# Euroopan unionin C 70/2009

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 70 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta24. maaliskuu 2009 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 70

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta24. maaliskuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2009/C 070/01 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 070/02 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011 | 8 |
| 2009/C 070/03 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2010 | 13 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2009/C 070/01

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2011

1

2009/C 070/02

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

8

2009/C 070/03

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2010

13

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 070/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  ) | 19 |
| 2009/C 070/05 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 20 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 070/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  )

1

19

2009/C 070/05

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

20

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2009/C 070/06 | Neuvoston päätöksellä komiteoihin nimetyt henkilöt — Tammikuu ja helmikuu 2009 (sosiaaliala) | 22 |
| | Komissio |
| 2009/C 070/07 | Euron kurssi | 24 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2009/C 070/08 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  ) | 25 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

2009/C 070/06

Neuvoston päätöksellä komiteoihin nimetyt henkilöt — Tammikuu ja helmikuu 2009 (sosiaaliala)

22

Komissio

2009/C 070/07

Euron kurssi

24

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2009/C 070/08

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetystä valtiontuesta (
  1
  )

1

25

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | MUUT ILMOITUKSET |
| | Komissio |
| 2009/C 070/09 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 27 |

V   Ilmoitukset

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

2009/C 070/09

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

27

| | Oikaisuja |
| --- | --- |
| 2009/C 070/10 | Oikaistaan luettelo jäsenvaltioiden hyväksymistä luontaisista kivennäisvesistä (EUVL C 54, 7.3.2009) | 32 |

Oikaisuja

2009/C 070/10

Oikaistaan luettelo jäsenvaltioiden hyväksymistä luontaisista kivennäisvesistä (EUVL C 54, 7.3.2009)

(EUVL C 54, 7.3.2009)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Italian tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2011

(2009/C 70/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Italian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Italian tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011.

| (2) | Tuottavuuden tyydyttävää kasvua useiden vuosien ajan vaikeuttaneiden pitkäaikaisten rakenteellisten heikkouksien ohella maailmanlaajuisen laskusuhdanteen vaikutukset näkyvät voimakkaina Italian taloudessa, vaikka yksityisen sektorin pieni velkaantuneisuus Italiassa ja suhteellisen vakaa rahoitusjärjestelmä ovat antaneet tähän asti jonkin verran suojaa finanssikriisin välittömiä vaikutuksia vastaan. Kokonaistuotannon kasvu hidastui Italiassa selkeästi jo vuoden 2007 puolivälissä paljon ennen rahoitusmarkkinoiden kriisin syvenemistä. Talous ajautui taantumaan vuoden 2008 toisella vuosipuoliskolla kotimaankysynnän heikentymisen ja viennin vähenemisen vuoksi. Lähiaikojen keskeisiä haasteita ovat yritysten ja kuluttajien luottamuksen palauttaminen, luotonsaannin varmistaminen varsinkin pk-yrityksille, kasvavan työttömyyden edellyttämien työmarkkinoiden mukautusten helpottaminen, tuottavuuden kasvun edellytysten parantaminen ja kustannuskilpailukyvyn parantaminen. Erittäin korkean valtionvelan ja siihen liittyvän korkotaakan takia Italian hallituksen on harkittava huolellisesti näiden haasteiden vuoksi toteutettavia toimenpiteitä, jotta voidaan välttää julkisen talouden huomattava heikkeneminen. Suunniteltu finanssipolitiikan viritys on vuonna 2009 pääpiirteissään neutraali. Tässä yhteydessä hallitus hyväksyi marraskuussa 2008 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti elvytyspaketin, jonka tavoitteena on tukea pienituloisia kotitalouksia ja yrityksiä ja nopeuttaa samalla julkisia investointeja. Helmikuussa 2009 hyväksyttiin lisätoimia energiatehokkaiden kestokulutushyödykkeiden kysynnän tukemiseksi. Tästä huolimatta talouden laskusuhdanteen vaikutukset näkyvät voimakkaina Italian julkisessa taloudessa. |
| --- | --- |

(2)

Tuottavuuden tyydyttävää kasvua useiden vuosien ajan vaikeuttaneiden pitkäaikaisten rakenteellisten heikkouksien ohella maailmanlaajuisen laskusuhdanteen vaikutukset näkyvät voimakkaina Italian taloudessa, vaikka yksityisen sektorin pieni velkaantuneisuus Italiassa ja suhteellisen vakaa rahoitusjärjestelmä ovat antaneet tähän asti jonkin verran suojaa finanssikriisin välittömiä vaikutuksia vastaan. Kokonaistuotannon kasvu hidastui Italiassa selkeästi jo vuoden 2007 puolivälissä paljon ennen rahoitusmarkkinoiden kriisin syvenemistä. Talous ajautui taantumaan vuoden 2008 toisella vuosipuoliskolla kotimaankysynnän heikentymisen ja viennin vähenemisen vuoksi. Lähiaikojen keskeisiä haasteita ovat yritysten ja kuluttajien luottamuksen palauttaminen, luotonsaannin varmistaminen varsinkin pk-yrityksille, kasvavan työttömyyden edellyttämien työmarkkinoiden mukautusten helpottaminen, tuottavuuden kasvun edellytysten parantaminen ja kustannuskilpailukyvyn parantaminen. Erittäin korkean valtionvelan ja siihen liittyvän korkotaakan takia Italian hallituksen on harkittava huolellisesti näiden haasteiden vuoksi toteutettavia toimenpiteitä, jotta voidaan välttää julkisen talouden huomattava heikkeneminen. Suunniteltu finanssipolitiikan viritys on vuonna 2009 pääpiirteissään neutraali. Tässä yhteydessä hallitus hyväksyi marraskuussa 2008 Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti elvytyspaketin, jonka tavoitteena on tukea pienituloisia kotitalouksia ja yrityksiä ja nopeuttaa samalla julkisia investointeja. Helmikuussa 2009 hyväksyttiin lisätoimia energiatehokkaiden kestokulutushyödykkeiden kysynnän tukemiseksi. Tästä huolimatta talouden laskusuhdanteen vaikutukset näkyvät voimakkaina Italian julkisessa taloudessa.

| (3) | Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa arvioidaan, että kokonaistuotanto supistui 0,6 prosenttia vuonna 2008 ja supistuu edelleen 2 prosenttia vuonna 2009. Vuonna 2010 kokonaistuotannon kasvun odotetaan elpyvän hivenen 0,3 prosenttiin ja vuonna 2011 näkyvämmin 1 prosenttiin. Näissä makrotalouden ennusteissa otetaan huomioon 28 päivänä marraskuuta hyväksytyt elvytystoimet. Niiden odotettua taloudellista vaikutusta ei ole kuitenkaan esitetty määrällisesti. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2)(julkistettu ohjelman ennusteiden antamiselle asetetun määräpäivän jälkeen) talouskasvu voi olla jopa ohjelmassa ennakoitua alhaisempi. Samoista syistä ohjelman työllisyysennusteet vuodeksi 2009 näyttävät melko optimistisilta varsinkin työtuntien suhteen. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat sen sijaan realistisilta. Ohjelman inflaatioennusteet ja taustalla oleva yksikkötyökustannusten kasvun kurissa pitäminen keskipitkällä aikavälillä merkitsevät, että 1990-luvun lopusta alkaen vallinnutta Italian talouden kilpailukyvyn heikkenemistä pystytään hillitsemään jonkin verran. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa arvioidaan, että kokonaistuotanto supistui 0,6 prosenttia vuonna 2008 ja supistuu edelleen 2 prosenttia vuonna 2009. Vuonna 2010 kokonaistuotannon kasvun odotetaan elpyvän hivenen 0,3 prosenttiin ja vuonna 2011 näkyvämmin 1 prosenttiin. Näissä makrotalouden ennusteissa otetaan huomioon 28 päivänä marraskuuta hyväksytyt elvytystoimet. Niiden odotettua taloudellista vaikutusta ei ole kuitenkaan esitetty määrällisesti. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2)(julkistettu ohjelman ennusteiden antamiselle asetetun määräpäivän jälkeen) talouskasvu voi olla jopa ohjelmassa ennakoitua alhaisempi. Samoista syistä ohjelman työllisyysennusteet vuodeksi 2009 näyttävät melko optimistisilta varsinkin työtuntien suhteen. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat sen sijaan realistisilta. Ohjelman inflaatioennusteet ja taustalla oleva yksikkötyökustannusten kasvun kurissa pitäminen keskipitkällä aikavälillä merkitsevät, että 1990-luvun lopusta alkaen vallinnutta Italian talouden kilpailukyvyn heikkenemistä pystytään hillitsemään jonkin verran.

| (4) | Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvoi 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun marraskuussa 2007 tarkistetun ohjelman alijäämätavoite oli 2,2 prosenttia. Toteutuma oli odotettua heikompi positiivisesta perusvaikutuksesta huolimatta, sillä vuoden 2007 alijäämä on nyt ilmoituksen mukaan 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisessä ohjelmassa sen odotettiin olevan 2,4 prosenttia. Epäsuotuisaan taloudelliseen tilanteeseen osittain liittyvä vuoden 2008 aikainen kehitys kuitenkin kumosi reilusti vuoden 2007 paremman lähtötilanteen. Lisäksi velanhoitokustannukset nousivat korkeampien korkojen vuoksi. Vähäisempi tulojen kasvu ylittää talouskasvun hidastumisen vaikutuksen ja johtuu erilaisten harkinnanvaraisten toimenpiteiden toteuttamisesta. Tällaisia toimenpiteitä olivat: työntekijät (vakituisessa työsuhteessa olevat työntekijät) pystyivät vuonna 2008 hyödyntämään työn verokiilan kaventamista (joka oli tarkoitus toteuttaa vuonna 2007), pääasiallisesta asuinkiinteistöstä kannettava vero poistettiin kokonaisuudessaan ja veronmaksua koskevia eräitä määräaikoja lykättiin vuoteen 2009 talouden elvytyspaketin yhteydessä vuoden 2008 lopussa sovitun mukaisesti. Rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan kasvaneen 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna vuoteen 2007. Tämä vastaa marraskuussa 2007 tarkistetussa ohjelmassa ennakoitua 0,25 prosenttiyksikön parannusta. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvoi 2,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun marraskuussa 2007 tarkistetun ohjelman alijäämätavoite oli 2,2 prosenttia. Toteutuma oli odotettua heikompi positiivisesta perusvaikutuksesta huolimatta, sillä vuoden 2007 alijäämä on nyt ilmoituksen mukaan 1,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun edellisessä ohjelmassa sen odotettiin olevan 2,4 prosenttia. Epäsuotuisaan taloudelliseen tilanteeseen osittain liittyvä vuoden 2008 aikainen kehitys kuitenkin kumosi reilusti vuoden 2007 paremman lähtötilanteen. Lisäksi velanhoitokustannukset nousivat korkeampien korkojen vuoksi. Vähäisempi tulojen kasvu ylittää talouskasvun hidastumisen vaikutuksen ja johtuu erilaisten harkinnanvaraisten toimenpiteiden toteuttamisesta. Tällaisia toimenpiteitä olivat: työntekijät (vakituisessa työsuhteessa olevat työntekijät) pystyivät vuonna 2008 hyödyntämään työn verokiilan kaventamista (joka oli tarkoitus toteuttaa vuonna 2007), pääasiallisesta asuinkiinteistöstä kannettava vero poistettiin kokonaisuudessaan ja veronmaksua koskevia eräitä määräaikoja lykättiin vuoteen 2009 talouden elvytyspaketin yhteydessä vuoden 2008 lopussa sovitun mukaisesti. Rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan kasvaneen 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna vuoteen 2007. Tämä vastaa marraskuussa 2007 tarkistetussa ohjelmassa ennakoitua 0,25 prosenttiyksikön parannusta.

| (5) | Ohjelman mukaan alijäämän odotetaan kasvavan vuoden 2008 2,6 prosentista suhteessa BKT:hen 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli yli alijäämälle asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa komission yksiköiden väliennusteessa esitettyä 3,8 prosentin alijäämäennustetta. Alijäämän kasvu johtuu automaattisten vakauttajien toiminnasta, kun taas suunniteltu finanssipolitiikan viritys on pääpiirteissään neutraali. Erityisesti perusmenojen kasvun — joka on tosin aiempaan kehitykseen verrattuna melko vaatimatonta (3,1 prosentin nimelliskasvu verrattua keskimäärin 4,5 prosenttiin vuosina 1999–2007) — oletetaan olevan enimmäkseen nimellisen BKT:n kasvua voimakkaampaa. Tulojen kasvu hidastuu huomattavasti, tosin vähemmän kuin veropohjan, mikä johtuu myös elvytyspaketin ja kolmivuotisen finanssipoliittisen paketin myötä hyväksyttyjen kertaluonteisten ja pysyvien harkinnanvaraisten toimenpiteiden yhdistelmästä sekä sosiaaliturvamaksujen positiivisesta kehityksestä. Korkojen aleneminen laskisi korkomenoja marginaalisesti korkeammasta velasta huolimatta ja helpottaisi tällä tavoin rajallisesti julkista taloutta. Tämän kehityksen tuloksena rakenteellinen rahoitusasema (jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelman tietojen perusteella) paranee 0,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2008. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman mukaan alijäämän odotetaan kasvavan vuoden 2008 2,6 prosentista suhteessa BKT:hen 3,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 eli yli alijäämälle asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa komission yksiköiden väliennusteessa esitettyä 3,8 prosentin alijäämäennustetta. Alijäämän kasvu johtuu automaattisten vakauttajien toiminnasta, kun taas suunniteltu finanssipolitiikan viritys on pääpiirteissään neutraali. Erityisesti perusmenojen kasvun — joka on tosin aiempaan kehitykseen verrattuna melko vaatimatonta (3,1 prosentin nimelliskasvu verrattua keskimäärin 4,5 prosenttiin vuosina 1999–2007) — oletetaan olevan enimmäkseen nimellisen BKT:n kasvua voimakkaampaa. Tulojen kasvu hidastuu huomattavasti, tosin vähemmän kuin veropohjan, mikä johtuu myös elvytyspaketin ja kolmivuotisen finanssipoliittisen paketin myötä hyväksyttyjen kertaluonteisten ja pysyvien harkinnanvaraisten toimenpiteiden yhdistelmästä sekä sosiaaliturvamaksujen positiivisesta kehityksestä. Korkojen aleneminen laskisi korkomenoja marginaalisesti korkeammasta velasta huolimatta ja helpottaisi tällä tavoin rajallisesti julkista taloutta. Tämän kehityksen tuloksena rakenteellinen rahoitusasema (jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelman tietojen perusteella) paranee 0,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2008.

| (6) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian osalta ohjelmassa vahvistetaan sitoumus saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, vaikkei vuotta 2011 vahvistetakaan sen saavuttamisen tavoitevuodeksi. Talouden laskusuhdanne viivästyttää kesällä 2008 hyväksytyn kolmivuotisen finanssipoliittisen paketin mukaisen julkisen talouden vakauttamissuunnitelman toteuttamista. Mainittuun pakettiin sisältyvä sitoumus menoperusteiseen sopeutukseen toistetaan erityisesti vahvistamalla pääpiirteissään yksittäisten menoluokkien keskipitkän aikavälin ennusteet ja toimenpiteet sopeutuksen toteuttamiseksi. Vaikka elvytyspaketin on tarkoitus olla talousarviovaikutukseltaan neutraali, sen toteuttaminen merkitsee menoperusteisen sopeuttamisen hienoista takapainottamista, sillä investoinnit nopeutuvat ja kotitalouksille maksetaan kertaluonteisia maksuja vuonna 2009. Perusmenojen suhteessa BKT:hen ennakoidaan kasvavan voimakkaasti vuonna 2009, minkä jälkeen ne palautuvat vähitellen vuotta 2008 vastaavalle tasolle taloudellisen tilanteen paranemisen ja vuosiksi 2010–2011 suunniteltujen erittäin maltillisten vuotuisten menolisäysten (nimellisesti keskimäärin 0,8 prosenttia) ansiosta. Tulojen suhteessa BKT:hen ennakoidaan nousevan hieman vuosina 2008–2011. Kokonaisalijäämän odotetaan saavuttavan huippunsa vuonna 2009 ja supistuvan sen jälkeen 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Korkomenojen ennakoidaan kasvavan vuodesta 2010 alkaen, minkä vuoksi perusjäämän odotetaan paranevan nopeammassa tahdissa. Uudelleenlaskettu rakenteellinen rahoitusasema paranee edelleen vuosina 2010 ja 2011 yhteensä 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Erittäin korkea valtionvelka rajoittaa vuosiksi 2010–2011 suunniteltua julkisen talouden vakauttamista. Julkisen talouden bruttovelkasuhde kasvoi vuonna 2008 lähes 106 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Italian keskuspankki on varokeinona kerryttänyt rahavaroja. Vuosina 2009 ja 2010 velkasuhteen ennustetaan kasvavan huippuunsa 112 prosenttiin suhteessa BKT:hen, minkä jälkeen se laskee vuonna 2011 hieman 111,6 prosenttiin. Tämä kehitys johtuu ennen kaikkea suunnitelmien mukaisista vähäisistä perusylijäämistä ja hitaasta BKT:n nimelliskasvusta. Ohjelmassa ennustettu virta–varanto-korjauserä on suhteellisen pieni. Tämä johtui osittain siitä, että siinä ei ole otettu huomioon elvytyspaketin myötä hyväksytyn pankkien pääomakorotussuunnitelman mahdollista toteuttamista, sillä suunnitelmaan ei ole vielä turvauduttu. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian osalta ohjelmassa vahvistetaan sitoumus saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli tasapainoinen rakenteellinen rahoitusasema, vaikkei vuotta 2011 vahvistetakaan sen saavuttamisen tavoitevuodeksi. Talouden laskusuhdanne viivästyttää kesällä 2008 hyväksytyn kolmivuotisen finanssipoliittisen paketin mukaisen julkisen talouden vakauttamissuunnitelman toteuttamista. Mainittuun pakettiin sisältyvä sitoumus menoperusteiseen sopeutukseen toistetaan erityisesti vahvistamalla pääpiirteissään yksittäisten menoluokkien keskipitkän aikavälin ennusteet ja toimenpiteet sopeutuksen toteuttamiseksi. Vaikka elvytyspaketin on tarkoitus olla talousarviovaikutukseltaan neutraali, sen toteuttaminen merkitsee menoperusteisen sopeuttamisen hienoista takapainottamista, sillä investoinnit nopeutuvat ja kotitalouksille maksetaan kertaluonteisia maksuja vuonna 2009. Perusmenojen suhteessa BKT:hen ennakoidaan kasvavan voimakkaasti vuonna 2009, minkä jälkeen ne palautuvat vähitellen vuotta 2008 vastaavalle tasolle taloudellisen tilanteen paranemisen ja vuosiksi 2010–2011 suunniteltujen erittäin maltillisten vuotuisten menolisäysten (nimellisesti keskimäärin 0,8 prosenttia) ansiosta. Tulojen suhteessa BKT:hen ennakoidaan nousevan hieman vuosina 2008–2011. Kokonaisalijäämän odotetaan saavuttavan huippunsa vuonna 2009 ja supistuvan sen jälkeen 3,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Korkomenojen ennakoidaan kasvavan vuodesta 2010 alkaen, minkä vuoksi perusjäämän odotetaan paranevan nopeammassa tahdissa. Uudelleenlaskettu rakenteellinen rahoitusasema paranee edelleen vuosina 2010 ja 2011 yhteensä 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Erittäin korkea valtionvelka rajoittaa vuosiksi 2010–2011 suunniteltua julkisen talouden vakauttamista. Julkisen talouden bruttovelkasuhde kasvoi vuonna 2008 lähes 106 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Italian keskuspankki on varokeinona kerryttänyt rahavaroja. Vuosina 2009 ja 2010 velkasuhteen ennustetaan kasvavan huippuunsa 112 prosenttiin suhteessa BKT:hen, minkä jälkeen se laskee vuonna 2011 hieman 111,6 prosenttiin. Tämä kehitys johtuu ennen kaikkea suunnitelmien mukaisista vähäisistä perusylijäämistä ja hitaasta BKT:n nimelliskasvusta. Ohjelmassa ennustettu virta–varanto-korjauserä on suhteellisen pieni. Tämä johtui osittain siitä, että siinä ei ole otettu huomioon elvytyspaketin myötä hyväksytyn pankkien pääomakorotussuunnitelman mahdollista toteuttamista, sillä suunnitelmaan ei ole vielä turvauduttu.

| (7) | Alijäämätoteutumat voivat olla ohjelmassa ennakoitua suurempia koko kauden ajan. Ensinnäkin talouskasvu saattaa olla ennakoitua hitaampaa. Toiseksi vuosiksi 2010–2011 suunniteltu perusmenojen maltillinen lisäys edellyttää kesällä 2008 hyväksytyn kolmivuotisen paketin perustana olevan menoperusteisen sopeutuksen tiukkaa noudattamista hallinnon kaikilla tasoilla. Kolmanneksi sosiaaliturvamaksuja koskevat ohjelman ennusteet eivät välttämättä toteudu varsinkaan vuonna 2009, kun otetaan huomioon työllisyyden kasvua koskevat melko optimistiset ennusteet. Marraskuussa 2008 hyväksytty elvytyspaketti ja helmikuussa 2009 hyväksytyt, kestokulutushyödykkeiden hankintaa koskevat uudet verokannustimet (jotka eivät sisälly ohjelmaa) voivat vaikuttaa vuoden 2009 julkisen talouden toteutumaan, vaikka niiden rahoituksesta on sovittu kokonaisuudessaan. Samoista syistä velkasuhde saattaa kehittyä vuodesta 2009 alkaen ohjelmassa ennakoitua epäsuotuisammin. Mahdolliset pääomankorotukset pankkialalla saattavat niin ikään vaikuttaa bruttovelkasuhteeseen. |
| --- | --- |

(7)

Alijäämätoteutumat voivat olla ohjelmassa ennakoitua suurempia koko kauden ajan. Ensinnäkin talouskasvu saattaa olla ennakoitua hitaampaa. Toiseksi vuosiksi 2010–2011 suunniteltu perusmenojen maltillinen lisäys edellyttää kesällä 2008 hyväksytyn kolmivuotisen paketin perustana olevan menoperusteisen sopeutuksen tiukkaa noudattamista hallinnon kaikilla tasoilla. Kolmanneksi sosiaaliturvamaksuja koskevat ohjelman ennusteet eivät välttämättä toteudu varsinkaan vuonna 2009, kun otetaan huomioon työllisyyden kasvua koskevat melko optimistiset ennusteet. Marraskuussa 2008 hyväksytty elvytyspaketti ja helmikuussa 2009 hyväksytyt, kestokulutushyödykkeiden hankintaa koskevat uudet verokannustimet (jotka eivät sisälly ohjelmaa) voivat vaikuttaa vuoden 2009 julkisen talouden toteutumaan, vaikka niiden rahoituksesta on sovittu kokonaisuudessaan. Samoista syistä velkasuhde saattaa kehittyä vuodesta 2009 alkaen ohjelmassa ennakoitua epäsuotuisammin. Mahdolliset pääomankorotukset pankkialalla saattavat niin ikään vaikuttaa bruttovelkasuhteeseen.

| (8) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset alittavat Italiassa EU:n keskiarvon, sillä eläkemenot näyttävät kasvaneen hyväksyttyjen eläkeuudistusten ansiosta hieman vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Eläkemenojen osuus suhteessa BKT:hen on kuitenkin yhä EU:n korkeimpia, ja ennusteet perustuvat siihen oletukseen, että hyväksytyt uudistukset pannaan täytäntöön kaikilta osin. Tämä koskee erityisesti tarkistettuja vakuutusmatemaattisia kertoimia, jotka täysin vastaavat uudistetun eläkejärjestelmän perustana olevaa maksuperusteisuusperiaatetta ja joita on sovellettava vuodesta 2010 alkaen. Lisätoimenpiteitä, kuten varsinkin naisten eläkeiän nostamista entisestään, voitaisiin harkita, sillä tämä mahdollistaisi sosiaalimenojen kohdentamisen uudelleen siten, että siirrytään kohti kattavampaa ja yhdenmukaisempaa työttömyysturvajärjestelmää, jolla varmistetaan asianmukaiset työnteon kannustimet ja tehokkaat aktivointipolitiikat. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelman lähtöasetelmaa huonompi, riittäisi vakauttamaan nykyisen velkasuhteen muttei kuitenkaan lieventäisi vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Lisäksi bruttovelka ylittää nykyisellään reilusti perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Suurten perusylijäämien saavuttaminen ja säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset alittavat Italiassa EU:n keskiarvon, sillä eläkemenot näyttävät kasvaneen hyväksyttyjen eläkeuudistusten ansiosta hieman vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Eläkemenojen osuus suhteessa BKT:hen on kuitenkin yhä EU:n korkeimpia, ja ennusteet perustuvat siihen oletukseen, että hyväksytyt uudistukset pannaan täytäntöön kaikilta osin. Tämä koskee erityisesti tarkistettuja vakuutusmatemaattisia kertoimia, jotka täysin vastaavat uudistetun eläkejärjestelmän perustana olevaa maksuperusteisuusperiaatetta ja joita on sovellettava vuodesta 2010 alkaen. Lisätoimenpiteitä, kuten varsinkin naisten eläkeiän nostamista entisestään, voitaisiin harkita, sillä tämä mahdollistaisi sosiaalimenojen kohdentamisen uudelleen siten, että siirrytään kohti kattavampaa ja yhdenmukaisempaa työttömyysturvajärjestelmää, jolla varmistetaan asianmukaiset työnteon kannustimet ja tehokkaat aktivointipolitiikat. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelman lähtöasetelmaa huonompi, riittäisi vakauttamaan nykyisen velkasuhteen muttei kuitenkaan lieventäisi vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Lisäksi bruttovelka ylittää nykyisellään reilusti perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Suurten perusylijäämien saavuttaminen ja säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia keskisuuria riskejä.

| (9) | Julkisen talouden kehyksen parantaminen on edistynyt huomattavasti viime vuosina. Tämä on ennakkoedellytys menoperusteista mukauttamista koskevalle uskottavalle keskipitkän aikavälin strategialle, jonka toteuttamista julkisten menojen kustannustehokkuuden ja vaikuttavuuden paraneminen tukee. Kesällä 2008 hyväksytty kolmivuotinen finanssipoliittinen paketti lujittaa keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehystä, sillä siinä vahvistetaan yksittäisiä menoeriä koskevat yksityiskohtaiset vuotuiset enimmäismäärät ja niitä tukevat laajat toimenpiteet. Julkisen talouden instituutioiden parantamiseksi on otettu käyttöön useita muita aloitteita. Valtion talousarvion rakennetta järkiperäistettiin ottamalla käyttöön ohjelmaperusteinen luokittelu, joka parantaa resurssien kohdentamista hallituksen poliittisen tavoitteiden mukaisesti. Ministeriöt saavat painopisteiden mukaisesti kohdentaa resurssit joustavammin meno-ohjelmien välillä. Viidessä ministeriössä menot arvioitiin pilottiluonteisesti uudelleen julkisten menojen kustannustehokkuuden tutkimiseksi, ja uudelleenarviointi on nyt tarkoitus yhdistää talousarviomenettelyyn. Hallinnon eri tasojen välisiä julkisen talouden suhteita ohjaavan kansallisen vakaussopimuksen täytäntöönpanojärjestelmiä on lujitettu. Lisäksi on toteutettu merkittäviä toimia julkishallinnon vaikuttavuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi muun muassa järkiperäistämällä saatavilla olevien resurssien käyttöä ja ottamalla ansiot paremmin huomioon palkitsemisen yhteydessä. Tulevaisuudessa julkisen talouden ohjausjärjestelmän keskeisenä haasteena on uuden, fiskaaliseen federalismiin perustuvan kehyksen suunnittelu siten, että varmistetaan paikallishallinnon tilintekovelvollisuus ja kannustetaan tehokkuutta. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden kehyksen parantaminen on edistynyt huomattavasti viime vuosina. Tämä on ennakkoedellytys menoperusteista mukauttamista koskevalle uskottavalle keskipitkän aikavälin strategialle, jonka toteuttamista julkisten menojen kustannustehokkuuden ja vaikuttavuuden paraneminen tukee. Kesällä 2008 hyväksytty kolmivuotinen finanssipoliittinen paketti lujittaa keskipitkän aikavälin julkisen talouden kehystä, sillä siinä vahvistetaan yksittäisiä menoeriä koskevat yksityiskohtaiset vuotuiset enimmäismäärät ja niitä tukevat laajat toimenpiteet. Julkisen talouden instituutioiden parantamiseksi on otettu käyttöön useita muita aloitteita. Valtion talousarvion rakennetta järkiperäistettiin ottamalla käyttöön ohjelmaperusteinen luokittelu, joka parantaa resurssien kohdentamista hallituksen poliittisen tavoitteiden mukaisesti. Ministeriöt saavat painopisteiden mukaisesti kohdentaa resurssit joustavammin meno-ohjelmien välillä. Viidessä ministeriössä menot arvioitiin pilottiluonteisesti uudelleen julkisten menojen kustannustehokkuuden tutkimiseksi, ja uudelleenarviointi on nyt tarkoitus yhdistää talousarviomenettelyyn. Hallinnon eri tasojen välisiä julkisen talouden suhteita ohjaavan kansallisen vakaussopimuksen täytäntöönpanojärjestelmiä on lujitettu. Lisäksi on toteutettu merkittäviä toimia julkishallinnon vaikuttavuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi muun muassa järkiperäistämällä saatavilla olevien resurssien käyttöä ja ottamalla ansiot paremmin huomioon palkitsemisen yhteydessä. Tulevaisuudessa julkisen talouden ohjausjärjestelmän keskeisenä haasteena on uuden, fiskaaliseen federalismiin perustuvan kehyksen suunnittelu siten, että varmistetaan paikallishallinnon tilintekovelvollisuus ja kannustetaan tehokkuutta.

| (10) | Vuoden 2008 lopussa Italian viranomaiset toteuttivat maailmanlaajuisen finanssikriisin vuoksi monenlaisia toimenpiteitä tallettajien suojaamiseksi ja pankkien riittävän maksuvalmius- ja pääomatason säilyttämiseksi. Näiden toimenpiteiden ansiosta hallitus pystyy vuoden 2009 loppuun asti korottamaan pankkien pääomaa, kun sitä ei ole riittävästi, ja antamaan pankkien uusille sitoumuksille enintään viisivuotisen takauksen. Lisäksi valtio tarjosi vähittäispankkien talletuksille lisäsuojan, mikä lisäsi entisestään Italian pankkien välisen talletusvakuusjärjestelmän jo suhteellisen korkean suojan tasoa (hieman yli 100 000 EUR). Lisäksi jotta voitaisiin parantaa järjestelmän yleistä valmiutta rahoittaa taloudellista toimintaa, talous- ja valtiovarainministeriölle on annettu mahdollisuus antaa merkintäsitoumuksia vakavaraisten pörssinoteerattujen pankkien liikkeeseen laskemista rahoitusvälineistä, jotka täyttävät lakisääteistä pääomaa koskevat vaatimukset.
  Julkiset toimet, joiden arvo on ohjelman mukaan 10 miljardia EUR (noin 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) on tarkoitettu väliaikaisiksi, ja niistä hyötyvien pankkien on sitouduttava antamaan kotitalouksille ja pk-yrityksille luottoja asianmukaisin ehdoin ja edellytyksin. |
| --- | --- |

(10)

Vuoden 2008 lopussa Italian viranomaiset toteuttivat maailmanlaajuisen finanssikriisin vuoksi monenlaisia toimenpiteitä tallettajien suojaamiseksi ja pankkien riittävän maksuvalmius- ja pääomatason säilyttämiseksi. Näiden toimenpiteiden ansiosta hallitus pystyy vuoden 2009 loppuun asti korottamaan pankkien pääomaa, kun sitä ei ole riittävästi, ja antamaan pankkien uusille sitoumuksille enintään viisivuotisen takauksen. Lisäksi valtio tarjosi vähittäispankkien talletuksille lisäsuojan, mikä lisäsi entisestään Italian pankkien välisen talletusvakuusjärjestelmän jo suhteellisen korkean suojan tasoa (hieman yli 100 000 EUR). Lisäksi jotta voitaisiin parantaa järjestelmän yleistä valmiutta rahoittaa taloudellista toimintaa, talous- ja valtiovarainministeriölle on annettu mahdollisuus antaa merkintäsitoumuksia vakavaraisten pörssinoteerattujen pankkien liikkeeseen laskemista rahoitusvälineistä, jotka täyttävät lakisääteistä pääomaa koskevat vaatimukset.

Julkiset toimet, joiden arvo on ohjelman mukaan 10 miljardia EUR (noin 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) on tarkoitettu väliaikaisiksi, ja niistä hyötyvien pankkien on sitouduttava antamaan kotitalouksille ja pk-yrityksille luottoja asianmukaisin ehdoin ja edellytyksin.

| (11) | Hallitus ryhtyi pääasiallisesti neutraalin julkisen talouden rahoitusaseman puitteissa toimenpiteisiin talouden tukemiseksi, Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti, noin 0,4 prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,2 prosentilla vuonna 2010. Toimenpiteiden vaikutukset julkiseen talouteen kompensoituvat virallisten arvioiden mukaan kokonaisuudessaan kertaluonteisten tulojen ja joidenkin verotuloja pysyvästi kasvattavien toimenpiteiden (joista suurin osa johtuu veropetosten ja veronkierron torjuntaa koskevista toimista) ansiosta. Kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen tukemiseksi ja kuluttajien luottamuksen palauttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin sisältyvät kertaluonteinen tulonsiirto pienituloisille kotitalouksille, työttömyysetuuksien laajentaminen epätyypillisessä työsuhteessa oleviin työntekijöihin ja tiettyjen yleishyödyllisten palvelujen hintojen jäädyttäminen. Yrityksiä tuetaan pääasiassa lykkäämällä veronmaksua koskevia määräaikoja ja keventämällä yhtiöverosta aiheutuvaa taakkaa. Tulospalkkaukseen liittyvillä verohelpotuksilla pyritään parantamaan tuottavuutta ja vähentämään työvoimakustannuksia. Lisäksi hallitus pyrkii kohdentamaan käytettävissä olevat EU:n tai kansalliset varat uudelleen vauhdittaakseen ensisijaisten infrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Nämä toimenpiteet ovat oikein ajoitettuja ja kohdennettuja, jos julkiset investoinnit nopeutuvat suunnitellulla tavalla. Suurin osa toimenpiteistä on väliaikaisia. Tästä syystä ne on mahdollista peruuttaa, tosin ehkä vain osittain. Erittäin korkean velkasuhteen perusteella paketti on riittävä reaktio talouden laskusuhdanteeseen. Näissä olosuhteissa ja ottaen huomioon tarpeen ratkaista tuottavuutta koskevat ongelmat ja parantaa ulkoista kilpailuasemaa, rakennepoliittiset uudistukset, joihin myös kilpailupuitteiden lujittaminen sisältyy, ovat erityisen tärkeitä Italialle. Monet ilmoitetuista rakennepoliittisista toimista voivat edistää elpymistä ja parantaa talouden joustavuutta, jos niiden toteuttaminen voi alkaa jo vuonna 2009. Tällaisia toimia ovat aloitteet, joilla pyritään lisäämään teollista innovointia, edistämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiansäästöä sekä keventämään hallinnollisia rasitteita. Työmarkkinaosapuolten äskettäin toteuttamat toimet palkkaneuvottelukehyksen muuttamiseksi ja edellä mainitut tulospalkkaukseen liittyvät verokannustimet voivat omalta osaltaan parantaa palkkakehityksen suhteuttamista tuottavuuden kasvuun. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. |
| --- | --- |

(11)

Hallitus ryhtyi pääasiallisesti neutraalin julkisen talouden rahoitusaseman puitteissa toimenpiteisiin talouden tukemiseksi, Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti, noin 0,4 prosentilla suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,2 prosentilla vuonna 2010. Toimenpiteiden vaikutukset julkiseen talouteen kompensoituvat virallisten arvioiden mukaan kokonaisuudessaan kertaluonteisten tulojen ja joidenkin verotuloja pysyvästi kasvattavien toimenpiteiden (joista suurin osa johtuu veropetosten ja veronkierron torjuntaa koskevista toimista) ansiosta. Kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen tukemiseksi ja kuluttajien luottamuksen palauttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin sisältyvät kertaluonteinen tulonsiirto pienituloisille kotitalouksille, työttömyysetuuksien laajentaminen epätyypillisessä työsuhteessa oleviin työntekijöihin ja tiettyjen yleishyödyllisten palvelujen hintojen jäädyttäminen. Yrityksiä tuetaan pääasiassa lykkäämällä veronmaksua koskevia määräaikoja ja keventämällä yhtiöverosta aiheutuvaa taakkaa. Tulospalkkaukseen liittyvillä verohelpotuksilla pyritään parantamaan tuottavuutta ja vähentämään työvoimakustannuksia. Lisäksi hallitus pyrkii kohdentamaan käytettävissä olevat EU:n tai kansalliset varat uudelleen vauhdittaakseen ensisijaisten infrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Nämä toimenpiteet ovat oikein ajoitettuja ja kohdennettuja, jos julkiset investoinnit nopeutuvat suunnitellulla tavalla. Suurin osa toimenpiteistä on väliaikaisia. Tästä syystä ne on mahdollista peruuttaa, tosin ehkä vain osittain. Erittäin korkean velkasuhteen perusteella paketti on riittävä reaktio talouden laskusuhdanteeseen. Näissä olosuhteissa ja ottaen huomioon tarpeen ratkaista tuottavuutta koskevat ongelmat ja parantaa ulkoista kilpailuasemaa, rakennepoliittiset uudistukset, joihin myös kilpailupuitteiden lujittaminen sisältyy, ovat erityisen tärkeitä Italialle. Monet ilmoitetuista rakennepoliittisista toimista voivat edistää elpymistä ja parantaa talouden joustavuutta, jos niiden toteuttaminen voi alkaa jo vuonna 2009. Tällaisia toimia ovat aloitteet, joilla pyritään lisäämään teollista innovointia, edistämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiansäästöä sekä keventämään hallinnollisia rasitteita. Työmarkkinaosapuolten äskettäin toteuttamat toimet palkkaneuvottelukehyksen muuttamiseksi ja edellä mainitut tulospalkkaukseen liittyvät verokannustimet voivat omalta osaltaan parantaa palkkakehityksen suhteuttamista tuottavuuden kasvuun. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin.

| (12) | Alijäämä syvenee vielä vuonna 2009, mutta sen jälkeen sen ennustetaan supistuvan vähitellen ohjelmakauden aikana. Kokonaisalijäämän supistaminen ohjelman mukaisesti alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 mennessä vaatii kuitenkin tiukkaa sitoutumista kurinalaiseen finanssipolitiikkaan ja valmiutta toteuttaa tarvittaessa lisätoimenpiteitä. Velkasuhde kasvaa ohjelmakauden aikana ja ero viitearvoon suurenee. |
| --- | --- |

(12)

Alijäämä syvenee vielä vuonna 2009, mutta sen jälkeen sen ennustetaan supistuvan vähitellen ohjelmakauden aikana. Kokonaisalijäämän supistaminen ohjelman mukaisesti alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 mennessä vaatii kuitenkin tiukkaa sitoutumista kurinalaiseen finanssipolitiikkaan ja valmiutta toteuttaa tarvittaessa lisätoimenpiteitä. Velkasuhde kasvaa ohjelmakauden aikana ja ero viitearvoon suurenee.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että vuonna 2009 harjoitettava finanssipolitiikka ja täksi vuodeksi esitetty talouden elvytyspaketti ovat Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisia ja että niitä voidaan pitää riittävinä, kun otetaan huomioon erittäin suuri velkasuhde. Talouden jyrkän laskusuhdanteen ja finanssikriisin vuoksi kokonaisalijäämän arvioidaan kasvavan huomattavasti vuonna 2009 ja ylittävän 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Vuosina 2010 ja 2011 ohjelmaan sisältyy menoperusteinen sopeutus, jonka ansiosta alijäämä supistunee hieman alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Alijäämätavoitteiden saavuttaminen ohjelmakaudella voi kuitenkin olla vaikeaa, sillä talous saattaa kasvaa vielä ohjelmassa arvioitua hitaammin. Lisäksi on mahdollista, että perusmenojen suunnitellusta rajoittamisesta lipsutaan jonkin verran, vaikka julkisen talouden kehyksen parannukset lujittavat finanssipoliittista kuria ja parantavat menojen tehokkuutta. Velkasuhde kasvaa vuoden 2007 104,1 prosentista suhteessa BKT:hen yli 111 prosenttiin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden loppuun mennessä. Mahdolliset pääomankorotukset pankkialalla saattavat niin ikään kasvattaa bruttovelkasuhdetta. Lisäksi huomattavat rakenteelliset heikkoudet haittaavat yhä tuottavuuden kestävää kasvua Italiassa ja vaikuttavat maan ulkoiseen kilpailuasemaan. Sosiaalimenojen nykyinen rakenne ei myöskään tue työmarkkinoiden mukautuksia.

Edellä esitetyn arvion perusteella Italiaa kehotetaan:

| i) | toteuttamaan suunniteltu vuotta 2009 koskeva finanssipolitiikka ja jatkamaan päättäväisesti sopeutusta, jonka on määrä toteutua ohjelmakaudella; saadakseen erittäin korkean velkasuhteen kääntymään vakaaseen laskuun ja varmistaakseen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan suunniteltu vuotta 2009 koskeva finanssipolitiikka ja jatkamaan päättäväisesti sopeutusta, jonka on määrä toteutua ohjelmakaudella; saadakseen erittäin korkean velkasuhteen kääntymään vakaaseen laskuun ja varmistaakseen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden;

| ii) | jatkamaan edelleen julkisen talouden ohjausjärjestelmän parantamista ja työtä sellaisen uuden, fiskaaliseen federalismiin perustuvan kehyksen osalta, jolla varmistetaan paikallishallinnon tilintekovelvollisuus ja tuetaan kurinalaista finanssipolitiikkaa; |
| --- | --- |

ii)

jatkamaan edelleen julkisen talouden ohjausjärjestelmän parantamista ja työtä sellaisen uuden, fiskaaliseen federalismiin perustuvan kehyksen osalta, jolla varmistetaan paikallishallinnon tilintekovelvollisuus ja tuetaan kurinalaista finanssipolitiikkaa;

| iii) | jatkamaan pyrkimyksiä parantaa julkisen talouden laatua keskittymällä menojen tehokkaaseen käyttöön ja niiden rakenteeseen sekä kohdentamalla sosiaalimenot uudelleen siten, että saadaan aikaan kattavampi ja yhdenmukaisempi työttömyysturvajärjestelmä, jolla varmistetaan asianmukaiset työnteon kannustimet ja tehokkaat aktivointipolitiikat vaarantamatta julkisen talouden vakauttamisprosessia. |
| --- | --- |

iii)

jatkamaan pyrkimyksiä parantaa julkisen talouden laatua keskittymällä menojen tehokkaaseen käyttöön ja niiden rakenteeseen sekä kohdentamalla sosiaalimenot uudelleen siten, että saadaan aikaan kattavampi ja yhdenmukaisempi työttömyysturvajärjestelmä, jolla varmistetaan asianmukaiset työnteon kannustimet ja tehokkaat aktivointipolitiikat vaarantamatta julkisen talouden vakauttamisprosessia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO helmikuu 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | 1,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | — |
| VO marraskuu 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO helmikuu 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 2,2 | — |
| VO marraskuu 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| Tuotantokuilu (4)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | 1,7 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 |
| KOM tammikuu 2009 (5) | 1,8 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | — |
| VO marraskuu 2007 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM tammikuu 2009 | – 1,6 | – 2,2 | – 1,3 | – 1,5 | — |
| VO marraskuu 2007 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,6 |
| KOM tammikuu 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,5 | 46,5 | — |
| VO marraskuu 2007 | 46,2 | 46,3 | 45,9 | 45,8 | 45,7 |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | 48,2 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 48,2 | 49,2 | 50,3 | 50,2 | — |
| VO marraskuu 2007 | 48,6 | 48,5 | 47,9 | 47,3 | 47,0 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | – 1,6 | – 2,6 | – 3,7 | – 3,3 | – 2,9 |
| KOM tammikuu 2009 | – 1,6 | – 2,8 | – 3,8 | – 3,7 | — |
| VO marraskuu 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | 3,4 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 |
| KOM tammikuu 2009 | 3,4 | 2,3 | 1,0 | 1,2 | — |
| VO marraskuu 2007 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | – 2,4 | – 2,7 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,4 | — |
| VO marraskuu 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,6 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,5 | — |
| VO marraskuu 2007 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2009 | 104,1 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 |
| KOM tammikuu 2009 | 104,1 | 105,7 | 109,3 | 110,3 | — |
| VO marraskuu 2007 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

VO helmikuu 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

1,0

KOM tammikuu 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

—

VO marraskuu 2007

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

YKHI-inflaatio

(%)

VO helmikuu 2009

2,0

3,5

1,2

1,7

2,0

KOM tammikuu 2009

2,0

3,5

1,2

2,2

—

VO marraskuu 2007

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

Tuotantokuilu (4)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO helmikuu 2009

1,7

0,3

– 2,3

– 2,7

– 2,5

KOM tammikuu 2009 (5)

1,8

0,3

– 2,3

– 2,7

—

VO marraskuu 2007

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2009

– 1,6

– 1,6

– 1,3

– 1,1

– 0,9

KOM tammikuu 2009

– 1,6

– 2,2

– 1,3

– 1,5

—

VO marraskuu 2007

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2009

46,6

46,4

46,8

46,8

46,6

KOM tammikuu 2009

46,6

46,4

46,5

46,5

—

VO marraskuu 2007

46,2

46,3

45,9

45,8

45,7

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2009

48,2

49,0

50,5

50,0

49,5

KOM tammikuu 2009

48,2

49,2

50,3

50,2

—

VO marraskuu 2007

48,6

48,5

47,9

47,3

47,0

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2009

– 1,6

– 2,6

– 3,7

– 3,3

– 2,9

KOM tammikuu 2009

– 1,6

– 2,8

– 3,8

– 3,7

—

VO marraskuu 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2009

3,4

2,5

1,3

1,9

2,6

KOM tammikuu 2009

3,4

2,3

1,0

1,2

—

VO marraskuu 2007

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2009

– 2,4

– 2,7

– 2,6

– 1,9

– 1,6

KOM tammikuu 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,4

—

VO marraskuu 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,7

KOM tammikuu 2009

– 2,6

– 3,1

– 2,8

– 2,5

—

VO marraskuu 2007

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2009

104,1

105,9

110,5

112,0

111,6

KOM tammikuu 2009

104,1

105,7

109,3

110,3

—

VO marraskuu 2007

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavalta verkkosivulta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Vapaaehtoisista tiedoista puuttuvat toimintokohtaiset menot ja tietyt tiedot julkisen velan kehittymisen jaottelusta.

(4)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(5)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,1 % vuonna 2007, 0,9 % vuonna 2008, 0,6 % vuonna 2009 ja 0,7 % vuonna 2010.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman ohjelman ja komission yksiköiden tammikuun väliennusteen mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007, 0,2 % vuonna 2008 ja 0,1 % vuosina 2009–2011 (kaikki alijäämää supistavia).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/8

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Liettuan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

(2009/C 70/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 10 päivänä maaliskuuta 2009 Liettuan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 10 päivänä maaliskuuta 2009 Liettuan tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2008–2011.

| (2) | Kasvavan kotimaankysynnän vauhdittaman, vuonna 2003 alkaneen pitkän nousukauden jälkeen Liettuan talous alkoi nopeasti hidastua vuonna 2008. Raha- ja luottopolitiikan ehdot kiristyivät valuuttakatejärjestelmän puitteissa vuonna 2008, kun maakohtaiset riskit alettiin mieltää suuremmiksi ja reaalinen efektiivinen valuuttakurssi jatkoi voimistumistaan. Viimeaikainen nopean talouskasvun kausi loi ylikuumenemispaineita: makrotalouden epätasapaino lisääntyi, ja inflaatio ja ulkoinen vaje kasvoivat huippuunsa vuoden 2008 alkupuoliskolla. Palkat kasvoivat reippaasti tuottavuutta nopeammin, mikä heikensi maan kilpailukykyä. Finanssipolitiikka oli kasvuhakuista koko nousukauden ajan, eikä varantoja kerrytetty muuttuviin suhdanneoloihin varautumiseksi. Liettuan huomattava ulkoinen epätasapaino on lisännyt maan haavoittuvuutta luottoehtojen maailmanlaajuiselle kiristymiselle ja vientimarkkinoiden kasvun hiipumiselle. Maailmanlaajuisen finanssikriisin ja heikon ulkomaankysynnän odotetaan vauhdittavan käynnissä olevaa kotimaankysynnän laskua ja vaikuttavan osaltaan talouden supistumiseen. Talouden laskusuhdanteen hallitseminen on Liettuan välitön talouspoliittinen haaste, jotta se pystyy säilyttämään makrotalouden vakauden. Ottaen huomioon tarpeen korjata tuntuva epätasapaino viranomaiset hyväksyivät joulukuussa 2008 finanssipoliittisen säästöohjelman sopeutusprosessin helpottamiseksi ja markkinoiden luottamuksen säilyttämiseksi. Tämän pitäisi myös auttaa rajoittamaan julkisen talouden alijäämän syvenemistä laskusuhdanteen aikana. |
| --- | --- |

(2)

Kasvavan kotimaankysynnän vauhdittaman, vuonna 2003 alkaneen pitkän nousukauden jälkeen Liettuan talous alkoi nopeasti hidastua vuonna 2008. Raha- ja luottopolitiikan ehdot kiristyivät valuuttakatejärjestelmän puitteissa vuonna 2008, kun maakohtaiset riskit alettiin mieltää suuremmiksi ja reaalinen efektiivinen valuuttakurssi jatkoi voimistumistaan. Viimeaikainen nopean talouskasvun kausi loi ylikuumenemispaineita: makrotalouden epätasapaino lisääntyi, ja inflaatio ja ulkoinen vaje kasvoivat huippuunsa vuoden 2008 alkupuoliskolla. Palkat kasvoivat reippaasti tuottavuutta nopeammin, mikä heikensi maan kilpailukykyä. Finanssipolitiikka oli kasvuhakuista koko nousukauden ajan, eikä varantoja kerrytetty muuttuviin suhdanneoloihin varautumiseksi. Liettuan huomattava ulkoinen epätasapaino on lisännyt maan haavoittuvuutta luottoehtojen maailmanlaajuiselle kiristymiselle ja vientimarkkinoiden kasvun hiipumiselle. Maailmanlaajuisen finanssikriisin ja heikon ulkomaankysynnän odotetaan vauhdittavan käynnissä olevaa kotimaankysynnän laskua ja vaikuttavan osaltaan talouden supistumiseen. Talouden laskusuhdanteen hallitseminen on Liettuan välitön talouspoliittinen haaste, jotta se pystyy säilyttämään makrotalouden vakauden. Ottaen huomioon tarpeen korjata tuntuva epätasapaino viranomaiset hyväksyivät joulukuussa 2008 finanssipoliittisen säästöohjelman sopeutusprosessin helpottamiseksi ja markkinoiden luottamuksen säilyttämiseksi. Tämän pitäisi myös auttaa rajoittamaan julkisen talouden alijäämän syvenemistä laskusuhdanteen aikana.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan reaalinen kokonaistuotanto kasvoi 3,5 prosenttia vuonna 2008. Ohjelmassa ennakoidaan kokonaistuotannon supistuvan jyrkästi 4,8 prosenttia vuonna 2009 ja edelleen hieman 0,2 prosenttia vuonna 2010 ennen kuin kasvu elpyy 4,5 prosenttiin vuonna 2011. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaario perustuu realistisiin kasvuoletuksiin vuoteen 2009 saakka mutta erittäin suotuisiksi arvioituihin oletuksiin sen jälkeen. Kasvuoletukset vaikuttavat optimistisilta vuodesta 2010 alkaen, kun otetaan huomioon, että kasvunäkymät heikkenevät kauppakumppanimaissa ja kotimaankysyntä heikkenee kiristyvän luottotilanteen vuoksi todennäköisesti enemmän ja pidempään kuin ohjelmassa oletetaan. Vuoden 2011 kasvupotentiaali on arvioitu melko korkeaksi. Ohjelman inflaatioennusteet ovat realistisia vuoden 2009 osalta mutta ne saattavat olla alhaisia vuoden 2010 osalta varsinkin, koska Ignalinan ydinvoimalan sulkeminen suunnitelmien mukaisesti vuoden 2009 lopussa vaikuttaa energianhintoihin. Ohjelmassa ennakoidaan ulkoisen epätasapainon purkautuvan vuonna 2009 paljon nopeammin kuin komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa arvioidaan. Syynä tähän on se, että lähentymisohjelmassa kotimaankysynnän supistumista pidetään tuntuvampana ja vientimarkkinoiden kehitykseen suhtaudutaan optimistisemmin kuin komission yksiköiden arviossa. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan reaalinen kokonaistuotanto kasvoi 3,5 prosenttia vuonna 2008. Ohjelmassa ennakoidaan kokonaistuotannon supistuvan jyrkästi 4,8 prosenttia vuonna 2009 ja edelleen hieman 0,2 prosenttia vuonna 2010 ennen kuin kasvu elpyy 4,5 prosenttiin vuonna 2011. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaario perustuu realistisiin kasvuoletuksiin vuoteen 2009 saakka mutta erittäin suotuisiksi arvioituihin oletuksiin sen jälkeen. Kasvuoletukset vaikuttavat optimistisilta vuodesta 2010 alkaen, kun otetaan huomioon, että kasvunäkymät heikkenevät kauppakumppanimaissa ja kotimaankysyntä heikkenee kiristyvän luottotilanteen vuoksi todennäköisesti enemmän ja pidempään kuin ohjelmassa oletetaan. Vuoden 2011 kasvupotentiaali on arvioitu melko korkeaksi. Ohjelman inflaatioennusteet ovat realistisia vuoden 2009 osalta mutta ne saattavat olla alhaisia vuoden 2010 osalta varsinkin, koska Ignalinan ydinvoimalan sulkeminen suunnitelmien mukaisesti vuoden 2009 lopussa vaikuttaa energianhintoihin. Ohjelmassa ennakoidaan ulkoisen epätasapainon purkautuvan vuonna 2009 paljon nopeammin kuin komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa arvioidaan. Syynä tähän on se, että lähentymisohjelmassa kotimaankysynnän supistumista pidetään tuntuvampana ja vientimarkkinoiden kehitykseen suhtaudutaan optimistisemmin kuin komission yksiköiden arviossa.

| (4) | Komission yksiköiden väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Tämä huomattavasti arvioitua heikompi toteutuma johtuu ennen kaikkea tuntuvista menoylityksistä julkisen sektorin palkoissa sekä perheille ja eläkeläisille suunnatuissa sosiaalisissa tulonsiirroissa. Menoylitysten taustalla olivat vuonna 2008 tehdyt poliittiset päätökset, jotka eivät sisältyneet kyseisen vuoden talousarvioon. Heikompi toteutuma johtuu myös jossain määrin siitä, että verotulot vähenivät viranomaisten alun perin ennakoimalta tasolta erityisesti sen vuoksi, että taloudellinen toiminta hidastui jyrkästi vuoden loppua kohden. Investointimenot ja EU-varojen käyttö oli suunniteltua vähäisempää. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Tämä huomattavasti arvioitua heikompi toteutuma johtuu ennen kaikkea tuntuvista menoylityksistä julkisen sektorin palkoissa sekä perheille ja eläkeläisille suunnatuissa sosiaalisissa tulonsiirroissa. Menoylitysten taustalla olivat vuonna 2008 tehdyt poliittiset päätökset, jotka eivät sisältyneet kyseisen vuoden talousarvioon. Heikompi toteutuma johtuu myös jossain määrin siitä, että verotulot vähenivät viranomaisten alun perin ennakoimalta tasolta erityisesti sen vuoksi, että taloudellinen toiminta hidastui jyrkästi vuoden loppua kohden. Investointimenot ja EU-varojen käyttö oli suunniteltua vähäisempää.

| (5) | Joulukuun 9 päivänä 2008 virkaan astunut uusi hallitus hyväksyi tiukan julkisen talouden säästöohjelman. Parlamentin 22 päivänä joulukuuta 2008 hyväksymä vuoden 2009 talousarvio sisältää näin ollen julkisen talouden vakauttamispaketin, jonka tarkoituksena on palauttaa markkinoiden luottamus ja rajoittaa valtion rahoitustarpeita. Julkisen talouden vakauttaminen perustuu laajaan verouudistukseen ja talousarviomenojen tuntuviin leikkauksiin, joiden molempien odotetaan vaikuttavan samassa määrin julkisen talouden vakauttamiseen. Talousarviossa tavoitteena on 2,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Ilman vakauttamistoimenpiteitä tämä luku olisi ollut huomattavasti tätäkin korkeampi. Veromuutoksilla pyritään siirtämään verorasitusta välittömistä veroista välillisiin veroihin sekä työstä pääomaan ja lisäksi laajentamaan veropohjaa poistamalla poikkeusmahdollisuuksia. Keskeisiin tulopuolen toimenpiteisiin sisältyvät seuraavat: arvonlisä- ja valmisteverojen 1 prosenttiyksikön korotus, henkilökohtaisen tuloveron 3 prosenttiyksikön leikkaus, johon liittyy rajallinen mahdollisuus hyödyntää verokynnyksen alle jäävää verovapaata osuutta, yritystuloveron 5 prosenttiyksikön korotus, useimpien arvonlisäveroa ja henkilökohtaista tuloveroa koskevien poikkeuksien poistaminen sekä veropohjan laajentaminen varsinkin liittämällä useampia henkilöitä sosiaaliturvajärjestelmään. Näiden veromuutosten arvioitu nettovaikutus on ohjelman mukaan noin 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarviossa suunnitellaan myös tuntuvia menoleikkauksia, joiden suuruus on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka koskevat muun muassa julkisen sektorin palkkoja, muita juoksevia menoja ja suunniteltuja investointeja.
  Parlamentti kuitenkin hylkäsi osan talousarviota tukevista toimenpiteistä joko kokonaan tai osittain, minkä vuoksi ne on korvattava uusilla toimenpiteillä. Finanssipolitiikan yleinen viritys mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) supistumisella 3 prosentilla suhteessa BKT:hen arvioidaan hyvin rajoittavaksi vuonna 2009 (3). |
| --- | --- |

(5)

Joulukuun 9 päivänä 2008 virkaan astunut uusi hallitus hyväksyi tiukan julkisen talouden säästöohjelman. Parlamentin 22 päivänä joulukuuta 2008 hyväksymä vuoden 2009 talousarvio sisältää näin ollen julkisen talouden vakauttamispaketin, jonka tarkoituksena on palauttaa markkinoiden luottamus ja rajoittaa valtion rahoitustarpeita. Julkisen talouden vakauttaminen perustuu laajaan verouudistukseen ja talousarviomenojen tuntuviin leikkauksiin, joiden molempien odotetaan vaikuttavan samassa määrin julkisen talouden vakauttamiseen. Talousarviossa tavoitteena on 2,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Ilman vakauttamistoimenpiteitä tämä luku olisi ollut huomattavasti tätäkin korkeampi. Veromuutoksilla pyritään siirtämään verorasitusta välittömistä veroista välillisiin veroihin sekä työstä pääomaan ja lisäksi laajentamaan veropohjaa poistamalla poikkeusmahdollisuuksia. Keskeisiin tulopuolen toimenpiteisiin sisältyvät seuraavat: arvonlisä- ja valmisteverojen 1 prosenttiyksikön korotus, henkilökohtaisen tuloveron 3 prosenttiyksikön leikkaus, johon liittyy rajallinen mahdollisuus hyödyntää verokynnyksen alle jäävää verovapaata osuutta, yritystuloveron 5 prosenttiyksikön korotus, useimpien arvonlisäveroa ja henkilökohtaista tuloveroa koskevien poikkeuksien poistaminen sekä veropohjan laajentaminen varsinkin liittämällä useampia henkilöitä sosiaaliturvajärjestelmään. Näiden veromuutosten arvioitu nettovaikutus on ohjelman mukaan noin 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarviossa suunnitellaan myös tuntuvia menoleikkauksia, joiden suuruus on noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka koskevat muun muassa julkisen sektorin palkkoja, muita juoksevia menoja ja suunniteltuja investointeja.

Parlamentti kuitenkin hylkäsi osan talousarviota tukevista toimenpiteistä joko kokonaan tai osittain, minkä vuoksi ne on korvattava uusilla toimenpiteillä. Finanssipolitiikan yleinen viritys mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) supistumisella 3 prosentilla suhteessa BKT:hen arvioidaan hyvin rajoittavaksi vuonna 2009 (3).

| (6) | Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli julkisen talouden rakenteellinen 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2010 ja päästä tasapainoiseen kokonaistalousarvioon myöhempinä vuosina. Julkisen talouden kokonaisalijäämän arvioidaan supistuvan 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010, ja rahoitusaseman ennakoidaan olevan tasapainossa vuonna 2011. Sopeutukseen on tarkoitus päästä kasvattamalla tuloja suhteessa BKT:hen tuntuvasti ja alentamalla kohtuullisesti menosuhdetta. Hallitus on ryhtynyt yksityiskohtaisemmin tarkastelemaan juoksevia menoja, mukaan lukien julkisen sektorin työllisyys. Tämä saattaa johtaa myöhempinä vuosina ehdotettaviin uusin menosäästöihin. Tulojen kasvu voidaan lähinnä selittää vuoden 2009 talousarviossa käyttöönotetuilla veromuutoksilla. Ohjelmassa kuitenkin nimenomaisesti myönnetään, että siinä esitettyjen julkisten talouden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä, joiden suuruus on noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa esitetyn julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli julkisen talouden rakenteellinen 1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2010 ja päästä tasapainoiseen kokonaistalousarvioon myöhempinä vuosina. Julkisen talouden kokonaisalijäämän arvioidaan supistuvan 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010, ja rahoitusaseman ennakoidaan olevan tasapainossa vuonna 2011. Sopeutukseen on tarkoitus päästä kasvattamalla tuloja suhteessa BKT:hen tuntuvasti ja alentamalla kohtuullisesti menosuhdetta. Hallitus on ryhtynyt yksityiskohtaisemmin tarkastelemaan juoksevia menoja, mukaan lukien julkisen sektorin työllisyys. Tämä saattaa johtaa myöhempinä vuosina ehdotettaviin uusin menosäästöihin. Tulojen kasvu voidaan lähinnä selittää vuoden 2009 talousarviossa käyttöönotetuilla veromuutoksilla. Ohjelmassa kuitenkin nimenomaisesti myönnetään, että siinä esitettyjen julkisten talouden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä, joiden suuruus on noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011.

| (7) | Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu huomattavia heikkenemisriskejä. Tämä koskee kaikkia ohjelmavuosia: vuonna 2009 pääasiallisena riskinä on tulojen jääminen ohjelmassa ennakoitua huomattavasti pienemmiksi (lähinnä tämä liittyy riskiin, että harkinnanvaraiset tuloja kasvattavat toimenpiteet, varsinkin välillisten verojen korotukset, eivät lisää verotuloja ohjelmassa suunnitellulla tavalla) ja se, ettei kaikkia ehdotettuja, varsinkaan tukia ja julkisen sektorin palkansaajakorvauksia koskevia menoleikkauksia välttämättä toteuteta; vuosina 2010 ja 2011 riskinä on, että julkisen talouden ennakoitu vakauttaminen perustuu hyvin suotuisiksi arvioituihin kasvuoletuksiin ja vaatii lisätoimenpiteitä julkisen talouden tavoitteiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu huomattavia heikkenemisriskejä. Tämä koskee kaikkia ohjelmavuosia: vuonna 2009 pääasiallisena riskinä on tulojen jääminen ohjelmassa ennakoitua huomattavasti pienemmiksi (lähinnä tämä liittyy riskiin, että harkinnanvaraiset tuloja kasvattavat toimenpiteet, varsinkin välillisten verojen korotukset, eivät lisää verotuloja ohjelmassa suunnitellulla tavalla) ja se, ettei kaikkia ehdotettuja, varsinkaan tukia ja julkisen sektorin palkansaajakorvauksia koskevia menoleikkauksia välttämättä toteuteta; vuosina 2010 ja 2011 riskinä on, että julkisen talouden ennakoitu vakauttaminen perustuu hyvin suotuisiksi arvioituihin kasvuoletuksiin ja vaatii lisätoimenpiteitä julkisen talouden tavoitteiden tukemiseksi.

| (8) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat jo toteutetun eläkeuudistuksen ansiosta pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on kuitenkin ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa paljon heikompi, minkä vuoksi väestön ikääntymisen vaikutukset julkisen talouden kestävyyskuiluun ovat vieläkin pahemmat. Ohjelmassa kaavailtu perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat jo toteutetun eläkeuudistuksen ansiosta pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on kuitenkin ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa paljon heikompi, minkä vuoksi väestön ikääntymisen vaikutukset julkisen talouden kestävyyskuiluun ovat vieläkin pahemmat. Ohjelmassa kaavailtu perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia keskisuuria riskejä.

| (9) | Liettuan keskipitkän aikavälin talousarviokehyksellä ei ole onnistuttu ehkäisemään viime vuosien menoylityksiä. Tulojen ripeän kasvun ansiosta on ollut helppo korottaa menotavoitteita toistuvasti, ja vaalisykli on luonut kehykseen lisäpainetta, kuten kokonaisalijäämän viimeaikainen kasvu osoittaa. Kehyksen lujittamiseksi hyväksyttiin marraskuussa 2007 budjettikuria koskeva laki, johon sisältyy erityisesti menosääntö. Laissa kuitenkin keskityttiin vuotuisen talousarvion laatimiseen ja toteuttamiseen, eikä siinä sinällään oteta käyttöön uusia tulevaisuuteen suuntautuvia keskipitkän aikavälin osatekijöitä. Nykyinen kehys onkin edelleen melko heikko keskipitkän aikavälin suunnittelun ja julkisen talouden valvonnan kannalta. Suunnittelua on varaa parantaa ja keskipitkän aikavälin menokattojen sitovaa luonnetta lujittaa, millä osaltaan hillittäisiin menojen kasvua. Julkisen talouden vakauttaminen taloudellisesti hyvinä aikoina on lisäksi varmistettava estämällä kehyksen turvin se, että lisätulot johtavat menojen kasvuun. Koko talousarviomenettelyn avoimuus on myös edelleen heikko, mukaan lukien asianmukaiset selonteot tulojen ja menojen toteutumisesta. Tämä koskee myös talousarvioindikaattoreiden vertailtavuutta kassa- ja suoriteperusteisesti. |
| --- | --- |

(9)

Liettuan keskipitkän aikavälin talousarviokehyksellä ei ole onnistuttu ehkäisemään viime vuosien menoylityksiä. Tulojen ripeän kasvun ansiosta on ollut helppo korottaa menotavoitteita toistuvasti, ja vaalisykli on luonut kehykseen lisäpainetta, kuten kokonaisalijäämän viimeaikainen kasvu osoittaa. Kehyksen lujittamiseksi hyväksyttiin marraskuussa 2007 budjettikuria koskeva laki, johon sisältyy erityisesti menosääntö. Laissa kuitenkin keskityttiin vuotuisen talousarvion laatimiseen ja toteuttamiseen, eikä siinä sinällään oteta käyttöön uusia tulevaisuuteen suuntautuvia keskipitkän aikavälin osatekijöitä. Nykyinen kehys onkin edelleen melko heikko keskipitkän aikavälin suunnittelun ja julkisen talouden valvonnan kannalta. Suunnittelua on varaa parantaa ja keskipitkän aikavälin menokattojen sitovaa luonnetta lujittaa, millä osaltaan hillittäisiin menojen kasvua. Julkisen talouden vakauttaminen taloudellisesti hyvinä aikoina on lisäksi varmistettava estämällä kehyksen turvin se, että lisätulot johtavat menojen kasvuun. Koko talousarviomenettelyn avoimuus on myös edelleen heikko, mukaan lukien asianmukaiset selonteot tulojen ja menojen toteutumisesta. Tämä koskee myös talousarvioindikaattoreiden vertailtavuutta kassa- ja suoriteperusteisesti.

| (10) | Liettuan viranomaiset nostivat rahoitussektorin vakauttamiseksi talletussuojan 22 000 EUR vastaavasta summasta 100 000 EUR vastaavaan summaan lokakuussa 2008, ja talletussuojan suhdeluku on nostettu 100 prosenttiin. Ohjelmassa todetaan, että talletussuojaan liittyy mahdollinen riski, sillä taattu kokonaismäärä oli vuoden 2008 lopussa noin 30 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(10)

Liettuan viranomaiset nostivat rahoitussektorin vakauttamiseksi talletussuojan 22 000 EUR vastaavasta summasta 100 000 EUR vastaavaan summaan lokakuussa 2008, ja talletussuojan suhdeluku on nostettu 100 prosenttiin. Ohjelmassa todetaan, että talletussuojaan liittyy mahdollinen riski, sillä taattu kokonaismäärä oli vuoden 2008 lopussa noin 30 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (11) | Koska Liettuassa on merkittävä ulkoinen ja sisäinen talouden epätasapaino, se on Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti ryhtynyt harjoittamaan tällaista epätasapainoa korjaavaa finanssipolitiikkaa. Kun otetaan huomioon tarve korjata talouden epätasapainoa ja vaikeudet saada uutta rahoitusta kelvollisin ehdoin markkinariskien välttelyn vuoksi, vuosiksi 2009–2011 kaavailtu rajoittava finanssipolitiikan viritys on tarkoituksenmukainen reaktio makrotalouden ja julkisen talouden tilanteeseen. Verotusta on uudistettu kattavasti ja lisäksi on toteutettu useita menoja säästäviä toimenpiteitä, mukaan lukien julkisen sektorin palkanalennukset vuonna 2009. Liettuan viranomaiset aikovat lisäksi hyväksyä kattavan toimenpidepaketin elinkeinoelämän tukemiseksi keventämällä hallinnollista rasitetta, parantamalla rahoituksen saatavuutta sekä helpottamalla vientiä ja investointeja. Yhtenä painopisteenä on Neuvostoliiton aikaisten rakennusten uudenaikaistaminen energiatehokkuuden lisäämiseksi. Tässä yhteydessä Liettua aikoo nopeuttaa (ja yksinkertaistaa) EU:n rakennerahastovarojen käyttöä sikäli kuin tällaisten investointien rahoitusmahdollisuuksia lisätään tuntuvasti Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan liittyvien komission ehdotusten nojalla. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28. tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. |
| --- | --- |

(11)

Koska Liettuassa on merkittävä ulkoinen ja sisäinen talouden epätasapaino, se on Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti ryhtynyt harjoittamaan tällaista epätasapainoa korjaavaa finanssipolitiikkaa. Kun otetaan huomioon tarve korjata talouden epätasapainoa ja vaikeudet saada uutta rahoitusta kelvollisin ehdoin markkinariskien välttelyn vuoksi, vuosiksi 2009–2011 kaavailtu rajoittava finanssipolitiikan viritys on tarkoituksenmukainen reaktio makrotalouden ja julkisen talouden tilanteeseen. Verotusta on uudistettu kattavasti ja lisäksi on toteutettu useita menoja säästäviä toimenpiteitä, mukaan lukien julkisen sektorin palkanalennukset vuonna 2009. Liettuan viranomaiset aikovat lisäksi hyväksyä kattavan toimenpidepaketin elinkeinoelämän tukemiseksi keventämällä hallinnollista rasitetta, parantamalla rahoituksen saatavuutta sekä helpottamalla vientiä ja investointeja. Yhtenä painopisteenä on Neuvostoliiton aikaisten rakennusten uudenaikaistaminen energiatehokkuuden lisäämiseksi. Tässä yhteydessä Liettua aikoo nopeuttaa (ja yksinkertaistaa) EU:n rakennerahastovarojen käyttöä sikäli kuin tällaisten investointien rahoitusmahdollisuuksia lisätään tuntuvasti Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaan liittyvien komission ehdotusten nojalla. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28. tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin.

| (12) | Liettua on hyväksynyt vakauttamisohjelman, jolla vastataan riittävällä tavalla tarpeeseen korjata makrotalouden epätasapainoa. Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu kuitenkin huomattavia heikkenemisriskejä. Sopeutusta pitäisi lisäksi tukea lisätoimenpitein, varsinkin ohjelmakauden loppuvuosina. Vaikuttaa siltä, että tavanomaisten suhdannevaihtelujen varalle on ohjelmassa jätetty varmuusmarginaali kaikkina vuosina vuodesta 2009 alkaen, mutta riskit ja talouden jyrkkä laskusuhdanne huomioon ottaen tämä saattaa osoittautua riittämättömäksi estämään 3 prosentin viitearvon ylittyminen vuosina 2009 ja 2010. Finanssipolitiikan virityksen odotetaan olevan rajoittavaa vuosina 2009–2011 mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman (perusjäämän) muutoksella. Palkkojen aiemman voimakkaan kasvun aiheuttaman tilanteen korjaaminen olisi aiheellista, kun otetaan huomioon Liettuan ERM II -jäsenyys ja tarve parantaa talouden kustannuskilpailukykyä. |
| --- | --- |

(12)

Liettua on hyväksynyt vakauttamisohjelman, jolla vastataan riittävällä tavalla tarpeeseen korjata makrotalouden epätasapainoa. Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu kuitenkin huomattavia heikkenemisriskejä. Sopeutusta pitäisi lisäksi tukea lisätoimenpitein, varsinkin ohjelmakauden loppuvuosina. Vaikuttaa siltä, että tavanomaisten suhdannevaihtelujen varalle on ohjelmassa jätetty varmuusmarginaali kaikkina vuosina vuodesta 2009 alkaen, mutta riskit ja talouden jyrkkä laskusuhdanne huomioon ottaen tämä saattaa osoittautua riittämättömäksi estämään 3 prosentin viitearvon ylittyminen vuosina 2009 ja 2010. Finanssipolitiikan virityksen odotetaan olevan rajoittavaa vuosina 2009–2011 mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman (perusjäämän) muutoksella. Palkkojen aiemman voimakkaan kasvun aiheuttaman tilanteen korjaaminen olisi aiheellista, kun otetaan huomioon Liettuan ERM II -jäsenyys ja tarve parantaa talouden kustannuskilpailukykyä.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että kotimaankysyntä on Liettuassa rajussa laskussa useita vuosia kestäneen potentiaalin ylittäneen talouskasvun jälkeen. Syvenevä maailmanlaajuinen finanssikriisi ja heikkenevä ulkomaankysyntä pahentavat omalta osaltaan talouden supistumista. Palkkojen kasvu on jo hetken aikaa ylittänyt reippaasti tuottavuuden kasvun, mikä on heikentänyt maan kilpailukykyä ja näin vaikeuttanut näkymiä talouden vientivetoisesta elpymisestä. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni tuntuvasti vuonna 2008 lähinnä elvyttävän finanssipolitiikan virityksen vuoksi. Ohjelman tavoitteena on 2,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja sen jälkeen kokonaisalijäämän asteittainen supistuminen tasapainoiseen rahoitusasemaan vuonna 2011. Kun otetaan huomioon makrotalouden skenaarioon kohdistuvat riskit ja se, että ohjelmasta puuttuvat tiedot toimenpiteistä, joita tarvitaan tukemaan julkisen talouden vakauttamista vuoden 2009 jälkeen, ohjelmassa esitettyihin julkisen talouden toteutumiin kohdistuu merkittäviä heikkenemisriskejä, sillä kokonaisalijäämä saattaa ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuosina 2009 ja 2010, vaikka velkasuhde säilyykin hyvin reilusti alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Vuosiksi 2009–2011 suunniteltu rajoittava finanssipolitiikan viritys on tarkoituksenmukainen talouden nykyisen epätasapainon perusteella. Nykyinen talousarviokehys on edelleen melko heikko keskipitkän aikavälin suunnittelun ja julkisen talouden valvonnan, varsinkin menojen kannalta.

Edellä esitetyn arvion perusteella ja ottaen huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin Liettuaa kehotetaan:

| i) | toteuttamaan toimenpiteet, joita tarvitaan vuoden 2009 talousarviotavoitteen saavuttamiseksi, priorisoimalla menot ja jatkamalla julkisen talouden kohdennettua vakauttamista keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan toimenpiteet, joita tarvitaan vuoden 2009 talousarviotavoitteen saavuttamiseksi, priorisoimalla menot ja jatkamalla julkisen talouden kohdennettua vakauttamista keskipitkällä aikavälillä;

| ii) | harjoittamaan palkkakuria julkisella sektorilla, jotta palkat koko taloudessa saadaan mukautettua tuottavuuteen ja kustannuskilpailukykyä saadaan tehostettua; |
| --- | --- |

ii)

harjoittamaan palkkakuria julkisella sektorilla, jotta palkat koko taloudessa saadaan mukautettua tuottavuuteen ja kustannuskilpailukykyä saadaan tehostettua;

| iii) | tehostamaan julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja avoimuutta parantamalla keskipitkän aikavälin talousarviokehystä ja tiukentamalla menokuria. |
| --- | --- |

iii)

tehostamaan julkisen talouden ohjausjärjestelmää ja avoimuutta parantamalla keskipitkän aikavälin talousarviokehystä ja tiukentamalla menokuria.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO tammikuu 2009 | 8,9 | 3,5 | – 4,8 | – 0,2 | 4,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 8,9 | 3,4 | – 4,0 | – 2,6 | — |
| LO joulukuu 2007 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2009 | 5,8 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | – 0,1 |
| KOM tammikuu 2009 | 5,8 | 11,1 | 5,6 | 4,8 | — |
| LO joulukuu 2007 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 | — |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | 7,1 | 5,4 | – 2,8 | – 5,7 | – 4,0 |
| KOM tammikuu 2009 (6) | 7,7 | 6,6 | – 0,5 | – 4,8 | — |
| LO joulukuu 2007 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 | — |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | – 12,7 | – 10,2 | – 1,8 | – 4,7 | – 5,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 13,2 | – 10,7 | – 4,8 | – 4,7 | — |
| LO joulukuu 2007 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | 33,9 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 |
| KOM tammikuu 2009 | 33,9 | 33,9 | 34,8 | 36,0 | — |
| LO joulukuu 2007 | 35,5 | 37,4 | 38,6 | 39,4 | — |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | 35,2 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 |
| KOM tammikuu 2009 | 35,2 | 36,8 | 37,8 | 39,4 | — |
| LO joulukuu 2007 | 36,4 | 37,9 | 38,5 | 38,6 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 2,1 | – 1,0 | 0,0 |
| KOM tammikuu 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 3,0 | – 3,4 | — |
| LO joulukuu 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | – 0,5 | – 2,3 | – 1,2 | 0,0 | 1,1 |
| KOM tammikuu 2009 | – 0,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,3 | — |
| LO joulukuu 2007 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | – 3,1 | – 4,4 | – 1,3 | 0,5 | 1,1 |
| KOM tammikuu 2009 | – 3,3 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | — |
| LO joulukuu 2007 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | – 2,6 | – 4,9 | – 1,8 | 0,1 | 1,1 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,7 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | — |
| LO joulukuu 2007 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2009 | 17,0 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 |
| KOM tammikuu 2009 | 17,0 | 17,1 | 20,0 | 23,3 | — |
| LO joulukuu 2007 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 | — |
| Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

LO tammikuu 2009

8,9

3,5

– 4,8

– 0,2

4,5

KOM tammikuu 2009

8,9

3,4

– 4,0

– 2,6

—

LO joulukuu 2007

9,8

5,3

4,5

5,2

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2009

5,8

11,2

5,4

3,6

– 0,1

KOM tammikuu 2009

5,8

11,1

5,6

4,8

—

LO joulukuu 2007

5,8

6,5

5,1

3,6

—

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2009

7,1

5,4

– 2,8

– 5,7

– 4,0

KOM tammikuu 2009 (6)

7,7

6,6

– 0,5

– 4,8

—

LO joulukuu 2007

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

—

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2009

– 12,7

– 10,2

– 1,8

– 4,7

– 5,7

KOM tammikuu 2009

– 13,2

– 10,7

– 4,8

– 4,7

—

LO joulukuu 2007

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2009

33,9

33,8

35,8

37,3

36,4

KOM tammikuu 2009

33,9

33,9

34,8

36,0

—

LO joulukuu 2007

35,5

37,4

38,6

39,4

—

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2009

35,2

36,7

37,8

38,3

36,4

KOM tammikuu 2009

35,2

36,8

37,8

39,4

—

LO joulukuu 2007

36,4

37,9

38,5

38,6

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2009

– 1,2

– 2,9

– 2,1

– 1,0

0,0

KOM tammikuu 2009

– 1,2

– 2,9

– 3,0

– 3,4

—

LO joulukuu 2007

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2009

– 0,5

– 2,3

– 1,2

0,0

1,1

KOM tammikuu 2009

– 0,5

– 2,2

– 2,0

– 2,3

—

LO joulukuu 2007

– 0,1

0,3

0,9

1,4

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2009

– 3,1

– 4,4

– 1,3

0,5

1,1

KOM tammikuu 2009

– 3,3

– 4,6

– 2,9

– 2,1

—

LO joulukuu 2007

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

—

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2009

– 2,6

– 4,9

– 1,8

0,1

1,1

KOM tammikuu 2009

– 2,7

– 4,6

– 2,9

– 2,1

—

LO joulukuu 2007

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2009

17,0

15,3

16,9

18,1

17,1

KOM tammikuu 2009

17,0

17,1

20,0

23,3

—

LO joulukuu 2007

17,6

17,2

15,0

14,0

—

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 ennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Ohjelmassa ennakoitu rakenteellinen vakauttaminen, joka on noin 4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, vastaa vakauttamispaketin nimellisarvoa. Se kuitenkin poikkeaa rakenteellisesta rahoitusasemasta, jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelman tietojen pohjalta, lähinnä potentiaalisen kasvun ja tuotantokuilun osalta esitetyistä poikkeavista arvioista johtuen.

(4)  Varsinkin tiedot virta–varanto-korjauserän alakomponenteista, arviot vaikutuksista potentiaaliseen kasvuun ja jotkin pitkän aikavälin kestävyyttä koskevat tiedot puuttuvat.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 6,1 % vuonna 2007, 4,5 % vuonna 2008, 2,8 % vuonna 2009 ja 1,8 % vuonna 2010.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman mukaan 0,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (alijäämää lisääviä) ja 0,5 % vuosina 2008–2010 suhteessa BKT:hen (kaikki alijäämää supistavia) ja komission yksiköiden tammikuun väliennusteen mukaan 0,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 (alijäämää lisääviä).

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/13

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Luxemburgin tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2010

(2009/C 70/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Luxemburgin tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2010 (2).

| (2) | Taloudellinen toiminta hidastui huomattavasti talouden maailmanlaajuisen laskusuhdanteen ja finanssikriisin vuoksi. Kokonaistuotannon kasvu heikkeni 5,2 prosentista vuonna 2007 noin yhteen prosenttiin vuonna 2008. Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan taloudellinen toiminta supistunee 0,9 prosenttia vuonna 2009. Luxemburgin talous, joka on sekä hyvin avoin että riippuvainen rahoitusalan kehittymisestä, joutuu vakavasti kärsimään ennustetusta maailmankaupan supistumisesta ja finanssikriisistä, sillä ainoastaan julkisten menojen ja jossain määrin yksityisen kulutuksen odotetaan edistävän kasvua. Laskusuhdanteessa keskeiset poliittiset haasteet liittyvät rahoitusalaan, jonka toiminta on erittäin kansainvälistynyttä, sekä kotimaankysynnän tukemiseen. Laskusuhdanne vaikuttaa huomattavasti julkiseen talouteen, sillä vuoden 2008 ennakoidun suuren ylijäämän odotetaan kääntyvän vuonna 2009 alijäämäksi, joka syvenee vuonna 2010. Tässä julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemisessä otetaan huomioon myös viime kuukausina päätettyjen tukitoimenpiteiden vaikutukset. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluu lähinnä merkittäviä veroleikkauksia, erityisesti henkilökohtaisessa tuloverotuksessa, sekä julkisten investointihankkeiden täytäntöönpanon nopeuttaminen tuntuvasti. Kun otetaan huomioon julkisen talouden suotuisa lähtöasetelma ja erittäin vähäinen julkinen velka, toimenpiteet vaikuttavat tarkoituksenmukaisilta ja ovat tervetulleita. |
| --- | --- |

(2)

Taloudellinen toiminta hidastui huomattavasti talouden maailmanlaajuisen laskusuhdanteen ja finanssikriisin vuoksi. Kokonaistuotannon kasvu heikkeni 5,2 prosentista vuonna 2007 noin yhteen prosenttiin vuonna 2008. Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan taloudellinen toiminta supistunee 0,9 prosenttia vuonna 2009. Luxemburgin talous, joka on sekä hyvin avoin että riippuvainen rahoitusalan kehittymisestä, joutuu vakavasti kärsimään ennustetusta maailmankaupan supistumisesta ja finanssikriisistä, sillä ainoastaan julkisten menojen ja jossain määrin yksityisen kulutuksen odotetaan edistävän kasvua. Laskusuhdanteessa keskeiset poliittiset haasteet liittyvät rahoitusalaan, jonka toiminta on erittäin kansainvälistynyttä, sekä kotimaankysynnän tukemiseen. Laskusuhdanne vaikuttaa huomattavasti julkiseen talouteen, sillä vuoden 2008 ennakoidun suuren ylijäämän odotetaan kääntyvän vuonna 2009 alijäämäksi, joka syvenee vuonna 2010. Tässä julkisen talouden rahoitusaseman heikkenemisessä otetaan huomioon myös viime kuukausina päätettyjen tukitoimenpiteiden vaikutukset. Kyseisiin toimenpiteisiin kuuluu lähinnä merkittäviä veroleikkauksia, erityisesti henkilökohtaisessa tuloverotuksessa, sekä julkisten investointihankkeiden täytäntöönpanon nopeuttaminen tuntuvasti. Kun otetaan huomioon julkisen talouden suotuisa lähtöasetelma ja erittäin vähäinen julkinen velka, toimenpiteet vaikuttavat tarkoituksenmukaisilta ja ovat tervetulleita.

| (3) | Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä, ennustetaan kokonaistuotannon supistuvan 0,9 prosentilla vuonna 2009. Se hidastui 5,2 prosentista vuonna 2007 1,0 prosenttiin vuonna 2008, ja sen ennustetaan elpyvän hieman ja nousevan 1,4 prosentilla vuonna 2010. Tämänhetkisten tietojen perusteella (3) skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2008, 2009 ja 2010. Se on täysin komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukainen. Myös ohjelman inflaatio- ja palkkakehitysennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa, sellaisena kuin se on muutettuna täydennyksellä, ennustetaan kokonaistuotannon supistuvan 0,9 prosentilla vuonna 2009. Se hidastui 5,2 prosentista vuonna 2007 1,0 prosenttiin vuonna 2008, ja sen ennustetaan elpyvän hieman ja nousevan 1,4 prosentilla vuonna 2010. Tämänhetkisten tietojen perusteella (3) skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2008, 2009 ja 2010. Se on täysin komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukainen. Myös ohjelman inflaatio- ja palkkakehitysennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (4) | Ohjelman täydennyksessä julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoitteeksi oli asetettu 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä edelliseen tarkistukseen verrattuna paljon parempi toteutuma johtuu paljolti julkisen talouden ylijäämään vuonna 2007 tehtyyn, pääasiassa odottamattomista tuloista johtuneeseen tarkistukseen (edellisen arvion 1 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen) liittyvästä perusvaikutuksesta.
  Tämä odotettua parempi lähtöasetelma tasoittui jonkin verran vuonna 2008, koska menot kasvoivat ennakoitua enemmän, erityisesti julkisen kulutuksen ja investointien sekä sosiaalisten tulonsiirtojen osalta. Julkisen kulutuksen odotettua nopeampi kasvu selittyy osittain sillä, että Luxemburgin yliopiston ja muiden julkisten tutkimuskeskusten kehittämiseksi palkattiin uutta henkilöstöä. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman täydennyksessä julkisen talouden ylijäämäksi arvioidaan 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisen tarkistetun vakausohjelman tavoitteeksi oli asetettu 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä edelliseen tarkistukseen verrattuna paljon parempi toteutuma johtuu paljolti julkisen talouden ylijäämään vuonna 2007 tehtyyn, pääasiassa odottamattomista tuloista johtuneeseen tarkistukseen (edellisen arvion 1 prosentista 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen) liittyvästä perusvaikutuksesta.

Tämä odotettua parempi lähtöasetelma tasoittui jonkin verran vuonna 2008, koska menot kasvoivat ennakoitua enemmän, erityisesti julkisen kulutuksen ja investointien sekä sosiaalisten tulonsiirtojen osalta. Julkisen kulutuksen odotettua nopeampi kasvu selittyy osittain sillä, että Luxemburgin yliopiston ja muiden julkisten tutkimuskeskusten kehittämiseksi palkattiin uutta henkilöstöä.

| (5) | Ohjelmassa ennustetaan julkisen talouden rahoitusaseman heikkenevän 2 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 0,6 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämä selittyy osittain talouden laskusuhdanteen vaikutuksilla ja niihin liittyvällä automaattisten vakauttajien tavanomaisella toiminnalla, erityisesti rahoitusalan verotulojen suhteen. Vuoden 2009 alijäämä johtuu myös vuoden 2009 talousarviossa hyväksytyistä harkinnanvaraisista toimenpiteistä, joista osa talouden laskusuhdanteen vuoksi ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti päätettyjä toimenpiteitä ja joiden määrä on noin 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2009 talousarviossa ennakoidaan merkittäviä veroleikkauksia, erityisesti henkilökohtaisen tuloverotuksen osalta. Leikkaukset nousevat ennalta arvioituina noin 1,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Lisäksi joitakin alun perin vuodeksi 2010 kaavailtuja julkisia investointihankkeita aiotaan aikaistaa. Tulojen ennustetaan vähenevän noin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tähän sisältyy veroleikkauksista ja kriisistä johtuva välittömien verojen väheneminen 1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, kun taas sosiaaliturvamaksut ja omaisuustulot noussevat kumpikin noin 0,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Se johtuu vuoden 2008 loppuun asti edelleen nopeana jatkuneesta työllisyyden kasvusta seuranneista siirroista ja rahoitusalan tukemiseksi myönnetyistä lainoista perityistä koroista. Samalla julkisten menojen ennakoidaan kasvavan vuonna 2009 2,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä johtuu pääasiassa julkisen kulutuksen ja investointien sekä sosiaalisten tulonsiirtojen merkittävästä kasvusta. Viimeksi mainittu johtuu osittain lapsista myönnettävien verovähennysten korvaamisesta verohyvitysjärjestelmällä ja myös tämän vuoden työttömyysennusteen kasvusta. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa ennustetaan julkisen talouden rahoitusaseman heikkenevän 2 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2008 0,6 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämä selittyy osittain talouden laskusuhdanteen vaikutuksilla ja niihin liittyvällä automaattisten vakauttajien tavanomaisella toiminnalla, erityisesti rahoitusalan verotulojen suhteen. Vuoden 2009 alijäämä johtuu myös vuoden 2009 talousarviossa hyväksytyistä harkinnanvaraisista toimenpiteistä, joista osa talouden laskusuhdanteen vuoksi ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti päätettyjä toimenpiteitä ja joiden määrä on noin 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuoden 2009 talousarviossa ennakoidaan merkittäviä veroleikkauksia, erityisesti henkilökohtaisen tuloverotuksen osalta. Leikkaukset nousevat ennalta arvioituina noin 1,25 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Lisäksi joitakin alun perin vuodeksi 2010 kaavailtuja julkisia investointihankkeita aiotaan aikaistaa. Tulojen ennustetaan vähenevän noin 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tähän sisältyy veroleikkauksista ja kriisistä johtuva välittömien verojen väheneminen 1 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen, kun taas sosiaaliturvamaksut ja omaisuustulot noussevat kumpikin noin 0,25 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen. Se johtuu vuoden 2008 loppuun asti edelleen nopeana jatkuneesta työllisyyden kasvusta seuranneista siirroista ja rahoitusalan tukemiseksi myönnetyistä lainoista perityistä koroista. Samalla julkisten menojen ennakoidaan kasvavan vuonna 2009 2,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä johtuu pääasiassa julkisen kulutuksen ja investointien sekä sosiaalisten tulonsiirtojen merkittävästä kasvusta. Viimeksi mainittu johtuu osittain lapsista myönnettävien verovähennysten korvaamisesta verohyvitysjärjestelmällä ja myös tämän vuoden työttömyysennusteen kasvusta.

| (6) | Ohjelmassa ennustetaan julkisen talouden kokonaisalijäämän heikkenevän edelleen 0,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2009 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010, kun taas perusalijäämä kasvaisi 0,3 prosentista 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luxemburgin julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena on 0,75 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Ohjelman makrotalouden skenaarion ja julkisen talouden ennusteiden perusteella tässä keskipitkän aikavälin tavoitteessa on tarkoitus pysyä koko ohjelmakauden ajan: ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleen lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan pysyvän positiivisena ja heikkenevän hieman 0,6 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2009 0,4 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Julkisen bruttovelan, joka kaksinkertaistui 7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 14,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 eräiden järjestelmän kannalta merkityksellisten ulkomaisten pankkien Luxemburgissa sijaitsevien tytäryhtiöiden tukemiseksi myönnettyjen lainojen rahoittamisen vuoksi, ennustetaan kasvavan 15 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 17 prosenttiin vuonna 2010. Vaikka velka kaksinkertaistui vuonna 2008, se on edelleen selvästi euroalueen alhaisin. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa ennustetaan julkisen talouden kokonaisalijäämän heikkenevän edelleen 0,6 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2009 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010, kun taas perusalijäämä kasvaisi 0,3 prosentista 1,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luxemburgin julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena on 0,75 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Ohjelman makrotalouden skenaarion ja julkisen talouden ennusteiden perusteella tässä keskipitkän aikavälin tavoitteessa on tarkoitus pysyä koko ohjelmakauden ajan: ohjelmassa esitettyjen tietojen perusteella yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleen lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan pysyvän positiivisena ja heikkenevän hieman 0,6 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen vuonna 2009 0,4 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Julkisen bruttovelan, joka kaksinkertaistui 7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2007 14,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 eräiden järjestelmän kannalta merkityksellisten ulkomaisten pankkien Luxemburgissa sijaitsevien tytäryhtiöiden tukemiseksi myönnettyjen lainojen rahoittamisen vuoksi, ennustetaan kasvavan 15 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 17 prosenttiin vuonna 2010. Vaikka velka kaksinkertaistui vuonna 2008, se on edelleen selvästi euroalueen alhaisin.

| (7) | Ohjelmassa esitetyt julkisen talouden ennusteisiin liittyvät riskit ovat pääosin tasapainossa. Toisaalta jotkut makrotalouden skenaarion heikkenemisriskit saattavat toteutua. Erityisesti yksityinen kulutus saattaa osoittautua vähemmän kestäväksi kuin on ennustettu. Lisäksi kriisin vaikutukset verotuloihin saattavat olla jopa suuremmat kuin tällä hetkellä ennakoidaan, erityisesti rahoitusalan verotulojen osalta. Toisaalta vuoden 2008 toteutuma saattaa olla ohjelmassa ennustettua parempi (kuten tapahtui jo vuonna 2007), koska Luxemburgin julkisen talouden ennusteiden tiedetään yleensä olevan varovaisia. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa esitetyt julkisen talouden ennusteisiin liittyvät riskit ovat pääosin tasapainossa. Toisaalta jotkut makrotalouden skenaarion heikkenemisriskit saattavat toteutua. Erityisesti yksityinen kulutus saattaa osoittautua vähemmän kestäväksi kuin on ennustettu. Lisäksi kriisin vaikutukset verotuloihin saattavat olla jopa suuremmat kuin tällä hetkellä ennakoidaan, erityisesti rahoitusalan verotulojen osalta. Toisaalta vuoden 2008 toteutuma saattaa olla ohjelmassa ennustettua parempi (kuten tapahtui jo vuonna 2007), koska Luxemburgin julkisen talouden ennusteiden tiedetään yleensä olevan varovaisia.

| (8) | Luxemburgin julkisen talouden suurin huolenaihe on edelleen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, koska väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetaan kasvavan jyrkästi eikä tämän asian ratkaisemiseksi ole tähän mennessä toteutettu mitään toimenpiteitä. Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n korkeimpia erityisesti eläkemenojen ennustetun huomattavan kasvun vuoksi. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelman lähtöasetelmaa parempi, alhainen velkasuhde, sosiaaliturva-alalla kertyneet suuret varat ja rakenteellinen perusylijäämä lieventävät osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Se ei kuitenkaan riitä kattamaan ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja kuten viranomaiset ovat todenneet, ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen, myös nostamalla tosiasiallista eläkeikää, pienentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvaa keskisuurta riskiä. Viime kuukausina rahoitusalalla toteutetuista tukitoimenpiteistä julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvat riskit eivät vaikuta tällä hetkellä merkittäviltä huolimatta siitä, että näiden toimien edellyttämä julkinen velka kasvoi huomattavasti, vaikka mahdolliset sitoumukset saattavat olla rahoitusalan laajuudesta johtuen merkittäviäkin. Lisäksi suuri osa (tai jopa kaikki) näistä tukitoimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista voidaan saada tulevaisuudessa katettua. |
| --- | --- |

(8)

Luxemburgin julkisen talouden suurin huolenaihe on edelleen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys, koska väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetaan kasvavan jyrkästi eikä tämän asian ratkaisemiseksi ole tähän mennessä toteutettu mitään toimenpiteitä. Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n korkeimpia erityisesti eläkemenojen ennustetun huomattavan kasvun vuoksi. Ohjelmassa arvioitu vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema, joka on edellisen ohjelman lähtöasetelmaa parempi, alhainen velkasuhde, sosiaaliturva-alalla kertyneet suuret varat ja rakenteellinen perusylijäämä lieventävät osaltaan vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä ennakoidaan aiheutuvan julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä. Se ei kuitenkaan riitä kattamaan ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja kuten viranomaiset ovat todenneet, ikääntymiseen liittyvien menojen huomattavaa kasvua hillitsevien lisätoimenpiteiden toteuttaminen, myös nostamalla tosiasiallista eläkeikää, pienentäisivät omalta osaltaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvaa keskisuurta riskiä. Viime kuukausina rahoitusalalla toteutetuista tukitoimenpiteistä julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvat riskit eivät vaikuta tällä hetkellä merkittäviltä huolimatta siitä, että näiden toimien edellyttämä julkinen velka kasvoi huomattavasti, vaikka mahdolliset sitoumukset saattavat olla rahoitusalan laajuudesta johtuen merkittäviäkin. Lisäksi suuri osa (tai jopa kaikki) näistä tukitoimenpiteistä aiheutuvista kustannuksista voidaan saada tulevaisuudessa katettua.

| (9) | Julkisen talouden rakenne näyttää Luxemburgissa melko suotuisalta: julkiset menot ja verotaakka ovat suhteellisen alhaisia, ja sekä meno- että tulojärjestelmät näyttävät muihin jäsenvaltioihin verrattuna melko tehokkailta. Erityisesti julkisen kulutus ja työtulojen verotus ovat melko alhaisia, kun taas julkiset investoinnit ovat koko EU:n suurimpia. |
| --- | --- |

(9)

Julkisen talouden rakenne näyttää Luxemburgissa melko suotuisalta: julkiset menot ja verotaakka ovat suhteellisen alhaisia, ja sekä meno- että tulojärjestelmät näyttävät muihin jäsenvaltioihin verrattuna melko tehokkailta. Erityisesti julkisen kulutus ja työtulojen verotus ovat melko alhaisia, kun taas julkiset investoinnit ovat koko EU:n suurimpia.

| (10) | Rahoitusalan vakauttamiseksi Luxemburgin hallitus päätti vuoden 2008 syys- ja lokakuussa yhteensä 2,776 miljardin EUR (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) suuruisen vaihtovelkakirjalainan myöntämisestä kahden suuren ulkomaisen pankin paikallisille tytäryhtiöille. Lisäksi päätettiin taata toisen näistä pankeista yhteisösijoittajien kanssa tekemät uudet sitoumukset enintään kolmeksi vuodeksi pankin rahoituksen saatavuuden parantamiseksi. Pankkitallettajien luottamuksen palauttamiseksi pankkitalletusten suojaa korotettiin 20 000 EUR 100 000 EUR talletusta kohti. On syytä huomata, että julkisella taloudella on laaja rahoitusomaisuus, joka on peräisin viime vuosikymmeninä kertyneistä peräkkäisistä ylijäämistä ja jota ovat lisänneet näiden kahden ulkomaisen pankin tytäryhtiöille vuoden 2008 lopussa myönnetyt lainat. Kyseisen omaisuuden suuruus oli noin 32 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja tästä määrästä noin yksi kolmasosaa oli valtion ja kaksi kolmasosaa sosiaaliturvajärjestelmän hallussa. Tästä johtuen julkisen talouden nettorahoitusasema on paljolti positiivinen. |
| --- | --- |

(10)

Rahoitusalan vakauttamiseksi Luxemburgin hallitus päätti vuoden 2008 syys- ja lokakuussa yhteensä 2,776 miljardin EUR (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) suuruisen vaihtovelkakirjalainan myöntämisestä kahden suuren ulkomaisen pankin paikallisille tytäryhtiöille. Lisäksi päätettiin taata toisen näistä pankeista yhteisösijoittajien kanssa tekemät uudet sitoumukset enintään kolmeksi vuodeksi pankin rahoituksen saatavuuden parantamiseksi. Pankkitallettajien luottamuksen palauttamiseksi pankkitalletusten suojaa korotettiin 20 000 EUR 100 000 EUR talletusta kohti. On syytä huomata, että julkisella taloudella on laaja rahoitusomaisuus, joka on peräisin viime vuosikymmeninä kertyneistä peräkkäisistä ylijäämistä ja jota ovat lisänneet näiden kahden ulkomaisen pankin tytäryhtiöille vuoden 2008 lopussa myönnetyt lainat. Kyseisen omaisuuden suuruus oli noin 32 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja tästä määrästä noin yksi kolmasosaa oli valtion ja kaksi kolmasosaa sosiaaliturvajärjestelmän hallussa. Tästä johtuen julkisen talouden nettorahoitusasema on paljolti positiivinen.

| (11) | Joistakin talouden tukitoimenpiteistä oli päätetty jo vuoden 2009 talousarviossa, joka laadittiin ennen kuin finanssikriisi paheni. Toimenpiteet koostuivat enimmäkseen tuloveron leikkauksista, joiden kustannuksiksi ohjelmassa arvioidaan noin 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarvioon sisältyi myös yritysveroasteen alentaminen, joka vaikuttaa tuloihin vuodesta 2010 alkaen. Lisäksi Luxemburg on hyväksynyt Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2008 hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti muita tukitoimenpiteitä, joista tärkeimmät liittyvät julkisten investointien nopeuttamiseen sekä kestokulutushyödykkeiden hankinnan ja energiaa säästävien investointien tukiin. Lisäksi työnantajan osuus vajaata työaikaa tekevien henkilöiden työttömyyskorvauksesta korvataan julkisista varoista vuoden 2009 loppuun asti. Näiden elvytystoimenpiteiden määrä on kaikkiaan noin 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska vuoden 2008 ylijäämä oli huomattava ja julkisen velan määrä hyvin vähäinen, Luxemburgilla on erityisen paljon liikkumavaraa. Vuosien 2009 ja 2010 finanssipoliittinen elvytyspaketti näyttää olevan riittävä tämänhetkiseen talouden laskusuuntaukseen reagoimiseksi, vaikkei useimpia elvytystoimenpiteitä olekaan tarkoitettu väliaikaisiksi, etenkään tuloveron leikkauksia, joiden oli alun perin tarkoitus korvata se, ettei tuloveroluokkia enää vuodesta 2001 sidottu indeksiin. Luxemburg toteutti myös useita toimenpiteitä ja aikoo toteuttaa lisätoimenpiteitä tulevina vuosina luodakseen houkuttelevamman taloudellisen ympäristön ja toimeenpannakseen energia- ja ilmastonmuutospaketin. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan. |
| --- | --- |

(11)

Joistakin talouden tukitoimenpiteistä oli päätetty jo vuoden 2009 talousarviossa, joka laadittiin ennen kuin finanssikriisi paheni. Toimenpiteet koostuivat enimmäkseen tuloveron leikkauksista, joiden kustannuksiksi ohjelmassa arvioidaan noin 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarvioon sisältyi myös yritysveroasteen alentaminen, joka vaikuttaa tuloihin vuodesta 2010 alkaen. Lisäksi Luxemburg on hyväksynyt Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2008 hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti muita tukitoimenpiteitä, joista tärkeimmät liittyvät julkisten investointien nopeuttamiseen sekä kestokulutushyödykkeiden hankinnan ja energiaa säästävien investointien tukiin. Lisäksi työnantajan osuus vajaata työaikaa tekevien henkilöiden työttömyyskorvauksesta korvataan julkisista varoista vuoden 2009 loppuun asti. Näiden elvytystoimenpiteiden määrä on kaikkiaan noin 1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska vuoden 2008 ylijäämä oli huomattava ja julkisen velan määrä hyvin vähäinen, Luxemburgilla on erityisen paljon liikkumavaraa. Vuosien 2009 ja 2010 finanssipoliittinen elvytyspaketti näyttää olevan riittävä tämänhetkiseen talouden laskusuuntaukseen reagoimiseksi, vaikkei useimpia elvytystoimenpiteitä olekaan tarkoitettu väliaikaisiksi, etenkään tuloveron leikkauksia, joiden oli alun perin tarkoitus korvata se, ettei tuloveroluokkia enää vuodesta 2001 sidottu indeksiin. Luxemburg toteutti myös useita toimenpiteitä ja aikoo toteuttaa lisätoimenpiteitä tulevina vuosina luodakseen houkuttelevamman taloudellisen ympäristön ja toimeenpannakseen energia- ja ilmastonmuutospaketin. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan.

| (12) | Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan pysyvän ylijäämäisenä ja vähenevän 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2008 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Yleinen finanssipolitiikan viritys on elvyttävä vuonna 2009, mikä heijastaa Luxemburgin hallituksen reagointia laskusuhdanteeseen, ja lievästi elvyttävä vuonna 2010, vaikka rakenteellisen rahoitusaseman muutokset ovat jonkin verran toteutettuja elvytystoimenpiteitä pienemmät. Keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyttäneen koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan pysyvän ylijäämäisenä ja vähenevän 1,5 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2008 0,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Yleinen finanssipolitiikan viritys on elvyttävä vuonna 2009, mikä heijastaa Luxemburgin hallituksen reagointia laskusuhdanteeseen, ja lievästi elvyttävä vuonna 2010, vaikka rakenteellisen rahoitusaseman muutokset ovat jonkin verran toteutettuja elvytystoimenpiteitä pienemmät. Keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyttäneen koko ohjelmakauden ajan.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). Ohjelman täydennyksessä, joka korvaa osittain makrotalouden ja julkisen talouden alkuperäisen skenaarion, ei myöskään esitetä ennusteita vuodeksi 2011 (5). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). Ohjelman täydennyksessä, joka korvaa osittain makrotalouden ja julkisen talouden alkuperäisen skenaarion, ei myöskään esitetä ennusteita vuodeksi 2011 (5).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että julkisen talouden terveestä lähtöasetelmasta johtuen laskusuhdanteen vuoksi päätetyt ja vakausohjelman täydennyksessä esitetyt toimenpiteet ovat asianmukaisia ja ne olisi katsottava tervetulleiksi. Ne ovat yleisesti ottaen Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisia (oikein ajoitettuja, kohdennettuja ja väliaikaisia), vaikkei tuloveron leikkauksia, joista päätettiin ennen finanssikriisin pahenemista, olekaan tarkoitettu väliaikaisiksi. Talouden ennakoidun jyrkän laskusuhdanteen ja sen johdosta päätettyjen toimenpiteiden vuoksi julkisen talouden rahoitusasema kääntyy alijäämäiseksi vuonna 2009 oltuaan ylijäämäinen useita vuosia, mutta se tulee pysymään kaukana 3 prosentin viitearvosta, ja keskipitkän aikavälin tavoitteessa pysyttäneen koko ohjelmakauden ajan. Julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen liittyvät riskit näyttävät olevan pääosin tasapainossa. Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys aiheuttaa yhä kuitenkin huolta, koska siihen kohdistuu erityisen raskas taakka tulevina vuosikymmeninä, sillä ikääntymiseen liittyvien julkisten menojen kasvun ennustetaan olevan koko EU:n suurimpia.

Edellä esitetyn arvion perusteella ja ottaen huomioon ikääntymiseen liittyvien menojen erittäin voimakas kasvuennuste Luxemburgia kehotetaan:

| i) | toteuttamaan finanssipoliittiset suunnitelmat, mukaan lukien elvytystoimet, Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavasti ja vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan finanssipoliittiset suunnitelmat, mukaan lukien elvytystoimet, Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavasti ja vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa;

| ii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla rakenneuudistustoimenpiteitä, erityisesti eläkkeiden alalla. |
| --- | --- |

ii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla rakenneuudistustoimenpiteitä, erityisesti eläkkeiden alalla.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO lokakuu 2008 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| KOM tammikuu 2009 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| VO marraskuu 2007 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO lokakuu 2008 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| VO marraskuu 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| Tuotantokuilu (6)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | 3,2 | 1,1 | – 2,5 | – 3,8 |
| KOM tammikuu 2009 (7) | 3,2 | 1,1 | – 2,3 | – 3,5 |
| VO marraskuu 2007 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | — | — | — | — |
| KOM tammikuu 2009 | — | — | — | — |
| VO marraskuu 2007 | — | — | — | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | 41,0 | 43,2 | 42,8 | 42,8 |
| KOM tammikuu 2009 | 41,0 | 43,6 | 44,0 | 42,9 |
| VO marraskuu 2007 | 38,5 | 37,8 | 37,9 | 37,8 |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | 37,8 | 41,2 | 43,4 | 44,3 |
| KOM tammikuu 2009 | 37,8 | 40,6 | 43,5 | 44,3 |
| VO marraskuu 2007 | 37,5 | 36,9 | 36,9 | 36,6 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | 3,2 | 2,0 | – 0,6 | – 1,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 3,2 | 3,0 | 0,4 | – 1,4 |
| VO marraskuu 2007 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | 3,5 | 2,3 | – 0,3 | – 1,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 3,5 | 3,3 | 1,0 | – 0,9 |
| VO marraskuu 2007 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM tammikuu 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| VO marraskuu 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM tammikuu 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| VO marraskuu 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO lokakuu 2008 | 7,0 | 14,4 | 14,9 | 17,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 7,0 | 14,4 | 15,0 | 15,1 |
| VO marraskuu 2007 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

BKT:n määrä

(% muutos)

VO lokakuu 2008

5,2

1,0

– 0,9

1,4

KOM tammikuu 2009

5,2

1,0

– 0,9

1,4

VO marraskuu 2007

6,0

4,5

5,0

4,0

YKHI-inflaatio

(%)

VO lokakuu 2008

2,7

4,1

0,6

2,5

KOM tammikuu 2009

2,7

4,1

0,6

2,5

VO marraskuu 2007

2,3

2,0

2,1

2,1

Tuotantokuilu (6)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO lokakuu 2008

3,2

1,1

– 2,5

– 3,8

KOM tammikuu 2009 (7)

3,2

1,1

– 2,3

– 3,5

VO marraskuu 2007

0,5

0,1

0,2

– 0,8

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO lokakuu 2008

—

—

—

—

KOM tammikuu 2009

—

—

—

—

VO marraskuu 2007

—

—

—

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO lokakuu 2008

41,0

43,2

42,8

42,8

KOM tammikuu 2009

41,0

43,6

44,0

42,9

VO marraskuu 2007

38,5

37,8

37,9

37,8

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO lokakuu 2008

37,8

41,2

43,4

44,3

KOM tammikuu 2009

37,8

40,6

43,5

44,3

VO marraskuu 2007

37,5

36,9

36,9

36,6

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO lokakuu 2008

3,2

2,0

– 0,6

– 1,5

KOM tammikuu 2009

3,2

3,0

0,4

– 1,4

VO marraskuu 2007

1,0

0,8

1,0

1,2

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO lokakuu 2008

3,5

2,3

– 0,3

– 1,2

KOM tammikuu 2009

3,5

3,3

1,0

– 0,9

VO marraskuu 2007

1,2

1,1

1,2

1,5

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO lokakuu 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM tammikuu 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

VO marraskuu 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Rakenteellinen rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

VO lokakuu 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM tammikuu 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

VO marraskuu 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO lokakuu 2008

7,0

14,4

14,9

17,0

KOM tammikuu 2009

7,0

14,4

15,0

15,1

VO marraskuu 2007

6,9

7,1

7,2

7,0

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Lokakuussa 2008 esitetty alkuperäinen ohjelma kattoi jakson 2008–2011. Luxemburgin viranomaiset toimittivat 2 päivänä helmikuuta kuitenkin täydennyksen, joka korvaa makrotalouden ja julkisen talouden alkuperäisen skenaarion kokonaan erilaisella skenaariolla, mutta joka kattaa jakson 2008–2010. Sen vuoksi komission yksiköt eivät voineet arvioida vuoden 2011 makrotalouden skenaariota ja julkisen talouden tavoitteita.

(3)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(4)  Erityisesti sektorikohtaisia rahoitusasemia koskevat tiedot puuttuvat julkisen talouden rahoitusasemaa lukuun ottamatta.

(5)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 3 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”tiedot julkistalouden ylijäämää/alijäämää ja velkasuhdetta koskevista kehitysurista sekä keskeisistä taloutta koskevista oletuksista on ilmaistava vuositasolla, ja niiden on käsitettävä kuluvan ja edellisen vuoden lisäksi vähintään kolme seuraavaa vuotta”.

(6)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,2 % vuonna 2007, 3,2 % vuonna 2008, 2,7 % vuonna 2009 ja 2,8 % vuonna 2010.

(8)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman ja komission yksiköiden tammikuun väliennusteen mukaan 0 % suhteessa BKT:hen vuosina 2009, 2010 ja 2011.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/19

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 70/04)

Komissio päätti 12. maaliskuuta 2009 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5427. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5427. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/20

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2009/C 70/05)

| Päätöksen tekopäivä | 25.2.2009 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 116/02 ex N 563/02 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging |
| Oikeusperusta | Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees |
| Toimenpidetyyppi | Kertakorvaus |
| Tarkoitus | Eläinten ja ihmisten terveyden suojelu, MPA-kontaminaation ehkäisy; MPA:n ravintoketjuun pääsyn estäminen |
| Tuen muoto | Korvaukset sikojen teurastamisesta kontaminaatioepäilyn vuoksi maatiloilla, jolla on MPA-kontaminaation saaneita sikoja |
| Talousarvio | 6 350 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | Enintään 100 % sikojen markkinaarvosta |
| Kesto | Elo-syyskuu 2002 |
| Toimiala | Maatalous — kotieläintuotanto (siat) |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Päätöksen tekopäivä

25.2.2009

Tuen numero

NN 116/02 ex N 563/02

Jäsenvaltio

Alankomaat

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging

Oikeusperusta

Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees

Toimenpidetyyppi

Kertakorvaus

Tarkoitus

Eläinten ja ihmisten terveyden suojelu, MPA-kontaminaation ehkäisy; MPA:n ravintoketjuun pääsyn estäminen

Tuen muoto

Korvaukset sikojen teurastamisesta kontaminaatioepäilyn vuoksi maatiloilla, jolla on MPA-kontaminaation saaneita sikoja

Talousarvio

6 350 000 EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 100 % sikojen markkinaarvosta

Kesto

Elo-syyskuu 2002

Toimiala

Maatalous — kotieläintuotanto (siat)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Muita tietoja

Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohta — poikkeuksellinen tapahtuma

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 394/08 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Navarra |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Oikeusperusta | Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Tuki maatalouden ympäristösitoumuksiin, joilla pyritään mukautumaan kestävämpiin kotieläintuotantomenetelmiin Navarran alueella |
| Tuen muoto | Suora tuki |
| Talousarvio | 12 000 000 EUR |
| Tuen intensiteetti | Enintään 35 EUR/ha |
| Kesto | 31.12.2013 saakka |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra |
| C/ Tudela, 20 |
| 31003 Pamplona (Navarra) |
| ESPAÑA |

Päätöksen tekopäivä

13.1.2009

Tuen numero

N 394/08

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Navarra

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Oikeusperusta

Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Tuki maatalouden ympäristösitoumuksiin, joilla pyritään mukautumaan kestävämpiin kotieläintuotantomenetelmiin Navarran alueella

Tuen muoto

Suora tuki

Talousarvio

12 000 000 EUR

Tuen intensiteetti

Enintään 35 EUR/ha

Kesto

31.12.2013 saakka

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra

C/ Tudela, 20

31003 Pamplona (Navarra)

ESPAÑA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Neuvosto

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/22

---

Neuvoston päätöksellä komiteoihin nimetyt henkilöt

Tammikuu ja helmikuu 2009 (sosiaaliala)

(2009/C 70/06)

| Komitea | Toimikausi päättyy | Julkaistu EUVL:ssä | Henkilö, jonka tilalle nimetty | Eronnut/Nimetty | Jäsen/Varsinainen jäsen/Varajäsen | Ryhmä | Maa | Nimetty henkilö | Elin tai yhteisö, jota edustaa | Neuvoston päätöksen pvm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden vapaan liikkuvuudenneuvoa-antava komitea | 24.9.2010 | C 253, 4.10.2008 | Gaetan BEZIER | Eronnut | Jäsen | Työnantajat | Ranska | Natacha MARQUET | FNSEA | 23.2.2009 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Yolanda PALACIO FERRERO | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Espanja | Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Mikko HURMALAINEN | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Suomi | Leo SUOMAA | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Anna-Liisa SUNDQUIST | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Suomi | Erkki YRJÄNHEIKKI | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Matti LAMBERG | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Suomi | Ritva PARTINEN | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Renate CZESKLEBA | Eronnut | Jäsen | Työntekijät | Itävalta | Karin ZIMMERMANN | Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik | 23.2.2009 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | — | Nimetty | Varajäsen | Työntekijät | Itävalta | Alexander HEIDER | Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit | 23.2.2009 |
| Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea | 28.2.2010 | L 64, 2.3.2007 | Miloš JANOUŠEK | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Slovakia | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuus-viraston johtokunta | 7.11.2010 | C 271, 14.11.2007 | Pilar CASLA BENITO | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Espanja | Mario GRAU RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuus-viraston johtokunta | 7.11.2010 | C 271, 14.11.2007 | Miloš JANOUŠEK | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Slovakia | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ | Eronnut | Jäsen | Hallitus | Espanja | Juan Pablo PARRA GUTIERREZ | Ministerio de Trabajo e Immigración | 23.2.2009 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Birgit STIMMER | Eronnut | Varajäsen | Hallitus | Itävalta | Petra HRIBERNIG | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit | 23.2.2009 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta | 30.11.2010 | C 282, 24.11.2007 | Paul CLERINX | Eronnut | Varajäsen | Työnantajat | Belgia | Kris De MEESTER | VBO-FEB | 23.2.2009 |

Komitea

Toimikausi päättyy

Julkaistu EUVL:ssä

Henkilö, jonka tilalle nimetty

Eronnut/Nimetty

Jäsen/Varsinainen jäsen/Varajäsen

Ryhmä

Maa

Nimetty henkilö

Elin tai yhteisö, jota edustaa

Neuvoston päätöksen pvm

Työntekijöiden vapaan liikkuvuudenneuvoa-antava komitea

24.9.2010

C 253, 4.10.2008

Gaetan BEZIER

Eronnut

Jäsen

Työnantajat

Ranska

Natacha MARQUET

FNSEA

23.2.2009

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Yolanda PALACIO FERRERO

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Espanja

Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Mikko HURMALAINEN

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Suomi

Leo SUOMAA

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Anna-Liisa SUNDQUIST

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Suomi

Erkki YRJÄNHEIKKI

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Matti LAMBERG

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Suomi

Ritva PARTINEN

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Renate CZESKLEBA

Eronnut

Jäsen

Työntekijät

Itävalta

Karin ZIMMERMANN

Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik

23.2.2009

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

—

Nimetty

Varajäsen

Työntekijät

Itävalta

Alexander HEIDER

Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit

23.2.2009

Työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava komitea

28.2.2010

L 64, 2.3.2007

Miloš JANOUŠEK

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Slovakia

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Euroopan työterveys- ja työturvallisuus-viraston johtokunta

7.11.2010

C 271, 14.11.2007

Pilar CASLA BENITO

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Espanja

Mario GRAU RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Euroopan työterveys- ja työturvallisuus-viraston johtokunta

7.11.2010

C 271, 14.11.2007

Miloš JANOUŠEK

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Slovakia

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ

Eronnut

Jäsen

Hallitus

Espanja

Juan Pablo PARRA GUTIERREZ

Ministerio de Trabajo e Immigración

23.2.2009

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Birgit STIMMER

Eronnut

Varajäsen

Hallitus

Itävalta

Petra HRIBERNIG

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

23.2.2009

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön johtokunta

30.11.2010

C 282, 24.11.2007

Paul CLERINX

Eronnut

Varajäsen

Työnantajat

Belgia

Kris De MEESTER

VBO-FEB

23.2.2009

---

Komissio

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/24

---

Euron kurssi (1)

23. maaliskuuta 2009

(2009/C 70/07)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3558 |
| JPY | Japanin jeniä | 131,12 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4506 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,92945 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,0760 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5301 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,6345 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,820 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 304,15 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7093 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5703 |
| RON | Romanian leuta | 4,2940 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,2674 |
| AUD | Australian dollaria | 1,9475 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6753 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,5054 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,3938 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0493 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 887,52 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,8424 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,2623 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4667 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 693,39 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9381 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 65,060 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 45,2775 |
| THB | Thaimaan bahtia | 47,897 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0522 |
| MXN | Meksikon pesoa | 19,1710 |
| INR | Intian rupiaa | 68,3040 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3558

JPY

Japanin jeniä

131,12

DKK

Tanskan kruunua

7,4506

GBP

Englannin puntaa

0,92945

SEK

Ruotsin kruunua

11,0760

CHF

Sveitsin frangia

1,5301

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,6345

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,820

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

304,15

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7093

PLN

Puolan zlotya

4,5703

RON

Romanian leuta

4,2940

TRY

Turkin liiraa

2,2674

AUD

Australian dollaria

1,9475

CAD

Kanadan dollaria

1,6753

HKD

Hongkongin dollaria

10,5054

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,3938

SGD

Singaporin dollaria

2,0493

KRW

Etelä-Korean wonia

1 887,52

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,8424

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,2623

HRK

Kroatian kunaa

7,4667

IDR

Indonesian rupiaa

15 693,39

MYR

Malesian ringgitiä

4,9381

PHP

Filippiinien pesoa

65,060

RUB

Venäjän ruplaa

45,2775

THB

Thaimaan bahtia

47,897

BRL

Brasilian realia

3,0522

MXN

Meksikon pesoa

19,1710

INR

Intian rupiaa

68,3040

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/25

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetystä valtiontuesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 70/08)

| Tuen numero | XR 51/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Portugali |
| Alue | Açores |
| Tukiohjelman nimike tai tapauskohtaista lisätukea saavan yrityksen nimi | SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
| Oikeusperusta | Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.
  Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Suunnitellut vuosikustannukset | 3,5 milj. EUR |
| Tuen enimmäisintensiteetti | 45 % |
| Yhdenmukaista asetuksen 4 artiklan kanssa |
| Tuen intensiteetti | 1.1.2007 |
| Täytäntöönpanopäivä | 31.12.2007 |
| Toimiala | Kaikki alueelliseen investointitukeen oikeutetut alat |
| — |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Tuen numero

XR 51/07

Jäsenvaltio

Portugali

Alue

Açores

Tukiohjelman nimike tai tapauskohtaista lisätukea saavan yrityksen nimi

SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores

Oikeusperusta

Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.

Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Suunnitellut vuosikustannukset

3,5 milj. EUR

Tuen enimmäisintensiteetti

45 %

Yhdenmukaista asetuksen 4 artiklan kanssa

Tuen intensiteetti

1.1.2007

Täytäntöönpanopäivä

31.12.2007

Toimiala

Kaikki alueelliseen investointitukeen oikeutetut alat

—

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Internet-osoite, jossa tukiohjelma on julkaistu

www.azores.gov.pt

Muita tietoja

—

| Tuen numero | XR 52/07 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Portugali |
| Alue | Açores |
| Tukiohjelman nimike tai tapauskohtaista lisätukea saavan yrityksen nimi | Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis |
| Oikeusperusta | Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Suunnitellut vuosikustannukset | 1 milj. EUR |
| Tuen enimmäisintensiteetti | 25 % |
| Yhdenmukaista asetuksen 4 artiklan kanssa |
| Tuen intensiteetti | 1.1.2007 |
| Täytäntöönpanopäivä | 31.12.2013 |
| Toimiala | Kaikki alueelliseen investointitukeen oikeutetut alat |
| — |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Tuen numero

XR 52/07

Jäsenvaltio

Portugali

Alue

Açores

Tukiohjelman nimike tai tapauskohtaista lisätukea saavan yrityksen nimi

Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis

Oikeusperusta

Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Suunnitellut vuosikustannukset

1 milj. EUR

Tuen enimmäisintensiteetti

25 %

Yhdenmukaista asetuksen 4 artiklan kanssa

Tuen intensiteetti

1.1.2007

Täytäntöönpanopäivä

31.12.2013

Toimiala

Kaikki alueelliseen investointitukeen oikeutetut alat

—

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Internet-osoite, jossa tukiohjelma on julkaistu

www.azores.gov.pt

Muita tietoja

—

---

V Ilmoitukset

MUUT ILMOITUKSET

Komissio

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/27

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

(2009/C 70/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”MAKÓI VÖRÖSHAGYMA” tai ”MAKÓI HAGYMA”

EY-numero: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

SAN ( X ) SMM ( )

Tämä yhteenveto eritelmän pääkohdista on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Osoite: | 1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| MAGYARORSZÁG |

Nimi:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Osoite:

1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

MAGYARORSZÁG

Puhelin:

+36 13014419

Faksi:

+36 13014808

Sähköposti:

zobore@fvm.hu

2.   Ryhmittymä:

| Nimi: | Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa |
| --- | --- |
| Osoite: | 6900 Makó |
| Návay Lajos tér 5-7. |
| MAGYARORSZÁG |

Nimi:

Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa

Osoite:

6900 Makó

Návay Lajos tér 5-7.

MAGYARORSZÁG

Puhelin:

+36 62/212865, +36 62/213676

Faksi:

+36 62/213676, +36 62/212865

Sähköposti:

hagymatanacs@vnet.hu

Kokoonpano:

Tuottaja/jalostaja ( X ) Muu ( X )

3.   Tuotelaji:

Luokka 1.6: Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

4.   Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1   Nimi:

”Makói vöröshagyma” tai ”Makói hagyma”

4.2   Kuvaus:

”Makói vöröshagyma” tai ”Makói hagyma” (Allium cepa L.) on sipulikasvien sukuun kuuluva kasvi, joka on sopeutunut erinomaisesti Makón ja sen tienoon ympäristöoloihin. ”Makói vöröshagyma”- tai ”Makói hagyma” -sipulilla on maantieteellisen ympäristön ansiosta seuraavat ominaisuudet: korkea kuiva-ainepitoisuus, voimakas maksu ja hyvä säilyvyys. Ainoastaan seuraavien lajikkeiden käyttö on sallittu: ”Makói CR” (ilmastonkestävyys), ”Csanád” ja ”Makói Bronz”.

Sipuli on pyöreä, pituussuunnassa hieman pitkulainen ja halkaisijaltaan 35–80 mm. Pronssinpunaiset, kiiltävät, tiukasti kiinni olevat ja lujat panssarimaiset monikerroksiset ulkokuoret suojaavat täydellisesti sipulin sisempiä lehtiä. Malto on luunvalkoista, kiinteää ja tiiviistä. Makón seudulle tyypillisen viljelytekniikan ja kuivan loppukesän ansiosta kuiva-ainepitoisuus on korkea, yli 16 prosenttia, eli huomattavasti yli keskiarvon. Sipuli säilyy hyvin ja pitkään, itää myöhään, ja sen ravintoaineet säilyvät koko talven. Alhaisen kosteuspitoisuuden ansiosta sipuli ei pilaannu helposti. Luonteenomainen voimakas mausteinen maku on korkean allyylisulfidipitoisuuden ansiota.

4.3   Maantieteellinen alue:

Alkuperänimitystä ”Makói vöröshagyma” tai ”Makói hagyma” voidaan käyttää ainoastaan sipuleista, jotka ovat peräisin vierekkäisissä Csongrádin ja Békésin lääneissä sijaitsevien, alla lueteltujen kuntien alueelta.

Tuotantoalueeseen kuuluvat:

| — | Csongrádin lääni: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor ja Nagylak, |
| --- | --- |

—

Csongrádin lääni: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor ja Nagylak,

| — | Békésin lääni: Tótkomlós ja Békéssámson. |
| --- | --- |

—

Békésin lääni: Tótkomlós ja Békéssámson.

4.4   Alkuperätodisteet:

Alkuperänimitystä ”Makói vöröshagyma” tai ”Makói hagyma” voidaan käyttää ainoastaan sipuleista, joiden viljely ja jäljitettävyys voidaan osoittaa alkuperän suojaamista koskevalla kirjanpidolla sipulin tuotelautakunnan (Hagyma Terméktanács) hyväksymällä tavalla.

Säädösten mukainen ruiskutuspäiväkirja on erottamaton osa alkuperän suojaamista koskevaa kirjanpitoa.

Sipulin tuotelautakunta tarkastaa viljelijän tai kauppiaan pyynnöstä koko viljelyprosessin, ja vaatimusten täyttyessä tuotteeseen voidaan kiinnittää lautakunnan myöntämä maininta ”Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség” (sipulin tuotelautakunnan tarkastama laatu).

Sipulin tuotelautakunta osallistuu myös tarkastuksiin, jotka koskevat maantieteellisten merkintöjen käyttöä koskevien säännösten noudattamista ja alkuperänimitysten lainmukaista käyttöä.

4.5   Tuotantomenetelmä:

Kaksivuotinen viljelymenetelmä:

Kaksivuotisessa viljelymenetelmässä sipulin siemeniä (niin sanottuja mustia siemeniä) kylvetään tiuhaan, jolloin saadaan pienikokoisia istukassipuleita. Näitä istukassipuleita käytetään seuraavana vuonna kaupan pidettävien sipuleiden lisäysaineistona.

Istukassipuleiden viljelyyn soveltuu tasainen, keskitiivis, rakeinen, paakkuuntumaton, hyvin humuspitoinen ja ravinteikas maaperä, jonka pH on neutraali (niin kutsutut Makón maaperäominaisuudet).

Viljelykierron perusvaatimuksena on pitää sipulinviljelyssä 5 vuoden tauko.

Istukassipulien tuotanto:

Maanmuokkaus: Pelto kynnetään edellissyksynä lokakuussa, ja muokkausta jatketaan keväällä. Siemenet kylvetään tasaiselle kuohkealle kylvöalustalle helmikuun lopusta maaliskuun alkuun yhteen riviin (20 cm:n rivivälillä) tai kahteen riviin (5–30 cm:n rivivälillä). Siemeniä kylvetään 100–120 kg/ha (25–28 miljoonaa siementä/ha) 3–3,5 cm:n syvyyteen. Kun istukassipulit ovat tuleentuneet elokuun puoliväliin mennessä, kuivunut varsi poistetaan ja sipulit nostetaan, maa-aines poistetaan, sipulit jälkituleennutetaan, toimitetaan jakeluun ja luokitellaan koon mukaan.

Luokitellut istukassipulit on syksyllä pidettävä harvakankaisissa säkeissä. Makón erityinen tuotantomenetelmä käynnistetään marraskuussa lämpökäsittelyllä. Lämpökäsittelyllä ehkäistään kukkanupun kehittyminen, minkä ansiosta sipuliin ei seuraavana vuonna kasva siemenvartta, joka tekee sipulista arvottoman. Lämpökäsittelyssä 3–5 °C:n varastointilämpötila nostetaan 12 päivän kuluessa asteittain 30–32 °C:een, ja istukassipuleita pidetään tässä lämpötilassa koosta riippuen 30–60 päivää (jonka aikana lämpötila nostetaan 10 päiväksi 32–35 °C:een). Tämän jälkeen lämpötila lasketaan asteittain istutuslämpötilaan 10–14 °C.

Kaupan pidettävien sipulien tuotanto:

Kaupan pidettävien (syötäväksi tarkoitettujen) ”Makói vöröshagyma”- tai ”Makói hagyma” -sipulien viljely tapahtuu toisena vuonna. Lämpökäsitellyt istukassipulit puhdistetaan kevään tullen ja suojataan tuholaisilta. Sipulit istutetaan maahan huhtikuun puoliväliin mennessä maan vähitellen lämmetessä. Maaperään ja viljelykiertoon sovelletaan samoja vaatimuksia kuin istukassipuleiden viljelyyn. Istutusmäärästä riippuen metriä kohden istutetaan 15–25 sipulia 3–5 cm:n syvyyteen.

On tärkeää, että sipulit saavat sopivia ravinteita, ne pidetään rikkaruohottomina ja integroidusta kasvinsuojelusta tehdään merkinnät ruiskutuspäiväkirjaan. Sadonkorjuu tapahtuu elokuun jälkipuoliskolla (nosto, luokolla kuivatus, kerääminen, lähetys), minkä jälkeen sipulit varastoidaan tai myydään.

Yksivuotinen viljelymenetelmä (kylvö siemenestä):

Yksivuotisessa viljelyssä käytetään ”Makói vöröshagyma”- tai ”Makói hagyma” -istukassipuleiden geenikannasta lisättyjä yksivuotisen sipulin siemeniä. Kylvö alkaa maaliskuussa, ja hehtaarille kylvetään siemeniä 5–7 kg (900 000–1,1 miljoonaa siementä).

Tuotanto- ja sadonkorjuutoimet ovat kasvukaudella samat kuin istukassipulin tuotannossa, mutta kasvukausi on pidempi, ja sato korjataan syyskuun puolivälissä. Tällainen tuotanto on mahdollista vain, jos peltoja keinokastellaan.

Sato on säilytettävä kuivassa, ilmavassa ja viileässä tilassa. Tällaisissa olosuhteissa sipuli säilyy useimpia muita sipulilajikkeita pidempään, seuraavan vuoden huhti-toukokuuhun saakka ilman suurempia laatuvaurioita.

Makói vöröshagyma- tai Makói hagyma -sipulit lajitellaan, pakataan ja merkitään viljelijän tiloissa tai muualla — tällöin viljelijän tai hänen edustajansa suorassa valvonnassa — rajatulla maantieteellisellä alueella. Sipulit pakataan 0,5, 1, 2, 5, 10 tai 15 kg:n raschel-kankaisiin verkkosäkkeihin, irtotavarana 15, 20, 25 tai 50 kg:n laatikoihin tai 3, 5 tai 10 sipulin yksittäispusseihin. Myös muita pakkausvaihtoehtoja on. Tuotteet voidaan uudelleenpakata rajatun maantieteellisen alueen ulkopuolella.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Luontoon liittyvät tekijät:

Keski-Aasiasta peräisin oleva sipuli on soveltunut erinomaisesti Makón seudun olosuhteisiin. Marosjoen vaihtaessa uomaansa tulvakerrostumat ovat muokanneet seudun maaperää. Lössi- ja tulvamaa on ravinteikasta ja hivenainerikasta. Maaperä on keskitiivistä, rakeista ja tasaista, ja happi- ja vesitalous ovat hyvät. Tällaiset olosuhteet ovat sipulin laadun kannalta otolliset.

Makón seudun ilmastolle on tyypillisintä kuiva ja kuuma kesä. Kasvukaudella saadaan paljon auringonpaistetta (aurinko paistaa 2 100 tuntia vuodessa), lämpötila on usein korkea (30 hellepäivää, keskilämpötila 18,1 °C, lämpösumma 3 340 °C). Näiden tekijöiden yhteisvaikutus (85–90 kesäpäivää) tuottaa ”Makói vöröshagyma”- tai ”Makói hagyma” -sipulin suotuisan ravintoainekoostumuksen. Makói vöröshagyma- tai Makói hagyma -sipuli vaatii kehittyäkseen paljon valoa, päivittäin 15 tuntia. Edellä kuvatut Makón seudun ilmasto-olot täyttävät tämän vaatimuksen. Heinä-elokuun kuivassa lämpimässä ja sateettomassa säässä sipulimukulan kehitys hidastuu. Lehdet ja juuret kuivuvat. Ravinne- ja kuiva-ainepitoisuus kasvavat, ulkokuoret ohenevat, ja sipuliin muodostuu umpinainen, luja kuorikerros (”panssarikuori”) ja pronssinpunainen väri.

Tällä tavoin muotoutuneiden korkean kuiva-ainepitoisuuden ja monikerroksisuuden sekä umpinaisen, lujan ulkokuorikerroksen (hyvin sulkeutuneen kaulaosan) ansiosta ”Makói vöröshagyma”- tai ”Makói hagyma” -sipulit säilyvät hyvin.

Inhimilliset tekijät:

Sipulia on viljelty Makón seudulla useita satoja vuosia. Turkkilaisvallan päätyttyä maaseutu asutettiin uudelleen ja väestömäärä kasvoi nopeasti. Tämä johti peltomaan ositukseen ja viljelymaan puutteeseen. Väestöstä kolme neljäsosaa eli 1800-luvun puolivälissä torppareina, ja heidän oli pienellä vuokramaallaan pakko turvautua intensiiviseen kasvinviljelyyn. Tähän tarkoitukseen valikoitui sipuli, jonka kuorta ja maltoa käytettiin laajalti kansanparannuksessa.

Viime vuosisadan lopun suotuisten markkinasuhdanteiden sekä maantieteellisten erityisolojen ansiosta Makón sipuleista kehittyi kovalla työllä, huolellisuudella ja valinnalla korkealaatuisia sipulilajikkeita. Tätä varten viljelijät kehittivät yksilöllisen, sipulin biologiset ominaisuudet huomioon ottavan ja yksinomaan kyseisellä seudulla harjoitetun viljelymenetelmän (kaksivuotinen viljelymenetelmä). Sipulien myyminen kaukaisilla markkinoilla oli puolestaan osoitus paikallisten sipulinviljelijöiden riskinottokyvystä ja yrittäjähengestä.

Sipulinviljelijät onnistuivat intensiivisen sipulinviljelyn avulla välttämään maastamuuttopaineet vuosisadan vaihteessa. Sipulin hyvä maine vakiintui, mistä on osoituksena jo vuonna 1888 Brysselin maailmannäyttelyssä saavutettu menestys, ja sipuli on vuosikymmenten myötä saanut uutta tunnustusta. Viljelykokemusten periytyminen sukupolvelta toiselle takaa sipulinviljelyn säilymisen alueella.

Miklós Szirbik kuvaa sipulia kirjallisesti jo vuonna 1835, jonka jälkeen se mainitaan myös Imre Palugyain ja János Reizmanin kirjoissa. Jo vuosisadan vaihteen jälkeen Makón sipulinviljelijät julkaisivat viikkolehteä nimeltään ”Hagymakertész”. Ferenc Erdei puolestaan teki 1930-luvulla paljon töitä Makón seudun sipulinviljelyn ja -viljelijöiden eteen.

4.7   Tarkastuslaitos:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal eli maataloustoimisto, joka vastaa hedelmien ja vihannesten tarkastamisesta.

| Nimi: | Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Osoite: | 6800 Hódmezővásárhely |
| Rárósi út 110. |
| MAGYARORSZÁG |

Nimi:

Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Osoite:

6800 Hódmezővásárhely

Rárósi út 110.

MAGYARORSZÁG

Puhelin:

+36 62/535741

Faksi:

+36 62/246036

Sähköposti:

Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu

Nimi:

Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Osoite:

| 5602 Békéscsaba |
| --- |
| Szarvasi út 79/1. |
| MAGYARORSZÁG |

5602 Békéscsaba

Szarvasi út 79/1.

MAGYARORSZÁG

Puhelin:

+36 66/529-257

Faksi:

+36 66/529-265

Sähköposti:

Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8   Merkinnät:

Tuotepakkauksessa on oltava lainsäädännössä vahvistettujen vaatimusten lisäksi suojatun alkuperänimityksen nimi ”Makói vöröshagyma” tai ”Makói hagyma” sekä EY-rekisteriin merkitsemisestä johtuen asianomainen EY-tunnus.

Jos sipulin tuotelautakunta on tarkastanut tuotteen, pakkaukseen voidaan lisätä maininta ”Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség”.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

Oikaisuja

| 24.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 70/32

---

Oikaistaan luettelo jäsenvaltioiden hyväksymistä luontaisista kivennäisvesistä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti C 54, 7. maaliskuuta 2009
  )

(2009/C 70/10)

Sivulla 72 olevassa taulukossa:

korvataan:

| ”Myyntinimike | Lähteen nimi | Hyödyntämispaikka |
| --- | --- | --- |
| Icelandic spring | Jadar spring area | Reykjavík” |

”Myyntinimike

Lähteen nimi

Hyödyntämispaikka

Icelandic spring

Jadar spring area

Reykjavík”

seuraavasti:

| ”Myyntinimike | Lähteen nimi | Hyödyntämispaikka |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss” |

”Myyntinimike

Lähteen nimi

Hyödyntämispaikka

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss”

---