi članici. Posebna pozornost se nameni izogibanju dvojnega štetja v primeru obnove izdelka ali prenosa dovoljenj med dobavitelji.

ODDELEK 2

Spremenljivke

V vsaki državi članici se združi
  količina vsake snovi iz Priloge III, ki jo vsebujejo
  pesticidi in biocidni pripravki
  ,
  dani
  v promet.

ODDELEK 3

Obveznosti poročanja

Proizvajalci pesticidov in tisti, ki so odgovorni za dajanje pesticidov v promet ali za njihov uvoz, pristojnim organom vsako leto poročajo o:

| — | količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid proizvaja; |
| --- | --- |

—

količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid proizvaja;

| — | količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid dobavlja predelovalnim podjetjem ali trgovcem na debelo v Evropski uniji; |
| --- | --- |

—

količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid dobavlja predelovalnim podjetjem ali trgovcem na debelo v Evropski uniji;

| — | količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid izvaža. |
| --- | --- |

—

količinah, v kakršnih se določena aktivna snov ali določen pesticid izvaža.

ODDELEK 4

Ukrepi za poročanje

Podatki so izraženi v kilogramih snovi.

ODDELEK 5

Referenčno obdobje

Referenčno obdobje je koledarsko leto.

ODDELEK 6

Prvo referenčno obdobje, časovni presledki in prenos rezultatov

| 1. | Prvo referenčno obdobje je ... (1). |
| --- | --- |

1.

Prvo referenčno obdobje je ... (1).

| 2. | Države članice predložijo podatke za vsako koledarsko leto po prvem referenčnem obdobju
  in jih objavijo na internetu, združeno, kjer je to primerno, pri čemer upoštevajo zaupno naravo občutljivih poslovnih informacij in obveznosti varovanja zasebnosti
  . |
| --- | --- |

2.

Države članice predložijo podatke za vsako koledarsko leto po prvem referenčnem obdobju
  in jih objavijo na internetu, združeno, kjer je to primerno, pri čemer upoštevajo zaupno naravo občutljivih poslovnih informacij in obveznosti varovanja zasebnosti
  .

| 3. | Podatki se posredujejo Komisiji v 12 mesecih po koncu referenčnega leta. |
| --- | --- |

3.

Podatki se posredujejo Komisiji v 12 mesecih po koncu referenčnega leta.

ODDELEK 7

Poročilo o kakovosti

Države članice predložijo Komisiji poročilo o kakovosti, v katerem navedejo:

| — | metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

—

metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov;

| — | zadevne vidike kakovosti glede na metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

—

zadevne vidike kakovosti glede na metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov;

| — | opis uporabljenih metod za ocenjevanje, združevanje in izločevanje. |
| --- | --- |

—

opis uporabljenih metod za ocenjevanje, združevanje in izločevanje.

To poročilo se posreduje Komisiji v 15 mesecih po koncu referenčnega leta.

Poročilo o drugem referenčnem letu vsebuje grobo oceno deležev skupne količine snovi v vsaki večji skupini iz Priloge III, ki jih vsebujejo
  pesticidi
  , dana v promet za uporabo v kmetijstvu in nekmetijstvu. Ocene se obnovijo vsakih pet let.

---

(1)  Drugo koledarsko leto po začetku veljavnosti te uredbe.

PRILOGA II

Statistika o uporabi pesticidov v kmetijstvu

ODDELEK 1

Zajetje

| 1. | Statistika zajema uporabo
  pesticidov
  v kmetijstvu
  , vrtnarstvu in profesionalno nekmetijsko uporabo, na primer na javnih zelenih površinah, za vzdrževanje cest in železnic,
  v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

1.

Statistika zajema uporabo
  pesticidov
  v kmetijstvu
  , vrtnarstvu in profesionalno nekmetijsko uporabo, na primer na javnih zelenih površinah, za vzdrževanje cest in železnic,
  v vsaki državi članici.

| 2. | Vsaka država članica izbere skupino pridelkov iz kategorij D, F, G in I po značilnostih, opredeljenih v Prilogi I k Uredbi


  (EGS) št. 571/88, in zbere statistične podatke za te pridelke. Statistika zajema vsaj 75 % skupne količine snovi, na leto danih v promet za uporabo v kmetijstvu, kakor je ocenjeno v poročilu o kakovosti za drugo referenčno leto iz oddelka 7 Priloge I. |
| --- | --- |

2.

Image

| 3. | Statistika zajema vse snovi iz Priloge III, ki vsebujejo aktivne snovi, varovala ali sinergiste, ki jih vsebujejo
  pesticidi
  , uporabljena na izbranih pridelkih v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

3.

Statistika zajema vse snovi iz Priloge III, ki vsebujejo aktivne snovi, varovala ali sinergiste, ki jih vsebujejo
  pesticidi
  , uporabljena na izbranih pridelkih v referenčnem obdobju.

ODDELEK 2

Spremenljivke

| 1. | Količina vsake snovi iz Priloge III, ki jo vsebujejo
  pesticidi
  , uporabljena na vsakem izbranem pridelku, se združi z vsemi obdelovalnimi površinami in površinami, na katerih se gojijo pridelki, obdelani s posamezno snovjo. |
| --- | --- |

1.

Količina vsake snovi iz Priloge III, ki jo vsebujejo
  pesticidi
  , uporabljena na vsakem izbranem pridelku, se združi z vsemi obdelovalnimi površinami in površinami, na katerih se gojijo pridelki, obdelani s posamezno snovjo.

| 2. | Opredelitev „površin obdelanih pridelkov“ se določijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(3). |
| --- | --- |

2.

Opredelitev „površin obdelanih pridelkov“ se določijo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(3).

ODDELEK 3

Ukrepi za poročanje

| 1. | Količine uporabljenih snovi se izrazijo v kilogramih. |
| --- | --- |

1.

Količine uporabljenih snovi se izrazijo v kilogramih.

| 2. | Obdelovalne površine in površine, na katerih se uporabljajo fitofarmacevtska sredstva, se izrazijo v hektarjih. |
| --- | --- |

2.

Obdelovalne površine in površine, na katerih se uporabljajo fitofarmacevtska sredstva, se izrazijo v hektarjih.

ODDELEK 4

Referenčno obdobje

| 1. | Referenčno obdobje bo „gospodarsko leto“, ki zajema pridelovalne postopke, povezane z zadevnimi pridelki, in vključuje vse uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki so neposredno ali posredno povezane s tem pridelkom. |
| --- | --- |

1.

Referenčno obdobje bo „gospodarsko leto“, ki zajema pridelovalne postopke, povezane z zadevnimi pridelki, in vključuje vse uporabe fitofarmacevtskih sredstev, ki so neposredno ali posredno povezane s tem pridelkom.

| 2. | „Gospodarsko leto“ je leto žetve. |
| --- | --- |

2.

„Gospodarsko leto“ je leto žetve.

| 3. | Opredelitev „gospodarskega leta“ se določi v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(3). |
| --- | --- |

3.

Opredelitev „gospodarskega leta“ se določi v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(3).

ODDELEK 5

Prvo referenčno obdobje, časovni presledki in prenos rezultatov

| 1. | Za vsako petletno obdobje države članice pripravijo statistiko o uporabi
  pesticidov
  za vsak izbran pridelek v referenčnem obdobju, kot je določeno v oddelku 4. |
| --- | --- |

1.

Za vsako petletno obdobje države članice pripravijo statistiko o uporabi
  pesticidov
  za vsak izbran pridelek v referenčnem obdobju, kot je določeno v oddelku 4.

| 2. | Države članice lahko izberejo referenčno obdobje kadar koli v petletnem obdobju. Izberejo ga lahko za vsak pridelek posebej. |
| --- | --- |

2.

Države članice lahko izberejo referenčno obdobje kadar koli v petletnem obdobju. Izberejo ga lahko za vsak pridelek posebej.

| 3. | Prvo petletno obdobje se začne ... (1). |
| --- | --- |

3.

Prvo petletno obdobje se začne ... (1).

| 4. | Države članice predložijo podatke za vsako petletno obdobje. |
| --- | --- |

4.

Države članice predložijo podatke za vsako petletno obdobje.

| 5. | Podatki se pošljejo Komisiji
  in objavijo na internetu, združeno, kjer je to primerno,
  v 12 mesecih po koncu vsakega petletnega obdobja
  , pri čemer se upoštevajo zaupna narava občutljivih poslovnih informacij in obveznosti varovanja zasebnosti
  . |
| --- | --- |

5.

Podatki se pošljejo Komisiji
  in objavijo na internetu, združeno, kjer je to primerno,
  v 12 mesecih po koncu vsakega petletnega obdobja
  , pri čemer se upoštevajo zaupna narava občutljivih poslovnih informacij in obveznosti varovanja zasebnosti
  .

ODDELEK 6

Poročilo o kakovosti

Ko države članice predložijo Komisiji rezultate, priložijo tudi poročilo o kakovosti, v katerem navedejo:

| — | zasnovo metodologije vzorčenja; |
| --- | --- |

—

zasnovo metodologije vzorčenja;

| — | metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

—

metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov;

| — | oceno sorazmerne pomembnosti vključenih pridelkov glede na celotno količino uporabljenih
  pesticidov
  ; |
| --- | --- |

—

oceno sorazmerne pomembnosti vključenih pridelkov glede na celotno količino uporabljenih
  pesticidov
  ;

| — | zadevne vidike kakovosti glede na metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov; |
| --- | --- |

—

zadevne vidike kakovosti glede na metodologijo, uporabljeno za zbiranje podatkov;

| — | primerjavo med podatki o
  pesticidih
  , ki so se uporabljali v petletnem obdobju, in
  pesticidih
  , danih v promet v teh pet letih. |
| --- | --- |

—

primerjavo med podatki o
  pesticidih
  , ki so se uporabljali v petletnem obdobju, in
  pesticidih
  , danih v promet v teh pet letih.

---

(1)  Prvo koledarsko leto po začetku veljavnosti te uredbe.

PRILOGA III

Usklajena razvrstitev snovi

Pri poročanju o
  pesticidih
  se države članice sklicujejo na spodnji seznam snovi (ki vključuje aktivne snovi, varovala in sinergiste) in uporabljajo naslednjo kemijsko razvrstitev v različnih kategorijah izdelkov. Če ni uradnega prevoda, so imena snovi splošna angleška imena, ki jih je objavil Britanski svet za pridelavo kmetijskih rastlin (BCPC) (1), kot so našteta spodaj. Pri objavi podatkov Komisija uporabi isto razvrstitev. Če varovanje zaupnih podatkov to zahteva, se objavijo le podatki, združeni po razredih ali kategorijah izdelkov.

Komisija pregleda seznam snovi ter razvrstitev v kemijske razrede in kategorije izdelkov v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5(3) in ob upoštevanju spreminjanja Uredbe (ES) št. .../... [o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet].

| GLAVNE SKUPINE | Koda | Kemijski razred | Snovi splošna imena | CAS RN (2) | CIPAC (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorije izdelkov | | | Enotno poimenovanje | | |
| Fungicidi in baktericidi | F0 | | | | |
| Anorganski fungicidi | F1 | | | | |
| | F1.1 | BAKROVE SPOJINE | VSE BAKROVE SPOJINE | | 44 |
| | F1.1 | | BAKROV HIDROKSID | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | BAKROV OKSIKLORID | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | BAKROV SULFAT | 7758-98-7 | 44 |
| | F1.1 | | DRUGE BAKROVE SOLI | | 44 |
| | F1.2 | ANORGANSKO ŽVEPLO | ŽVEPLO | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI | DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI | | |
| Fungicidi na osnovi karbamatov in ditiokarbamatov | F2 | | | | |
| | F2.1 | KARBANILAT FUNGICIDI | DIETOFENKARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | KARBAMAT FUNGICIDI | PROPAMOKARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.2 | | IPROVALIKARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.3 | DITIOKARBAMAT FUNGICIDI | MANKOZEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | TIRAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAM | 137-30-4 | 31 |
| Fungicidi na osnovi benzimidazolov | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENZIMIDAZOL FUNGICIDI | KARBENDAZIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDAZOL | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | TIABENDAZOL | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | TIOFANAT-METIL | 23564-05-8 | 262 |
| Fungicidi na osnovi imidazolov in triazolov | F4 | | | | |
| | F4.1 | KONAZOL FUNGICIDI | BITERTANOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUKONAZOL | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | CIPROKONAZOL | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOKONAZOL | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINIKONAZOL | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOKSIKONAZOL | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIAZOL | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUKONAZOL | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUKVINKONAZOL | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILAZOL | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEKSAKONAZOL | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMAZALIL (ENILKONAZOL) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METKONAZOL | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MIKLOBUTANIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENKONAZOL | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPIKONAZOL | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | TEBUKONAZOL | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRAKONAZOL | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRICIKLAZOL | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMIZOL | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITIKONAZOL | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDAZOL FUNGICIDI | CIAZOFAMID | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDON | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIAZOKSID | 72459-58-6 | 729 |
| Fungicidi na osnovi morfolinov | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORFOLIN FUNGICIDI | DIMETOMORF | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORF | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORF | 67564-91-4 | 427 |
| Drugi fungicidi | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIFATIČNI DUŠIKOVI FUNGICIDI | CIMOKSANIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODIN | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUAZATIN | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMID FUNGICIDI | BENALAKSIL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSKALID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAKSIL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAKSIL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROKLORAZ | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTIOFAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLILFLUANID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOKSAMID | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILID FUNGICIDI | KARBOKSIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEKSAMID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOTSKI FUNGICIDI-BAKTERICIDI | KASUGAMICIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLIOKSINI | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMICIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMATIČNI FUNGICIDI | KLOROTALONIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DIKLORAN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DIKARBOKSIMID FUNGICIDI | IPRODION | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROCIMIDON | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILIN FUNGICIDI | FLUAZINAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROFENOL FUNGICIDI | DINOKAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | ORGANOFOSFORNI FUNGICIDI | FOSETIL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOLKLOFOS-METIL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OKSAZOL FUNGICIDI | HIMEKSAZOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOKSADON | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINKLOZOLIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FENILPIROL FUNGICIDI | FLUDIOKSONIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FTALIMID FUNGICIDI | KAPTAN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PIRIMIDIN FUNGICIDI | BUPIRIMAT | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | CIPRODINIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPIRIM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PIRIMETANIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | KINOLIN FUNGICIDI | KVINOKSIFEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HIDROKSIKINOLIN SULFAT | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | KINON FUNGICIDI | DITIANON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURIN FUNGICIDI | AZOKSISTROBIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOKSISTROBIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | KREZOKSIM-METIL | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PIKOKSISTROBIN | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PIRAKLOSTROBIN | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOKSISTROBIN | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | FUNGICIDI NA OSNOVI SEČNINE | PENCIKURON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | NERAZVRŠČENI FUNGICIDI | ACIBENZOLAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENZOJSKA KISLINA | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DIKLOROFEN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | 2-FENILFENOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROKSAMIN | 118134-30-8 | 572 |
| | F6.18 | | DRUGI FUNGICIDI | | |
| Herbicidi, snovi za uničevanje steblovine in mahu | H0 | | | | |
| Herbicidi na osnovi fenoksi-fitohormonov | H1 | | | | |
| | H1.1 | FENOKSI HERBICIDI | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DIKLORPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MEKOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MEKOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Herbicidi na osnovi triazinov in triazinonov | H2 | | | | |
| | H2.1 | METILTIOTRIAZIN HERBICIDI | METOPROTRIN | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIAZIN HERBICIDI | SIMETRIN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTILAZIN | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIAZINON HERBICIDI | METAMITRON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUZIN | 21087-64-9 | 283 |
| Herbicidi na osnovi amidov in anilidov | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMID HERBICIDI | DIMETENAMID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOKSAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOKSABEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMID | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PROPIZAMID | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILID HERBICIDI | DIFLUFENIKAN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENACET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METAZAKLOR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | KLOROACETANILID HERBICIDI | ACETOKLOR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALAKLOR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETAKLOR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILAKLOR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPAKLOR | 1918-16-7 | 176 |
| Herbicidi na osnovi karbamatov in bis-karbamatov | H4 | | | | |
| | H4.1 | BIS-KARBAMAT HERBICIDI | KLORPROFAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIFAM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | FENMEDIFAM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | KARBAMAT HERBICIDI | ASULAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | KARBETAMID | 16118-49-3 | 95 |
| Herbicidi na osnovi dinitroanilinovih derivatov | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITROANILIN HERBICIDI | BENFLURALIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETALFLURALIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORIZALIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETALIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIN | 2582-09-8 | 183 |
| Herbicidi na osnovi derivatov sečnine, uracila ali sulfonil sečnine | H6 | | | | |
| | H6.1 | HERBICIDI NA OSNOVI SULFONIL SEČNINE | AMIDOSULFURON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | AZIMSULFURON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFURON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | KLORSULFURON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | CINOSULFURON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETOKSISULFURON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLAZASULFURON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPIRSULFURON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSULFURON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMAZOSULFURON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | JODOSULFURON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFURON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFURON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NIKOSULFURON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OKSASULFURON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFURON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFURON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFURON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFURON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | TIFENSULFURON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFURON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFURON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFURON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URACIL HERBICIDI | LENACIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | HERBICIDI NA OSNOVI SEČNINE | KLORTOLURON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | IZOPROTURON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METABENZTIAZURON | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURON | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOKSURON | 19937-59-8 | 219 |
| Drugi herbicidi | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARILOKSIFENOKSIPROPIONISKI HERBICIDI | KLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | CIHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DIKLOFOP | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOKSAPROP-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUAZIFOP-P-BUTIL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOKSIFOP | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOKSIFOP-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAKVIZAFOP | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | KVIZALOFOP | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | KVIZALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENZOFURAN HERBICIDI | ETOFUMESAT | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | HERBICIDI NA OSNOVI BENZOJSKE KISLINE | KLORTAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DIKAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPIRIDILIUM HERBICIDI | DIKVAT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAKVAT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | CIKLOHEKSANDION HERBICIDI | KLETODIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | CIKLOKSIDIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOKSIDIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOKSIDIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIAZIN HERBICIDI | PIRIDAT | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DIKARBOKSIMID HERBICIDI | CINIDON-ETIL | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOKSAZIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIFENIL ETER HERBICIDI | AKLONIFEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOKS | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OKSIFLUORFEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDAZOLINON HERBICIDI | IMAZAMETABENZ | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMAZAMOKS | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMAZETAPIR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | ANORGANSKI HERBICIDI | AMONIJEV SULFAMAT | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | KLORATI | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | IZOKSAZOL HERBICIDI | IZOKSAFLUTOL | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORFAKTIN HERBICIDI | FLURENOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRILNI HERBICIDI | BROMOKSINIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DIKLOBENIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOKSINIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | ORGANOFOSFORNI HERBICIDI | GLUFOSINAT | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLIFOSAT | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | FENILPIRAZOL HERBICIDI | PIRAFLUFEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PIRIDAZINON HERBICIDI | KLORIDAZON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMON | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PIRIDINKARBOKSAMID HERBICIDI | PIKOLINAFEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDINKARBOKSILNE KISLINE | KLOPIRALID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PIKLORAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDILOKSI OCETNE KISLINE | FLUROKSIPIR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRIKLOPIR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | KVINOLIN HERBICIDI | KVINKLORAK | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | KVINMERAK | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | TIADIAZIN HERBICIDI | BENTAZON | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | TIOKARBAMAT HERBICIDI | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINAT | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOKARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | TIOBENKARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRIALAT | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIAZOL HERBICIDI | AMITROL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIAZOLINON HERBICIDI | KARFENTRAZON | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIAZOLON HERBICIDI | PROPOKSIKARBAZON | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETON HERBICIDI | MEZOTRION | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULKOTRION | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | NERAZVRŠČENI HERBICIDI | KLOMAZON | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROKLORIDON | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | KVINOKLAMIN | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METAZOL | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OKSADIARGIL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OKSADIAZON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | | DRUGI HERBICIDI, SNOVI ZA UNIČEVANJE STEBLOVINE IN MAHU | | |
| Insekticidi in akaricidi | I0 | | | | |
| Insekticidi na osnovi piretroidov | I1 | | | | |
| | I1.1 | PIRETROIDNI INSEKTICIDI | AKRINATRIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALFA-CIPERMETRIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BETA-CIFLUTRIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BETA-CIPERMETRIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTRIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | CIFLUTRIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | CIPERMETRIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETRIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERAT | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROKS | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMA-CIHALOTRIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-CIHALOTRIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINAT | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTRIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZETA-CIPERMETRIN | 52315-07-8 | 733 |
| Insekticidi na osnovi kloriranih ogljikovodikov | I2 | | | | |
| | I.2.1 | ORGANOKLORNI INSEKTICIDI | DIKOFOL | 115-32-2 | 123 |
| | I.2.1 | | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 |
| Insekticidi na osnovi karbamatov in oksim-karbamatov | I3 | | | | |
| | I3.1 | OKSIM-KARBAMAT INSETKICIDI | METOMIL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OKSAMIL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | KARBAMAT INSEKTICIDI | BENFURAKARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | KARBARIL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | KARBOFURAN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | KARBOSULFAN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOKSIKARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANAT | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METIOKARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMIKARB | 23103-98-2 | 231 |
| Insekticidi na osnovi organofosfatov | I4 | | | | |
| | I4.1 | ORGANOFOSFORNI INSEKTICIDI | ACINFOS-METIL | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | KADUSAFOS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | KLORPIRIFOS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | KLORPIRIFOS-METIL | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | KUMAFOS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIAZINON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DIKLORVOS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETOAT | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETOPROFOS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIFOS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTION | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTIAZAT | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | IZOFENFOS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATION | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METAMIDOFOS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | OKSIDEMETON-METIL | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | FOSALON | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | FOSMET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | FOKSIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | PIRIMIFOS-METIL | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRIKLORFON | 52-68-6 | 68 |
| Insekticidi na osnovi bioloških in rastlinskih izdelkov | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOŠKI INSEKTICIDI | AZADIRAHTIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTIN | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PIRETRINI | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENON | 83-79-4 | 671 |
| Drugi insekticidi | I6 | | | | |
| | I6.1 | ANTIBIOTSKI INSEKTICIDI | ABAMEKTIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMEKTIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | INSEKTICIDI NA OSNOVI BENZOIL SEČNINE | DIFLUBENZURON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOKSURON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEKSAFLUMURON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENZURON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | KARBAZAT INSEKTICIDI | BIFENAZAT | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIAZILHIDRAZIN INSEKTICIDI | METOKSIFENOZID | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOZID | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | REGULATORJI RASTI INSEKTOV | BUPROFEZIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | CIROMAZIN | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEKSITIAZOKS | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | FEROMONI ZA INSEKTE | (E,Z)-9-DODECENIL ACETAT | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDIN INSEKTICIDI | KLOTIANIDIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | TIAMETOKSAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | ORGANOKOSITRNI INSEKTICIDI | AZOCIKLOTIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | CIHEKSATIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATIN OKSID | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OKSADIAZIN INSEKTICIDI | INDOKSAKARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENIL-ETER INSEKTICIDI | PIRIPROKSIFEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PIRAZOL (FENIL-) INSEKTICIDI | FENPIROKSIMAT | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPIRAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PIRIDIN INSEKTICIDI | PIMETROZIN | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PIRIDILMETILAMIN INSEKTICIDI | ACETAMIPRID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDAKLOPRID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | TIAKLOPRID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SULFIT ESTER INSEKTICIDI | PROPARGIT | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRAZIN INSEKTICIDI | KLOFENTEZIN | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | INSEKTICIDI NA OSNOVI TETRONSKE KISLINE | SPIRODIKLOFEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (KARBAMOIL-) TRIAZOL INSEKTICIDI | TRIAZAMAT | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | INSEKTICIDI NA OSNOVI SEČNINE | DIAFENTIURON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | NERAZVRŠČENI INSEKTICIDI | ETOKSAZOL | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENAZAKVIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PIRIDABEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6.20 | | DRUGI INSEKTICIDI – AKARICIDI | | |
| Moluskicidi, skupno: | M0 | | | | |
| Moluskicidi | M1 | | | | |
| | M1.1 | KARBAMAT MOLUSKICIDI | TIODIKARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | DRUGI MOLUSKICIDI | ŽELEZOV FOSFAT | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHID | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | DRUGI MOLUSKICIDI | | |
| Regulatorji rasti rastlin, skupno: | PGR0 | | | | |
| Fiziološki regulatorji rasti rastlin | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FIZIOLOŠKI REGULATORJI RASTI RASTLIN | KLORMEKVAT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | CIKLANILID | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOZID | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETIPIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIFENILAMIN | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETEFON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETOKSIKVIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORKLORFENURON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMAZAKVIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIN HIDRAZID | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIKVAT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METILCIKLOPROPEN | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PAKLOBUTRAZOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEKSADION-KALCIJ | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | NATRIJEV 5-NITROGUAIAKOLAT | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | NARTIJEV O-NITROFENOLAT | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEKSAPAK-ETIL | 95266-40-3 | 8349 |
| Pripravki proti klitju | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | PRIPRAVKI PROTI KLITJU | KARVON | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | KLORPROFAM | 101-21-3 | 43 |
| Drugi regulatorji rasti rastlin | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | DRUGI REGULATORJI RASTI RASTLIN | DRUGI PGR | | |
| Drugi
  pesticidi, skupno: | ZR0 | | | | |
| Mineralna olja | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | MINERALNA OLJA | NAFTA | 64742-55-8 | 29 |
| Rastlinska olja | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | RASTLINSKA OLJA | KATRANSKA OLJA | | 30 |
| Snovi za sterilizacijo prsti (vključno z. nematicidi) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METILBROMID | METILBROMID | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI | KLOROPIKRIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DAZOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DIKLOROPROPEN | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAM-NATRIJ | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI | | |
| Rodenticidi | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTICIDI | BRODIFAKUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLON | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | KLORALOS | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | KLOROFACINON | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | KUMATETRALIL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENAKUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETIALON | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOKUMAFEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | VARFARIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | DRUGI RODENTICIDI | | |
| Vsi ostali pesticidi | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | RAZKUŽILA | DRUGA RAZKUŽILA | | |
| | ZR5.2 | DRUGI PESTICIDI | DRUGI PESTICIDI | | |

GLAVNE SKUPINE

Koda

Kemijski razred

Snovi splošna imena

CAS RN (2)

CIPAC (3)

Kategorije izdelkov

Enotno poimenovanje

Fungicidi in baktericidi

F0

Anorganski fungicidi

F1

F1.1

BAKROVE SPOJINE

VSE BAKROVE SPOJINE

44

F1.1

BAKROV HIDROKSID

20427-59-2

44

F1.1

BAKROV OKSIKLORID

1332-40-7

44

F1.1

BAKROV SULFAT

7758-98-7

44

F1.1

DRUGE BAKROVE SOLI

44

F1.2

ANORGANSKO ŽVEPLO

ŽVEPLO

7704-34-9

18

F1.3

DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI

DRUGI ANORGANSKI FUNGICIDI

Fungicidi na osnovi karbamatov in ditiokarbamatov

F2

F2.1

KARBANILAT FUNGICIDI

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F2.2

KARBAMAT FUNGICIDI

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F2.2

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F2.3

DITIOKARBAMAT FUNGICIDI

MANKOZEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEB

12071-83-9

177

F2.3

TIRAM

137-26-8

24

F2.3

ZIRAM

137-30-4

31

Fungicidi na osnovi benzimidazolov

F3

F3.1

BENZIMIDAZOL FUNGICIDI

KARBENDAZIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDAZOL

3878-19-1

525

F3.1

TIABENDAZOL

148-79-8

323

F3.1

TIOFANAT-METIL

23564-05-8

262

Fungicidi na osnovi imidazolov in triazolov

F4

F4.1

KONAZOL FUNGICIDI

BITERTANOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUKONAZOL

116255-48-2

680

F4.1

CIPROKONAZOL

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOKONAZOL

119446-68-3

687

F4.1

DINIKONAZOL

83657-24-3

690

F4.1

EPOKSIKONAZOL

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIAZOL

2593-15-9

518

F4.1

FENBUKONAZOL

114369-43-6

694

F4.1

FLUKVINKONAZOL

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILAZOL

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F4.1

HEKSAKONAZOL

79983-71-4

465

F4.1

IMAZALIL (ENILKONAZOL)

58594-72-2

335

F4.1

METKONAZOL

125116-23-6

706

F4.1

MIKLOBUTANIL

88671-89-0

442

F4.1

PENKONAZOL

66246-88-6

446

F4.1

PROPIKONAZOL

60207-90-1

408

F4.1

TEBUKONAZOL

107534-96-3

494

F4.1

TETRAKONAZOL

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F4.1

TRICIKLAZOL

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMIZOL

99387-89-0

730

F4.1

TRITIKONAZOL

131983-72-7

652

F4.2

IMIDAZOL FUNGICIDI

CIAZOFAMID

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDON

161326-34-7

650

F4.2

TRIAZOKSID

72459-58-6

729

Fungicidi na osnovi morfolinov

F5

F5.1

MORFOLIN FUNGICIDI

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORF

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

Drugi fungicidi

F6

F6.1

ALIFATIČNI DUŠIKOVI FUNGICIDI

CIMOKSANIL

57966-95-7

419

F6.1

DODIN

2439-10-3

101

F6.1

GUAZATIN

108173-90-6

361

F6.2

AMID FUNGICIDI

BENALAKSIL

71626-11-4

416

F6.2

BOSKALID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAKSIL

57837-19-1

365

F6.2

METALAKSIL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROKLORAZ

67747-09-5

407

F6.2

SILTIOFAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLILFLUANID

731-27-1

275

F6.2

ZOKSAMID

156052-68-5

640

F6.3

ANILID FUNGICIDI

KARBOKSIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEKSAMID

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOTSKI FUNGICIDI-BAKTERICIDI

KASUGAMICIN

6980-18-3

703

F6.4

POLIOKSINI

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMICIN

57-92-1

312

F6.5

AROMATIČNI FUNGICIDI

KLOROTALONIL

1897-45-6

288

F6.5

DIKLORAN

99-30-9

150

F6.6

DIKARBOKSIMID FUNGICIDI

IPRODION

36734-19-7

278

F6.6

PROCIMIDON

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILIN FUNGICIDI

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F6.8

DINITROFENOL FUNGICIDI

DINOKAP

39300-45-3

98

F6.9

ORGANOFOSFORNI FUNGICIDI

FOSETIL

15845-66-6

384

F6.9

TOLKLOFOS-METIL

57018-04-9

479

F6.10

OKSAZOL FUNGICIDI

HIMEKSAZOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOKSADON

131807-57-3

594

F6.10

VINKLOZOLIN

50471-44-8

280

F6.11

FENILPIROL FUNGICIDI

FLUDIOKSONIL

131341-86-1

522

F6.12

FTALIMID FUNGICIDI

KAPTAN

133-06-2

40

F6.12

FOLPET

133-07-3

75

F6.13

PIRIMIDIN FUNGICIDI

BUPIRIMAT

41483-43-6

261

F6.13

CIPRODINIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPIRIM

110235-47-7

611

F6.13

PIRIMETANIL

53112-28-0

714

F6.14

KINOLIN FUNGICIDI

KVINOKSIFEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HIDROKSIKINOLIN SULFAT

134-31-6

677

F6.15

KINON FUNGICIDI

DITIANON

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURIN FUNGICIDI

AZOKSISTROBIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOKSISTROBIN

149961-52-4

739

F6.16

KREZOKSIM-METIL

143390-89-0

568

F6.16

PIKOKSISTROBIN

117428-22-5

628

F6.16

PIRAKLOSTROBIN

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOKSISTROBIN

141517-21-7

617

F6.17

FUNGICIDI NA OSNOVI SEČNINE

PENCIKURON

66063-05-6

402

F6.18

NERAZVRŠČENI FUNGICIDI

ACIBENZOLAR

126448-41-7

597

F6.18

BENZOJSKA KISLINA

65-85-0

622

F6.18

DIKLOROFEN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F6.18

2-FENILFENOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROKSAMIN

118134-30-8

572

F6.18

DRUGI FUNGICIDI

Herbicidi, snovi za uničevanje steblovine in mahu

H0

Herbicidi na osnovi fenoksi-fitohormonov

H1

H1.1

FENOKSI HERBICIDI

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DIKLORPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MEKOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

Herbicidi na osnovi triazinov in triazinonov

H2

H2.1

METILTIOTRIAZIN HERBICIDI

METOPROTRIN

841-06-5

94

H2.2

TRIAZIN HERBICIDI

SIMETRIN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTILAZIN

5915-41-3

234

H2.3

TRIAZINON HERBICIDI

METAMITRON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUZIN

21087-64-9

283

Herbicidi na osnovi amidov in anilidov

H3

H3.1

AMID HERBICIDI

DIMETENAMID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOKSAM

119126-15-7

8158

H3.1

ISOKSABEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMID

15299-99-7

271

H3.1

PROPIZAMID

23950-58-5

315

H3.2

ANILID HERBICIDI

DIFLUFENIKAN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENACET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAM

139528-85-1

707

H3.2

METAZAKLOR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIL

709-98-8

205

H3.3

KLOROACETANILID HERBICIDI

ACETOKLOR

34256-82-1

496

H3.3

ALAKLOR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETAKLOR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILAKLOR

51218-49-6

711

H3.3

PROPAKLOR

1918-16-7

176

Herbicidi na osnovi karbamatov in bis-karbamatov

H4

H4.1

BIS-KARBAMAT HERBICIDI

KLORPROFAM

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIFAM

13684-56-5

477

H4.1

FENMEDIFAM

13684-63-4

77

H4.2

KARBAMAT HERBICIDI

ASULAM

3337-71-1

240

H4.2

KARBETAMID

16118-49-3

95

Herbicidi na osnovi dinitroanilinovih derivatov

H5

H5.1

DINITROANILIN HERBICIDI

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIN

33629-47-9

504

H5.1

ETALFLURALIN

55283-68-6

516

H5.1

ORIZALIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETALIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIN

2582-09-8

183

Herbicidi na osnovi derivatov sečnine, uracila ali sulfonil sečnine

H6

H6.1

HERBICIDI NA OSNOVI SULFONIL SEČNINE

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H6.1

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFURON

99283-01-9

502

H6.1

KLORSULFURON

64902-72-3

391

H6.1

CINOSULFURON

94593-91-6

507

H6.1

ETOKSISULFURON

126801-58-9

591

H6.1

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPIRSULFURON

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H6.1

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H6.1

JODOSULFURON

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFURON

400852-66-6

663

H6.1

METSULFURON

74223-64-6

441

H6.1

NIKOSULFURON

111991-09-4

709

H6.1

OKSASULFURON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFURON

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFURON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H6.1

TIFENSULFURON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFURON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H6.2

URACIL HERBICIDI

LENACIL

2164-08-1

163

H6.3

HERBICIDI NA OSNOVI SEČNINE

KLORTOLURON

15545-48-9

217

H6.3

DIURON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H6.3

IZOPROTURON

34123-59-6

336

H6.3

LINURON

330-55-2

76

H6.3

METABENZTIAZURON

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURON

3060-89-7

168

H6.3

METOKSURON

19937-59-8

219

Drugi herbicidi

H7

H7.1

ARILOKSIFENOKSIPROPIONISKI HERBICIDI

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

CIHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DIKLOFOP

40843-25-2

358

H7.1

FENOKSAPROP-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUAZIFOP-P-BUTIL

79241-46-6

395

H7.1

HALOKSIFOP

69806-34-4

438

H7.1

HALOKSIFOP-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAKVIZAFOP

111479-05-1

713

H7.1

KVIZALOFOP

76578-12-6

429

H7.1

KVIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H7.2

BENZOFURAN HERBICIDI

ETOFUMESAT

26225-79-6

233

H7.3

HERBICIDI NA OSNOVI BENZOJSKE KISLINE

KLORTAL

2136-79-0

328

H7.3

DIKAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPIRIDILIUM HERBICIDI

DIKVAT

85-00-7

55

H7.4

PARAKVAT

4685-14-7

56

H7.5

CIKLOHEKSANDION HERBICIDI

KLETODIM

99129-21-2

508

H7.5

CIKLOKSIDIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOKSIDIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOKSIDIM

87820-88-0

544

H7.6

DIAZIN HERBICIDI

PIRIDAT

55512-33-9

447

H7.7

DIKARBOKSIMID HERBICIDI

CINIDON-ETIL

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOKSAZIN

103361-09-7

578

H7.8

DIFENIL ETER HERBICIDI

AKLONIFEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOKS

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEN

1836-75-5

170

H7.8

OKSIFLUORFEN

42874-03-3

538

H7.9

IMIDAZOLINON HERBICIDI

IMAZAMETABENZ

100728-84-5

529

H7.9

IMAZAMOKS

114311-32-9

619

H7.9

IMAZETAPIR

81335-77-5

700

H7.10

ANORGANSKI HERBICIDI

AMONIJEV SULFAMAT

7773-06-0

679

H7.10

KLORATI

7775-09-9

7

H7.11

IZOKSAZOL HERBICIDI

IZOKSAFLUTOL

141112-29-0

575

H7.12

MORFAKTIN HERBICIDI

FLURENOL

467-69-6

304

H7.13

NITRILNI HERBICIDI

BROMOKSINIL

1689-84-5

87

H7.13

DIKLOBENIL

1194-65-6

73

H7.13

IOKSINIL

1689-83-4

86

H7.14

ORGANOFOSFORNI HERBICIDI

GLUFOSINAT

51276-47-2

437

H7.14

GLIFOSAT

1071-83-6

284

H7.15

FENILPIRAZOL HERBICIDI

PIRAFLUFEN

129630-19-9

605

H7.16

PIRIDAZINON HERBICIDI

KLORIDAZON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMON

96525-23-4

569

H7.17

PIRIDINKARBOKSAMID HERBICIDI

PIKOLINAFEN

137641-05-5

639

H7.18

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDINKARBOKSILNE KISLINE

KLOPIRALID

1702-17-6

455

H7.18

PIKLORAM

1918-02-1

174

H7.19

HERBICIDI NA OSNOVI PIRIDILOKSI OCETNE KISLINE

FLUROKSIPIR

69377-81-7

431

H7.19

TRIKLOPIR

55335-06-3

376

H7.20

KVINOLIN HERBICIDI

KVINKLORAK

84087-01-4

493

H7.20

KVINMERAK

90717-03-6

563

H7.21

TIADIAZIN HERBICIDI

BENTAZON

25057-89-0

366

H7.22

TIOKARBAMAT HERBICIDI

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINAT

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOKARB

52888-80-9

539

H7.22

TIOBENKARB

28249-77-6

388

H7.22

TRIALAT

2303-17-5

97

H7.23

TRIAZOL HERBICIDI

AMITROL

61-82-5

90

H7.24

TRIAZOLINON HERBICIDI

KARFENTRAZON

128639-02-1

587

H7.25

TRIAZOLON HERBICIDI

PROPOKSIKARBAZON

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETON HERBICIDI

MEZOTRION

104206-82-8

625

H7.26

SULKOTRION

99105-77-8

723

H7.27

NERAZVRŠČENI HERBICIDI

KLOMAZON

81777-89-1

509

H7.27

FLUROKLORIDON

61213-25-0

430

H7.27

KVINOKLAMIN

2797-51-5

648

H7.27

METAZOL

20354-26-1

369

H7.27

OKSADIARGIL

39807-15-3

604

H7.27

OKSADIAZON

19666-30-9

213

H7.27

DRUGI HERBICIDI, SNOVI ZA UNIČEVANJE STEBLOVINE IN MAHU

Insekticidi in akaricidi

I0

Insekticidi na osnovi piretroidov

I1

I1.1

PIRETROIDNI INSEKTICIDI

AKRINATRIN

101007-06-1

678

I1.1

ALFA-CIPERMETRIN

67375-30-8

454

I1.1

BETA-CIFLUTRIN

68359-37-5

482

I1.1

BETA-CIPERMETRIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTRIN

82657-04-3

415

I1.1

CIFLUTRIN

68359-37-5

385

I1.1

CIPERMETRIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETRIN

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERAT

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROKS

80844-07-1

471

I1.1

GAMA-CIHALOTRIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-CIHALOTRIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINAT

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTRIN

79538-32-2

451

I1.1

ZETA-CIPERMETRIN

52315-07-8

733

Insekticidi na osnovi kloriranih ogljikovodikov

I2

I.2.1

ORGANOKLORNI INSEKTICIDI

DIKOFOL

115-32-2

123

I.2.1

TETRASUL

2227-13-6

114

Insekticidi na osnovi karbamatov in oksim-karbamatov

I3

I3.1

OKSIM-KARBAMAT INSETKICIDI

METOMIL

16752-77-5

264

I3.1

OKSAMIL

23135-22-0

342

I3.2

KARBAMAT INSEKTICIDI

BENFURAKARB

82560-54-1

501

I3.2

KARBARIL

63-25-2

26

I3.2

KARBOFURAN

1563-66-2

276

I3.2

KARBOSULFAN

55285-14-8

417

I3.2

FENOKSIKARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANAT

22259-30-9

697

I3.2

METIOKARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

Insekticidi na osnovi organofosfatov

I4

I4.1

ORGANOFOSFORNI INSEKTICIDI

ACINFOS-METIL

86-50-0

37

I4.1

KADUSAFOS

95465-99-9

682

I4.1

KLORPIRIFOS

2921-88-2

221

I4.1

KLORPIRIFOS-METIL

5589-13-0

486

I4.1

KUMAFOS

56-72-4

121

I4.1

DIAZINON

333-41-5

15

I4.1

DIKLORVOS

62-73-7

11

I4.1

DIMETOAT

60-51-5

59

I4.1

ETOPROFOS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIFOS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTION

122-14-5

35

I4.1

FOSTIAZAT

98886-44-3

585

I4.1

IZOFENFOS

25311-71-1

412

I4.1

MALATION

121-75-5

12

I4.1

METAMIDOFOS

10265-92-6

355

I4.1

NALED

300-76-5

195

I4.1

OKSIDEMETON-METIL

301-12-2

171

I4.1

FOSALON

2310-17-0

109

I4.1

FOSMET

732-11-6

318

I4.1

FOKSIM

14816-18-3

364

I4.1

PIRIMIFOS-METIL

29232-93-7

239

I4.1

TRIKLORFON

52-68-6

68

Insekticidi na osnovi bioloških in rastlinskih izdelkov

I5

I5.1

BIOLOŠKI INSEKTICIDI

AZADIRAHTIN

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTIN

54-11-5

8

I5.1

PIRETRINI

8003-34-7

32

I5.1

ROTENON

83-79-4

671

Drugi insekticidi

I6

I6.1

ANTIBIOTSKI INSEKTICIDI

ABAMEKTIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMEKTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSAD

168316-95-8

636

I6.3

INSEKTICIDI NA OSNOVI BENZOIL SEČNINE

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOKSURON

101463-69-8

470

I6.3

HEKSAFLUMURON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I6.4

KARBAZAT INSEKTICIDI

BIFENAZAT

149877-41-8

736

I6.5

DIAZILHIDRAZIN INSEKTICIDI

METOKSIFENOZID

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOZID

112410-23-8

724

I6.6

REGULATORJI RASTI INSEKTOV

BUPROFEZIN

69327-76-0

681

I6.6

CIROMAZIN

66215-27-8

420

I6.6

HEKSITIAZOKS

78587-05-0

439

I6.7

FEROMONI ZA INSEKTE

(E,Z)-9-DODECENIL ACETAT

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDIN INSEKTICIDI

KLOTIANIDIN

210880-92-5

738

I6.8

TIAMETOKSAM

153719-23-4

637

I6.9

ORGANOKOSITRNI INSEKTICIDI

AZOCIKLOTIN

41083-11-8

404

I6.9

CIHEKSATIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATIN OKSID

13356-08-6

359

I6.10

OKSADIAZIN INSEKTICIDI

INDOKSAKARB

173584-44-6

612

I6.11

FENIL-ETER INSEKTICIDI

PIRIPROKSIFEN

95737-68-1

715

I6.12

PIRAZOL (FENIL-) INSEKTICIDI

FENPIROKSIMAT

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPIRAD

119168-77-3

725

I6.13

PIRIDIN INSEKTICIDI

PIMETROZIN

123312-89-0

593

I6.14

PIRIDILMETILAMIN INSEKTICIDI

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDAKLOPRID

138261-41-3

582

I6.14

TIAKLOPRID

111988-49-9

631

I6.15

SULFIT ESTER INSEKTICIDI

PROPARGIT

2312-35-8

216

I6.16

TETRAZIN INSEKTICIDI

KLOFENTEZIN

74115-24-5

418

I6.17

INSEKTICIDI NA OSNOVI TETRONSKE KISLINE

SPIRODIKLOFEN

148477-71-8

737

I6.18

(KARBAMOIL-) TRIAZOL INSEKTICIDI

TRIAZAMAT

112143-82-5

728

I6.19

INSEKTICIDI NA OSNOVI SEČNINE

DIAFENTIURON

80060-09-9

8097

I6.20

NERAZVRŠČENI INSEKTICIDI

ETOKSAZOL

153233-91-1

623

I6.20

FENAZAKVIN

120928-09-8

693

I6.20

PIRIDABEN

96489-71-3

583

I6.20

DRUGI INSEKTICIDI – AKARICIDI

Moluskicidi, skupno:

M0

Moluskicidi

M1

M1.1

KARBAMAT MOLUSKICIDI

TIODIKARB

59669-26-0

543

M1.2

DRUGI MOLUSKICIDI

ŽELEZOV FOSFAT

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHID

108-62-3

62

M1.2

DRUGI MOLUSKICIDI

Regulatorji rasti rastlin, skupno:

PGR0

Fiziološki regulatorji rasti rastlin

PGR1

PGR1.1

FIZIOLOŠKI REGULATORJI RASTI RASTLIN

KLORMEKVAT

999-81-5

143

PGR1.1

CIKLANILID

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOZID

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETIPIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIFENILAMIN

122-39-4

460

PGR1.1

ETEFON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETOKSIKVIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLORKLORFENURON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMAZAKVIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIN HIDRAZID

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIKVAT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METILCIKLOPROPEN

3100-04-7

767

PGR1.1

PAKLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEKSADION-KALCIJ

127277-53-6

567

PGR1.1

NATRIJEV 5-NITROGUAIAKOLAT

67233-85-6

718

PGR1.1

NARTIJEV O-NITROFENOLAT

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEKSAPAK-ETIL

95266-40-3

8349

Pripravki proti klitju

PGR2

PGR2.2

PRIPRAVKI PROTI KLITJU

KARVON

99-49-0

602

PGR2.2

KLORPROFAM

101-21-3

43

Drugi regulatorji rasti rastlin

PGR3

PGR3.1

DRUGI REGULATORJI RASTI RASTLIN

DRUGI PGR

Drugi
  pesticidi, skupno:

ZR0

Mineralna olja

ZR1

ZR1.1

MINERALNA OLJA

NAFTA

64742-55-8

29

Rastlinska olja

ZR2

ZR2.1

RASTLINSKA OLJA

KATRANSKA OLJA

30

Snovi za sterilizacijo prsti (vključno z. nematicidi)

ZR3

ZR3.1

METILBROMID

METILBROMID

74-83-9

128

ZR3.2

DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI

KLOROPIKRIN

76-06-2

298

ZR3.2

DAZOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DIKLOROPROPEN

542-75-6

675

ZR3.2

METAM-NATRIJ

137-42-8

20

ZR3.2

DRUGE SNOVI ZA STERILIZACIJO PRSTI

Rodenticidi

ZR4

ZR4.1

RODENTICIDI

BRODIFAKUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLON

28772-56-7

371

ZR4.1

KLORALOS

15879-93-3

249

ZR4.1

KLOROFACINON

3691-35-8

208

ZR4.1

KUMATETRALIL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENAKUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETIALON

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOKUMAFEN

90035-08-8

453

ZR4.1

VARFARIN

81-81-2

70

ZR4.1

DRUGI RODENTICIDI

Vsi ostali pesticidi

ZR5

ZR5.1

RAZKUŽILA

DRUGA RAZKUŽILA

ZR5.2

DRUGI PESTICIDI

DRUGI PESTICIDI

---

(1)  Britanski svet za pridelavo kmetijskih rastlin (BCPC) redno objavlja The Pesticide Manual, svetovni pregled pesticidov, ki vsebuje splošna imena za večino kemičnih pesticidov. Imena je uradno ali začasno priznala Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO).

(2)  Registrska številka Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov.

(3)  Kolaborativni mednarodni svet za analizo pesticidov.

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/124 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/124

---

Skupna ureditev kmetijskih trgov in posebne določbe („Uredba o enotni SUT“) *

P6_TA(2008)0092

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2008 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) glede nacionalnih kvot za mleko (KOM(2007)0802 – C6-0015/2008 – 2007/0281(CNS))

(2009/C 66 E/33)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0802), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0802),

| — | ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0015/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0015/2008),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0046/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0046/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, v skladu s členom 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| (3) | Svet je zahteval, da Komisija izdela poročilo o možnostih na trgu, potem ko se reforme 2003 skupne ureditve trga z mlekom in mlečnimi proizvodi v celoti izvedejo
  , da se oceni ustreznost dodelitve dodatnih kvot
  . |
| --- | --- |

(3)

Svet je zahteval, da Komisija izdela poročilo o možnostih na trgu, potem ko se reforme 2003 skupne ureditve trga z mlekom in mlečnimi proizvodi v celoti izvedejo
  , da se oceni ustreznost dodelitve dodatnih kvot
  .

| (3) | Svet je zahteval, da Komisija izdela poročilo o možnostih na trgu, potem ko se reforme 2003 skupne ureditve trga z mlekom in mlečnimi proizvodi v celoti izvedejo
  , na podlagi katerega bo sprejeta odločitev
  . |
| --- | --- |

(3)

Svet je zahteval, da Komisija izdela poročilo o možnostih na trgu, potem ko se reforme 2003 skupne ureditve trga z mlekom in mlečnimi proizvodi v celoti izvedejo
  , na podlagi katerega bo sprejeta odločitev
  .

| (4) | Poročilo je sestavljeno in iz njega se sklepa, da sedanji položaj trga Skupnosti in svetovnega trga ter njun predvideni položaj v obdobju do leta 2014
  upravičuje
  dodatno povečanje kvot
  za 2 %
  , da se omogoči proizvodnja večjih količin mleka v Skupnosti za zadostitev novim zahtevam trga po mlečnih proizvodih. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo je sestavljeno in iz njega se sklepa, da sedanji položaj trga Skupnosti in svetovnega trga ter njun predvideni položaj v obdobju do leta 2014
  upravičuje
  dodatno povečanje kvot
  za 2 %
  , da se omogoči proizvodnja večjih količin mleka v Skupnosti za zadostitev novim zahtevam trga po mlečnih proizvodih.

| (4) | Poročilo je sestavljeno in iz njega se sklepa, da sedanji položaj trga Skupnosti in svetovnega trga ter njun predvideni položaj v obdobju do leta 2014
  lahko upravičita
  dodatno povečanje kvot, da se omogoči proizvodnja večjih količin mleka v Skupnosti za zadostitev novim zahtevam trga po mlečnih proizvodih. |
| --- | --- |

(4)

Poročilo je sestavljeno in iz njega se sklepa, da sedanji položaj trga Skupnosti in svetovnega trga ter njun predvideni položaj v obdobju do leta 2014
  lahko upravičita
  dodatno povečanje kvot, da se omogoči proizvodnja večjih količin mleka v Skupnosti za zadostitev novim zahtevam trga po mlečnih proizvodih.

| (4a) | Na ravni Evropske unije mlečne kvote niso docela izkoriščene. |
| --- | --- |

(4a)

Na ravni Evropske unije mlečne kvote niso docela izkoriščene.

| (4b) | Evropski parlament je Komisijo v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (1) pozval, naj čim prej predlaga začasno povečanje mlečnih kvot, da stabilizira cene na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(4b)

Evropski parlament je Komisijo v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (1) pozval, naj čim prej predlaga začasno povečanje mlečnih kvot, da stabilizira cene na notranjem trgu.

| (4c) | Evropski parlament pozval Komisijo, naj izdela program prestrukturiranja sklada za mleko. |
| --- | --- |

(4c)

Evropski parlament pozval Komisijo, naj izdela program prestrukturiranja sklada za mleko.

| (4d) | Trenutne razmere na trgu z mlečnimi proizvodi v Evropski uniji obetajo zainteresiranim proizvajalcem možnost za rast, saj je proizvodnja glede na povpraševanje vse bolj nezadostna. |
| --- | --- |

(4d)

Trenutne razmere na trgu z mlečnimi proizvodi v Evropski uniji obetajo zainteresiranim proizvajalcem možnost za rast, saj je proizvodnja glede na povpraševanje vse bolj nezadostna.

| (5) | Zato je ustrezno, da
  se
  od 1. aprila 2008 za 2 %
  povečajo kvote vseh držav članic
  , kot je prikazano v Prilogi IX Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(5)

Zato je ustrezno, da
  se
  od 1. aprila 2008 za 2 %
  povečajo kvote vseh držav članic
  , kot je prikazano v Prilogi IX Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (5) | Zato je primerno

  dovoliti državam članicam,
  da od 1. aprila 2008
  prostovoljno povečajo dodeljene kvote
  za 2 %, kot je prikazano v Prilogi IX k Uredbi (ES) št. 1234/2007
  , ob ugotovitvi, da kvot trenutno ne izkoriščajo v celoti vse države članice in da nekatere povečanja kvot ne bodo uporabile
  . |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno

  dovoliti državam članicam,
  da od 1. aprila 2008
  prostovoljno povečajo dodeljene kvote
  za 2 %, kot je prikazano v Prilogi IX k Uredbi (ES) št. 1234/2007
  , ob ugotovitvi, da kvot trenutno ne izkoriščajo v celoti vse države članice in da nekatere povečanja kvot ne bodo uporabile
  .

| (5a) | Povečanje mlečnih kvot od 1. aprila 2008 ne posega v rezultate pregleda trga z mlekom in mlečnimi izdelki v okviru sistematskega pregleda skupne kmetijske politike. |
| --- | --- |

(5a)

Povečanje mlečnih kvot od 1. aprila 2008 ne posega v rezultate pregleda trga z mlekom in mlečnimi izdelki v okviru sistematskega pregleda skupne kmetijske politike.

| (5b) | Povečanje mlečnih kvot v kvotnem letu 2008/2009 trenutno ne ogroža stabilnosti trga z mlekom v Uniji in ne znižuje pomena kvot za stabilizacijo trga z mlekom ter za zagotavljanje donosnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(5b)

Povečanje mlečnih kvot v kvotnem letu 2008/2009 trenutno ne ogroža stabilnosti trga z mlekom v Uniji in ne znižuje pomena kvot za stabilizacijo trga z mlekom ter za zagotavljanje donosnosti proizvodnje.

| (5c) | Koristno bi bilo preučiti tudi odnos proizvajalcev, saj je izkoriščenost kvot v več državah članicah zelo nizka. |
| --- | --- |

(5c)

Koristno bi bilo preučiti tudi odnos proizvajalcev, saj je izkoriščenost kvot v več državah članicah zelo nizka.

| (5d) | Treba bi bilo bolje preučiti vedenje potrošnikov na trgu mleka, saj je ta zelo občutljiv na spremembe. Komisija bi morala takoj sprejeti ukrepe za okrepitev raziskav na tem področju. |
| --- | --- |

(5d)

Treba bi bilo bolje preučiti vedenje potrošnikov na trgu mleka, saj je ta zelo občutljiv na spremembe. Komisija bi morala takoj sprejeti ukrepe za okrepitev raziskav na tem področju.

| (6a) | Na mednarodnih trgih in številnih trgih Unije se je v preteklih tednih že brez povečanja proizvodnje pokazal močan upad tržne cene na blagovni borzi. Zato je primerno določiti srednjeročne učinke dvoodstotnega povečanja kvot. |
| --- | --- |

(6a)

Na mednarodnih trgih in številnih trgih Unije se je v preteklih tednih že brez povečanja proizvodnje pokazal močan upad tržne cene na blagovni borzi. Zato je primerno določiti srednjeročne učinke dvoodstotnega povečanja kvot.

| (6a) | Proizvodnja mleka je za ustvarjanje dohodka v zapostavljenih področjih Unije odločilnega pomena, saj v kmetijski proizvodnji pogosto ni enakovrednih alternativ. Zato je treba nameniti večjo pozornost posebnim učinkom tržno delujočih ukrepov na dodano vrednost in ohranitev trajne regionalne proizvodnje mleka, ki je bistvena za kmetijski sektor. |
| --- | --- |

(6a)

Proizvodnja mleka je za ustvarjanje dohodka v zapostavljenih področjih Unije odločilnega pomena, saj v kmetijski proizvodnji pogosto ni enakovrednih alternativ. Zato je treba nameniti večjo pozornost posebnim učinkom tržno delujočih ukrepov na dodano vrednost in ohranitev trajne regionalne proizvodnje mleka, ki je bistvena za kmetijski sektor.

Člen -1

V členu 78(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 se doda naslednji pododstavek:

Za kvotno leto 2008/09 se za mleko in druge mlečne izdelke, ki se dajejo na trg in presegajo nacionalno kvoto, kakor je določena v skladu s pododdelkom II, plača dajatev na presežek, če ta po izravnavi v vsej EU še obstaja.

Točka 1 Priloge IX k Uredbi (ES) št. 1234/2007 se
  nadomesti z besedilom Priloge k tej uredbi
  .

Kvote držav članic se od 1. aprila 2008 na prostovoljni osnovi povečajo za 2 %.
  Točka 1 Priloge IX k Uredbi (ES) št. 1234/2007 se
  ustrezno prilagodi.

Člen 1a

Komisija najkasneje do 1. januarja 2009 predloži analizo gospodarskih, socialnih in ekoloških učinkov povečanja mlečnih kvot, v kateri so še posebej upoštevane gorske in druge regije s primerljivo težkimi pogoji proizvodnje.

Člen 1b

Komisija najkasneje do 1. januarja 2009 predloži poročilo o vedenju potrošnikov na trgu z mlekom ter o posebnostih mlečne proizvodnje v zapostavljenih regijah.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0480.

---

Četrtek, 13. marec 2008

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/128 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/128

---

Izboljšanje kakovosti življenja starejših ***I

P6_TA(2008)0098

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic (KOM(2007)0329 – C6-0178/2007 – 2007/0116(COD))

(2009/C 66 E/34)

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0329), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0329),

| — | ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 169 in 172(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0178/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 169 in 172(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0178/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0027/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0027/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

P6_TC1-COD(2007)0116

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 13. marca 2008 z namenom sprejetja Odločbe št. .../2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti v programu za raziskave in razvoj, namenjenemu izboljšanju kakovosti življenja starejših z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), ki ga je sprejelo več držav članic

(Ker je bil dosežen sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Odločbi št. .../2008/ES.)

---

| 20.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 66/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

CE 66/129

---

Obdavčitev neosvinčenega bencina in plinskega olja *

P6_TA(2008)0099

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. marca 2008 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2003/96/ES glede prilagoditve posebnih davčnih ureditev za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo za komercialne namene, in usklajevanja obdavčitve neosvinčenega bencina in plinskega olja, ki se uporabljata kot pogonsko gorivo (KOM(2007)0052 – C6-0109/2007 – 2007/0023(CNS))

(2009/C 66 E/35)

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0052), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2007)0052),

| — | ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0109/2007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0109/2007),

| — | ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0030/2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0030/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| (4) | Medtem ko gorivo zavzema velik delež tekočih stroškov v cestnem prevozu blaga, lahko opazimo velike razlike na ravni obdavčitev, ki jih uporabljajo države članice za plinsko olje. Te razlike povzročajo bencinski turizem in izkrivljanje konkurence. Povečano približevanje ravni obdavčitve na ravni Skupnosti, ki velja za plinsko olje za komercialne namene, bi učinkovito odpravilo vprašanje nelojalne konkurence in bi sčasoma omogočilo boljše delovanje notranjega trga ter zmanjšalo škodo za okolje. |
| --- | --- |

(4)

Medtem ko gorivo zavzema velik delež tekočih stroškov v cestnem prevozu blaga, lahko opazimo velike razlike na ravni obdavčitev, ki jih uporabljajo države članice za plinsko olje. Te razlike povzročajo bencinski turizem in izkrivljanje konkurence. Povečano približevanje ravni obdavčitve na ravni Skupnosti, ki velja za plinsko olje za komercialne namene, bi učinkovito odpravilo vprašanje nelojalne konkurence in bi sčasoma omogočilo boljše delovanje notranjega trga ter zmanjšalo škodo za okolje.

| (4) | Medtem ko gorivo zavzema velik delež tekočih stroškov v cestnem prevozu blaga, lahko opazimo velike razlike na ravni obdavčitev, ki jih uporabljajo države članice za plinsko olje. Te razlike
  lahko v obmejnih regijah
  povzročajo bencinski turizem in izkrivljanje konkurence. Povečano približevanje ravni obdavčitve na ravni Skupnosti, ki velja za plinsko olje za komercialne namene, bi učinkovito odpravilo vprašanje nelojalne konkurence in bi sčasoma omogočilo boljše delovanje notranjega trga ter zmanjšalo škodo za okolje.
  Pri približevanju trošarinskih stopenj je treba upoštevati tudi vpliv na inflacijo in potrebo po povečanju konkurenčnosti Evropske unije. Usklajevanje trošarinskih stopenj za neosvinčen bencin in plinsko olje ne sme privesti do nesorazmernih zahtev za tiste države članice, ki sicer imajo strogo davčno politiko in so močno zavezane k boju ukrepom zoper inflacijo
  . |
| --- | --- |

(4)

Medtem ko gorivo zavzema velik delež tekočih stroškov v cestnem prevozu blaga, lahko opazimo velike razlike na ravni obdavčitev, ki jih uporabljajo države članice za plinsko olje. Te razlike
  lahko v obmejnih regijah
  povzročajo bencinski turizem in izkrivljanje konkurence. Povečano približevanje ravni obdavčitve na ravni Skupnosti, ki velja za plinsko olje za komercialne namene, bi učinkovito odpravilo vprašanje nelojalne konkurence in bi sčasoma omogočilo boljše delovanje notranjega trga ter zmanjšalo škodo za okolje.
  Pri približevanju trošarinskih stopenj je treba upoštevati tudi vpliv na inflacijo in potrebo po povečanju konkurenčnosti Evropske unije. Usklajevanje trošarinskih stopenj za neosvinčen bencin in plinsko olje ne sme privesti do nesorazmernih zahtev za tiste države članice, ki sicer imajo strogo davčno politiko in so močno zavezane k boju ukrepom zoper inflacijo
  .

| (5) | Ocena učinka, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da je najboljši način za dosego povečanega približevanja ravni obdavčitve plinskega olja za komercialne namene zvišanje najnižje ravni za plinsko olje za komercialne namene, pod pogojem, da združuje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in povzroča bencinski turizem ter tudi celotno porabo. Zato je primerno, da se po letu 2012 zagotovi enaka najnižja raven obdavčitve za plinsko olje in raven obdavčitve, ki velja za neosvinčeni bencin, saj sta ti vrsti goriva podobno škodljivi za okolje. Po letu 
  2014
  mora biti najnižja raven obdavčitve
  380 EUR
  na 1 000 litrov, da bi prispevali k ohranitvi realne stalne najnižje ravni in zmanjšali nadaljnje izkrivljanje konkurence ter škodo za okolje. |
| --- | --- |

(5)

Ocena učinka, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da je najboljši način za dosego povečanega približevanja ravni obdavčitve plinskega olja za komercialne namene zvišanje najnižje ravni za plinsko olje za komercialne namene, pod pogojem, da združuje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in povzroča bencinski turizem ter tudi celotno porabo. Zato je primerno, da se po letu 2012 zagotovi enaka najnižja raven obdavčitve za plinsko olje in raven obdavčitve, ki velja za neosvinčeni bencin, saj sta ti vrsti goriva podobno škodljivi za okolje. Po letu 
  2014
  mora biti najnižja raven obdavčitve
  380 EUR
  na 1 000 litrov, da bi prispevali k ohranitvi realne stalne najnižje ravni in zmanjšali nadaljnje izkrivljanje konkurence ter škodo za okolje.

| (5) | Ocena učinka, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da je najboljši način za dosego povečanega približevanja ravni obdavčitve plinskega olja za komercialne namene zvišanje najnižje ravni za plinsko olje za komercialne namene, pod pogojem, da združuje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in povzroča bencinski turizem ter tudi celotno porabo. Zato je primerno, da se po letu 2012 zagotovi enaka najnižja raven obdavčitve za plinsko olje in raven obdavčitve, ki velja za neosvinčeni bencin, saj sta ti vrsti goriva podobno škodljivi za okolje. Po letu 
  2015
  mora biti najnižja raven obdavčitve
  359 EUR
  na 1 000 litrov, da bi prispevali k ohranitvi realne stalne najnižje ravni in zmanjšali nadaljnje izkrivljanje konkurence ter škodo za okolje. |
| --- | --- |

(5)

Ocena učinka, ki jo je opravila Komisija, je pokazala, da je najboljši način za dosego povečanega približevanja ravni obdavčitve plinskega olja za komercialne namene zvišanje najnižje ravni za plinsko olje za komercialne namene, pod pogojem, da združuje zmanjšanje izkrivljanja konkurence in povzroča bencinski turizem ter tudi celotno porabo. Zato je primerno, da se po letu 2012 zagotovi enaka najnižja raven obdavčitve za plinsko olje in raven obdavčitve, ki velja za neosvinčeni bencin, saj sta ti vrsti goriva podobno škodljivi za okolje. Po letu 
  2015
  mora biti najnižja raven obdavčitve
  359 EUR
  na 1 000 litrov, da bi prispevali k ohranitvi realne stalne najnižje ravni in zmanjšali nadaljnje izkrivljanje konkurence ter škodo za okolje.

| (6) | Na tej stopnji se zdi z okoljskega vidika primerno določiti enake najnižje ravni obdavčitve za neosvinčeni bencin in plinsko olje. Veljavnih razlogov za določitev nacionalnih ravni obdavčitve za plinsko olje za nekomercialne namene in neosvinčeni bencin pod nacionalno ravnijo, ki velja za plinsko olje za komercialne namene, ni. Državam članicam, ki razlikujejo med komercialno in nekomercialno uporabo plinskega olja, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, je zato treba pojasniti, da nacionalna raven obdavčitve za nekomercialno plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, ne sme biti nižja od nacionalne ravni, ki jo uporablja država članica za komercialno plinsko olje. Enako mora veljati za neosvinčeni bencin in plinsko olje za komercialne namene, ki se uporablja kot pogonsko gorivo. |
| --- | --- |

(6)

Na tej stopnji se zdi z okoljskega vidika primerno določiti enake najnižje ravni obdavčitve za neosvinčeni bencin in plinsko olje. Veljavnih razlogov za določitev nacionalnih ravni obdavčitve za plinsko olje za nekomercialne namene in neosvinčeni bencin pod nacionalno ravnijo, ki velja za plinsko olje za komercialne namene, ni. Državam članicam, ki razlikujejo med komercialno in nekomercialno uporabo plinskega olja, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, je zato treba pojasniti, da nacionalna raven obdavčitve za nekomercialno plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, ne sme biti nižja od nacionalne ravni, ki jo uporablja država članica za komercialno plinsko olje. Enako mora veljati za neosvinčeni bencin in plinsko olje za komercialne namene, ki se uporablja kot pogonsko gorivo.

| (6) | Na tej stopnji se zdi z okoljskega vidika primerno določiti enake najnižje ravni obdavčitve za neosvinčeni bencin in plinsko olje. Veljavnih razlogov za določitev nacionalnih ravni obdavčitve za plinsko olje za nekomercialne namene in neosvinčeni bencin pod nacionalno ravnijo, ki velja za plinsko olje za komercialne namene, ni. Državam članicam, ki razlikujejo med komercialno in nekomercialno uporabo plinskega olja, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, je zato treba pojasniti, da nacionalna raven obdavčitve za nekomercialno plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, ne sme biti nižja od nacionalne ravni, ki jo uporablja država članica za komercialno plinsko olje
  , vendar to ne sme povzročiti negativnih posledic za uporabnika nekomercialnega plinskega olja
  . Enako mora veljati za neosvinčeni bencin in plinsko olje za komercialne namene, ki se uporablja kot pogonsko gorivo. |
| --- | --- |

(6)

Na tej stopnji se zdi z okoljskega vidika primerno določiti enake najnižje ravni obdavčitve za neosvinčeni bencin in plinsko olje. Veljavnih razlogov za določitev nacionalnih ravni obdavčitve za plinsko olje za nekomercialne namene in neosvinčeni bencin pod nacionalno ravnijo, ki velja za plinsko olje za komercialne namene, ni. Državam članicam, ki razlikujejo med komercialno in nekomercialno uporabo plinskega olja, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, je zato treba pojasniti, da nacionalna raven obdavčitve za nekomercialno plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, ne sme biti nižja od nacionalne ravni, ki jo uporablja država članica za komercialno plinsko olje
  , vendar to ne sme povzročiti negativnih posledic za uporabnika nekomercialnega plinskega olja
  . Enako mora veljati za neosvinčeni bencin in plinsko olje za komercialne namene, ki se uporablja kot pogonsko gorivo.

| (6a) | Države članice, ki izkoristijo prehodna obdobja, na žalost ponavadi ne sprejmejo ukrepov za doseganje minimalnih standardov trošarinskih stopenj, kar je v nasprotju z njihovimi zavezami. Vsakršno samodejno podaljšanje prehodnega obdobja je zato popolnoma nesprejemljivo. Komisija leta 2010 poroča, do kakšne mere so države članice, ki se bližajo koncu prehodnega obdobja, izpolnile svoje obveznosti. |
| --- | --- |

(6a)

Države članice, ki izkoristijo prehodna obdobja, na žalost ponavadi ne sprejmejo ukrepov za doseganje minimalnih standardov trošarinskih stopenj, kar je v nasprotju z njihovimi zavezami. Vsakršno samodejno podaljšanje prehodnega obdobja je zato popolnoma nesprejemljivo. Komisija leta 2010 poroča, do kakšne mere so države članice, ki se bližajo koncu prehodnega obdobja, izpolnile svoje obveznosti.

| (6a) | Za zagotovitev skladnosti Direktive 2003/96/ES s skupno prometno politiko in za preprečevanje možnega izkrivljanja konkurence na trgih prevoza blaga, je treba spremeniti opredelitev plinskega olja kot pogonskega goriva. Opredelitev komercialne uporabe se nanaša na cestni prevoz blaga, ki ga izvajajo vozila z najvišjo dovoljeno bruto skupno težo, ki ni manjša od 3,5 tone. |
| --- | --- |

(6a)

Za zagotovitev skladnosti Direktive 2003/96/ES s skupno prometno politiko in za preprečevanje možnega izkrivljanja konkurence na trgih prevoza blaga, je treba spremeniti opredelitev plinskega olja kot pogonskega goriva. Opredelitev komercialne uporabe se nanaša na cestni prevoz blaga, ki ga izvajajo vozila z najvišjo dovoljeno bruto skupno težo, ki ni manjša od 3,5 tone.

| (7) | Nekaterim državam članicam so bila odobrena prehodna obdobja, da bi se brez težav prilagodile na ravni obdavčitve iz Direktive 2003/96/ES.
  Zaradi enakih razlogov
  je treba ta prehodna obdobja dopolniti glede na to direktivo. |
| --- | --- |

(7)

Nekaterim državam članicam so bila odobrena prehodna obdobja, da bi se brez težav prilagodile na ravni obdavčitve iz Direktive 2003/96/ES.
  Zaradi enakih razlogov
  je treba ta prehodna obdobja dopolniti glede na to direktivo.

| (7) | Nekaterim državam članicam so bila odobrena prehodna obdobja, da bi se brez težav prilagodile na ravni obdavčitve iz Direktive 2003/96/ES.
  Za nekatere od teh držav članic
  je treba ta prehodna obdobja dopolniti glede na to direktivo. |
| --- | --- |

(7)

Nekaterim državam članicam so bila odobrena prehodna obdobja, da bi se brez težav prilagodile na ravni obdavčitve iz Direktive 2003/96/ES.
  Za nekatere od teh držav članic
  je treba ta prehodna obdobja dopolniti glede na to direktivo.

| (10) | Možnost držav članic, da določijo znižano stopnjo za plinsko olje za komercialne namene
  pod nacionalno ravnijo, uveljavljeno 1. januarja 2003,
  pri uvedbi ali uporabi sistema dajatev za uporabo cest, kar povzroča v splošnem enako skupno davčno obremenitev, je treba razširiti. V ta namen in na podlagi izkušenj je primerno, da se zahteve, na podlagi katere mora biti nacionalna raven obdavčitve za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko sredstvo, uveljavljena 1. januarja 2003, najmanj dvakrat višja od najnižje ravni obdavčitve, ki se uporablja 1. januarja 2004, ne ohrani. |
| --- | --- |

(10)

Možnost držav članic, da določijo znižano stopnjo za plinsko olje za komercialne namene
  pod nacionalno ravnijo, uveljavljeno 1. januarja 2003,
  pri uvedbi ali uporabi sistema dajatev za uporabo cest, kar povzroča v splošnem enako skupno davčno obremenitev, je treba razširiti. V ta namen in na podlagi izkušenj je primerno, da se zahteve, na podlagi katere mora biti nacionalna raven obdavčitve za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko sredstvo, uveljavljena 1. januarja 2003, najmanj dvakrat višja od najnižje ravni obdavčitve, ki se uporablja 1. januarja 2004, ne ohrani.

| (10) | Možnost držav članic, da določijo znižano stopnjo za plinsko olje za komercialne namene pri uvedbi ali uporabi sistema dajatev za uporabo cest, kar povzroča v splošnem enako skupno davčno obremenitev, je treba razširiti.
  Državam članicam je tudi treba omogočiti, da spodbujajo uporabo nefosilnih goriv in goriv z nizko vsebnostjo ogljika, in sicer z davčnimi spodbudami in programi za zagotavljanje določenega obsega porabe teh goriv.
  V ta namen in na podlagi izkušenj je primerno, da se zahteve, na podlagi katere mora biti nacionalna raven obdavčitve za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko sredstvo, uveljavljena 1. januarja 2003, najmanj dvakrat višja od najnižje ravni obdavčitve, ki se uporablja 1. januarja 2004, ne ohrani. |
| --- | --- |

(10)

Možnost držav članic, da določijo znižano stopnjo za plinsko olje za komercialne namene pri uvedbi ali uporabi sistema dajatev za uporabo cest, kar povzroča v splošnem enako skupno davčno obremenitev, je treba razširiti.
  Državam članicam je tudi treba omogočiti, da spodbujajo uporabo nefosilnih goriv in goriv z nizko vsebnostjo ogljika, in sicer z davčnimi spodbudami in programi za zagotavljanje določenega obsega porabe teh goriv.
  V ta namen in na podlagi izkušenj je primerno, da se zahteve, na podlagi katere mora biti nacionalna raven obdavčitve za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko sredstvo, uveljavljena 1. januarja 2003, najmanj dvakrat višja od najnižje ravni obdavčitve, ki se uporablja 1. januarja 2004, ne ohrani.

| (10a) | Ob upoštevanju načela subsidiarnosti se države članice, ki imajo zaradi izvajanja te direktive dodatne prihodke, spodbuja, da tako pridobljena sredstva vlagajo predvsem v infrastrukturo, biogoriva in nove okoljske ukrepe za zmanjšanje emisij CO2

  . |
| --- | --- |

(10a)

Ob upoštevanju načela subsidiarnosti se države članice, ki imajo zaradi izvajanja te direktive dodatne prihodke, spodbuja, da tako pridobljena sredstva vlagajo predvsem v infrastrukturo, biogoriva in nove okoljske ukrepe za zmanjšanje emisij CO2

  .

1.   S 1. januarjem 2004, 1. januarjem 2010, 1. januarjem 2012 in
  1. januarjem 2014
  se najnižje ravni obdavčitve za pogonska goriva določijo, kot je navedeno v preglednici A Priloge I.

1.   S 1. januarjem 2004, 1. januarjem 2010, 1. januarjem 2012 in
  1. januarjem 2015
  se najnižje ravni obdavčitve za pogonska goriva določijo, kot je navedeno v preglednici A Priloge I.

2.   Države članice lahko razlikujejo med komercialno in nekomercialno uporabo plinskega olja, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, če upoštevajo najnižje ravni Skupnosti
  in če stopnja za plinsko olje, ki se kot pogonsko gorivo uporablja v komercialne namene, ni nižja od nacionalne ravni obdavčitve, ki je v veljavi 1. januarja 2003
  .

2.   Države članice lahko razlikujejo med komercialno in nekomercialno uporabo plinskega olja, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, če upoštevajo najnižje ravni Skupnosti.

| (aa) | Odstavek 3(a) se nadomesti z naslednjim besedilom:










  (a) | prevoz blaga poklicno ali za lastne potrebe z motornimi vozili ali tovornjaki s prikolico, namenjenimi izključno cestnemu prevozu blaga ter z najvišjo dovoljeno bruto skupno težo, ki ni manjša od 3,5 tone; |
| --- | --- | --- |

(aa)

Odstavek 3(a) se nadomesti z naslednjim besedilom:

(a)

prevoz blaga poklicno ali za lastne potrebe z motornimi vozili ali tovornjaki s prikolico, namenjenimi izključno cestnemu prevozu blaga ter z najvišjo dovoljeno bruto skupno težo, ki ni manjša od 3,5 tone;

4.   Države članice
  , ki
  uporabijo ali uvedejo sistem dajatev za uporabo cest za motorna vozila, ki uporabljajo plinsko olje za komercialne namene iz odstavka 3,
  lahko uporabijo znižano davčno stopnjo za plinsko olje, ki je nižja od nacionalne ravni obdavčitve, veljavne 1. januarja 2003, vse dokler skupna davčna obremenitev ostane v splošnem enaka in
  pod pogojem, da je upoštevana najnižja raven obdavčitve Skupnosti.

4.   Države članice
  lahko
  uporabijo ali uvedejo sistem dajatev za uporabo cest za motorna vozila, ki uporabljajo plinsko olje za komercialne namene iz odstavka 3, pod pogojem, da je upoštevana najnižja raven obdavčitve Skupnosti.

Komisija v zvezi z mehanizmi iz prvega pododstavka določi splošna pravila, v skladu s postopkom iz člena 27(2).

Najpozneje do ... (1)

  Komisija v zvezi z mehanizmi iz prvega pododstavka določi splošna pravila, v skladu s postopkom iz člena 27(2).

| (2) | Člen 18 se spremeni: |
| --- | --- |

(2)

Člen 18 se spremeni:

| (2) | Člen 18 se spremeni: |
| --- | --- |

(2)

Člen 18 se spremeni:

| (a) | V odstavku 3 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(a)

V odstavku 3 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim:

| (a) | V odstavku 3 se prvi stavek
  črta. |
| --- | --- |

(a)

V odstavku 3 se prvi stavek
  črta.

Kraljevina Španija lahko uporabi prehodno obdobje do 1. januarja 2007 za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR, ki se do 1. januarja 2012 poveča na 330 EUR, do 1. januarja 2014 na 359 EUR in do 1. januarja 2016 na 380 EUR.

| (b) | V odstavku 4 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim
  : |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 4 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim
  :

| (b) | V odstavku 4 se prvi stavek
  črta. |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 4 se prvi stavek
  črta.

Republika Avstrija lahko uporabi prehodno obdobje do 1. januarja 2007 za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR, ki se do 1. januarja 2012 poveča na 330 EUR, do 1. januarja 2014 na 359 EUR in do 1. januarja 2016 na 380 EUR.

| (c) | V odstavku 5 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(c)

V odstavku 5 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim:

| (c) | V odstavku 5 se prvi stavek
  črta. |
| --- | --- |

(c)

V odstavku 5 se prvi stavek
  črta.

Kraljevina Belgija lahko uporabi prehodno obdobje do 1. januarja 2007 za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR, ki se do 1. januarja 2012 poveča na 330 EUR, do 1. januarja 2014 na 359 EUR in do 1. januarja 2016 na 380 EUR.

| (d) | V odstavku 6 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(d)

V odstavku 6 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim:

| (d) | V odstavku 6 se prvi stavek
  črta. |
| --- | --- |

(d)

V odstavku 6 se prvi stavek
  črta.

Veliko vojvodstvo Luksemburg lahko uporabi prehodno obdobje do 1. januarja 2009 za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR, ki se do 1. januarja 2012 poveča na 330 EUR, do 1. januarja 2014 na 359 EUR in do 1. januarja 2016 na 380 EUR.

| (e) | V drugem pododstavku odstavka 7 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(e)

V drugem pododstavku odstavka 7 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim:

| (e) | V drugem pododstavku odstavka 7 se prvi stavek
  črta. |
| --- | --- |

(e)

V drugem pododstavku odstavka 7 se prvi stavek
  črta.

Republika Portugalska lahko uporabi prehodno obdobje do 1. januarja 2009 za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR, ki se do 1. januarja 2012 poveča na 330 EUR, do 1. januarja 2014 na 359 EUR in do 1. januarja 2016 na 380 EUR.

| (f) | V tretjem pododstavku odstavka 8 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(f)

V tretjem pododstavku odstavka 8 se prvi stavek
  nadomesti z naslednjim:

| (f) | V tretjem pododstavku odstavka 8 se prvi stavek
  črta. |
| --- | --- |

(f)

V tretjem pododstavku odstavka 8 se prvi stavek
  črta.

Helenska republika lahko uporabi prehodno obdobje do 1. januarja 2010 za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR, ki se do 1. januarja 2012 poveča na 330 EUR, do 1. januarja 2014 na 359 EUR in do 1. januarja 2016 na 380 EUR.

| (a) | V odstavku 5 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(a)

V odstavku 5 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

| (a) | V odstavku 5 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(a)

V odstavku 5 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

Republika Latvija lahko uporabi prehodno obdobje do
  1. januarja 2011
  za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje in kerozin za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR na 1 000 litrov, ki se do 1. januarja 2013 poveča na 330 EUR, ter za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, do
  1. januarja 2015
  za povečanje na 359 EUR
  in do 1. januarja 2017 na 380 EUR
  .

5.   Republika Latvija lahko uporabi prehodno obdobje do
  1. januarja 2012
  za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje in kerozin za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR na 1 000 litrov, ki se do 1. januarja 2013 poveča na 330 EUR, ter za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, do
  1. januarja 2016
  za povečanje na 359 EUR. Vendar raven obdavčitve za plinsko olje in kerozin ne sme biti nižja od 245 EUR na 1 000 litrov od 1. maja 2004 in ne nižja od 274 EUR na 1 000 litrov od 1. januarja 2008.

| (b) | V odstavku 6 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 6 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

| (b) | V odstavku 6 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(b)

V odstavku 6 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Republika Litva lahko uporabi prehodno obdobje do
  1. januarja 2011
  za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje in kerozin za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR na 1 000 litrov, ki se do 1. januarja 2013 poveča na 330 EUR, ter za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, do
  1. januarja 2015
  za povečanje na 359 EUR
  in do 1. januarja 2017 na 380 EUR
  .

6.   Republika Litva lahko uporabi prehodno obdobje do
  1. januarja 2012
  za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje in kerozin za pogonske namene novi najnižji ravni 302 EUR na 1 000 litrov, ki se do 1. januarja 2013 poveča na 330 EUR, ter za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, do
  1. januarja 2016
  za povečanje na 359 EUR. Vendar raven obdavčitve za plinsko olje in kerozin ne sme biti nižja od 245 EUR na 1 000 litrov od 1. maja 2004 in ne nižja od 274 EUR na 1 000 litrov od 1. januarja 2008.

| (c) | V drugem pododstavku odstavka 9 se prvi stavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(c)

V drugem pododstavku odstavka 9 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

| (c) | V odstavku 9 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(c)

V odstavku 9 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Republika Poljska lahko uporabi prehodno obdobje do
  1. januarja 2010
  za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, novi najnižji ravni 302 EUR na 1 000 l, ki se do
  1. januarja 2012
  poveča na 330 EUR, do
  1. januarja 2014
  na 359 EUR
  in do 1. januarja 2016 na 380 EUR
  .

Republika Poljska lahko uporabi prehodno obdobje do
  1. januarja 2012
  za prilagoditev nacionalne ravni obdavčitve za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, novi najnižji ravni 302 EUR na 1 000 l, ki se do
  1. januarja 2013
  poveča na 330 EUR, do
  1. januarja 2016
  na 359 EUR. Vendar raven obdavčitve za plinsko olje ne sme biti nižja od 245 EUR na 1 000 litrov od 1. maja 2004 in ne nižja od 274 EUR na 1 000 litrov od 1. januarja 2008.

Brez poseganja v določbe iz člena 7 Pogodbe v zvezi s pristopom Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji lahko navedeni državi članici uporabita dodatno prehodno obdobje za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, do
  1. januarja 2015
  za povečanje na 359 EUR
  in do 1. januarja 2017 za povečanje na 380 EUR
  .

Brez poseganja v določbe iz člena 7 Pogodbe v zvezi s pristopom Republike Bolgarije in Romunije k Evropski uniji lahko navedeni državi članici uporabita dodatno prehodno obdobje za plinsko olje, ki se uporablja kot pogonsko gorivo, do
  1. januarja 2016
  za povečanje na 359 EUR.

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| | 1. januar 2004 | 1. januar 2010 | 1. januar 2012 | 1. januar 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neosvinčeni bencin
  (v EUR za 1 000 l)
  oznake KN 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 in 2710 11 49 | 359 | 359 | 359 | 380 |
| Plinsko olje
  (v EUR za 1 000 l)
  oznake KN 2710 19 41 do 2710 19 49 | 302 | 330 | 359 | 380 |

1. januar 2004

1. januar 2010

1. januar 2012

1. januar 2014

Neosvinčeni bencin

(v EUR za 1 000 l)

oznake KN 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 in 2710 11 49

359

359

359

380

Plinsko olje

(v EUR za 1 000 l)

oznake KN 2710 19 41 do 2710 19 49

302

330

359

380

Predlog spremembe Parlamenta

| | 1. januar 2004 | 1. januar 2010 | 1. januar 2012 | 1. januar 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Neosvinčeni bencin
  (v EUR za 1 000 l)
  oznake KN 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 in 2710 11 49 | 359 | 359 | 359 | 359 |
| Plinsko olje
  (v EUR za 1 000 l)
  oznake KN 2710 19 41 do 2710 19 49 | 302 | 330 | 340 | 359 |

1. januar 2004

1. januar 2010

1. januar 2012

1. januar 2015

Neosvinčeni bencin

(v EUR za 1 000 l)

oznake KN 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 in 2710 11 49

359

359

359

359

Plinsko olje

(v EUR za 1 000 l)

oznake KN 2710 19 41 do 2710 19 49

302

330

340

359

Brez poseganja v časovna obdobja iz člena 18a(5), (6) in (9) ter člena 18c, se uporabljajo naslednje določbe:

| — | trošarinske stopnje za neosvinčen bencin in plinsko olje ne bodo manjše od 359 EUR na 1 000 litrov pred 1. januarjem 2015; |
| --- | --- |

—

trošarinske stopnje za neosvinčen bencin in plinsko olje ne bodo manjše od 359 EUR na 1 000 litrov pred 1. januarjem 2015;

| — | države članice, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti primorane zvišati trošarinske stopnje za plinsko olje na 340 EUR na 1 000 litrov do 1. januarja 2012, morajo do 1. januarja 2015 zvišati stopnjo na vsaj 359 EUR na 1 000 litrov; |
| --- | --- |

—

države članice, ki so v skladu z zakonodajo Skupnosti primorane zvišati trošarinske stopnje za plinsko olje na 340 EUR na 1 000 litrov do 1. januarja 2012, morajo do 1. januarja 2015 zvišati stopnjo na vsaj 359 EUR na 1 000 litrov;

| — | države članice, v katerih je trošarinska stopnja za plinsko olje 1. januarja 2008 presegla 400 EUR na 1 000 litrov, ne bodo dodatno zvišale trošarinske stopnje za plinsko olje do 1. januarja 2015; |
| --- | --- |

—

države članice, v katerih je trošarinska stopnja za plinsko olje 1. januarja 2008 presegla 400 EUR na 1 000 litrov, ne bodo dodatno zvišale trošarinske stopnje za plinsko olje do 1. januarja 2015;

| — | države članice, v katerih je trošarinska stopnja za neosvinčen bencin 1. januarja 2008 presegla 500 EUR na 1 000 litrov, te stopnje ne bodo dodatno zvišale do 1. januarja 2015
  . |
| --- | --- |

—

države članice, v katerih je trošarinska stopnja za neosvinčen bencin 1. januarja 2008 presegla 500 EUR na 1 000 litrov, te stopnje ne bodo dodatno zvišale do 1. januarja 2015
  .

(5a)
     
  Vstavi se naslednji člen 29a:

Člen 29a

Komisija poroča o izpolnjevanju obveznosti tistih držav članic, v katerih se prehodno obdobje konča leta 2010.

---

(1)  
  Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

---