# Úřední věstník C 93/2009

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2009.093.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 93 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5222. dubna 2009 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2009.093.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 93

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5222. dubna 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | DOPORUČENÍ |
| | Evropská centrální banka |
| 2009/C 093/01 | Doporučení Evropské Centrální Banky ze dne 3. dubna 2009 Radě Evropské unie o externím auditorovi De Nederlandsche Bank (ECB/2009/8) | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Komise |
| 2009/C 093/02 | Stanovisko Komise dne 21. dubna 2009 týkající se pozměněného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Civaux ve Francii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu | 2 |
| | Evropská centrální banka |
| 2009/C 093/03 | Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 5. března 2009 na žádost Rady Evropské unie k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (CON/2009/17) | 3 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská centrální banka

2009/C 093/01

Doporučení Evropské Centrální Banky ze dne 3. dubna 2009 Radě Evropské unie o externím auditorovi De Nederlandsche Bank (ECB/2009/8)

1

STANOVISKA

Komise

2009/C 093/02

Stanovisko Komise dne 21. dubna 2009 týkající se pozměněného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Civaux ve Francii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu

2

Evropská centrální banka

2009/C 093/03

Stanovisko Evropské centrální banky ze dne 5. března 2009 na žádost Rady Evropské unie k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (CON/2009/17)

3

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 093/04 | Směnné kurzy vůči euru | 16 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2009/C 093/05 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 | 17 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 093/04

Směnné kurzy vůči euru

16

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2009/C 093/05

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

17

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO) |
| 2009/C 093/06 | Oznámení o otevřených výběrových řízeních EPSO/AD/166/09 a EPSO/AD/167/09 | 21 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Komise |
| 2009/C 093/07 | Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferrosilicia pocházejícího z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie | 22 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO)

2009/C 093/06

Oznámení o otevřených výběrových řízeních EPSO/AD/166/09 a EPSO/AD/167/09

21

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

2009/C 093/07

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferrosilicia pocházejícího z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie

22

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

DOPORUČENÍ

Evropská centrální banka

| 22.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/1

---

DOPORUČENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 3. dubna 2009

Radě Evropské unie o externím auditorovi De Nederlandsche Bank

(ECB/2009/8)

2009/C 93/01

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 27.1 tohoto statutu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie. |
| --- | --- |

(1)

Účetnictví Evropské centrální banky (ECB) a národních centrálních bank ověřují nezávislí externí auditoři doporučení Radou guvernérů ECB a schválení Radou Evropské unie.

| (2) | Dne 12. července 2005 byl externím auditorem De Nederlandsche Bank (DNB) od účetního roku 2005 na dobu neurčitou jmenován Josephus Andreas Nijhuis, registrovaný účetní a předseda představenstva společnosti PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. („PWC“), jednající vlastním jménem. |
| --- | --- |

(2)

Dne 12. července 2005 byl externím auditorem De Nederlandsche Bank (DNB) od účetního roku 2005 na dobu neurčitou jmenován Josephus Andreas Nijhuis, registrovaný účetní a předseda představenstva společnosti PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. („PWC“), jednající vlastním jménem.

| (3) | Josephus Andreas Nijhuis odstoupil ze své funkce v PWC s účinností od 1. října 2008. Je tedy nezbytné, aby byl jmenován nový auditor DNB. |
| --- | --- |

(3)

Josephus Andreas Nijhuis odstoupil ze své funkce v PWC s účinností od 1. října 2008. Je tedy nezbytné, aby byl jmenován nový auditor DNB.

| (4) | DNB si přeje, aby jejím externím auditorem pro účetní roky 2008 až 2011 byla jmenována společnost PWC |
| --- | --- |

(4)

DNB si přeje, aby jejím externím auditorem pro účetní roky 2008 až 2011 byla jmenována společnost PWC

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

Doporučuje se, aby společnost PricewaterhouseCoopers Accountants N.V. byla jmenována externím auditorem De Nederlandsche Bank pro účetní roky 2008 až 2011.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 3. dubna 2009.

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

STANOVISKA

Komise

| 22.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/2

---

STANOVISKO KOMISE

dne 21. dubna 2009

týkající se pozměněného plánu ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Civaux ve Francii podle článku 37 Smlouvy o Euratomu

(Pouze francouzské znění je závazné)

2009/C 93/02

Dne 24. listopadu 2008 obdržela Evropská komise podle článku 37 Smlouvy o Euratomu od francouzské vlády obecné údaje k upravenému plánu na ukládání radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Civaux.

Na základě těchto údajů a po konzultaci se skupinou odborníků vypracovala Komise toto stanovisko:

| (1) | Vzdálenost mezi jadernou elektrárnou a nejbližším bodem na území sousední země, v tomto případě Jersey (Normanské ostrovy, závislá území Britské koruny), je přibližně 360 km. Pokud jde o členské státy, je vzdálenost v případě Španělska přibližně 400 km a v případě Spojeného království a Belgie přibližně 470 km. |
| --- | --- |

(1)

Vzdálenost mezi jadernou elektrárnou a nejbližším bodem na území sousední země, v tomto případě Jersey (Normanské ostrovy, závislá území Britské koruny), je přibližně 360 km. Pokud jde o členské státy, je vzdálenost v případě Španělska přibližně 400 km a v případě Spojeného království a Belgie přibližně 470 km.

| (2) | Plánovaná úprava povede k obecnému snížení přípustných hodnot plynných a kapalných výpustí, s výjimkou kapalného tritia, u něhož se předpokládá zvýšení. |
| --- | --- |

(2)

Plánovaná úprava povede k obecnému snížení přípustných hodnot plynných a kapalných výpustí, s výjimkou kapalného tritia, u něhož se předpokládá zvýšení.

| (3) | Za běžného provozu nezpůsobí plánovaná úprava vystavení vlivu záření, jež by mohlo nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatelstva v jiném členském státě nebo v sousední zemi. |
| --- | --- |

(3)

Za běžného provozu nezpůsobí plánovaná úprava vystavení vlivu záření, jež by mohlo nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatelstva v jiném členském státě nebo v sousední zemi.

| (4) | V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu následkem havárie typu a rozsahu uvedeného v původních obecných údajích nezpůsobí plánované změny systému řízení paliva takové dávky záření v jiném členském státě nebo v sousední zemi, jež by mohly nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatel. |
| --- | --- |

(4)

V případě neplánovaného uvolnění radioaktivního odpadu následkem havárie typu a rozsahu uvedeného v původních obecných údajích nezpůsobí plánované změny systému řízení paliva takové dávky záření v jiném členském státě nebo v sousední zemi, jež by mohly nepříznivě ovlivnit zdraví obyvatel.

Komise tedy zastává stanovisko, že provedení pozměněného plánu na zneškodňování radioaktivního odpadu z jaderné elektrárny v Civaux ve Francii za běžného provozu ani v případě havárie typu a rozsahu uvedených v obecných údajích nevyústí v radioaktivní zamoření vody, půdy nebo vzdušného prostoru v jiném členském státě nebo v sousední zemi.

---

Evropská centrální banka

| 22.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/3

---

STANOVISKO EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 5. března 2009

na žádost Rady Evropské unie k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení

(CON/2009/17)

2009/C 93/03

Úvod a právní základ

Evropská centrální banka (ECB) obdržela dne 22. října 2008 žádost Rady Evropské unie o stanovisko k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2006/48/ES a 2006/49/ES, pokud jde o banky přidružené k ústředním institucím, některé položky kapitálu, velkou angažovanost, režimy dohledu a krizové řízení (1) (dále jen „navrhovaná směrnice“) (2).

Pravomoc ECB zaujmout stanovisko je založena na čl. 105 odst. 4 Smlouvy o založení Evropského společenství. V souladu s čl. 17.5 první větou jednacího řádu Evropské centrální banky přijala toto stanovisko Rada guvernérů.

Obecné připomínky

Reforma evropského režimu dohledu nad finančním sektorem

| 1. | ECB zdůrazňuje, že konkrétní připomínky obsažené v tomto stanovisku nejsou závazné pro případné budoucí příspěvky k širší evropské debatě o reformě evropského režimu dohledu (3), zejména v souvislosti s doporučeními expertní skupiny na vysoké úrovni, kterou zřídila Komise (4). |
| --- | --- |

1.

ECB zdůrazňuje, že konkrétní připomínky obsažené v tomto stanovisku nejsou závazné pro případné budoucí příspěvky k širší evropské debatě o reformě evropského režimu dohledu (3), zejména v souvislosti s doporučeními expertní skupiny na vysoké úrovni, kterou zřídila Komise (4).

Právní nástroje pro jednotné provádění evropské bankovní legislativy

| 2. | ECB již několikrát vyjádřila názor (5), že stávající struktura směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) (7) by neměla být považována za konečné uspokojivé řešení, nýbrž za jeden z kroků v dlouhodobém procesu vedoucím k vytvoření přímo použitelného souboru prováděcích opatření 2. úrovně pro finanční instituce v rámci Evropské unie v souladu se zásadami a cíli Lamfalussyho přístupu. Směrnice 2006/48/ES jen v omezené míře předvídá použití postupu projednávání ve výborech a ponechává jen omezený prostor pro přijetí prováděcích opatření (8). Provádění Basilejské dohody II (9) nabídlo jedinečnou příležitost revidovat směrnici 2006/48/ES v tomto duchu, ale tato příležitost nebyla využita. V oblasti bankovnictví je tak třeba ještě hodně udělat pro to, aby byl plně využit přínos Lamfalussyho přístupu. Tento proces by vyžadoval: i) omezení právních aktů Společenství 1. úrovně na rámcové zásady odrážející základní politická rozhodnutí a podstatné otázky a ii) sloučení ustanovení technického charakteru do jednoho či několika přímo použitelných nařízení 2. úrovně, které by se při zvýšeném využití postupu projednávání ve výborech staly hlavním souborem technických norem platných pro finanční instituce EU. V této souvislosti ECB zastává názor, že většina technických příloh směrnice 2006/48/ES a směrnice 2006/49/ES by měla být přijata přímo jako opatření 2. úrovně a, pokud by to bylo v souladu s potřebnou flexibilitou při jejich provádění na vnitrostátní úrovni, tak jako nařízení Komise. |
| --- | --- |

2.

ECB již několikrát vyjádřila názor (5), že stávající struktura směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (přepracované znění) (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (přepracované znění) (7) by neměla být považována za konečné uspokojivé řešení, nýbrž za jeden z kroků v dlouhodobém procesu vedoucím k vytvoření přímo použitelného souboru prováděcích opatření 2. úrovně pro finanční instituce v rámci Evropské unie v souladu se zásadami a cíli Lamfalussyho přístupu. Směrnice 2006/48/ES jen v omezené míře předvídá použití postupu projednávání ve výborech a ponechává jen omezený prostor pro přijetí prováděcích opatření (8). Provádění Basilejské dohody II (9) nabídlo jedinečnou příležitost revidovat směrnici 2006/48/ES v tomto duchu, ale tato příležitost nebyla využita. V oblasti bankovnictví je tak třeba ještě hodně udělat pro to, aby byl plně využit přínos Lamfalussyho přístupu. Tento proces by vyžadoval: i) omezení právních aktů Společenství 1. úrovně na rámcové zásady odrážející základní politická rozhodnutí a podstatné otázky a ii) sloučení ustanovení technického charakteru do jednoho či několika přímo použitelných nařízení 2. úrovně, které by se při zvýšeném využití postupu projednávání ve výborech staly hlavním souborem technických norem platných pro finanční instituce EU. V této souvislosti ECB zastává názor, že většina technických příloh směrnice 2006/48/ES a směrnice 2006/49/ES by měla být přijata přímo jako opatření 2. úrovně a, pokud by to bylo v souladu s potřebnou flexibilitou při jejich provádění na vnitrostátní úrovni, tak jako nařízení Komise.

| 3. | Vzhledem k tomu, že možnosti přijmout podstatná a strukturovaná prováděcí opatření 2. úrovně jsou v souvislosti se směrnicí 2006/48/ES a směrnicí 2006/49/ES omezené, nabývají na významu pokyny na 3. úrovni Lamfalussyho rámce. V této souvislosti si ECB všímá, že navrhovanou směrnicí se do směrnice 2006/48/ES poprvé zavádí výslovné odkazy na pokyny a doporučení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (Committee of European Banking Supervisors - CEBS) (10). ECB plně uznává přínos těchto pokynů, důležitou práci, kterou CEBS vykonává při sbližování standardů a postupů v oblasti dohledu, jakož i potřebu zajistit jejich dodržování ze strany členských států. Tyto pokyny však vzhledem ke své nezávazné povaze nezaručují harmonizované uplatňování právních předpisů Společenství ve všech členských státech. V souladu se zásadami iniciativy „zlepšení právní úpravy“ (11) by se neměly odkazy na takové nezávazné pokyny v právních předpisech Společenství používat. ECB namísto toho doporučuje, aby navrhovaná směrnice stanovila oblasti, v nichž má CEBS přispívat k posílení sbližování postupů v oblasti dohledu. Navíc v souladu s Lamfalussyho přístupem a doporučením uvedeným v odstavci 2 a s cílem dále přispět k přijetí harmonizovaného právního rámce na úrovni EU by v některých případech mohlo být vhodné, aby zákonodárné orgány Společenství převedly hmotný obsah těchto nezávazných pokynů CEBS na 3. úrovni do závazných právních předpisů Společenství, a to buď na 1. úrovni v rámci postupu spolurozhodování nebo v podobě prováděcích opatření 2. úrovně, které by přijala Komise na základě svých pravomocí v rámci postupu projednávání ve výborech a které by se uplatňovaly jednotně ve všech členských státech (12). |
| --- | --- |

3.

Vzhledem k tomu, že možnosti přijmout podstatná a strukturovaná prováděcí opatření 2. úrovně jsou v souvislosti se směrnicí 2006/48/ES a směrnicí 2006/49/ES omezené, nabývají na významu pokyny na 3. úrovni Lamfalussyho rámce. V této souvislosti si ECB všímá, že navrhovanou směrnicí se do směrnice 2006/48/ES poprvé zavádí výslovné odkazy na pokyny a doporučení Evropského výboru orgánů bankovního dohledu (Committee of European Banking Supervisors - CEBS) (10). ECB plně uznává přínos těchto pokynů, důležitou práci, kterou CEBS vykonává při sbližování standardů a postupů v oblasti dohledu, jakož i potřebu zajistit jejich dodržování ze strany členských států. Tyto pokyny však vzhledem ke své nezávazné povaze nezaručují harmonizované uplatňování právních předpisů Společenství ve všech členských státech. V souladu se zásadami iniciativy „zlepšení právní úpravy“ (11) by se neměly odkazy na takové nezávazné pokyny v právních předpisech Společenství používat. ECB namísto toho doporučuje, aby navrhovaná směrnice stanovila oblasti, v nichž má CEBS přispívat k posílení sbližování postupů v oblasti dohledu. Navíc v souladu s Lamfalussyho přístupem a doporučením uvedeným v odstavci 2 a s cílem dále přispět k přijetí harmonizovaného právního rámce na úrovni EU by v některých případech mohlo být vhodné, aby zákonodárné orgány Společenství převedly hmotný obsah těchto nezávazných pokynů CEBS na 3. úrovni do závazných právních předpisů Společenství, a to buď na 1. úrovni v rámci postupu spolurozhodování nebo v podobě prováděcích opatření 2. úrovně, které by přijala Komise na základě svých pravomocí v rámci postupu projednávání ve výborech a které by se uplatňovaly jednotně ve všech členských státech (12).

| 4. | ECB chápe, že podnětem pro řadu změn, které Komise navrhuje provést ve směrnici 2006/48/ES a směrnici 2006/49/ES, byly nedávné finanční turbulence a že restrukturalizace těchto směrnic nebyla za daných okolností myslitelná. ECB se nicméně domnívá, že zásadní revize těchto směrnic v souladu se zásadami, které byly uvedeny výše, by významně přispěla ke zvýšení právní jistoty a transparentnosti právních předpisů Společenství v oblasti bankovnictví. Při současných problémech se rovněž ukazuje důležitost právních nástrojů, které lze snadno změnit s cílem přizpůsobit je měnícím se podmínkám, tj. prováděcí opatření 2. úrovně, přičemž neflexibilní akty 1. úrovně by měly být vyhrazeny pro rámcové zásady, neboť ty jsou zpravidla stálejšího charakteru. ECB vyzývá zákonodárné orgány EU ke zvážení výše uvedených doporučení, a to i ve světle závěrů expertní skupiny na vysoké úrovni. |
| --- | --- |

4.

ECB chápe, že podnětem pro řadu změn, které Komise navrhuje provést ve směrnici 2006/48/ES a směrnici 2006/49/ES, byly nedávné finanční turbulence a že restrukturalizace těchto směrnic nebyla za daných okolností myslitelná. ECB se nicméně domnívá, že zásadní revize těchto směrnic v souladu se zásadami, které byly uvedeny výše, by významně přispěla ke zvýšení právní jistoty a transparentnosti právních předpisů Společenství v oblasti bankovnictví. Při současných problémech se rovněž ukazuje důležitost právních nástrojů, které lze snadno změnit s cílem přizpůsobit je měnícím se podmínkám, tj. prováděcí opatření 2. úrovně, přičemž neflexibilní akty 1. úrovně by měly být vyhrazeny pro rámcové zásady, neboť ty jsou zpravidla stálejšího charakteru. ECB vyzývá zákonodárné orgány EU ke zvážení výše uvedených doporučení, a to i ve světle závěrů expertní skupiny na vysoké úrovni.

Postup projednávání ve výborech

| 5. | Komise nedávno předložila návrhy dvou prováděcích směrnic, které se týkají technických ustanovení ohledně rizikového řízení (13). ECB si všímá, že některá z těchto technických ustanovení se týkají sekuritizace a metodik používaných externími ratingovými agenturami. ECB nemá k těmto ustanovením žádné konkrétní připomínky a souhlasí s názorem Komise, pokud jde o posloupnost opatření 1. a 2. úrovně (14), a sice, že: i) z důvodu právní soudržnosti a transparentnosti by opatření 2. úrovně zásadně neměla předcházet opatřením 1. úrovně, aby se nepředjímala diskuse o jejich obsahu, a že ii) práce na opatřeních 1. a 2. úrovně by měla být prováděna pokud možno souběžně. Tento postup by též usnadnil výkon poradní úlohy ECB podle čl. 105 odst. 4 Smlouvy ve vztahu k návrhům aktů Společenství (včetně návrhů prováděcích opatření 2. úrovně). |
| --- | --- |

5.

Komise nedávno předložila návrhy dvou prováděcích směrnic, které se týkají technických ustanovení ohledně rizikového řízení (13). ECB si všímá, že některá z těchto technických ustanovení se týkají sekuritizace a metodik používaných externími ratingovými agenturami. ECB nemá k těmto ustanovením žádné konkrétní připomínky a souhlasí s názorem Komise, pokud jde o posloupnost opatření 1. a 2. úrovně (14), a sice, že: i) z důvodu právní soudržnosti a transparentnosti by opatření 2. úrovně zásadně neměla předcházet opatřením 1. úrovně, aby se nepředjímala diskuse o jejich obsahu, a že ii) práce na opatřeních 1. a 2. úrovně by měla být prováděna pokud možno souběžně. Tento postup by též usnadnil výkon poradní úlohy ECB podle čl. 105 odst. 4 Smlouvy ve vztahu k návrhům aktů Společenství (včetně návrhů prováděcích opatření 2. úrovně).

Konkrétní připomínky

Mezibankovní expozice a provádění měnové politiky (navrhovaný nový čl. 113 odst. 3 a 4 směrnice 2006/48/ES)

| 6. | ECB v obecné rovině vítá cíl navrhované směrnice, kterým je zlepšení řízení rizik a likvidity v úvěrových institucích, a to i pokud se týče mezibankovních expozic (15). ECB především sdílí názor Komise, že mezibankovní expozice představují významné riziko, neboť banky, ačkoli podléhají regulaci, mohou selhat, a dále že velká mezibankovní angažovanost vyžaduje velmi obezřetné řízení (16). |
| --- | --- |

6.

ECB v obecné rovině vítá cíl navrhované směrnice, kterým je zlepšení řízení rizik a likvidity v úvěrových institucích, a to i pokud se týče mezibankovních expozic (15). ECB především sdílí názor Komise, že mezibankovní expozice představují významné riziko, neboť banky, ačkoli podléhají regulaci, mohou selhat, a dále že velká mezibankovní angažovanost vyžaduje velmi obezřetné řízení (16).

| 7. | ECB poznamenává, že navrhovaná směrnice zavádí výjimku pro „aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči institucím za podmínky, že tyto expozice ... netrvají déle než do následujícího obchodního dne a znějí na měnu členského státu využívajícího tuto možnost za podmínky, že takovou měnou není euro“ (17). ECB se domnívá, že výše uvedené ustanovení vzbuzuje obavy z hlediska rovných podmínek a že je třeba je změnit s cílem zajistit, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi členskými státy. |
| --- | --- |

7.

ECB poznamenává, že navrhovaná směrnice zavádí výjimku pro „aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči institucím za podmínky, že tyto expozice ... netrvají déle než do následujícího obchodního dne a znějí na měnu členského státu využívajícího tuto možnost za podmínky, že takovou měnou není euro“ (17). ECB se domnívá, že výše uvedené ustanovení vzbuzuje obavy z hlediska rovných podmínek a že je třeba je změnit s cílem zajistit, aby bylo zajištěno rovné zacházení mezi členskými státy.

| 8. | ECB dále vyzývá k opatrnosti při tvorbě opatření týkajících se omezení mezibankovních expozic, neboť navrhovaná opatření by neměla narušovat plynulý tok likvidity na mezibankovním trhu. Z hlediska provádění měnové politiky by nebylo žádoucí omezovat plynulý tok likvidity na mezibankovním trhu, zejména v případě velmi krátkých splatností, které jsou jednodenní nebo nepřesahují jeden týden. To platí jak za normálních okolností, tak i za současné neklidné situace na finančním trhu. Za normálních okolností je obchodní činnost protistran Eurosystému prostředkem přerozdělování krátkodobé likvidity na trhu, a neměla by být proto omezována, protože by to bylo na újmu hladkému směrování krátkodobých sazeb peněžního trhu k základní nabídkové sazbě pro hlavní refinanční operace Eurosystému. |
| --- | --- |

8.

ECB dále vyzývá k opatrnosti při tvorbě opatření týkajících se omezení mezibankovních expozic, neboť navrhovaná opatření by neměla narušovat plynulý tok likvidity na mezibankovním trhu. Z hlediska provádění měnové politiky by nebylo žádoucí omezovat plynulý tok likvidity na mezibankovním trhu, zejména v případě velmi krátkých splatností, které jsou jednodenní nebo nepřesahují jeden týden. To platí jak za normálních okolností, tak i za současné neklidné situace na finančním trhu. Za normálních okolností je obchodní činnost protistran Eurosystému prostředkem přerozdělování krátkodobé likvidity na trhu, a neměla by být proto omezována, protože by to bylo na újmu hladkému směrování krátkodobých sazeb peněžního trhu k základní nabídkové sazbě pro hlavní refinanční operace Eurosystému.

| 9. | V návaznosti na výše uvedené ECB zdůrazňuje, že přijímání úvěrů s krátkou dobou splatnosti nepředstavuje riziko podobného rozsahu jako přijímání úvěrů s delší dobou splatnosti. Navíc se též liší úvěrová kvalita jednotlivých protistran. Pokud jde o navrhované omezení mezibankovních expozic na 25 % kapitálu nebo částku 150 milionů EUR (18), bez ohledu na jejich splatnost, interní kvantitativní analýza provedená ECB ukazuje, že pokud by takové omezení existovalo před začátkem potíží na finančním trhu v srpnu 2007, omezilo by nezanedbatelný počet bank při poskytování jednodenních úvěrů ve velkém množství transakcí. To představuje podstatnou a nežádoucí změnu ve srovnání se stávajícím právním rámcem EU, který členským státům umožňuje zcela nebo částečně vyjmout „pohledávky a jiné expozice vůči institucím se splatností nejvýše jeden rok“ z působnosti pravidel týkajících se velké angažovanosti (19). Z hlediska provádění měnové politiky se ECB domnívá, že by výše uvedený limit omezil plynulý tok likvidity na mezibankovním trhu a mohl by být na újmu hladkému fungování trhu s eurem. Ačkoli ECB zdůrazňuje, že úvěrové instituce by měly mít k dispozici opatření a nástroje ke snižování a sledování rizik v souladu s požadavky uvedenými v příloze V směrnice 2006/48/ES pro řešení možných rizik spojených s velmi krátkodobými mezibankovními expozicemi, uvítala by zavedení výjimky z působnosti režimu velké angažovanosti pro pohledávky s velmi krátkou dobou splatnosti, např. jeden týden nebo kratší. Kromě toho by ECB uvítala, kdyby na úrovni EU byla provedena analýza peněžního trhu a na jejím základě případně zavedena některá opatření, jako je např. výjimka pro pohledávky se splatností delší než jeden týden. |
| --- | --- |

9.

V návaznosti na výše uvedené ECB zdůrazňuje, že přijímání úvěrů s krátkou dobou splatnosti nepředstavuje riziko podobného rozsahu jako přijímání úvěrů s delší dobou splatnosti. Navíc se též liší úvěrová kvalita jednotlivých protistran. Pokud jde o navrhované omezení mezibankovních expozic na 25 % kapitálu nebo částku 150 milionů EUR (18), bez ohledu na jejich splatnost, interní kvantitativní analýza provedená ECB ukazuje, že pokud by takové omezení existovalo před začátkem potíží na finančním trhu v srpnu 2007, omezilo by nezanedbatelný počet bank při poskytování jednodenních úvěrů ve velkém množství transakcí. To představuje podstatnou a nežádoucí změnu ve srovnání se stávajícím právním rámcem EU, který členským státům umožňuje zcela nebo částečně vyjmout „pohledávky a jiné expozice vůči institucím se splatností nejvýše jeden rok“ z působnosti pravidel týkajících se velké angažovanosti (19). Z hlediska provádění měnové politiky se ECB domnívá, že by výše uvedený limit omezil plynulý tok likvidity na mezibankovním trhu a mohl by být na újmu hladkému fungování trhu s eurem. Ačkoli ECB zdůrazňuje, že úvěrové instituce by měly mít k dispozici opatření a nástroje ke snižování a sledování rizik v souladu s požadavky uvedenými v příloze V směrnice 2006/48/ES pro řešení možných rizik spojených s velmi krátkodobými mezibankovními expozicemi, uvítala by zavedení výjimky z působnosti režimu velké angažovanosti pro pohledávky s velmi krátkou dobou splatnosti, např. jeden týden nebo kratší. Kromě toho by ECB uvítala, kdyby na úrovni EU byla provedena analýza peněžního trhu a na jejím základě případně zavedena některá opatření, jako je např. výjimka pro pohledávky se splatností delší než jeden týden.

Otázky likvidity (navrhované nové přílohy V a XI a článek 41)

| 10. | ECB se domnívá, že změny směrnice 2006/48/ES týkající se rizika likvidity (20), kterými se v praxi uplatňují výsledky práce Basilejského výboru pro bankovní dohled (Basel Committee on Banking Supervision - BCBS) (21) a CEBS (22), jsou nezbytným a vítaným krokem s ohledem na význam řízení rizik likvidity, jenž vystoupil do popředí ve světle současné neklidné situace na trhu. V této souvislosti a též s přihlédnutím k možné budoucí práci Komise je důležité poskytnout další návod ohledně klíčových aspektů, jako jsou definice a stanovení rizikové tolerance (23) a přiměřenost ochranných rezerv likvidity (24). S ohledem na úkoly centrálních bank v oblasti finanční stability je nezbytné zajistit, aby měly odpovídající přístup k informacím, které se týkají plánů bank na financování v mimořádných situacích. |
| --- | --- |

10.

ECB se domnívá, že změny směrnice 2006/48/ES týkající se rizika likvidity (20), kterými se v praxi uplatňují výsledky práce Basilejského výboru pro bankovní dohled (Basel Committee on Banking Supervision - BCBS) (21) a CEBS (22), jsou nezbytným a vítaným krokem s ohledem na význam řízení rizik likvidity, jenž vystoupil do popředí ve světle současné neklidné situace na trhu. V této souvislosti a též s přihlédnutím k možné budoucí práci Komise je důležité poskytnout další návod ohledně klíčových aspektů, jako jsou definice a stanovení rizikové tolerance (23) a přiměřenost ochranných rezerv likvidity (24). S ohledem na úkoly centrálních bank v oblasti finanční stability je nezbytné zajistit, aby měly odpovídající přístup k informacím, které se týkají plánů bank na financování v mimořádných situacích.

| 11. | ECB poznamenává, že CEBS ve svém nedávném odborném vyjádření určeném Komisi ohledně řízení rizik likvidity (25) doporučuje, aby orgány dohledu nad přeshraničními skupinami v zájmu lepšího pochopení profilu rizik likvidity těchto skupin a s cílem předejít zbytečné duplicitě požadavků úzce koordinovaly svou činnost, a to především pomocí rozšířené výměny informací, zejména v rámci kolegií orgánů dohledu. CEBS navrhuje, aby orgány dohledu v případech, ve kterých je to vhodné, aktivně zvažovaly přenesení úkolů týkajících se dohledu nad likviditou poboček na domovské orgány dohledu. S ohledem na probíhající práce ohledně řízení rizik likvidity a postupů týkajících se „delegování“ výkonu dohledu nad likviditou (liquidity concession) (26) ECB poznamenává, že jedním z důsledků hospodářské a měnové unie je to, že za dohled nad likviditou poboček úvěrových institucí v rámci eurozóny by měl odpovídat pouze domovský členský stát. V rámci budoucího přezkoumání směrnice 2006/48/ES by se mohlo rozlišovat mezi domovskými a hostitelskými členskými státy, které přijaly euro, a členskými státy, které euro nepřijaly. Pokud mají příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu odlišnou měnu, mohly by se na danou pobočku vztahovat podmínky likvidity hostitelského členského státu. V rámci eurozóny však toto rozlišení v případě poboček ztratilo význam, protože pobočky sdílejí s ústředím stejnou rozvahu v téže měně a nepotřebují žádné vlastní prostředky či kapitál. Navíc systémy pojištění vkladů, které byly zavedeny a úředně uznány v jednom členském státě, musí chránit vkladatele u poboček zřízených úvěrovými institucemi v jiných členských státech. |
| --- | --- |

11.

ECB poznamenává, že CEBS ve svém nedávném odborném vyjádření určeném Komisi ohledně řízení rizik likvidity (25) doporučuje, aby orgány dohledu nad přeshraničními skupinami v zájmu lepšího pochopení profilu rizik likvidity těchto skupin a s cílem předejít zbytečné duplicitě požadavků úzce koordinovaly svou činnost, a to především pomocí rozšířené výměny informací, zejména v rámci kolegií orgánů dohledu. CEBS navrhuje, aby orgány dohledu v případech, ve kterých je to vhodné, aktivně zvažovaly přenesení úkolů týkajících se dohledu nad likviditou poboček na domovské orgány dohledu. S ohledem na probíhající práce ohledně řízení rizik likvidity a postupů týkajících se „delegování“ výkonu dohledu nad likviditou (liquidity concession) (26) ECB poznamenává, že jedním z důsledků hospodářské a měnové unie je to, že za dohled nad likviditou poboček úvěrových institucí v rámci eurozóny by měl odpovídat pouze domovský členský stát. V rámci budoucího přezkoumání směrnice 2006/48/ES by se mohlo rozlišovat mezi domovskými a hostitelskými členskými státy, které přijaly euro, a členskými státy, které euro nepřijaly. Pokud mají příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu odlišnou měnu, mohly by se na danou pobočku vztahovat podmínky likvidity hostitelského členského státu. V rámci eurozóny však toto rozlišení v případě poboček ztratilo význam, protože pobočky sdílejí s ústředím stejnou rozvahu v téže měně a nepotřebují žádné vlastní prostředky či kapitál. Navíc systémy pojištění vkladů, které byly zavedeny a úředně uznány v jednom členském státě, musí chránit vkladatele u poboček zřízených úvěrovými institucemi v jiných členských státech.

| 12. | ECB též doporučuje změnit článek 41 směrnice 2006/48/ES, který se týká odpovědnosti za opatření vyplývající z provádění měnové politiky, tak aby byla zohledněna existence Evropského systému centrálních bank (ESCB). |
| --- | --- |

12.

ECB též doporučuje změnit článek 41 směrnice 2006/48/ES, který se týká odpovědnosti za opatření vyplývající z provádění měnové politiky, tak aby byla zohledněna existence Evropského systému centrálních bank (ESCB).

Výměna informací a spolupráce mezi centrálními bankami a orgány dohledu (navrhovaný nový článek 42a odst. 2, článek 49 a čl. 130 odst. 1 směrnice 2006/48/ES)

| 13. | ECB podporuje vyjasnění stávajících povinností týkajících se koordinace a sdílení informací mezi orgány odpovědnými za finanční stabilitu v naléhavé situaci včetně nepříznivého vývoje na finančních trzích. Vítá zejména vyjasnění stávajících povinností, pokud jde o sdílení informací o konkrétních bankovních skupinách mezi orgány dohledu a centrálními bankami. |
| --- | --- |

13.

ECB podporuje vyjasnění stávajících povinností týkajících se koordinace a sdílení informací mezi orgány odpovědnými za finanční stabilitu v naléhavé situaci včetně nepříznivého vývoje na finančních trzích. Vítá zejména vyjasnění stávajících povinností, pokud jde o sdílení informací o konkrétních bankovních skupinách mezi orgány dohledu a centrálními bankami.

| 14. | ECB si všímá, že zatímco podle směrnice 2006/48/ES by nemělo být orgánům dohledu bráněno v tom, aby předávaly centrálním bankám včetně ECB (27) informace určené k výkonu jejich funkce (28), navrhovaná směrnice stanoví, že v naléhavé situaci ve smyslu směrnice 2006/48/ES (29) jsou členské státy povinny umožnit orgánům dohledu sdělovat informace centrálním bankám ve Společenství. Jak za „normálních okolností“, tak v naléhavých situacích navrhovaná směrnice předvídá, že se toto předávání informací uplatňuje, má-li daná informace význam pro výkon úkolů centrálních bank. ECB tyto změny vítá, zejména pak skutečnost, že se ve směrnici 2006/48/ES výslovně uvádí demonstrativní výčet úkolů centrálních bank včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy vypořádání plateb a cenných papírů a ochrany finanční stability, pro které by bylo takové předávání informací významné. ECB má v této souvislosti dvě připomínky. Za prvé, zatímco výše uvedený seznam úkolů zmiňuje „dohled nad systémy vypořádání plateb a cenných papírů“ (30), bylo by vhodné doplnit odkaz na „systémy zúčtování“ a v celé směrnici 2006/48/ES důsledně používat toto znění: „systémy plateb, zúčtování a vypořádání cenných papírů“. Za druhé, odkaz na úkoly „stanovené právními předpisy“ předpokládá, že tyto úkoly byly svěřeny na základě právních předpisů. Vzhledem k tomu, že některé funkce jako např. úkol centrálních bank v oblasti finanční stability nemusí být v některých případech vymezeny právním předpisem, měla by být slova „stanovené právními předpisy“ vypuštěna. |
| --- | --- |

14.

ECB si všímá, že zatímco podle směrnice 2006/48/ES by nemělo být orgánům dohledu bráněno v tom, aby předávaly centrálním bankám včetně ECB (27) informace určené k výkonu jejich funkce (28), navrhovaná směrnice stanoví, že v naléhavé situaci ve smyslu směrnice 2006/48/ES (29) jsou členské státy povinny umožnit orgánům dohledu sdělovat informace centrálním bankám ve Společenství. Jak za „normálních okolností“, tak v naléhavých situacích navrhovaná směrnice předvídá, že se toto předávání informací uplatňuje, má-li daná informace význam pro výkon úkolů centrálních bank. ECB tyto změny vítá, zejména pak skutečnost, že se ve směrnici 2006/48/ES výslovně uvádí demonstrativní výčet úkolů centrálních bank včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy vypořádání plateb a cenných papírů a ochrany finanční stability, pro které by bylo takové předávání informací významné. ECB má v této souvislosti dvě připomínky. Za prvé, zatímco výše uvedený seznam úkolů zmiňuje „dohled nad systémy vypořádání plateb a cenných papírů“ (30), bylo by vhodné doplnit odkaz na „systémy zúčtování“ a v celé směrnici 2006/48/ES důsledně používat toto znění: „systémy plateb, zúčtování a vypořádání cenných papírů“. Za druhé, odkaz na úkoly „stanovené právními předpisy“ předpokládá, že tyto úkoly byly svěřeny na základě právních předpisů. Vzhledem k tomu, že některé funkce jako např. úkol centrálních bank v oblasti finanční stability nemusí být v některých případech vymezeny právním předpisem, měla by být slova „stanovené právními předpisy“ vypuštěna.

| 15. | ECB vychází z toho, že cílem navrhovaných úprav není změnit stávající rámec pro výměnu informací mezi orgány dohledu a centrálními bankami v normálních situacích, nýbrž dále zlepšit výměnu informací mezi těmito orgány v případě, že nastane naléhavá situace. ECB má za to, že by bylo vhodné vytvořit určitý prostor pro další sblížení povahy těchto povinností tak, aby neexistovala asymetrie co do informací, které mají centrální banky k dispozici za normálních okolností a v naléhavých situacích (31). Zkušenosti centrálních bank Eurosystému ukazují, že existují významné synergie mezi funkcí centrálního bankovnictví a funkcí obezřetnostního dohledu, co se týče informací. To potvrzuje potřebu posílit vzájemnou souhru mezi hodnocením finanční stability ze strany centrálních bank a obezřetnostním dohledem nad jednotlivými finančními institucemi (32). Jak již bylo uvedeno v předchozích stanoviscích (33), dohled nad jednotlivými institucemi by měl v praxi těžit z výsledků hodnocení finanční stability centrálními bankami, přičemž tato hodnocení by zase měla vycházet z informací získaných od orgánů dohledu. Orgány dohledu by například měly za normálních okolností pravidelně komunikovat s ostatními orgány dohledu a s centrálními bankami, a to jak na vnitrostátní, tak přeshraniční úrovni, tak aby usnadnily účinnou spolupráci při dohledu nad řízením rizik likvidity. Tato komunikace by měla za normálních okolností probíhat pravidelně, přičemž v době krize by se měla povaha a frekvence výměny informací náležitě přizpůsobit (34). |
| --- | --- |

15.

ECB vychází z toho, že cílem navrhovaných úprav není změnit stávající rámec pro výměnu informací mezi orgány dohledu a centrálními bankami v normálních situacích, nýbrž dále zlepšit výměnu informací mezi těmito orgány v případě, že nastane naléhavá situace. ECB má za to, že by bylo vhodné vytvořit určitý prostor pro další sblížení povahy těchto povinností tak, aby neexistovala asymetrie co do informací, které mají centrální banky k dispozici za normálních okolností a v naléhavých situacích (31). Zkušenosti centrálních bank Eurosystému ukazují, že existují významné synergie mezi funkcí centrálního bankovnictví a funkcí obezřetnostního dohledu, co se týče informací. To potvrzuje potřebu posílit vzájemnou souhru mezi hodnocením finanční stability ze strany centrálních bank a obezřetnostním dohledem nad jednotlivými finančními institucemi (32). Jak již bylo uvedeno v předchozích stanoviscích (33), dohled nad jednotlivými institucemi by měl v praxi těžit z výsledků hodnocení finanční stability centrálními bankami, přičemž tato hodnocení by zase měla vycházet z informací získaných od orgánů dohledu. Orgány dohledu by například měly za normálních okolností pravidelně komunikovat s ostatními orgány dohledu a s centrálními bankami, a to jak na vnitrostátní, tak přeshraniční úrovni, tak aby usnadnily účinnou spolupráci při dohledu nad řízením rizik likvidity. Tato komunikace by měla za normálních okolností probíhat pravidelně, přičemž v době krize by se měla povaha a frekvence výměny informací náležitě přizpůsobit (34).

Kolegia orgánů dohledu (navrhované nové články 42a, 129 a 131a)

| 16. | ECB vítá navrhované posílení právních základů kolegií orgánů dohledu (35). Jde o krok směrem k dosažení konvergence v oblasti dohledu, jenž by zajistil soulad mezi členskými státy. ECB se domnívá, že využití kolegií orgánů dohledu by zlepšilo spolupráci při výkonu běžného dohledu nad přeshraničními bankami, hodnocení rizik pro finanční stabilitu a koordinaci řízení krizových situací. |
| --- | --- |

16.

ECB vítá navrhované posílení právních základů kolegií orgánů dohledu (35). Jde o krok směrem k dosažení konvergence v oblasti dohledu, jenž by zajistil soulad mezi členskými státy. ECB se domnívá, že využití kolegií orgánů dohledu by zlepšilo spolupráci při výkonu běžného dohledu nad přeshraničními bankami, hodnocení rizik pro finanční stabilitu a koordinaci řízení krizových situací.

Rozměr Společenství v mandátu vnitrostátních orgánů dohledu

| 17. | Vzhledem k tomu, že otázky finanční stability je třeba posuzovat na přeshraniční úrovni, ECB plně podporuje cíl posílit rozměr Společenství v mandátech vnitrostátních orgánů dohledu, který několikrát zdůraznila Rada Ecofin a který je promítnut do navrhované směrnice (36). ECB v této souvislosti vítá ustanovení, která se týkají zohlednění potenciálního dopadu rozhodnutí na stabilitu finančních systémů ve všech ostatních dotčených členských státech. V zájmu jednotnosti ECB doporučuje, aby se namísto „účinku“ rozhodnutí vždy odkazovalo na jeho „potenciální dopad“ (37). ECB se též domnívá, že pro praktické provádění výše uvedených ustanovení je možné vzít v úvahu mechanismy konzultace s ostatními dotčenými členskými státy podobné těm, jež jsou upraveny v jiných směrnicích z oblasti finančního sektoru, v případě, že pro tento účel nelze využít kolegií (38). |
| --- | --- |

17.

Vzhledem k tomu, že otázky finanční stability je třeba posuzovat na přeshraniční úrovni, ECB plně podporuje cíl posílit rozměr Společenství v mandátech vnitrostátních orgánů dohledu, který několikrát zdůraznila Rada Ecofin a který je promítnut do navrhované směrnice (36). ECB v této souvislosti vítá ustanovení, která se týkají zohlednění potenciálního dopadu rozhodnutí na stabilitu finančních systémů ve všech ostatních dotčených členských státech. V zájmu jednotnosti ECB doporučuje, aby se namísto „účinku“ rozhodnutí vždy odkazovalo na jeho „potenciální dopad“ (37). ECB se též domnívá, že pro praktické provádění výše uvedených ustanovení je možné vzít v úvahu mechanismy konzultace s ostatními dotčenými členskými státy podobné těm, jež jsou upraveny v jiných směrnicích z oblasti finančního sektoru, v případě, že pro tento účel nelze využít kolegií (38).

Sekuritizace (navrhovaný nový čl. 122a)

| 18. | Mezi cíle navrhovaných opatření týkajících se kapitálových požadavků a řízení rizik v rámci sekuritizace (39) patří zejména: i) závazek původců a/nebo sponzorů ponechat si „významný čistý ekonomický podíl“ (40) v rámci sekuritizačních transakcí, ii) požadavek na úvěrové instituce, aby lépe chápaly rizika, která přebírají jako investoři v rámci sekuritizace, iii) zlepšení postupů zveřejňování informací úvěrovými institucemi, které jsou původci nebo sponzory, a iv) posílení dohledu příslušnými orgány v souvislosti se sekuritizací. ECB obecně podporuje zavedení těchto navrhovaných změn, jejichž cílem je sladit pobídky jednotlivých účastníků sekuritizačního trhu (41). Současně zdůrazňuje potřebu využít velkého, likvidního a dobře fungujícího sekundárního sekuritizačního trhu, a to zejména s ohledem na způsobilost cenných papírů zajištěných aktivy jako zajištění pro operace měnové politiky.
  Za prvé, zůstane-li navrhovaná směrnice přes doporučení uvedená v odstavcích 2 až 4 tohoto stanoviska aktem 1. úrovně, zdůrazňuje ECB, že je třeba i) vyjasnit oblast působnosti uvedených ustanovení, ii) vymezit pojem „významný čistý ekonomický podíl“ a iii) používat pojmy jednotně, aby se zvýšila konvergence při jejich provádění a zamezilo se regulační arbitráži. Rovněž by se měly zvážit požadavky náležité péče, které rozlišují mezi obchodním a neobchodním portfoliem úvěrových institucí a které odpovídají příslušným investičním horizontům, aby se zamezilo možným negativním dopadům na činnost tvorby trhu.
  Za druhé, ECB poznamenává, že ačkoli ponechání si významného ekonomického podílu může být teoreticky důležitým prostředkem sladění pobídek, jeho praktické uplatnění v praxi může být obtížné (42). ECB proto vítá záměr Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání a účinnosti navrhovaných ustanovení s ohledem na vývoj trhu, a to i s přihlédnutím k potřebě obnovit fungování sekuritizačních trhů. ECB dále bere na vědomí odůvodnění navrhované Radou, které se týká opatření k řešení možného nesouladu sekuritizačních struktur a potřeby zajistit, aby tato opatření byla konzistentní a soudržná ve všech relevantních právních předpisech vztahujících se na finanční sektor (43).
  Za třetí, ECB se domnívá, že by bylo vhodné provést obecnou revizi sekuritizační terminologie použité ve směrnici 2006/48/ES a v navrhované směrnici s cílem přiblížit ji obvyklé právní terminologii a zajistit zvýšenou právní jistotu (44).
  A konečně je třeba přezkoumat vzájemný vztah mezi požadavkem na držení významného čistého ekonomického podílu a požadavky účetnictví (45). V této souvislosti se ECB vyslovuje pro to, aby Rada pro mezinárodní účetní standardy (International Standard Accounting Board - IASB) vypracovala příručku k mezinárodním standardům finančního vykazování 39 (46) a k výkladu č. 12 Stálého interpretačního výboru IASB (47) s cílem řešit potenciální dopad ustanovení navrhované směrnice, která se týkají sekuritizace, na pravidla pro odúčtování z rozvahy a konsolidaci. |
| --- | --- |

18.

Mezi cíle navrhovaných opatření týkajících se kapitálových požadavků a řízení rizik v rámci sekuritizace (39) patří zejména: i) závazek původců a/nebo sponzorů ponechat si „významný čistý ekonomický podíl“ (40) v rámci sekuritizačních transakcí, ii) požadavek na úvěrové instituce, aby lépe chápaly rizika, která přebírají jako investoři v rámci sekuritizace, iii) zlepšení postupů zveřejňování informací úvěrovými institucemi, které jsou původci nebo sponzory, a iv) posílení dohledu příslušnými orgány v souvislosti se sekuritizací. ECB obecně podporuje zavedení těchto navrhovaných změn, jejichž cílem je sladit pobídky jednotlivých účastníků sekuritizačního trhu (41). Současně zdůrazňuje potřebu využít velkého, likvidního a dobře fungujícího sekundárního sekuritizačního trhu, a to zejména s ohledem na způsobilost cenných papírů zajištěných aktivy jako zajištění pro operace měnové politiky.

Za prvé, zůstane-li navrhovaná směrnice přes doporučení uvedená v odstavcích 2 až 4 tohoto stanoviska aktem 1. úrovně, zdůrazňuje ECB, že je třeba i) vyjasnit oblast působnosti uvedených ustanovení, ii) vymezit pojem „významný čistý ekonomický podíl“ a iii) používat pojmy jednotně, aby se zvýšila konvergence při jejich provádění a zamezilo se regulační arbitráži. Rovněž by se měly zvážit požadavky náležité péče, které rozlišují mezi obchodním a neobchodním portfoliem úvěrových institucí a které odpovídají příslušným investičním horizontům, aby se zamezilo možným negativním dopadům na činnost tvorby trhu.

Za druhé, ECB poznamenává, že ačkoli ponechání si významného ekonomického podílu může být teoreticky důležitým prostředkem sladění pobídek, jeho praktické uplatnění v praxi může být obtížné (42). ECB proto vítá záměr Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o používání a účinnosti navrhovaných ustanovení s ohledem na vývoj trhu, a to i s přihlédnutím k potřebě obnovit fungování sekuritizačních trhů. ECB dále bere na vědomí odůvodnění navrhované Radou, které se týká opatření k řešení možného nesouladu sekuritizačních struktur a potřeby zajistit, aby tato opatření byla konzistentní a soudržná ve všech relevantních právních předpisech vztahujících se na finanční sektor (43).

Za třetí, ECB se domnívá, že by bylo vhodné provést obecnou revizi sekuritizační terminologie použité ve směrnici 2006/48/ES a v navrhované směrnici s cílem přiblížit ji obvyklé právní terminologii a zajistit zvýšenou právní jistotu (44).

A konečně je třeba přezkoumat vzájemný vztah mezi požadavkem na držení významného čistého ekonomického podílu a požadavky účetnictví (45). V této souvislosti se ECB vyslovuje pro to, aby Rada pro mezinárodní účetní standardy (International Standard Accounting Board - IASB) vypracovala příručku k mezinárodním standardům finančního vykazování 39 (46) a k výkladu č. 12 Stálého interpretačního výboru IASB (47) s cílem řešit potenciální dopad ustanovení navrhované směrnice, která se týkají sekuritizace, na pravidla pro odúčtování z rozvahy a konsolidaci.

Další právní a technické připomínky

| 19. | ECB doporučuje, aby se v případech, kdy se odkazuje na ECB, ESCB a národní centrální banky ESCB, používaly výrazy v souladu s ustanoveními Smlouvy a statutu Evropského systému centrálních bank (dále jen „statut ESCB“), aby nedocházelo k upevňování zastaralých pojmů a aby se usnadnilo čtení směrnice. |
| --- | --- |

19.

ECB doporučuje, aby se v případech, kdy se odkazuje na ECB, ESCB a národní centrální banky ESCB, používaly výrazy v souladu s ustanoveními Smlouvy a statutu Evropského systému centrálních bank (dále jen „statut ESCB“), aby nedocházelo k upevňování zastaralých pojmů a aby se usnadnilo čtení směrnice.

| 20. | Směrnice 2006/48/ES se vyznačuje tím, že obsahuje řadu stupňovaných nebo křížových odkazů, jež ovlivňují její srozumitelnost a přehlednost (48). Řada odkazů navíc není formulována „tak, aby základní myšlenka ustanovení, na které se odkazuje, byla srozumitelná bez nahlédnutí do tohoto ustanovení“ (49). Tento nešťastný přístup se uplatňuje i v navrhované směrnici (50). ECB doporučuje tato ustanovení v zájmu právní jistoty a transparentnosti přepracovat tak, aby byla srozumitelná a bylo je možné číst bez nahlédnutí do různých jiných ustanovení směrnice 2006/48/ES. |
| --- | --- |

20.

Směrnice 2006/48/ES se vyznačuje tím, že obsahuje řadu stupňovaných nebo křížových odkazů, jež ovlivňují její srozumitelnost a přehlednost (48). Řada odkazů navíc není formulována „tak, aby základní myšlenka ustanovení, na které se odkazuje, byla srozumitelná bez nahlédnutí do tohoto ustanovení“ (49). Tento nešťastný přístup se uplatňuje i v navrhované směrnici (50). ECB doporučuje tato ustanovení v zájmu právní jistoty a transparentnosti přepracovat tak, aby byla srozumitelná a bylo je možné číst bez nahlédnutí do různých jiných ustanovení směrnice 2006/48/ES.

| 21. | Směrnice 2006/48/ES odkazuje na „jiné státní orgány odpovědné za dohled nad platebními systémy“ (51). ECB již několikrát shodně konstatovala, že čl. 105 odst. 2 Smlouvy a článek 3.1 statutu ESCB představují právní základ pro činnost Eurosystému v oblasti dohledu a že jeho pravomoc v této oblasti navíc vyplývá z článku 22 statutu ESCB (52). ECB má za to, že ustanovení čl. 105 odst. 2 Smlouvy a článek 3.1 statutu ESCB vylučují zasahování do pravomoci Eurosystému v oblasti dohledu ze strany jakýchkoli orgánů Společenství nebo vnitrostátních orgánů jiných než centrální banka jednající v rámci ESCB/Eurosystému (53). Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s postojem, který ECB zaujala v případě jiných právních předpisů Společenství (54), ECB doporučuje výše uvedený odkaz vypustit (55). |
| --- | --- |

21.

Směrnice 2006/48/ES odkazuje na „jiné státní orgány odpovědné za dohled nad platebními systémy“ (51). ECB již několikrát shodně konstatovala, že čl. 105 odst. 2 Smlouvy a článek 3.1 statutu ESCB představují právní základ pro činnost Eurosystému v oblasti dohledu a že jeho pravomoc v této oblasti navíc vyplývá z článku 22 statutu ESCB (52). ECB má za to, že ustanovení čl. 105 odst. 2 Smlouvy a článek 3.1 statutu ESCB vylučují zasahování do pravomoci Eurosystému v oblasti dohledu ze strany jakýchkoli orgánů Společenství nebo vnitrostátních orgánů jiných než centrální banka jednající v rámci ESCB/Eurosystému (53). Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s postojem, který ECB zaujala v případě jiných právních předpisů Společenství (54), ECB doporučuje výše uvedený odkaz vypustit (55).

| 22. | Činnosti spočívající v zúčtování, vypořádání a úschově představují zvláštní druh expozic, k nimž by se nemělo přistupovat podobným způsobem jako k expozicím, jež vznikají v důsledku běžné mezibankovní úvěrové činnosti. Je tomu tak hlavně proto, že tyto expozice mají velmi krátkodobou splatnost, neboť obvykle nejsou delší než jednodenní, a dále že jsou mimo kontrolu dotčených institucí, protože jsou především výsledkem činnosti klienta. I když v zájmu řešení potenciálních rizik spojených s těmito činnostmi by měla existovat odpovídající opatření ke snižování a sledování rizik, podporuje ECB výjimku, kterou navrhovaná směrnice v tomto směru upravuje (56). Pozměňovací návrhy uvedené v příloze tuto výjimku dále upřesňují. |
| --- | --- |

22.

Činnosti spočívající v zúčtování, vypořádání a úschově představují zvláštní druh expozic, k nimž by se nemělo přistupovat podobným způsobem jako k expozicím, jež vznikají v důsledku běžné mezibankovní úvěrové činnosti. Je tomu tak hlavně proto, že tyto expozice mají velmi krátkodobou splatnost, neboť obvykle nejsou delší než jednodenní, a dále že jsou mimo kontrolu dotčených institucí, protože jsou především výsledkem činnosti klienta. I když v zájmu řešení potenciálních rizik spojených s těmito činnostmi by měla existovat odpovídající opatření ke snižování a sledování rizik, podporuje ECB výjimku, kterou navrhovaná směrnice v tomto směru upravuje (56). Pozměňovací návrhy uvedené v příloze tuto výjimku dále upřesňují.

Pozměňovací návrhy

Pokud by výše uvedené připomínky vedly ke změnám v navrhované směrnici, jsou v příloze obsaženy návrhy příslušných změn.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 5. března 2009.

Prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  KOM(2008) 602 v konečném znění, 1. říjen 2008. Dokument je k dispozici na internetových stránkách www.eur-lex.europa.eu

1

(2)  Toto stanovisko vychází ze znění ze dne 1. října 2008, ke kterému byla ECB formálně konzultována. V navrhované směrnici byly v pracovní skupině Rady provedeny další změny.

2

(3)  Viz odstavec 8 závěrů předsednictví, Evropská rada, 15 – 16. října 2008, k dispozici na internetových stránkách Rady www.consilium.europa.eu, a sdělení Komise „Od finanční krize k vzestupu: Evropský rámec pro činnost“, KOM(2008) 706 v konečném znění, 29. říjen 2008, k dispozici na internetových stránkách Komise www.ec.europa.eu

3

(4)  Zpráva expertní skupiny pod vedením pana de Larosière z 25. února 2009 je k dispozici na internetových stránkách www.europa.eu

4

(5)  Viz odstavec 6 stanoviska ECB CON/2004/7 ze dne 20. února 2004 na žádost Rady Evropské unie k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 73/239/EHS, 85/611/EHS, 91/675/EHS, 93/6/EHS a 94/19/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES, 2002/83/ES a 2002/87/ES, s cílem zřídit novou organizační strukturu výborů pro finanční služby (KOM(2003) 659 v konečném znění), (Úř. věst. C 58, 6.3.2004, s. 23); odstavce 6 až 10 stanoviska ECB CON/2005/4 ze dne 17. února 2005 na žádost Rady Evropské unie k návrhu směrnic Evropského parlamentu a Rady, kterými se přepracovávají směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES ze dne 20. března 2000 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu a směrnice Rady 93/6/EHS ze dne 15. března 1993 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (Úř. věst. C 52, 2.3.2005, s. 37) a odstavec 3.5 stanoviska ECB CON/2006/60 ze dne 18. prosince 2006 k návrhu směrnice, kterou se mění některé směrnice Společenství, pokud jde o procesní pravidla a hodnotící kritéria pro obezřetnostní posuzování akvizic a zvyšování podílů ve finančním sektoru (Úř. věst. C 27, 7.2.2007, s. 1).

5

(6)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 1.

6

(7)  Úř. věst. L 177, 30.6.2006, s. 201.

7

(8)  Viz článek 150 a článek 151 směrnice 2006/48/ES a změny těchto ustanovení v navrhované směrnici.

8

(9)  Basilejský výbor pro bankovní dohled, „International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards: A Revised Framework“ (Mezinárodní konvergence měření kapitálu a kapitálových standardů: revidovaný rámec), Banka pro mezinárodní platby (BIS), červen 2004, k dispozici na internetových stránkách BIS www.bis.org

9

(10)  Viz nový 1. a 7. bod odůvodnění, článek 42b, čl. 63a odst. 6 a druhý pododstavec čl. 131a odst. 2.

10

(11)  Viz Společná praktická příručka Evropského parlamentu, Rady a Komise pro osoby podílející se na redakci právních předpisů v orgánech Evropského společenství, zejména doporučení č. 12 a 17, s. 38 a 54, k dispozici na internetových stránkách www.europa.eu

11

Společná praktická příručka Evropského parlamentu, Rady a Komise pro osoby podílející se na redakci právních předpisů v orgánech Evropského společenství

(12)  Samotný Lamfalussyho výbor v roce 2001 poznamenal, že tato výkladová doporučení a obecné standardy „týkající se záležitostí neupravených právními předpisy EU by v případě potřeby mohly být převzaty do práva Společenství prostřednictvím postupů 2. úrovně“ (viz závěrečná zpráva Výboru moudrých o regulaci evropských trhů s cennými papíry, 15.2.2001, s. 37, k dispozici na internetových stránkách www.europa.eu).

12

(13)  Návrh směrnice Komise, kterou se mění některé přílohy směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES, pokud jde o technická ustanovení týkající se rizikového řízení, a návrh směrnice Komise, kterou se mění některé přílohy směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES, pokud jde o technická ustanovení týkající se rizikového řízení, k dispozici na internetových stránkách Komise www.ec.europa.eu

13

(14)  Sdělení Komise – Přezkum Lamfalussyho procesu – Posílení sbližování dohledu, 20.11.2007, KOM(2007) 727 v konečném znění, k dispozici na internetových stránkách Komise www.ec.europa.eu

14

(15)  Viz odstavce 6.2.3 a 6.4.5 důvodové zprávy k navrhované směrnici, s. 8 a 10.

15

(16)  Viz odstavec 6.2.3 důvodové zprávy k navrhované směrnici, s. 8.

16

(17)  Navrhovaný čl. 113 odst. 4 písm. f).

17

(18)  Nový čl. 113 odst. 3 písm. i).

18

(19)  Viz druhý pododstavec navrhovaného čl. 111 odst. 1.

19

(20)  Viz nová příloha V.

20

(21)  Viz Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision (Zásady zdravého řízení rizik likvidity a dohledu), Basilejský výbor pro bankovní dohled, září 2008, k dispozici na internetových stránkách BIS www.bis.org

21

Principles for Sound Liquidity Risk Management and Supervision (

(22)  Viz First part of the CEBS’ technical advice on liquidity risk management – Survey of the current regulatory frameworks adopted by the EEA regulators (První část odborného vyjádření CEBS ohledně řízení rizik likvidity – Přehled stávajících regulatorních rámců přijatých regulátory EHP, 15.8.2007) a Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA (Druhá část odborného vyjádření CEBS určeného Evropské komisi ohledně řízení rizik likvidity – Analýza konkrétních otázek vymezených Komisí a problémy, které nejsou v současné době v rámci EHP řešeny), 18.9.2008, CEBS 2008 147, k dispozici na internetových stránkách CEBS www.c-ebs.org

22

First part of the CEBS’ technical advice on liquidity risk management – Survey of the current regulatory frameworks adopted by the EEA regulators (

Second part of the CEBS’s technical advice to the European Commission on liquidity risk management – Analysis of specific issues listed by the Commission and challenges not currently addressed in the EEA

(23)  Viz nový bod 14a přílohy V.

23

(24)  Viz nové body 14 a 18 přílohy V a nový bod 1 písm. e) přílohy XI.

24

(25)  Druhá část odborného vyjádření CEBS určeného Evropské komisi ohledně řízení rizik likvidity – Analýza konkrétních otázek vymezených Komisí a problémy, které nejsou v současné době v rámci EHP řešeny, 18.9.2008, CEBS 2008 147, doporučení 29, s. 11 a 64-66, k dispozici na internetových stránkách CEBS www.c-ebs.org

25

(26)  Viz Shrnutí CEBS ohledně práce týkající se delegování, 3.9.2008, k dispozici na internetových stránkách www.c-ebs.org

26

(27)  Čl. 4 odst. 23 směrnice 2006/48/ES.

27

(28)  Viz čl. 49 písm. a) směrnice 2006/48/ES a nový čl. 49 písm. a).

28

(29)  Nový čl. 130 odst. 1.

29

(30)  Viz též druhý pododstavec čl. 46 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů, o změně směrnice Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení směrnice Rady 93/22/ES (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s.1).

30

(31)  Srovnej první odstavec článku 49 směrnice 2006/48/ES s navrhovaným novým posledním odstavcem téhož článku v navrhované směrnici.

31

(32)  Report of the Financial Stability Forum on Enhancing Market and Institutional Resilience (Zpráva Fóra pro finanční stabilitu o zvyšování odolnosti trhů a institucí), 7.4.2008, doporučení V.8, s. 42-43, ve kterém se uvádí, že „Orgány dohledu a centrální banky by měly zlepšit spolupráci a výměnu informací včetně případů posuzování rizik pro finanční stabilitu. Výměna informací by v obdobích napětí na trhu měla probíhat rychle“. K dispozici na internetových stránkách Fóra pro finanční stabilitu www.fsforum.org

32

Report of the Financial Stability Forum on Enhancing Market and Institutional Resilience

(33)  Viz např. odstavec 2.4.1 stanoviska ECB CON/2007/33 ze dne 5. listopadu 2007 na žádost rakouského ministerstva financí k návrhu zákona, kterým se mění zákon o bankách, zákon o spořitelnách, zákon o orgánu pro dohled nad finančním trhem a zákon o Oesterreichische Nationalbank, a odstavec 2.4.1 stanoviska ECB CON/2006/15 ze dne 9. března 2006 na žádost polského ministra financí k návrhu zákona o dohledu nad finančními institucemi. Všechna stanoviska ECB jsou k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu

33

(34)  Viz zásada č. 17 na s. 14-36, Zásady zdravého řízení rizik likvidity a dohledu, k dispozici na internetových stránkách BIS www.bis.org K ostatním aspektům týkajícím se likvidity, viz odstavce 11 a 12 tohoto stanoviska.

34

(35)  Viz nový článek 131a.

35

(36)  Viz závěry Rady Ecofin ze dne 7. října 2008, s. 17, k dispozici na internetových stránkách Evropské rady www.consilium.europa.eu

36

(37)  Srov. 6. bod odůvodnění navrhované směrnice s novým čl. 40 odst. 3 a třetí větou nového bodu 1a přílohy XI.

37

(38)  Viz např. čl. 132 odst. 3 směrnice 2006/48/ES a čl. 12 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu a o změně směrnice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES (Úř. věst. L 35, 11.2.2003, s. 1).

38

(39)  Viz nový článek 122a.

39

(40)  Viz nový čl. 122a odst. 1.

40

(41)  ECB si je vědoma, že v tomto novém článku navrhované směrnice byly v rámci pracovní skupiny Rady provedeny další změny.

41

(42)  Viz analýza obsažená ve zprávě ECB „The incentive structure of the originate and distribute model (Pobídková struktura modelu originate and distribute“), prosinec 2008, k dispozici na internetových stránkách ECB www.ecb.europa.eu

42

The incentive structure of the originate and distribute model

(43)  Viz navrhovaný 15. bod odůvodnění, poslední věta obecného přístupu, na kterém se dohodla Rada dne 19. listopadu 2008 (k dispozici na stránce: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/08/st16/st16216.en08.pdf); v uvedeném navrhovaném bodu odůvodnění se též uvádí, že Komise hodlá předložit odpovídající legislativní návrhy poté, co náležitě posoudí dopad navrhovaných opatření.

43

(44)  Přehled vnitrostátních zákonů, které se vztahují na sekuritizaci v 15 členských státech, lze nalézt ve zprávě odborné skupiny právních poradců pro evropské finanční trhy (European Financial Markets Lawyers Group - EFMLG) o právních překážkách přeshraničních sekuritizací v EU, 7.5.2007, k dispozici na internetových stránkách EFMLG www.efmlg.org

44

(45)  Zpráva ECB o bankovních strukturách, s. 24.

45

(46)  „Finanční nástroje: Účtování a oceňování“, zveřejněno v prosinci 2003.

46

(47)  „Konsolidace – jednotky zvláštního určení“.

47

(48)  Viz Společná praktická příručka, a zejména doporučení č. 16, k dispozici na internetových stránkách www.europa.eu

48

Společná praktická příručka

(49)  Doporučení č. 16.7 Společné praktické příručky, k dispozici na internetových stránkách www.europa.eu

49

Společné praktické příručky

(50)  Viz např. čl. 129 odst. 2 první věta směrnice 2006/48/ES a nový čl. 129 odst. 1 písm. b).

50

(51)  Čl. 49 písm. b směrnice 2006/48/ES.

51

(52)  Viz např. odstavec 7 stanoviska ECB CON/99/19 ze dne 20. ledna 2000 na žádost lucemburského ministerstva pro státní pokladnu a rozpočet k návrhu právního předpisu, kterým se provádí směrnice 98/26/ES o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry v zákoně ze dne 5. dubna 1993, ve znění pozdějších předpisů, o finančním sektoru a kterým se doplňuje zákon ze dne 23. prosince 1998, kterým se zřizuje výbor pro obezřetnostní dohled nad finančním sektorem; z pozdější doby viz též odstavec 7.2 stanoviska ECB CON/2006/23 ze dne 22. května 2006 na žádost Bank Centrali ta’ Malta/Central Bank of Malta k návrhu zákona, kterým se mění zákon o Bank Centrali ta’ Malta/Central Bank of Malta.

52

(53)  ECB rovněž v nedávných stanoviscích k návrhům vnitrostátních právních předpisů členských států mimo eurozónu poznamenala, že centrální banky Eurosystému vykonávají dohled nad platebními systémy v souladu se společnou politikou vymezenou Radou guvernérů, která se bude vztahovat i na ostatní centrální banky poté, co dotyčný členský stát přijme euro (viz např. odstavce 13 až 16 stanoviska ECB CON/2005/24 ze dne 15. července 2005 na žádost Ministerstva financí České republiky k návrhu zákona o sjednocování dozoru nad finančním trhem a z poslední doby viz též odstavce 3.9 a 3.10 stanoviska ECB CON/2008/83 ze dne 2. prosince 2008 na žádost maďarského ministerstva financí k návrhu zákona, kterým se mění zákon o Magyar Nemzeti Bank. I jiné členské státy mimo eurozónu změnily své příslušné zákony. V současné době vykonává Bank of England ve Velké Británii dohled nad platebními systémy, aniž by to bylo upraveno právními předpisy. Na základě části 5 návrhu zákona o bankách, který je v současné době projednáván britským parlamentem (k dispozici na internetových stránkách britského parlamentu www.parliament.uk, s. 87), by byla úloha Bank of England v oblasti dohledu nad platebními systémy formalizována.

53

(54)  Viz odstavec 14 stanoviska ECB CON/2001/25 ze dne 13. září 2001 na žádost Rady Evropské unie k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu a o změně směrnice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/78/ES a 2001/12/ES (Úř. věst. C 271, 26.9. 2001, s. 10).

54

(55)  Stejně tak ve 26. bodu odůvodnění směrnice 2006/48/ES.

55

(56)  Nový čl. 106 odst. 2 písm. c).

56

---

PŘÍLOHA

POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

| Text navrhovaný Komisí | Změny navrhované ECB
   (1) |
| --- | --- |
| Změna č. 1 |
| 6.bod odůvodnění navrhované směrnice |
| (6) | Mandáty příslušných orgánů by měly brát v potaz rozměr Společenství. Příslušné orgány by tudíž měly zohlednit účinek svých rozhodnutí na stabilitu finančního systému ve všech ostatních členských státech. |

Text navrhovaný Komisí

Změny navrhované ECB
   (1)

Změna č. 1

6.bod odůvodnění navrhované směrnice

(6)

Mandáty příslušných orgánů by měly brát v potaz rozměr Společenství. Příslušné orgány by tudíž měly zohlednit účinek svých rozhodnutí na stabilitu finančního systému ve všech ostatních členských státech.

| (6) | Mandáty příslušných orgánů by měly brát v potaz rozměr Společenství. Příslušné orgány by tudíž měly zohlednit účinek
  případný dopad svých rozhodnutí na stabilitu finančního systému ve všech ostatních členských státech. |
| --- | --- |

(6)

Mandáty příslušných orgánů by měly brát v potaz rozměr Společenství. Příslušné orgány by tudíž měly zohlednit účinek
  případný dopad svých rozhodnutí na stabilitu finančního systému ve všech ostatních členských státech.

Odůvodnění – viz odstavec 17 stanoviska

Změna č. 2

Změna směrnice 2006/48/ES, čl. 4 odst. 23

Článek 4

| 23. | „centrální banky“ zahrnují Evropskou centrální banku, není-li stanoveno jinak; |
| --- | --- |

23.

„centrální banky“ zahrnují Evropskou centrální banku, není-li stanoveno jinak;

[Žádná změna v navrhované směrnici]

Článek 4

| 23. | „centrální banky“ zahrnují národní centrální banky Evropského systému centrálních bank a Evropskou centrální banku, není-li stanoveno jinak; |
| --- | --- |

23.

„centrální banky“ zahrnují národní centrální banky Evropského systému centrálních bank a Evropskou centrální banku, není-li stanoveno jinak;

Odůvodnění – viz odstavec 19 stanoviska

Změna č. 3

Změna směrnice 2006/48/ES, článek 41

Článek 41

Hostitelský členský stát až do další koordinace vykonává ve spolupráci s příslušnými orgány domovského členského státu dohled nad likviditou poboček úvěrových institucí.

Aniž jsou dotčena opatření nezbytná k posílení evropského měnového systému, ponechává si plnou příslušnost k opatřením vyplývajícím z provádění své měnové politiky.

[Žádná změna v navrhované směrnici]

Článek 41

Hostitelský členský stát až do další koordinace vykonává ve spolupráci s příslušnými orgány domovského členského státu dohled nad likviditou poboček úvěrových institucí.

Aniž jsou dotčena opatření nezbytná k posílení evropského měnového systému, Evropský systém centrálních bank a případně hostitelský členský stát si ponechávají plnou příslušnost k opatřením vyplývajícím z provádění své měnové politiky.

Odůvodnění – viz odstavce 11 a 12 stanoviska

Změna č. 4

Čl. 1 odst. 4 navrhované směrnice

Změna směrnice 2006/48/ES, čl. 42a odst. 2

Článek 42a

| 2. | Příslušné orgány domovského členského státu sdělí příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je systémově významná pobočka usazena, údaje uvedené v čl. 132 odst. 1 písm. c) a d) a provedou úkoly uvedené v čl. 129 odst. 1 písm. c) ve spolupráci s příslušnými orgány hostitelského členského státu. |
| --- | --- |

2.

Příslušné orgány domovského členského státu sdělí příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je systémově významná pobočka usazena, údaje uvedené v čl. 132 odst. 1 písm. c) a d) a provedou úkoly uvedené v čl. 129 odst. 1 písm. c) ve spolupráci s příslušnými orgány hostitelského členského státu.

Pokud příslušný orgán domovského členského státu zjistí naléhavou situaci v rámci úvěrové instituce dle čl. 130 odst. 1, uvědomí, jakmile je to možné, orgány uvedené ve čtvrtém odstavci článku 49 a v článku 50.

Článek 42a

| 2. | Příslušné orgány domovského členského státu sdělí příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je systémově významná pobočka usazena, údaje uvedené v čl. 132 odst. 1 písm. c) a d) a provedou úkoly uvedené v čl. 129 odst. 1 písm. c) ve spolupráci s příslušnými orgány hostitelského členského státu. |
| --- | --- |

2.

Příslušné orgány domovského členského státu sdělí příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je systémově významná pobočka usazena, údaje uvedené v čl. 132 odst. 1 písm. c) a d) a provedou úkoly uvedené v čl. 129 odst. 1 písm. c) ve spolupráci s příslušnými orgány hostitelského členského státu.

Pokud příslušný orgán domovského členského státu zjistí naléhavou situaci v rámci úvěrové instituce dle čl. 130 odst. 1, uvědomí, jakmile je to možné, centrální banky Evropského systému centrálních bank a orgány uvedené ve čtvrtém odstavci článku 49 a v článku 50.

Odůvodnění – viz odstavec 19 stanoviska

Změna č. 5

Čl. 1 odst. 6 navrhované směrnice

Změna směrnice 2006/48/ES, článek 49

Článek 49

Tento oddíl není příslušnému orgánu překážkou v tom, aby sděloval následujícím orgánům či subjektům informace určené k výkonu jejich funkce:

| a) | centrálním bankám a jiným subjektům s obdobnými úkoly, které jednají jako měnové orgány, jsou-li tyto informace významné pro výkon jejich příslušných úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy vypořádání plateb a cenných papírů a ochrany finanční stability, a |
| --- | --- |

a)

centrálním bankám a jiným subjektům s obdobnými úkoly, které jednají jako měnové orgány, jsou-li tyto informace významné pro výkon jejich příslušných úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy vypořádání plateb a cenných papírů a ochrany finanční stability, a

| b) | případně jiným státním orgánům odpovědným za dohled nad platebními systémy. |
| --- | --- |

b)

případně jiným státním orgánům odpovědným za dohled nad platebními systémy.

Tento oddíl nebrání těmto orgánům nebo subjektům sdělovat příslušným orgánům informace, které pro ně jsou nezbytné pro účely článku 45.

...

V naléhavé situaci podle čl. 130 odst. 1 umožní členské státy příslušným orgánům sdělit informaci centrálním bankám ve Společenství, pokud má tato informace význam pro výkon jejich příslušných úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy vypořádání plateb a cenných papírů a ochrany finanční stability.

Článek 49

Tento oddíl není příslušnému orgánu překážkou v tom, aby sděloval následujícím orgánům či subjektům informace určené k výkonu jejich funkce:

| a) | centrálním bankám a jiným subjektům s obdobnými úkoly, které jednají jako měnové orgány, jsou-li tyto informace významné pro výkon jejich příslušných úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy plateb, zúčtování a vypořádání cenných papírů a ochrany finanční stability, a |
| --- | --- |

a)

centrálním bankám a jiným subjektům s obdobnými úkoly, které jednají jako měnové orgány, jsou-li tyto informace významné pro výkon jejich příslušných úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy plateb, zúčtování a vypořádání cenných papírů a ochrany finanční stability, a

| a) | centrálním bankám a jiným subjektům s obdobnými úkoly, které jednají jako měnové orgány, jsou-li tyto informace významné pro výkon jejich příslušných úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy plateb, zúčtování a vypořádání cenných papírů a ochrany finanční stability, a |
| --- | --- |

a)

centrálním bankám a jiným subjektům s obdobnými úkoly, které jednají jako měnové orgány, jsou-li tyto informace významné pro výkon jejich příslušných úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy plateb, zúčtování a vypořádání cenných papírů a ochrany finanční stability, a

Tento oddíl nebrání těmto orgánům nebo subjektům sdělovat příslušným orgánům informace, které pro ně jsou nezbytné pro účely článku 45.

...

V naléhavé situaci podle čl. 130 odst. 1 umožní členské státy příslušným orgánům sdělit informaci centrálním bankám ve Společenství, pokud má tato informace význam pro výkon jejich příslušných úkolů stanovených právními předpisy včetně provádění měnové politiky, dohledu nad systémy vypořádání plateb a cenných papírů a ochrany finanční stability.

Odůvodnění – viz odstavce 14, 19 a 21 stanoviska

Změna č. 6

Čl. 1 odst. 16 písm. a) navrhované směrnice

Změna směrnice 2006/48/ES, čl. 106 odst. 2 písm. c)

Článek 106

| 2. | Angažovanost nezahrnuje: |
| --- | --- |

2.

Angažovanost nezahrnuje:

...

| c) | v případě poskytování služeb převodů peněz nebo zúčtování a vypořádání transakcí s cennými papíry pro klienty opožděné příjmy prostředků financování a jiné expozice vzniklé z důvodu činnosti klienta, které trvají nejdéle do následujícího pracovního dne. |
| --- | --- |

c)

v případě poskytování služeb převodů peněz nebo zúčtování a vypořádání transakcí s cennými papíry pro klienty opožděné příjmy prostředků financování a jiné expozice vzniklé z důvodu činnosti klienta, které trvají nejdéle do následujícího pracovního dne.

Článek 106

| 2. | Angažovanost nezahrnuje: |
| --- | --- |

2.

Angažovanost nezahrnuje:

...

| c) | v případě poskytování služeb převodů peněz nebo zúčtování, a vypořádání a úschovy finančních nástrojů
  transakcí s cennými papíry pro klienty opožděné příjmy prostředků financování a jiné expozice vzniklé z důvodu činnosti klienta, které trvají nejdéle do následujícího pracovního dne. |
| --- | --- |

c)

v případě poskytování služeb převodů peněz nebo zúčtování, a vypořádání a úschovy finančních nástrojů
  transakcí s cennými papíry pro klienty opožděné příjmy prostředků financování a jiné expozice vzniklé z důvodu činnosti klienta, které trvají nejdéle do následujícího pracovního dne.

Odůvodnění – viz odstavec 22 stanoviska

Změna č. 7

Čl. 1 odst. 21 písm. d) navrhované směrnice.

Změna směrnice 2006/48/ES, čl. 113 odst. 4

Článek 113

| 4. | Členské státy mohou zcela nebo částečně vyjmout následující expozice z působnosti čl. 111 odst. 1: |
| --- | --- |

4.

Členské státy mohou zcela nebo částečně vyjmout následující expozice z působnosti čl. 111 odst. 1:

...

| f) | aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči institucím za podmínky, že tyto expozice nepředstavují kapitál takové instituce, netrvají déle než do následujícího obchodního dne a znějí na měnu členského státu využívajícího tuto možnost za podmínky, že takovou měnou není euro. |
| --- | --- |

f)

aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči institucím za podmínky, že tyto expozice nepředstavují kapitál takové instituce, netrvají déle než do následujícího obchodního dne a znějí na měnu členského státu využívajícího tuto možnost za podmínky, že takovou měnou není euro.

Článek 113

| 4. | Členské státy mohou zcela nebo částečně vyjmout následující expozice z působnosti čl. 111 odst. 1: |
| --- | --- |

4.

Členské státy mohou zcela nebo částečně vyjmout následující expozice z působnosti čl. 111 odst. 1:

...

| f) | aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči institucím za podmínky, že tyto expozice nepředstavují kapitál takové instituce a, netrvají déle než do následujícího
  sedm obchodních dnů
  a znějí na měnu členského státu využívajícího tuto možnost za podmínky, že takovou měnou není euro. |
| --- | --- |

f)

aktiva představující pohledávky a jiné expozice vůči institucím za podmínky, že tyto expozice nepředstavují kapitál takové instituce a, netrvají déle než do následujícího
  sedm obchodních dnů
  a znějí na měnu členského státu využívajícího tuto možnost za podmínky, že takovou měnou není euro.

Odůvodnění – viz odstavce 6 až 9 stanoviska

Změna č. 8

Čl. 1 odst. 29 navrhované směrnice

Změna směrnice 2006/48/ES, čl. 130 odst. 1

Článek 130

| 1. | Nastane-li naléhavá situace, včetně nepříznivého vývoje na finančních trzích, která by mohla ohrozit stabilitu finančního systému v jakémkoli členském státě, v němž byly povoleny subjekty skupiny nebo v němž jsou usazeny systémově významné pobočky uvedené v článku 42a, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě uvědomí, jakmile je to možné, s výhradou kapitoly 1 oddílu 2, orgány uvedené ve čtvrtém pododstavci článku 49 a v článku 50 a sdělí veškeré informace nezbytné k plnění jejich úkolů. Tyto povinnosti se vztahují na všechny příslušné orgány podle článků 125 a 126 a na příslušný orgán určený podle čl. 129 odst. 1. |
| --- | --- |

1.

Nastane-li naléhavá situace, včetně nepříznivého vývoje na finančních trzích, která by mohla ohrozit stabilitu finančního systému v jakémkoli členském státě, v němž byly povoleny subjekty skupiny nebo v němž jsou usazeny systémově významné pobočky uvedené v článku 42a, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě uvědomí, jakmile je to možné, s výhradou kapitoly 1 oddílu 2, orgány uvedené ve čtvrtém pododstavci článku 49 a v článku 50 a sdělí veškeré informace nezbytné k plnění jejich úkolů. Tyto povinnosti se vztahují na všechny příslušné orgány podle článků 125 a 126 a na příslušný orgán určený podle čl. 129 odst. 1.

Pokud orgán uvedený ve čtvrtém pododstavci článku 49 zjistí naléhavou situaci popsanou v prvním pododstavci tohoto odstavce, uvědomí, jakmile je to možné, příslušné orgány uvedené v článcích 125 a 126.

Je-li to možné, využívá příslušný orgán a orgán uvedený ve čtvrtém pododstavci článku 49 stávající určené komunikační kanály.

Článek 130

| 1. | Nastane-li naléhavá situace, včetně nepříznivého vývoje na finančních trzích, která by mohla ohrozit stabilitu finančního systému v jakémkoli členském státě, v němž byly povoleny subjekty skupiny nebo v němž jsou usazeny systémově významné pobočky uvedené v článku 42a, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě uvědomí, jakmile je to možné, s výhradou kapitoly 1 oddílu 2, centrální banky Evropského systému centrálních bank a orgány uvedené ve čtvrtém pododstavci článku 49 a v článku 50 a sdělí veškeré informace nezbytné k plnění jejich úkolů. Tyto povinnosti se vztahují na všechny příslušné orgány podle článků 125 a 126 a na příslušný orgán určený podle čl. 129 odst. 1. |
| --- | --- |

1.

Nastane-li naléhavá situace, včetně nepříznivého vývoje na finančních trzích, která by mohla ohrozit stabilitu finančního systému v jakémkoli členském státě, v němž byly povoleny subjekty skupiny nebo v němž jsou usazeny systémově významné pobočky uvedené v článku 42a, orgán vykonávající dohled na konsolidovaném základě uvědomí, jakmile je to možné, s výhradou kapitoly 1 oddílu 2, centrální banky Evropského systému centrálních bank a orgány uvedené ve čtvrtém pododstavci článku 49 a v článku 50 a sdělí veškeré informace nezbytné k plnění jejich úkolů. Tyto povinnosti se vztahují na všechny příslušné orgány podle článků 125 a 126 a na příslušný orgán určený podle čl. 129 odst. 1.

Pokud centrální banka Evropského systému centrálních bank
  orgán uvedený ve čtvrtém pododstavci článku 49 zjistí naléhavou situaci popsanou v prvním pododstavci tohoto odstavce, uvědomí, jakmile je to možné, příslušné orgány uvedené v článcích 125 a 126.

Je-li to možné, využívají příslušné orgány a centrální banky Evropského systému centrálních bank
  orgán uvedený ve čtvrtém pododstavci článku 49 stávající určené komunikační kanály.

Odůvodnění – viz odstavec 19 stanoviska

---

(1)  Přeškrtnutým písmem je označen text, který ECB navrhuje vypustit. Tučným písmem je označen nový text, který ECB navrhuje vložit.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 22.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/16

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

21. dubna 2009

2009/C 93/04

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2932 |
| JPY | japonský jen | 126,82 |
| DKK | dánská koruna | 7,4492 |
| GBP | britská libra | 0,88860 |
| SEK | švédská koruna | 11,1760 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5114 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,7940 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,035 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 300,35 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7093 |
| PLN | polský zlotý | 4,4177 |
| RON | rumunský lei | 4,2438 |
| TRY | turecká lira | 2,1511 |
| AUD | australský dolar | 1,8509 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6051 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,0223 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,3347 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9493 |
| KRW | jihokorejský won | 1 744,00 |
| ZAR | jihoafrický rand | 11,8312 |
| CNY | čínský juan | 8,8354 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3839 |
| IDR | indonéská rupie | 14 063,55 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,7131 |
| PHP | filipínské peso | 62,700 |
| RUB | ruský rubl | 44,1807 |
| THB | thajský baht | 45,986 |
| BRL | brazilský real | 2,9052 |
| MXN | mexické peso | 17,3677 |
| INR | indická rupie | 65,2710 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2932

JPY

japonský jen

126,82

DKK

dánská koruna

7,4492

GBP

britská libra

0,88860

SEK

švédská koruna

11,1760

CHF

švýcarský frank

1,5114

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,7940

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,035

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

300,35

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7093

PLN

polský zlotý

4,4177

RON

rumunský lei

4,2438

TRY

turecká lira

2,1511

AUD

australský dolar

1,8509

CAD

kanadský dolar

1,6051

HKD

hongkongský dolar

10,0223

NZD

novozélandský dolar

2,3347

SGD

singapurský dolar

1,9493

KRW

jihokorejský won

1 744,00

ZAR

jihoafrický rand

11,8312

CNY

čínský juan

8,8354

HRK

chorvatská kuna

7,3839

IDR

indonéská rupie

14 063,55

MYR

malajsijský ringgit

4,7131

PHP

filipínské peso

62,700

RUB

ruský rubl

44,1807

THB

thajský baht

45,986

BRL

brazilský real

2,9052

MXN

mexické peso

17,3677

INR

indická rupie

65,2710

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 22.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/17

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001

2009/C 93/05

Číslo č.: XA 432/08

Členský stát: Spolková republika Německo

Název režimu podpory: Landwirtschaft - Nachhaltigkeit

Právní základ: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetz für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft - Nachhaltigkeit

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Budou poskytovány zvýhodněné půjčky v předpokládané výši podpory 500 000 EUR. Tuto částku dá k dispozici Landwirtschaftliche Rentenbank; L-Bank neposkytne svůj vlastní příspěvek.

Maximální míra podpory: Do výše 20 % způsobilých nákladů. Maximální částka podpory poskytnutá jednotlivému podniku nesmí přesáhnout 400 000 EUR během období tří rozpočtových let. Pokud dojde v souvislosti s týmiž způsobilými náklady ke kumulaci s jinými zdroji veřejného financování, musí být dodrženy mezní hodnoty stanovené nařízením (ES) č. 1857/2006.

Datum uskutečnění: V souladu se lhůtou stanovenou v čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 1857/2006, nejdříve však dne 2. ledna 2009.

Doba trvání režimu podpory:

Cíl podpory: Podpora malých a středních podniků působících v prvovýrobě zemědělských produktů podle přílohy I Smlouvy o ES (s výjimkou rybolovu a akvakultury) prostřednictvím podpory investic do prvovýroby zemědělských produktů. Investice na ochranu a zlepšení přírodního prostředí nebo zlepšení hygienických podmínek nebo dobrých životních podmínek zvířat. Investice na zlepšení jakosti produkce (článek 4 nařízení (ES) č. 1857/ 2006). Způsobilými náklady jsou a) výstavba, pořízení nebo modernizace nemovitého majetku, b) nákup nebo koupě na leasing strojního zařízení nebo vybavení, včetně počítačového programového vybavení, až do výše tržní hodnoty majetku nebo c) režijní náklady spojené s výdaji uvedenými v písmenech a) a b), jako jsou odměna architektům a inženýrům, poradenství a studie proveditelnosti. Přitom se musí zajistit, že podpora není poskytnuta v rozporu s jakýmkoliv zákazem nebo omezením stanoveným v nařízeních Rady zřizujících společné organizace trhu, a to ani tehdy, pokud se tyto zákazy nebo omezení týkají pouze podpory Společenství.

Dotčené/á odvětví: Zemědělství, vinohradnictví a zahradnictví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg – Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Adresa internetových stránek: www.l-bank.de/landwirtschaft-nachhaltigkeit

Další údaje: —

Číslo podpory: XA 435/08

Členský stát: Španělsko

Region: Castilla y León (provincia de Salamanca)

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Subvenciones dirigidas a las Denominaciones de Origen, Indicaciones Geográficas Protegidas, Asociaciones con Marca de Garantía, Asociaciones de Vinos de Calidad Producidos en Región Determinada de la provincia de Salamanca y a las entidades asociativas que promuevan el reconocimiento de alguna de estas figuras de calidad, anualidad 2009.

Právní základ: Proyecto de bases reguladoras de la convocatoria de subvenciones dirigidas a a las Denominaciones de Origen, Indicaciones Geográficas Protegidas, Asociaciones con Marca de Garantía, Asociaciones de Vinos de Calidad Producidos en Región Determinada de la provincia de Salamanca y a las entidades asociativas que promuevan el reconocimiento de alguna de estas figuras de calidad, anualidad 2009.

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Roční výdaje plánované v rámci režimu na rok 2009 jsou 60 000 EUR (šedesát tisíc eur).

Maximální míra podpory: Maximální výše podpory nesmí překročit 50 % nebo, podle případu, 70 % způsobilých výdajů nebo 12 000 EUR na žadatele.

Datum uskutečnění: Ode dne zveřejnění evidenčního čísla žádosti o vynětí na internetové stránce Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova Evropské komise.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2009.

Cíl podpory: Cílem je podpořit produkci a prodej jakostních zemědělských produktů provincie Salamanca s označením původu, chráněným zeměpisným označením, označením záruky nebo s označením jakostních vín vyrobených ve stanovené oblasti.

Tento režim podpory spadá pod články 14 a 15 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů.

Za způsobilé činnosti se považuje účast na veletrzích organizovaných výborem (Diputación) nebo na potravinářsko-zemědělských veletrzích, kterých se účastní výbor (Diputación de Salamanca), vypracování studií, které propagují uznání jednoho z označení kvality, nebo zlepšení kvality produktů chráněných jedním z označení kvality a činnosti propagující kvalitu potravin.

Za způsobilé výdaje se považují:

| 1. | výdaje na registraci, nájem prostor a veletržního stánku, bezpečnost, hostesky a poplatky za účast; |
| --- | --- |

1.

výdaje na registraci, nájem prostor a veletržního stánku, bezpečnost, hostesky a poplatky za účast;

| 2. | výdaje na publikace týkající se činnosti; |
| --- | --- |

2.

výdaje na publikace týkající se činnosti;

| 3. | cestovní náklady. |
| --- | --- |

3.

cestovní náklady.

| 1. | výdaje na studie zaměřené na koncepci a uznání jednoho z označení kvality (označení původu, chráněné zeměpisné označení, označení záruky nebo označení jakostních vín vyrobených ve stanovené oblasti) zemědělských produktů provincie Salamanca; |
| --- | --- |

1.

výdaje na studie zaměřené na koncepci a uznání jednoho z označení kvality (označení původu, chráněné zeměpisné označení, označení záruky nebo označení jakostních vín vyrobených ve stanovené oblasti) zemědělských produktů provincie Salamanca;

| 2. | výdaje na jiné studie zaměřené na zlepšení kvality zemědělských produktů provincie Salamanca, které jsou již chráněny jedním z označení kvality uvedených v předchozím bodu. |
| --- | --- |

2.

výdaje na jiné studie zaměřené na zlepšení kvality zemědělských produktů provincie Salamanca, které jsou již chráněny jedním z označení kvality uvedených v předchozím bodu.

| 1. | výdaje na účast na vnitrostátních veletrzích: nájem prostor a veletržního stánku, bezpečnost, hostesky, poplatky za účast, cestovní náklady a publikace týkající se činnosti; |
| --- | --- |

1.

výdaje na účast na vnitrostátních veletrzích: nájem prostor a veletržního stánku, bezpečnost, hostesky, poplatky za účast, cestovní náklady a publikace týkající se činnosti;

| 2. | prezentace jakostních produktů na vnitrostátní a provinční úrovni: způsobilé jsou pouze náklady na nájem zařízení, kde se prezentace uskuteční, cestovní náklady a náklady na publikace týkající se činnosti; |
| --- | --- |

2.

prezentace jakostních produktů na vnitrostátní a provinční úrovni: způsobilé jsou pouze náklady na nájem zařízení, kde se prezentace uskuteční, cestovní náklady a náklady na publikace týkající se činnosti;

| 3. | náklady na publikace v tištěné nebo elektronické podobě s informacemi o producentech působících ve stanovené oblasti nebo o producentech určitých výrobků za podmínky, že uvedené informace nebudou zavádějící a zájemci z řad výrobců budou mít stejné možnosti prezentace v těchto publikacích. |
| --- | --- |

3.

náklady na publikace v tištěné nebo elektronické podobě s informacemi o producentech působících ve stanovené oblasti nebo o producentech určitých výrobků za podmínky, že uvedené informace nebudou zavádějící a zájemci z řad výrobců budou mít stejné možnosti prezentace v těchto publikacích.

Dotčené/á odvětví: Potravinářsko-zemědělské odvětví.

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Excma. Diputación Provincial de Salamanca. |
| --- |
| C/ Felipe Espino no 1 |
| 37002 Salamanca |
| ESPAÑA |

Excma. Diputación Provincial de Salamanca.

C/ Felipe Espino no 1

37002 Salamanca

ESPAÑA

Adresa internetových stránek: http://www.lasalina.es/areas/eh//ProyConvocatorias/2009/Denominaciones.pdf

Další údaje: Tato podpora musí být slučitelná s jakoukoliv jinou dotací, podporou, zdrojem finančních prostředků nebo se zisky souvisejícími s dotovanou činností, udělenými jakoukoliv správou nebo veřejným či soukromým subjektem vnitrostátní, evropské nebo mezinárodní úrovně. V případě, že žadateli byla poskytnuta jiná podpora se stejným cílem, která je neslučitelná s podporou poskytnutou výborem, postupuje se v souladu s článkem 33 královské vyhlášky č. 887/2006 ze dne 21. července 2006, kterou se stanoví prováděcí pravidla k všeobecnému zákonu o subvencích (Real Decreto 887/2006, de 21 de julio, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley General de Subvenciones).

Výše dotací poskytnutých výborem však v žádném případě nesmí sama o sobě nebo společně s dalšími dotacemi, podporami, zdroji finančních prostředků nebo zisky překročit náklady na dotovanou činnost.

Dotace je stejně tak neslučitelná s jakoukoliv jinou dotací, podporou, zdrojem finančních prostředků nebo ziskem souvisejícím s dotovanou činností, udělenými přímo nebo prostřednictvím hospodářské soutěže výborem Diputación de Salamanca a pokrývajícími stejné způsobilé náklady.

Číslo XA: XA 439/08

Členský stát: Itálie

Region: Provincia autonoma di Bolzano

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory: Criteri e modalità relativi alla concessione di aiuti per l'assistenza tecnica in agricoltura

Právní základ: Articolo 4, comma 1, lettera p) della legge provinciale 14 dicembre 1998, n. 11, e successive modifiche

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: 3 miliony EUR

Maximální míra podpory: 100 %

Datum uskutečnění:

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 30. června 2014

Cíl podpory: Poskytování technické pomoci v odvětví zemědělství ve smyslu článku 15 nařízení (ES) č. 1857/2006

Dotčené/á odvětví: Živočišná a rostlinná výroba obecně

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Ripartizione provinciale agricoltura, |
| --- |
| Via Brennero, 6 |
| 39100 Bolzano |
| ITALIA |

Ripartizione provinciale agricoltura,

Via Brennero, 6

39100 Bolzano

ITALIA

Adresa internetových stránek: http://www.egov.bz.it/DownloadAttachment.aspx?id=1013721

Další údaje: —

Číslo XA: XA 440/08

Členský stát: Španělsko

Region: Castilla-La Mancha

Název režimu podpory: Ayudas para la integración cooperativa sin vinculación patrimonial.

Právní základ: Convocatorias de ayudas para las cooperativas agrarias:

Orden de 08/06/2000 de la Consejería de Agricultura y Medio Ambiente por la que se establecen los programas de fomento de la calidad agroalimentaria en Castilla-La Mancha (FOCAL 2000) programa 1 cooperativismo agrario

Orden de de la Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, por la que se aprueban las bases reguladoras de las ayudas para la mejora de las estructuras asociativas agrarias en Castilla-La Mancha y se convocan dichas ayudas para el año 2009.

Roční výdaje plánované v rámci režimu nebo celková částka jednotlivé podpory poskytnuté podniku: Celková částka ve výši 50 000 EUR

Maximální míra podpory: 80 % způsobilých výdajů

náklady na vytvoření subjektu;

náklady na administrativní personál;

pořízení kancelářských potřeb, včetně počítačového a programového vybavení;

režijní náklady, právní a správní poplatky.

Datum uskutečnění: Ode dne zveřejnění registračního čísla žádosti o výjimku na internetové stránce Generálního ředitelství Evropské komise pro zemědělství a rozvoj venkova.

Doba trvání režimu podpory nebo poskytování jednotlivé podpory: Do 31. prosince 2013

Cíl podpory: Seskupení producentů (článek 9 nařízení (ES) č. 1857/2006).

Dotčené/á odvětví: Zemědělství, chov hospodářských zvířat, lesnictví a rybolov

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu:

| Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural, |
| --- |
| C/ Pintor Matías Moreno, no 4, |
| 45004 Toledo |

Consejería de Agricultura y Desarrollo Rural,

C/ Pintor Matías Moreno, no 4,

45004 Toledo

Adresa internetových stránek: Prozatímně na: http://www.jccm.es/agricul/paginas/ayudas/cooperativismo/cooperativismo.htm, po zveřejnění lze informace nalézt na stránce www.jccm.es/cgi-bin/docm.php3

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Úřad pro výběr personálu Evropských společenství (EPSO)

| 22.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/21

---

OZNÁMENÍ O OTEVŘENÝCH VÝBĚROVÝCH ŘÍZENÍCH

EPSO/AD/166/09 a EPSO/AD/167/09

2009/C 93/06

Evropský úřad pro výběr personálu (EPSO) pořádá otevřená výběrová řízení

| | EPSO/AD/166/09

  pro nábor překladatelů (třída AD 5) pro bulharský jazyk

  a |
| --- | --- |

EPSO/AD/166/09

pro nábor překladatelů (třída AD 5) pro bulharský jazyk

a

| | EPSO/AD/167/09

  pro nábor překladatelů (třída AD 5) pro rumunský jazyk. |
| --- | --- |

EPSO/AD/167/09

pro nábor překladatelů (třída AD 5) pro rumunský jazyk.

Toto oznámení o otevřeném výběrovém řízení se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské Unie, řada C 93 A ze dne 22. dubna 2009 pouze v bulharštině a rumunštině.

Veškeré informace jsou k dispozici na internetové stránce úřadu EPSO http://eu-careers.eu

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

| 22.4.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 93/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 93/22

---

Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferrosilicia pocházejícího z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie

2009/C 93/07

Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“).

1.   Žádost o přezkum

Žádost podala společnost Silmak DOOEL (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

Přezkum je omezen na zkoumání dumpingu ve vztahu k dotčenému žadateli.

2.   Výrobek

Přezkoumávaným výrobkem je ferrosilicium pocházející z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90. Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.

3.   Stávající opatření

V současnosti jsou platnými opatřeními konečná antidumpingová cla uložená nařízením Rady (ES) č. 172/2008 (2) na dovoz ferrosilicia pocházejícího mimo jiné z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

4.   Odůvodnění přezkumu

Žádost podle čl. 11 odst. 3 se opírá o přímý důkaz žadatele, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se trvale změnily.

Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Ze srovnání početně zjištěné běžné hodnoty žadatele a jeho cen při vývozu do Společenství vyplývá, že dumpingové rozpětí je výrazně nižší než současná úroveň opatření.

Proto pokračující uplatňování opatření na stávající úrovni, založené na dříve stanovené úrovni dumpingu, již zjevně není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.

5.   Postup pro stanovení dumpingu

Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení částečného prozatímního přezkumu, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

Šetřením se posoudí nutnost zachování, zrušení nebo změny stávajících opatření ve vztahu k žadateli.

Bude-li stanoveno, že by opatření měla být pro žadatele zrušena nebo pozměněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od společností, které nejsou jednotlivě uvedeny v článku 1 nařízení (ES) č. 172/2008.

a)   Dotazníky

S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky žadateli a orgánům dotčené země vývozu. Tyto informace a podpůrné důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).

b)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy. Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a).

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží zvláštní důvody pro takové slyšení. Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).

6.   Lhůty

a)   Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak. Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

b)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.

7.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Limited“
   (3) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „For inspection by interested parties“.

Korespondenční adresa Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Nedostatečná spolupráce

Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení vycházet pozitivní nebo negativní zjištění z dostupných údajů.

Zjistí-li se, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a v souladu s článkem 18 základního nařízení se může vycházet z dostupných údajů. Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.

9.   Časový rozvrh šetření

Šetření bude uzavřeno, v souladu s čl. 11 odst. 5 základního nařízení, do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

10.   Zpracování osobních údajů

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4).

11.   Úředník pro slyšení

Domnívají-li se zúčastněné strany, že se při uplatňování svých práv na obhajobu setkávají s obtížemi, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení z GŘ pro obchod. Úředník slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise a v případě nutnosti nabízí zprostředkování při procesních záležitostech ovlivňujících ochranu jejich zájmů v tomto řízení, zejména co se týče otázek přístupu ke spisu, důvěrnosti, prodloužení lhůt a nakládání se stanovisky podanými písemně a/nebo ústně. Další informace a kontaktní údaje naleznou zúčastněné strany na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové stránce GŘ pro obchod (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 55, 28.2.2008, s. 6.

(3)  Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

(4)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

---