# Jurnalul Oficial C 63/2009

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 63 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5218 martie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 63

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5218 martie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2009/C 063/01 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2008-2015 | 1 |
| 2009/C 063/02 | Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2008-2012 | 6 |
| | Comisie |
| 2009/C 063/03 | Anunț referitor la adaptarea, în funcție de inflație, a unor valori stabilite prin directiva privind reasigurarea | 11 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2009/C 063/01

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2008-2015

1

2009/C 063/02

Avizul Consiliului din 10 martie 2009 privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2008-2012

6

Comisie

2009/C 063/03

Anunț referitor la adaptarea, în funcție de inflație, a unor valori stabilite prin directiva privind reasigurarea

11

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 063/04 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții | 12 |
| 2009/C 063/05 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 14 |
| 2009/C 063/06 | Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 16 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 063/04

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

12

2009/C 063/05

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

14

2009/C 063/06

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE — Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

16

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2009/C 063/07 | Rata de schimb a monedei euro | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2009/C 063/07

Rata de schimb a monedei euro

18

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2009/C 063/08 | Cereri de oferte în cadrul programului de lucru Persoane din 2009, al celui de-al Șaptelea Program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație | 19 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisie |
| 2009/C 063/09 | Aviz de inițiere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză | 20 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2009/C 063/10 | Comunicare din partea ministrului afacerilor economice al Regatului Țărilor de Jos în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor | 23 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2009/C 063/08

Cereri de oferte în cadrul programului de lucru Persoane din 2009, al celui de-al Șaptelea Program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație

19

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

2009/C 063/09

Aviz de inițiere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză

20

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2009/C 063/10

Comunicare din partea ministrului afacerilor economice al Regatului Țărilor de Jos în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2008-2015

(2009/C 63/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2008-2015. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Danemarcei pentru perioada 2008-2015.

| (2) | După o expansiune economică de lungă durată, încetinirea economică înregistrată de Danemarca în 2008 a fost rapidă și pronunțată, determinată în principal de temperarea pieței locuințelor și turbulențele financiare în creștere. În viitorul apropiat, scăderea cererii, atât internă cât și externă, va accentua în continuare declinul economic. În contextul unei conjuncturi externe care se deteriorează, asigurarea stabilității financiare și corectarea organizată a pieței locuințelor vor reprezenta provocări importante. Pe termen scurt și mediu, declinul economic și evoluția prevăzută a prețurilor activelor și energiei vor avea consecințe negative considerabile asupra finanțelor publice.
  În special, este prevăzută o presiune în sensul diminuării asupra veniturilor din impozitul pe randamentul fondurilor de pensii, din impozitarea întreprinderilor și din extracția, în scădere, de petrol și gaze din Marea Nordului. Bugetul adoptat pentru 2009, bazat pe o situație fiscală de pornire solidă, prevede o expansiune bugetară discreționară de aproximativ 1 punct procentual din PIB, inclusiv reducerea permanentă a impozitului pe venit atingând 0,5 % din PIB. Presiunea asupra coroanei daneze și utilizarea rezervelor valutare au forțat banca centrală daneză să crească ratele dobânzii în octombrie 2008. Corelată cu reducerea ratelor dobânzii de către BCE, această situație a condus la creșterea decalajului dintre rata de referință a dobânzii în raport cu euro. Bancă centrală daneză a redus apoi ratele de referință ale dobânzii la sfârșitul anului 2008 și la începutul anului 2009, ca urmare a reducerii ratelor dobânzii de către BCE, și a aplicat reduceri suplimentare conducând la o diminuare progresivă a decalajului. Totuși, decalajul rămâne ridicat, atingând 1 punct procentual, față de 0,35 puncte procentuale înaintea crizei. |
| --- | --- |

(2)

După o expansiune economică de lungă durată, încetinirea economică înregistrată de Danemarca în 2008 a fost rapidă și pronunțată, determinată în principal de temperarea pieței locuințelor și turbulențele financiare în creștere. În viitorul apropiat, scăderea cererii, atât internă cât și externă, va accentua în continuare declinul economic. În contextul unei conjuncturi externe care se deteriorează, asigurarea stabilității financiare și corectarea organizată a pieței locuințelor vor reprezenta provocări importante. Pe termen scurt și mediu, declinul economic și evoluția prevăzută a prețurilor activelor și energiei vor avea consecințe negative considerabile asupra finanțelor publice.

În special, este prevăzută o presiune în sensul diminuării asupra veniturilor din impozitul pe randamentul fondurilor de pensii, din impozitarea întreprinderilor și din extracția, în scădere, de petrol și gaze din Marea Nordului. Bugetul adoptat pentru 2009, bazat pe o situație fiscală de pornire solidă, prevede o expansiune bugetară discreționară de aproximativ 1 punct procentual din PIB, inclusiv reducerea permanentă a impozitului pe venit atingând 0,5 % din PIB. Presiunea asupra coroanei daneze și utilizarea rezervelor valutare au forțat banca centrală daneză să crească ratele dobânzii în octombrie 2008. Corelată cu reducerea ratelor dobânzii de către BCE, această situație a condus la creșterea decalajului dintre rata de referință a dobânzii în raport cu euro. Bancă centrală daneză a redus apoi ratele de referință ale dobânzii la sfârșitul anului 2008 și la începutul anului 2009, ca urmare a reducerii ratelor dobânzii de către BCE, și a aplicat reduceri suplimentare conducând la o diminuare progresivă a decalajului. Totuși, decalajul rămâne ridicat, atingând 1 punct procentual, față de 0,35 puncte procentuale înaintea crizei.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 0,2 % în 2008 la – 0,2 % în 2009, urmată de o redresare până la 0,7 % în 2010 și de atingerea a 1,7 %, în medie, pentru restul perioadei analizate. Redresarea din 2011-2012 reflectă ipotezele tehnice conform cărora decalajele producției și șomajului se vor resorbi în 2012, conform calculelor autorităților daneze utilizând metodologii naționale. Ipoteza de bază este că utilizarea capacităților va crește gradual până la un nivel normal, sprijinită de începutul redresării externe, precum și de ratele scăzute ale dobânzii. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare a se baza pe ipoteze optimiste de creștere. În 2009, temperarea cererii interne pare subestimată în lumina celor mai recente evoluții. Previziunile de creștere economică începând cu 2011 par optimiste, având în vedere creșterea productivității observată în trecut și creșterea potențială estimată. Inflația ar trebui să scadă substanțial în 2009, la 1,3 %, urmând să fluctueze ușor sub valoarea de 2 % pentru restul perioadei analizate. Cauza fluctuațiilor nu este clară, dar evoluția prognozată a deflatorului PIB pare realistă. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o diminuare a creșterii PIB-ului real de la 0,2 % în 2008 la – 0,2 % în 2009, urmată de o redresare până la 0,7 % în 2010 și de atingerea a 1,7 %, în medie, pentru restul perioadei analizate. Redresarea din 2011-2012 reflectă ipotezele tehnice conform cărora decalajele producției și șomajului se vor resorbi în 2012, conform calculelor autorităților daneze utilizând metodologii naționale. Ipoteza de bază este că utilizarea capacităților va crește gradual până la un nivel normal, sprijinită de începutul redresării externe, precum și de ratele scăzute ale dobânzii. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu pare a se baza pe ipoteze optimiste de creștere. În 2009, temperarea cererii interne pare subestimată în lumina celor mai recente evoluții. Previziunile de creștere economică începând cu 2011 par optimiste, având în vedere creșterea productivității observată în trecut și creșterea potențială estimată. Inflația ar trebui să scadă substanțial în 2009, la 1,3 %, urmând să fluctueze ușor sub valoarea de 2 % pentru restul perioadei analizate. Cauza fluctuațiilor nu este clară, dar evoluția prognozată a deflatorului PIB pare realistă.

| (4) | Pentru anul 2008, excedentul bugetului general consolidat este estimat la 3,1 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, adică la o valoare apropiată de obiectivul de 3,0 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. Ca urmare a reacției decalate temporar a pieței muncii la încetinirea economică, creșterea numărului de locuri de muncă și a salariilor a rămas robustă pentru cea mai mare parte a anului, conducând la venituri din impozitul pe venit mai ridicate decât cele prevăzute și la cheltuieli sociale mai scăzute decât cele așteptate. Între timp, criza financiară a condus la venituri semnificativ mai scăzute din impozitul pe randamentul fondurilor de pensii și din impozitarea întreprinderilor. De asemenea, cheltuielile au depășit estimările datorită consumului intermediar mai ridicat decât cel prevăzut și unui transfer unic de capital spre gospodării în cadrul reformei din 2007 a impozitului pe randamentul fondurilor de pensii. |
| --- | --- |

(4)

Pentru anul 2008, excedentul bugetului general consolidat este estimat la 3,1 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, adică la o valoare apropiată de obiectivul de 3,0 % din PIB stabilit în actualizarea anterioară a programului de convergență. Ca urmare a reacției decalate temporar a pieței muncii la încetinirea economică, creșterea numărului de locuri de muncă și a salariilor a rămas robustă pentru cea mai mare parte a anului, conducând la venituri din impozitul pe venit mai ridicate decât cele prevăzute și la cheltuieli sociale mai scăzute decât cele așteptate. Între timp, criza financiară a condus la venituri semnificativ mai scăzute din impozitul pe randamentul fondurilor de pensii și din impozitarea întreprinderilor. De asemenea, cheltuielile au depășit estimările datorită consumului intermediar mai ridicat decât cel prevăzut și unui transfer unic de capital spre gospodării în cadrul reformei din 2007 a impozitului pe randamentul fondurilor de pensii.

| (5) | Pentru 2009, programul prevede un buget public echilibrat, în timp ce în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei este prognozat un deficit de 0,3 % din PIB, implicând un recul de 3 puncte procentuale al PIB. Stabilizatorii automați sunt responsabili de aproximativ 1 punct procentual din reducerea globală. Pe lângă expansiunea bugetară discreționară de aproximativ 1 punct procentual din PIB, care include reduceri ale impozitului pe venit de 0,5 puncte procentuale din PIB, diminuarea prețurilor energiei și activelor este prevăzută să reducă veniturile foarte volatile cu aproximativ 1,5 puncte procentuale din PIB față de tendință. Chiar dacă se prevede un excedent structural, variația soldului structural, bazată pe soldul ajustat ciclic recalculat de serviciile Comisiei utilizând metodologia convenită de comun acord și pe definiția serviciilor Comisiei a măsurilor unice și a altor măsuri temporare, estimată la aproximativ 2,5 puncte procentuale din PIB, confirmă o orientare bugetară foarte expansionistă (3), deși aceasta este substanțial afectată de o scădere a veniturilor volatile. |
| --- | --- |

(5)

Pentru 2009, programul prevede un buget public echilibrat, în timp ce în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei este prognozat un deficit de 0,3 % din PIB, implicând un recul de 3 puncte procentuale al PIB. Stabilizatorii automați sunt responsabili de aproximativ 1 punct procentual din reducerea globală. Pe lângă expansiunea bugetară discreționară de aproximativ 1 punct procentual din PIB, care include reduceri ale impozitului pe venit de 0,5 puncte procentuale din PIB, diminuarea prețurilor energiei și activelor este prevăzută să reducă veniturile foarte volatile cu aproximativ 1,5 puncte procentuale din PIB față de tendință. Chiar dacă se prevede un excedent structural, variația soldului structural, bazată pe soldul ajustat ciclic recalculat de serviciile Comisiei utilizând metodologia convenită de comun acord și pe definiția serviciilor Comisiei a măsurilor unice și a altor măsuri temporare, estimată la aproximativ 2,5 puncte procentuale din PIB, confirmă o orientare bugetară foarte expansionistă (3), deși aceasta este substanțial afectată de o scădere a veniturilor volatile.

| (6) | În 2010 este prognozată deteriorarea în continuare a soldului global, parțial din cauza stabilizatorilor automați, dar în principal din cauza unui nou transfer unic de capital spre gospodării, planificat în cadrul reformei din 2007 a impozitului pe randamentul fondurilor de pensii. Programul vizează atingerea în continuare a obiectivului pe termen mediu (OTM) privind obținerea de excedente structurale, adică ajustate ciclic și exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare, cuprinse între 0,75 și 1,75 % din PIB, până în 2010. După 2010, Danemarca își revizuiește OTM în scădere, prevăzând să obțină cel puțin echilibrul structural, pe care urmărește să îl mențină până în 2015. OTM respectă pragul minim al unui deficit de aproximativ 0,5 % din PIB și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea potențială medie pe termen lung. În consecință, noul obiectiv este estimat ca fiind adecvat și conform cu Pactul de stabilitate și de creștere. Programul prevede revenirea soldului bugetului general consolidat la un excedent modest în 2011. Această proiecție se bazează în mare parte pe ipoteze conform cărora decalajele producției și șomajului se vor resorbi în 2012, generând o creștere a veniturilor determinată ciclic. Obiectivele au la bază un scenariu care necesită măsuri de reformă structurală, neprecizate, pentru ameliorarea permanentă a soldului bugetului general consolidat cu 0,7 % din PIB în jurul anului 2015, în vederea asigurării sustenabilității fiscale definite conform metodologiei naționale. În perioada care intră sub incidența programului, excedentul structural calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord este prevăzut să scadă cu aproximativ 3,5 puncte procentuale din PIB, dar să rămână pozitiv. Pe lângă măsurile privind stabilitatea financiară luate în toamna lui 2008 și descrise în versiunea actualizată, pachetul de măsuri privind creditul din 18 ianuarie 2009 prevede injecții temporare de capital hibrid putând ajunge până la 100 miliarde DKK (5,5 % din PIB) începând cu jumătatea anului 2009, care vor avea un impact imediat asupra evoluției datoriei prevăzute în versiunea actualizată și un impact potențial asupra soldului bugetului general consolidat pentru perioada analizată. |
| --- | --- |

(6)

În 2010 este prognozată deteriorarea în continuare a soldului global, parțial din cauza stabilizatorilor automați, dar în principal din cauza unui nou transfer unic de capital spre gospodării, planificat în cadrul reformei din 2007 a impozitului pe randamentul fondurilor de pensii. Programul vizează atingerea în continuare a obiectivului pe termen mediu (OTM) privind obținerea de excedente structurale, adică ajustate ciclic și exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare, cuprinse între 0,75 și 1,75 % din PIB, până în 2010. După 2010, Danemarca își revizuiește OTM în scădere, prevăzând să obțină cel puțin echilibrul structural, pe care urmărește să îl mențină până în 2015. OTM respectă pragul minim al unui deficit de aproximativ 0,5 % din PIB și reflectă în mod adecvat ponderea datoriei și creșterea potențială medie pe termen lung. În consecință, noul obiectiv este estimat ca fiind adecvat și conform cu Pactul de stabilitate și de creștere. Programul prevede revenirea soldului bugetului general consolidat la un excedent modest în 2011. Această proiecție se bazează în mare parte pe ipoteze conform cărora decalajele producției și șomajului se vor resorbi în 2012, generând o creștere a veniturilor determinată ciclic. Obiectivele au la bază un scenariu care necesită măsuri de reformă structurală, neprecizate, pentru ameliorarea permanentă a soldului bugetului general consolidat cu 0,7 % din PIB în jurul anului 2015, în vederea asigurării sustenabilității fiscale definite conform metodologiei naționale. În perioada care intră sub incidența programului, excedentul structural calculat în conformitate cu metodologia convenită de comun acord este prevăzut să scadă cu aproximativ 3,5 puncte procentuale din PIB, dar să rămână pozitiv. Pe lângă măsurile privind stabilitatea financiară luate în toamna lui 2008 și descrise în versiunea actualizată, pachetul de măsuri privind creditul din 18 ianuarie 2009 prevede injecții temporare de capital hibrid putând ajunge până la 100 miliarde DKK (5,5 % din PIB) începând cu jumătatea anului 2009, care vor avea un impact imediat asupra evoluției datoriei prevăzute în versiunea actualizată și un impact potențial asupra soldului bugetului general consolidat pentru perioada analizată.

| (7) | Rezultatele bugetare prevăzute în program sunt supuse mai multor riscuri. Riscurile de deteriorare generate de ipotezele optimiste de creștere și de incertitudinea privind măsurile de realizare a reformelor structurale necesare nu sunt compensate, în ciuda antecedentelor bugetare favorabile, de probabilitatea de ameliorare legată de eventualitatea unor venituri mai ridicate în cazul unor prețuri mai ridicate la energie și al unor rate ale dobânzii mai scăzute. De asemenea, măsurile întreprinse în favoarea stabilității financiare generează o creștere semnificativă a expunerii la risc. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare prevăzute în program sunt supuse mai multor riscuri. Riscurile de deteriorare generate de ipotezele optimiste de creștere și de incertitudinea privind măsurile de realizare a reformelor structurale necesare nu sunt compensate, în ciuda antecedentelor bugetare favorabile, de probabilitatea de ameliorare legată de eventualitatea unor venituri mai ridicate în cazul unor prețuri mai ridicate la energie și al unor rate ale dobânzii mai scăzute. De asemenea, măsurile întreprinse în favoarea stabilității financiare generează o creștere semnificativă a expunerii la risc.

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut decât media UE, în special datorită reformei recente a sistemului de pensii. De asemenea, poziția bugetară din 2008, astfel cum a fost proiectată în program, cu un excedent structural ridicat, contribuie la reducerea datoriei brute. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor asupra sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel scăzut. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este mai scăzut decât media UE, în special datorită reformei recente a sistemului de pensii. De asemenea, poziția bugetară din 2008, astfel cum a fost proiectată în program, cu un excedent structural ridicat, contribuie la reducerea datoriei brute. Menținerea unor excedente primare ridicate pe termen mediu ar contribui la limitarea riscurilor asupra sustenabilității finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel scăzut.

| (9) | După cum se reflectă în antecedentele sale bugetare, Danemarca a beneficiat de un cadru fiscal relativ solid, remarcabil prin vastul său domeniu de aplicare, precum și prin transparența și vizibilitatea normelor sale fiscale. Totuși, cheltuielile de consum ale sectorului public au avut tendința de a depăși valorile fixate. Inițiative recente implicând sancțiuni economice ar putea incita mai mult administrațiile locale să se conformeze obiectivelor fixate. De asemenea, au fost inițiate unele acțiuni pentru a atrage mai mult atenția asupra raportului dintre costuri și eficacitate aferent cheltuielilor publice. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru limitarea creșterii cheltuielilor conform obiectivelor guvernului. |
| --- | --- |

(9)

După cum se reflectă în antecedentele sale bugetare, Danemarca a beneficiat de un cadru fiscal relativ solid, remarcabil prin vastul său domeniu de aplicare, precum și prin transparența și vizibilitatea normelor sale fiscale. Totuși, cheltuielile de consum ale sectorului public au avut tendința de a depăși valorile fixate. Inițiative recente implicând sancțiuni economice ar putea incita mai mult administrațiile locale să se conformeze obiectivelor fixate. De asemenea, au fost inițiate unele acțiuni pentru a atrage mai mult atenția asupra raportului dintre costuri și eficacitate aferent cheltuielilor publice. Cu toate acestea, vor fi necesare măsuri suplimentare pentru limitarea creșterii cheltuielilor conform obiectivelor guvernului.

| (10) | Cu scopul de a sprijini stabilitatea financiară, autoritățile daneze au adoptat o serie de măsuri, inclusiv modificarea cadrului reglementar al sectorului pensiilor și asigurărilor de viață, legea privind stabilitatea financiară din octombrie 2008 și pachetul de măsuri privind creditul menționat anterior. Legea privind stabilitatea financiară prevede efectiv o garanție guvernamentală nelimitată pentru creditorii chirografari până la 30 septembrie 2010, în temeiul căreia băncile participante acoperă creanțele până la 35 miliarde DKK (2 % din PIB), în timp ce statul acoperă ceea ce depășește această sumă. Începând cu 1 octombrie 2010, este prevăzut un plafon de 750 000 DKK pentru garanția depozitelor. Pachetul de măsuri privind creditul răspunde presiunii în creștere exercitate asupra solvabilității băncilor și a instituțiilor de credit ipotecar, în vederea participării la normalizarea politicii de împrumuturi. |
| --- | --- |

(10)

Cu scopul de a sprijini stabilitatea financiară, autoritățile daneze au adoptat o serie de măsuri, inclusiv modificarea cadrului reglementar al sectorului pensiilor și asigurărilor de viață, legea privind stabilitatea financiară din octombrie 2008 și pachetul de măsuri privind creditul menționat anterior. Legea privind stabilitatea financiară prevede efectiv o garanție guvernamentală nelimitată pentru creditorii chirografari până la 30 septembrie 2010, în temeiul căreia băncile participante acoperă creanțele până la 35 miliarde DKK (2 % din PIB), în timp ce statul acoperă ceea ce depășește această sumă. Începând cu 1 octombrie 2010, este prevăzut un plafon de 750 000 DKK pentru garanția depozitelor. Pachetul de măsuri privind creditul răspunde presiunii în creștere exercitate asupra solvabilității băncilor și a instituțiilor de credit ipotecar, în vederea participării la normalizarea politicii de împrumuturi.

| (11) | Conform PERE aprobat în decembrie de Consiliul European, Danemarca a pus în aplicare, prin adoptarea bugetului 2009, o expansiune bugetară discreționară de aproximativ 1 punct procentual din PIB, inclusiv măsuri permanente care sporesc stimulentele pentru muncă (reduceri ale impozitului pe venit) și îmbunătățesc potențialul de creștere (investiții în cercetare și dezvoltare). O parte a expansiunii se datorează creșterii semnificative a salariilor din sectorul public. Un plan de infrastructuri de transport ecologic, aprobat la 29 ianuarie 2009, este prevăzut să genereze un stimul fiscal suplimentar de 5 miliarde DKK (0,25 % din PIB) pentru 2009 și 2010. Aceste măsuri sunt legate de programul de reforme pe termen mediu din cadrul Strategiei de la Lisabona, revizuit de Comisie la 28 ianuarie 2009. |
| --- | --- |

(11)

Conform PERE aprobat în decembrie de Consiliul European, Danemarca a pus în aplicare, prin adoptarea bugetului 2009, o expansiune bugetară discreționară de aproximativ 1 punct procentual din PIB, inclusiv măsuri permanente care sporesc stimulentele pentru muncă (reduceri ale impozitului pe venit) și îmbunătățesc potențialul de creștere (investiții în cercetare și dezvoltare). O parte a expansiunii se datorează creșterii semnificative a salariilor din sectorul public. Un plan de infrastructuri de transport ecologic, aprobat la 29 ianuarie 2009, este prevăzut să genereze un stimul fiscal suplimentar de 5 miliarde DKK (0,25 % din PIB) pentru 2009 și 2010. Aceste măsuri sunt legate de programul de reforme pe termen mediu din cadrul Strategiei de la Lisabona, revizuit de Comisie la 28 ianuarie 2009.

| (12) | Pe baza informațiilor din programul actualizat, soldul structural este prevăzut să se deterioreze cu 2,5 puncte procentuale în 2009 și cu 1 punct procentual suplimentar în restul perioadei analizate. Această deteriorare reflectă, parțial, veniturile mai scăzute din sursele foarte volatile și tranzitorii. Având în vedere situația fiscală de pornire solidă și stabilizatorii automați puternici în joc, orientarea bugetară expansionistă planificată pare a fi un răspuns adecvat la încetinirea economică. Pentru întreaga perioadă care intră sub incidența programului, previziunile bugetare indică faptul că poziția bugetară a Danemarcei este pe deplin conformă cu criteriile Pactului de stabilitate și de creștere. |
| --- | --- |

(12)

Pe baza informațiilor din programul actualizat, soldul structural este prevăzut să se deterioreze cu 2,5 puncte procentuale în 2009 și cu 1 punct procentual suplimentar în restul perioadei analizate. Această deteriorare reflectă, parțial, veniturile mai scăzute din sursele foarte volatile și tranzitorii. Având în vedere situația fiscală de pornire solidă și stabilizatorii automați puternici în joc, orientarea bugetară expansionistă planificată pare a fi un răspuns adecvat la încetinirea economică. Pentru întreaga perioadă care intră sub incidența programului, previziunile bugetare indică faptul că poziția bugetară a Danemarcei este pe deplin conformă cu criteriile Pactului de stabilitate și de creștere.

| (13) | Programul actualizat furnizează toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(13)

Programul actualizat furnizează toate informațiile obligatorii, precum și cea mai mare parte a celor opționale (4).

Concluzia generală este că, în circumstanțele actuale și ținând cont de poziția bugetară confortabilă, orientarea bugetară globală este considerată ca fiind adecvată, având în vedere expansiunea bugetară discreționară de aproximativ 1 punct procentual din PIB în 2009 și stabilizatorii automați relativ puternici. Programul prevede o reducere a excedentului bugetului general consolidat cu aproximativ 3 puncte procentuale din PIB în 2009 și cu încă 1,25 puncte procentuale în 2010. Ipotezele de creștere prezentate în program sunt optimiste. Politica fiscală vizează realizarea în continuare a OTM, în concordanță cu obiectivele de sustenabilitate pe termen lung pentru întreaga perioadă analizată, permițând astfel menținerea unei marje de siguranță suficiente față de valoarea de referință. După o perioadă de excedente bugetare ridicate, beneficiind de un cadru fiscal relativ solid, datoria publică brută a coborât la un nivel scăzut.

Având în vedere evaluarea de mai sus, Danemarca este invitată:

| (i) | să implementeze planurile fiscale pentru 2009, inclusiv măsurile de stimulare, în concordanță cu PERE și în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze planurile fiscale pentru 2009, inclusiv măsurile de stimulare, în concordanță cu PERE și în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere;

| (ii) | să identifice măsurile de reformă structurală necesare, vizând în special consolidarea ofertei de forță de muncă pentru atingerea obiectivelor bugetare în ultimii ani ai perioadei care intră sub incidența programului. |
| --- | --- |

(ii)

să identifice măsurile de reformă structurală necesare, vizând în special consolidarea ofertei de forță de muncă pentru atingerea obiectivelor bugetare în ultimii ani ai perioadei care intră sub incidența programului.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | CP dec. 2008 | 1,6 | 0,2 | – 0,2 | 0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,6 |
| COM ian. 2009 | 1,6 | – 0,6 | – 1,0 | 0,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | CP dec. 2008 | 1,7 | 3,6 | 1,3 | 2,1 | 1,4 | 1,8 | 1,8 |
| COM ian. 2009 | 1,7 | 3,6 | 1,6 | 1,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Output gap (5)

  (% din PIB potențial) | CP dec. 2008 | 1,4 | 0,0 | – 1,4 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,5 |
| COM ian. 2009 (6) | 1,8 | – 0,1 | – 2,1 | – 2,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul net față de restul lumii
  (% din PIB) | CP dec. 2008 | 0,7 | 1,7 | 1,8 | 2,3 | 2,6 | 2,6 | 1,8 |
| COM ian. 2009 | 0,7 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Venituri la bugetul general (8)
   (10)

  (% din PIB) | CP dec. 2008 | 54,5 | 53,2 | 51,2 | 51,5 | 52,1 | 51,8 | 51,5 |
| COM ian. 2009 | 55,4 | 54,8 | 52,8 | 53,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 53,4 | 52,9 | 52,0 | 51,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general (8)
   (10)

  (% din PIB) | CP dec. 2008 | 49,9 | 50,2 | 51,2 | 52,8 | 51,8 | 51,7 | 51,6 |
| COM ian. 2009 | 50,9 | 51,6 | 53,1 | 54,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 49,6 | 49,8 | 50,0 | 50,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Soldul bugetului general (10)

  (% din PIB) | CP dec. 2008 | 4,5 | 3,0 | 0,0 | – 1,2 | 0,3 | 0,1 | – 0,1 |
| COM ian. 2009 | 4,5 | 3,1 | – 0,3 | – 1,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | CP dec. 2008 | 6,1 | 4,2 | 1,5 | 0,2 | 1,6 | 1,3 | 0,7 |
| COM ian. 2009 | 6,1 | 4,5 | 1,2 | 0,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | CP dec. 2008 | 3,6 | 3,0 | 0,9 | 0,0 | 1,1 | 0,6 | 0,2 |
| COM ian. 2009 | 3,3 | 3,2 | 1,0 | 0,1 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Sold structural (7)
   (9)

  (% din PIB) | CP dec. 2008 | 3,7 | 4,0 | 2,6 | 1,7 | 1,3 | 0,6 | 0,2 |
| COM ian. 2009 | 3,3 | 3,8 | 1,1 | 0,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | CP dec. 2008 | 26,3 | 30,3 | 27,9 | 26,3 | 25,4 | 24,6 | 22,6 |
| COM ian. 2009 | 26,3 | 30,3 | 28,4 | 27,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| CP dec. 2007 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2015

PIB real

(variație %)

CP dec. 2008

1,6

0,2

– 0,2

0,7

1,9

1,7

1,6

COM ian. 2009

1,6

– 0,6

– 1,0

0,6

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

2,0

1,3

1,1

0,5

n.a.

n.a.

n.a.

Inflație IAPC

(%)

CP dec. 2008

1,7

3,6

1,3

2,1

1,4

1,8

1,8

COM ian. 2009

1,7

3,6

1,6

1,9

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

1,7

2,4

1,6

1,9

n.a.

n.a.

n.a.

Output gap (5)

(% din PIB potențial)

CP dec. 2008

1,4

0,0

– 1,4

– 1,8

– 1,2

– 0,8

– 0,5

COM ian. 2009 (6)

1,8

– 0,1

– 2,1

– 2,4

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul net față de restul lumii

(% din PIB)

CP dec. 2008

0,7

1,7

1,8

2,3

2,6

2,6

1,8

COM ian. 2009

0,7

1,7

1,5

1,5

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

1,7

1,3

1,9

2,2

n.a.

n.a.

n.a.

Venituri la bugetul general (8)
   (10)

(% din PIB)

CP dec. 2008

54,5

53,2

51,2

51,5

52,1

51,8

51,5

COM ian. 2009

55,4

54,8

52,8

53,4

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

53,4

52,9

52,0

51,7

n.a.

n.a.

n.a.

Cheltuielile bugetului general (8)
   (10)

(% din PIB)

CP dec. 2008

49,9

50,2

51,2

52,8

51,8

51,7

51,6

COM ian. 2009

50,9

51,6

53,1

54,9

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

49,6

49,8

50,0

50,5

n.a.

n.a.

n.a.

Soldul bugetului general (10)

(% din PIB)

CP dec. 2008

4,5

3,0

0,0

– 1,2

0,3

0,1

– 0,1

COM ian. 2009

4,5

3,1

– 0,3

– 1,5

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

3,8

3,0

2,0

1,2

n.a.

n.a.

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

CP dec. 2008

6,1

4,2

1,5

0,2

1,6

1,3

0,7

COM ian. 2009

6,1

4,5

1,2

0,0

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

5,2

4,2

3,0

2,1

n.a.

n.a.

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

CP dec. 2008

3,6

3,0

0,9

0,0

1,1

0,6

0,2

COM ian. 2009

3,3

3,2

1,0

0,1

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

3,1

2,8

2,3

2,2

n.a.

n.a.

n.a.

Sold structural (7)
   (9)

(% din PIB)

CP dec. 2008

3,7

4,0

2,6

1,7

1,3

0,6

0,2

COM ian. 2009

3,3

3,8

1,1

0,9

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

3,5

3,4

2,5

2,5

n.a.

n.a.

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

CP dec. 2008

26,3

30,3

27,9

26,3

25,4

24,6

22,6

COM ian. 2009

26,3

30,3

28,4

27,0

n.a.

n.a.

n.a.

CP dec. 2007

25,6

21,6

19,2

18,6

n.a.

n.a.

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama îndeosebi de previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și de alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Existența unor diferențe în definirea măsurilor unice și a măsurilor temporare face dificilă compararea estimărilor soldului structural cu previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009.

(4)  În special, datele privind veniturile și cheltuielile totale, precum și unele subcomponente nu corespund definițiilor armonizate, complicând evaluarea. În plus, dintre datele opționale lipsește o specificație pentru ajustarea stoc/flux.

(5)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,8 %, 1,4 %, 1,0 %, și, respectiv, 0,9 % în perioada 2007-2010.

(7)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile unice și alte măsuri temporare. Masurile unice și alte măsuri temporare reprezintă – 1,0 % din PIB în 2008, – 1,7 % din PIB în 2009 și 2010 și – 0,2 % din PIB în 2011, conducând la o reducere a deficitului/creștere a excedentului, în conformitate cu cel mai recent program; ele reprezintă – 0,5 % din PIB în 2008, – 0,2 % în 2009 și – 0,8 % în 2010, conducând la o reducere a deficitului/creștere a excedentului, în conformitate cu previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009.

(8)  Datele din program privind veniturile și cheltuielile diferă de cele transmise la Eurostat, care sunt conforme cu abordarea armonizată (a se vedea Regulamentul (CE) nr. 1500/2000 al Comisiei) pe care se bazează previziunile serviciilor Comisiei. Diferența este legată în primul rând de modul de tratare a vânzărilor publice de bunuri și servicii și a consumului de capital fix. Totuși, soldul nu este afectat.

(9)  Utilizând soldul ajustat ciclic recalculat, pe baza informațiilor din program și a definiției măsurilor unice și a altor măsuri temporare utilizate de serviciile Comisiei, soldul structural ar fi de 3,6 % din PIB în 2008, 1,1 % în 2009 și 0,9 % în 2010.

(10)  Pentru 2007, valorile diferă de cele transmise la Eurostat în notificarea PDE din octombrie 2008. Valorile utilizate reflectă date mai recente, revizuite, publicate de institutul danez de statistică, dar care nu au fost încă validate de Eurostat.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/6

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 martie 2009

privind programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2008-2012

(2009/C 63/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2008-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 10 martie 2009, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Estoniei pentru perioada 2008-2012.

| (2) | Estonia se confruntă în prezent cu o scădere severă a activității economice. În 2008, câțiva factori externi, în special agravarea crizei financiare mondiale și scăderea cererii externe, deși au susținut moderarea dezechilibrelor externe și interne, s-au adăugat la scăderea continuă a cererii interne și au contribuit la accelerarea procesului de contractare a economiei. Creșterile salariale cu mult peste creșterea productivității, inclusiv în sectorul public, au contribuit la pierderea competitivității costurilor în anii anteriori de creștere puternică, iar adaptarea pieței muncii la diminuarea activității economice s-a produs cu întârziere. Cu toate acestea, de la sfârșitul anului 2008 pare să se fi produs o moderare salarială. În contextul regimului de consiliu monetar, condițiile monetare și de credit s-au înăsprit în 2008, pe fondul percepțiilor în ceea ce privește riscul de țară ridicat și al aprecierii permanente a cursului de schimb real efectiv. Finanțele publice s-au deteriorat sever după șase ani de excedente nominale, cu un deficit estimat de aproximativ 2 % din PIB în 2008 și cu o deteriorare suplimentară preconizată în 2009 și 2010. Date fiind ajustările necesare din cauza dezechilibrelor țării, autoritățile prevăd o consolidare fiscală pentru a limita deteriorarea fiscală, a facilita procesul de ajustare și a contribui la menținerea încrederii pieței. |
| --- | --- |

(2)

Estonia se confruntă în prezent cu o scădere severă a activității economice. În 2008, câțiva factori externi, în special agravarea crizei financiare mondiale și scăderea cererii externe, deși au susținut moderarea dezechilibrelor externe și interne, s-au adăugat la scăderea continuă a cererii interne și au contribuit la accelerarea procesului de contractare a economiei. Creșterile salariale cu mult peste creșterea productivității, inclusiv în sectorul public, au contribuit la pierderea competitivității costurilor în anii anteriori de creștere puternică, iar adaptarea pieței muncii la diminuarea activității economice s-a produs cu întârziere. Cu toate acestea, de la sfârșitul anului 2008 pare să se fi produs o moderare salarială. În contextul regimului de consiliu monetar, condițiile monetare și de credit s-au înăsprit în 2008, pe fondul percepțiilor în ceea ce privește riscul de țară ridicat și al aprecierii permanente a cursului de schimb real efectiv. Finanțele publice s-au deteriorat sever după șase ani de excedente nominale, cu un deficit estimat de aproximativ 2 % din PIB în 2008 și cu o deteriorare suplimentară preconizată în 2009 și 2010. Date fiind ajustările necesare din cauza dezechilibrelor țării, autoritățile prevăd o consolidare fiscală pentru a limita deteriorarea fiscală, a facilita procesul de ajustare și a contribui la menținerea încrederii pieței.

| (3) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului estimează o diminuare a PIB-ului real cu 2,2 % în 2008 și prevede o reducere suplimentară cu 3,5 % în 2009. Ulterior se estimează că PIB-ul va înregistra o creștere de 2,6 % în 2010 și o creștere anuală medie de 4,9 % în 2011 și 2012. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere favorabile în 2009 și 2010, reflectând o evaluare optimistă a creșterii exporturilor, fără a lua pe deplin în considerare informațiile mai recente care indică o continuă deteriorare a indicatorilor economici și a indicatorilor de încredere. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste, iar scăderea cererii interne și evoluțiile negative ale pieței mondiale pot exercita o presiune suplimentară în sensul diminuării prețurilor. În scenariul programului se prevede o îmbunătățire a balanței externe într-un ritm mai redus față de cel din previziunile interimare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, datorită unor estimări mai favorabile privind cererea internă și unor ipoteze diferite privind prețurile externe. |
| --- | --- |

(3)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului estimează o diminuare a PIB-ului real cu 2,2 % în 2008 și prevede o reducere suplimentară cu 3,5 % în 2009. Ulterior se estimează că PIB-ul va înregistra o creștere de 2,6 % în 2010 și o creștere anuală medie de 4,9 % în 2011 și 2012. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se bazează pe ipoteze de creștere favorabile în 2009 și 2010, reflectând o evaluare optimistă a creșterii exporturilor, fără a lua pe deplin în considerare informațiile mai recente care indică o continuă deteriorare a indicatorilor economici și a indicatorilor de încredere. Previziunile programului în materie de inflație par a fi realiste, iar scăderea cererii interne și evoluțiile negative ale pieței mondiale pot exercita o presiune suplimentară în sensul diminuării prețurilor. În scenariul programului se prevede o îmbunătățire a balanței externe într-un ritm mai redus față de cel din previziunile interimare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, datorită unor estimări mai favorabile privind cererea internă și unor ipoteze diferite privind prețurile externe.

| (4) | Pentru 2008, deficitul public este estimat la 2,0 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, în comparație cu obiectivul unui excedent de 1,3 % din PIB, stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență. Această deteriorare reflectă în principal o scădere accentuată a veniturilor în comparație cu estimările inițiale, din cauza înrăutățirii considerabile a situației macroeconomice față de previziunile din actualizarea anterioară a programului de convergență. Scăderea veniturilor a fost într-o oarecare măsură contracarată de o reducere a cheltuielilor în comparație cu obiectivul precedent, în urma adoptării unui buget suplimentar restrictiv la mijlocul anului 2008, cu reduceri generalizate ale cheltuielilor. |
| --- | --- |

(4)

Pentru 2008, deficitul public este estimat la 2,0 % din PIB în previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, în comparație cu obiectivul unui excedent de 1,3 % din PIB, stabilit în actualizarea precedentă a programului de convergență. Această deteriorare reflectă în principal o scădere accentuată a veniturilor în comparație cu estimările inițiale, din cauza înrăutățirii considerabile a situației macroeconomice față de previziunile din actualizarea anterioară a programului de convergență. Scăderea veniturilor a fost într-o oarecare măsură contracarată de o reducere a cheltuielilor în comparație cu obiectivul precedent, în urma adoptării unui buget suplimentar restrictiv la mijlocul anului 2008, cu reduceri generalizate ale cheltuielilor.

| (5) | Obiectivul pentru soldul bugetului general în 2009 este un deficit de 1,7 % din PIB, față de un deficit estimat la 3,2 % din PIB în previziunile interimare din luna ianuarie ale serviciilor Comisiei. Politica fiscală pe termen scurt este orientată către restabilirea încrederii pieței și limitarea divergențelor față de valoarea de referință din tratat, dat fiind obiectivul avut în vedere de autorități de adoptare a monedei euro. În bugetul inițial pe 2009 se estima că creșterea cheltuielilor va depăși creșterea nominală a PIB, în special datorită unei măriri a pensiilor ca rezultat al formulei de indexare în vigoare. Adoptarea unui buget suplimentar restrictiv în februarie 2009 vizează obținerea unui echilibru general între creșterea cheltuielilor și creșterea economică nominală preconizată. Strategia bugetară pe 2009 cuprinde, de asemenea, unele măsuri de creștere a veniturilor și de amânare până în 2010 a reducerilor de taxe planificate anterior. În ansamblu, orientarea fiscală pe 2009 măsurată pe baza modificării soldului structural (ajustat ciclic, exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare) se estimează că va fi restrictivă, inclusiv bugetul suplimentar adoptat în februarie 2009 care prevede o înăsprire fiscală de peste 3 % din PIB în 2009, conform estimărilor autorităților naționale. |
| --- | --- |

(5)

Obiectivul pentru soldul bugetului general în 2009 este un deficit de 1,7 % din PIB, față de un deficit estimat la 3,2 % din PIB în previziunile interimare din luna ianuarie ale serviciilor Comisiei. Politica fiscală pe termen scurt este orientată către restabilirea încrederii pieței și limitarea divergențelor față de valoarea de referință din tratat, dat fiind obiectivul avut în vedere de autorități de adoptare a monedei euro. În bugetul inițial pe 2009 se estima că creșterea cheltuielilor va depăși creșterea nominală a PIB, în special datorită unei măriri a pensiilor ca rezultat al formulei de indexare în vigoare. Adoptarea unui buget suplimentar restrictiv în februarie 2009 vizează obținerea unui echilibru general între creșterea cheltuielilor și creșterea economică nominală preconizată. Strategia bugetară pe 2009 cuprinde, de asemenea, unele măsuri de creștere a veniturilor și de amânare până în 2010 a reducerilor de taxe planificate anterior. În ansamblu, orientarea fiscală pe 2009 măsurată pe baza modificării soldului structural (ajustat ciclic, exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare) se estimează că va fi restrictivă, inclusiv bugetul suplimentar adoptat în februarie 2009 care prevede o înăsprire fiscală de peste 3 % din PIB în 2009, conform estimărilor autorităților naționale.

| (6) | Strategia bugetară pe termen mediu a programului este de a realiza un excedent structural, depășind astfel obiectivul actual pe termen mediu (OTM), definit ca buget echilibrat în termeni structurali (3). Se estimează că deficitul bugetului general va scădea la 1,0 % din PIB în 2010 și se vor înregistra excedente de 0,1 % din PIB în 2011, respectiv 0,2 % din PIB în 2012. Se prevede că ajustarea se va realiza pe baza cheltuielilor, creșterea acestora (susținută prin măsuri nespecificate) situându-se sub cea a PIB-ului nominal în anii următori, începând cu 2010. Se prevede o remediere parțială a creșterii veniturilor în urma redresării economiei, având în vedere reducerile de taxe prevăzute de legislația în vigoare pentru perioada 2010-2012. |
| --- | --- |

(6)

Strategia bugetară pe termen mediu a programului este de a realiza un excedent structural, depășind astfel obiectivul actual pe termen mediu (OTM), definit ca buget echilibrat în termeni structurali (3). Se estimează că deficitul bugetului general va scădea la 1,0 % din PIB în 2010 și se vor înregistra excedente de 0,1 % din PIB în 2011, respectiv 0,2 % din PIB în 2012. Se prevede că ajustarea se va realiza pe baza cheltuielilor, creșterea acestora (susținută prin măsuri nespecificate) situându-se sub cea a PIB-ului nominal în anii următori, începând cu 2010. Se prevede o remediere parțială a creșterii veniturilor în urma redresării economiei, având în vedere reducerile de taxe prevăzute de legislația în vigoare pentru perioada 2010-2012.

| (7) | Rezultatele bugetare sunt suspuse riscurilor, mai ales în 2009 și 2010, deoarece scenariul macroeconomic se bazează pe prezumții de creștere favorabile. Cu toate acestea, riscurile sunt atenuate de adoptarea recentă a unui buget suplimentar restrictiv. Revenirea preconizată a deficitului bugetar la un excedent începând cu 2011 se poate dovedi, de asemenea, problematică, luând în considerare lipsa de informații din cadrul programului în ceea ce privește măsurile de susținere a consolidării fiscale pe baza reducerii cheltuielilor. |
| --- | --- |

(7)

Rezultatele bugetare sunt suspuse riscurilor, mai ales în 2009 și 2010, deoarece scenariul macroeconomic se bazează pe prezumții de creștere favorabile. Cu toate acestea, riscurile sunt atenuate de adoptarea recentă a unui buget suplimentar restrictiv. Revenirea preconizată a deficitului bugetar la un excedent începând cu 2011 se poate dovedi, de asemenea, problematică, luând în considerare lipsa de informații din cadrul programului în ceea ce privește măsurile de susținere a consolidării fiscale pe baza reducerii cheltuielilor.

| (8) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este printre cele mai scăzute din UE și, conform programului, ar trebui să se mențină astfel, chiar ținând seama de efectul modificării recente a normei de indexare a pensiilor. Nivelul actual al datoriei brute se situează la un nivel foarte scăzut în Estonia, iar menținerea unor finanțe publice solide, în conformitate cu planurile bugetare de pe parcursul perioadei programului, ar contribui la limitarea riscurilor privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel redus. |
| --- | --- |

(8)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este printre cele mai scăzute din UE și, conform programului, ar trebui să se mențină astfel, chiar ținând seama de efectul modificării recente a normei de indexare a pensiilor. Nivelul actual al datoriei brute se situează la un nivel foarte scăzut în Estonia, iar menținerea unor finanțe publice solide, în conformitate cu planurile bugetare de pe parcursul perioadei programului, ar contribui la limitarea riscurilor privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, care se situează în prezent la un nivel redus.

| (9) | Cadrul bugetar se bazează pe o regulă a echilibrului sau excedentului nominal ex ante al bugetului. Deși regula menționată nu are un temei juridic, a fost în mod normal respectată în anii care au precedat scăderea economică actuală. În ultimii ani, guvernul a adaptat implementarea regulii, luând mai bine în calcul condițiile ciclice ale economiei, deoarece unele bugete din anii de vârf ai ciclului au fost adoptate cu excedente ex ante. Totuși, cadrul de planificare a cheltuielilor rămâne instabil, deoarece valorile stabilite în obiectivele inițiale privind cheltuielile au fost sistematic ridicate în cadrul bugetelor suplimentare, acest lucru fiind facilitat de obținerea de venituri superioare așteptărilor în perioadele anterioare de creștere economică. Consolidarea cadrului privind cheltuielile pe termen mediu și creșterea eficienței acestora devine deosebit de importantă în situația actuală de scădere economică și ar contribui la contracararea impactului unor venituri mai puțin spectaculoase asupra finanțelor publice. Conform programului de convergență, guvernul intenționează să continue în direcția implementării unui proces bugetar bazat pe rezultate și pe angajamente, inițial sub forma unor proiecte-pilot, în vederea consolidării procesului bugetar pe termen mediu. |
| --- | --- |

(9)

Cadrul bugetar se bazează pe o regulă a echilibrului sau excedentului nominal ex ante al bugetului. Deși regula menționată nu are un temei juridic, a fost în mod normal respectată în anii care au precedat scăderea economică actuală. În ultimii ani, guvernul a adaptat implementarea regulii, luând mai bine în calcul condițiile ciclice ale economiei, deoarece unele bugete din anii de vârf ai ciclului au fost adoptate cu excedente ex ante. Totuși, cadrul de planificare a cheltuielilor rămâne instabil, deoarece valorile stabilite în obiectivele inițiale privind cheltuielile au fost sistematic ridicate în cadrul bugetelor suplimentare, acest lucru fiind facilitat de obținerea de venituri superioare așteptărilor în perioadele anterioare de creștere economică. Consolidarea cadrului privind cheltuielile pe termen mediu și creșterea eficienței acestora devine deosebit de importantă în situația actuală de scădere economică și ar contribui la contracararea impactului unor venituri mai puțin spectaculoase asupra finanțelor publice. Conform programului de convergență, guvernul intenționează să continue în direcția implementării unui proces bugetar bazat pe rezultate și pe angajamente, inițial sub forma unor proiecte-pilot, în vederea consolidării procesului bugetar pe termen mediu.

| (10) | În vederea stabilizării sectorului financiar, autoritățile estone au ridicat plafonul de garantare a depozitelor de la echivalentul în coroane estoniene al sumei de 20 000 EUR la echivalentul sumei de 50 000 EUR și au extins rata de garantare a depozitelor la 100 %, ambele măsuri intrând în vigoare de la 9 octombrie 2008. În plus, în decembrie 2008, a fost înaintat parlamentului un pachet de propuneri legislative de flexibilizare a gestionării crizei, inclusiv prin stabilirea de proceduri accelerate de intervenție a statului. |
| --- | --- |

(10)

În vederea stabilizării sectorului financiar, autoritățile estone au ridicat plafonul de garantare a depozitelor de la echivalentul în coroane estoniene al sumei de 20 000 EUR la echivalentul sumei de 50 000 EUR și au extins rata de garantare a depozitelor la 100 %, ambele măsuri intrând în vigoare de la 9 octombrie 2008. În plus, în decembrie 2008, a fost înaintat parlamentului un pachet de propuneri legislative de flexibilizare a gestionării crizei, inclusiv prin stabilirea de proceduri accelerate de intervenție a statului.

| (11) | În conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE), aprobat de Consiliul European în decembrie 2008, Estonia, ca țară care prezintă dezechilibre interne și externe semnificative, și-a orientat politica bugetară spre corectarea acestora. De asemenea, ținând cont de riscurile privind rezultatele bugetare și de dificultatea de a asigura noi surse de finanțare în condiții acceptabile din cauza aversiunii pieței față de riscuri, orientarea fiscală generală restrictivă planificată pentru 2009 și 2010 constituie, prin urmare, un răspuns adecvat. În contextul Programului național de reformă, autoritățile estone au pus în aplicare o serie de reforme structurale cu impact bugetar neutru sau limitat pe termen scurt, în special măsuri de susținere a pieței forței de muncă și a investițiilor, în timp ce s-a pun un accent mai redus pe măsuri de sprijinire a sectorului industrial și a puterii de cumpărare a gospodăriilor. Două dintre măsurile de sprijinire a pieței forței de muncă sunt adoptarea legii modernizate a muncii și o reformă în plină desfășurare a legii serviciului public pentru a crește flexibilitatea pe piață, mărind în același timp ajutoarele de șomaj și lărgind sfera beneficiarilor pentru a spori securitatea. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu Planul european de redresare economică (PERE), aprobat de Consiliul European în decembrie 2008, Estonia, ca țară care prezintă dezechilibre interne și externe semnificative, și-a orientat politica bugetară spre corectarea acestora. De asemenea, ținând cont de riscurile privind rezultatele bugetare și de dificultatea de a asigura noi surse de finanțare în condiții acceptabile din cauza aversiunii pieței față de riscuri, orientarea fiscală generală restrictivă planificată pentru 2009 și 2010 constituie, prin urmare, un răspuns adecvat. În contextul Programului național de reformă, autoritățile estone au pus în aplicare o serie de reforme structurale cu impact bugetar neutru sau limitat pe termen scurt, în special măsuri de susținere a pieței forței de muncă și a investițiilor, în timp ce s-a pun un accent mai redus pe măsuri de sprijinire a sectorului industrial și a puterii de cumpărare a gospodăriilor. Două dintre măsurile de sprijinire a pieței forței de muncă sunt adoptarea legii modernizate a muncii și o reformă în plină desfășurare a legii serviciului public pentru a crește flexibilitatea pe piață, mărind în același timp ajutoarele de șomaj și lărgind sfera beneficiarilor pentru a spori securitatea. Aceste măsuri sunt legate de programul de reformă pe termen mediu și de recomandările adresate de către Comisie la 28 ianuarie 2009 fiecărui stat membru în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă.

| (12) | Orientarea fiscală se estimează a fi restrictivă în 2009-2011, iar în 2012 va deveni ușor expansionistă. Deși pentru perioada de după 2009 se respectă marja de siguranță în contextul unor fluctuații ciclice normale, acest lucru ar putea deveni insuficient, din cauza unei scăderi economice drastice, pentru a preveni încălcarea pragului de 3 % în 2009 și 2010. Cu toate acestea, riscurile cu privire la rezultatele bugetare sunt atenuate de adoptarea, în februarie 2009, a unui buget suplimentar restrictiv. Având în vedere riscurile, este posibil ca revenirea planificată la un excedent bugetar să nu se realizeze în 2011, așa cum se preconizează în program. Mai mult, ajustarea ar trebui să fie susținută prin măsuri. În contextul aderării Estoniei la MCS II și al nevoii de îmbunătățire a competitivității economice a costurilor, trebuie garantată corectarea marii creșteri salariale anterioare. |
| --- | --- |

(12)

Orientarea fiscală se estimează a fi restrictivă în 2009-2011, iar în 2012 va deveni ușor expansionistă. Deși pentru perioada de după 2009 se respectă marja de siguranță în contextul unor fluctuații ciclice normale, acest lucru ar putea deveni insuficient, din cauza unei scăderi economice drastice, pentru a preveni încălcarea pragului de 3 % în 2009 și 2010. Cu toate acestea, riscurile cu privire la rezultatele bugetare sunt atenuate de adoptarea, în februarie 2009, a unui buget suplimentar restrictiv. Având în vedere riscurile, este posibil ca revenirea planificată la un excedent bugetar să nu se realizeze în 2011, așa cum se preconizează în program. Mai mult, ajustarea ar trebui să fie susținută prin măsuri. În contextul aderării Estoniei la MCS II și al nevoii de îmbunătățire a competitivității economice a costurilor, trebuie garantată corectarea marii creșteri salariale anterioare.

| (13) | În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește datele necesare, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4).

Concluzia generală este că Estonia, care se confruntă cu un declin economic grav precedat de un număr de ani în care creșterea economică a depășit previziunile, intenționează să aibă o orientare fiscală restrictivă din 2009 până în 2011, ceea ce reprezintă un răspuns adecvat, având în vedere dezechilibrele existente. Declinul economic este agravat de criza financiară mondială și de cererea externă în scădere. Competitivitatea redusă a costurilor, în special din cauza unei perioade prelungite de creștere salarială depășind creșterea productivității, împiedică, de asemenea, revenirea la o traiectorie de creștere sustenabilă. Soldul bugetar s-a deteriorat considerabil în 2008 și a înregistrat un deficit, după șase ani de excedente. Conform programului, se estimează că bugetul general va înregistra, de asemenea, un deficit în 2009 și 2010, acesta scăzând progresiv. Având în vedere riscurile macroeconomice și lipsa de informații privind consolidarea pe baza reducerii cheltuielilor în 2010, rezultatele bugetare sunt supuse unor riscuri de scădere, fiind posibil ca deficitul global să depășească pragul de 3 % în 2009 și 2010. Cu toate acestea, riscurile cu privire la rezultatele bugetare sunt atenuate de adoptarea, în februarie 2009, a unui buget suplimentar restrictiv.

Având în vedere evaluarea anterioară și nevoia de a asigura o convergență sustenabilă și o bună participare la MCS II, Estonia este invitată:

| (i) | să implementeze consolidarea finanțelor publice pe termen scurt, să asigure menținerea deficitului bugetar sub 3 % din PIB și să ia măsurile necesare pentru sprijinirea consolidării pe termen mediu; |
| --- | --- |

(i)

să implementeze consolidarea finanțelor publice pe termen scurt, să asigure menținerea deficitului bugetar sub 3 % din PIB și să ia măsurile necesare pentru sprijinirea consolidării pe termen mediu;

| (ii) | să implementeze politici prudente de salarizare în sectorul public pentru a sprijini ajustarea economiei și pentru a consolida competitivitatea; |
| --- | --- |

(ii)

să implementeze politici prudente de salarizare în sectorul public pentru a sprijini ajustarea economiei și pentru a consolida competitivitatea;

| (iii) | să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu, în special prin ameliorarea planificării și a eficienței cheltuielilor. |
| --- | --- |

(iii)

să consolideze cadrul bugetar pe termen mediu, în special prin ameliorarea planificării și a eficienței cheltuielilor.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și budgetare

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC nov. 2008 | 6,3 | – 2,2 | – 3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 |
| COM ian. 2009 | 6,3 | – 2,4 | – 4,7 | 1,2 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC nov. 2008 | 6,7 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 |
| COM ian. 2009 | 6,7 | 10,6 | 3,2 | 2,7 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 | n.a. |
| Output gap (5)

  (% din PIB potențial) | PC nov. 2008 | 8,0 | 0,9 | – 5,7 | – 5,9 | – 3,9 | – 1,7 |
| COM ian. 2009 (6) | 9,0 | 2,1 | – 5,4 | – 6,4 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 | n.a. |
| Soldul net, față de restul lumii
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | – 16,9 | – 10,5 | – 5,1 | – 5,0 | – 4,7 | – 4,7 |
| COM ian. 2009 | – 17,1 | – 8,8 | – 4,2 | – 2,6 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 38,2 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 |
| COM ian. 2009 | 38,2 | 36,5 | 38,2 | 38,4 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 37,2 | 38,2 | 38,2 | 37,4 | 36,3 | n.a. |
| Cheltuieli de la bugetul general
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 35,5 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 |
| COM ian. 2009 | 35,5 | 38,5 | 41,4 | 41,6 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 34,6 | 36,9 | 37,2 | 36,5 | 35,5 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 2,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,0 | 0,1 | 0,2 |
| COM ian. 2009 | 2,7 | – 2,0 | – 3,2 | – 3,2 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,8 | 0,3 | 0,4 |
| COM ian. 2009 | 2,9 | – 1,8 | – 3,0 | – 2,9 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 0,3 | – 2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 |
| COM ian. 2009 | – 0,1 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,3 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | n.a. |
| Sold structural (7)

  (% din PIB) | PC nov. 2008 | – 0,1 | – 2,4 | – 0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 |
| COM ian. 2009 | – 0,4 | – 2,8 | – 1,6 | – 1,3 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC nov. 2008 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 |
| COM ian. 2009 | 3,5 | 4,3 | 6,1 | 7,6 | n.a. | n.a. |
| PC nov. 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

PC nov. 2008

6,3

– 2,2

– 3,5

2,6

4,8

5,0

COM ian. 2009

6,3

– 2,4

– 4,7

1,2

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC nov. 2008

6,7

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

COM ian. 2009

6,7

10,6

3,2

2,7

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

n.a.

Output gap (5)

(% din PIB potențial)

PC nov. 2008

8,0

0,9

– 5,7

– 5,9

– 3,9

– 1,7

COM ian. 2009 (6)

9,0

2,1

– 5,4

– 6,4

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

n.a.

Soldul net, față de restul lumii

(% din PIB)

PC nov. 2008

– 16,9

– 10,5

– 5,1

– 5,0

– 4,7

– 4,7

COM ian. 2009

– 17,1

– 8,8

– 4,2

– 2,6

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC nov. 2008

38,2

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

COM ian. 2009

38,2

36,5

38,2

38,4

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

37,2

38,2

38,2

37,4

36,3

n.a.

Cheltuieli de la bugetul general

(% din PIB)

PC nov. 2008

35,5

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

COM ian. 2009

35,5

38,5

41,4

41,6

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

34,6

36,9

37,2

36,5

35,5

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC nov. 2008

2,7

– 1,9

– 1,7

– 1,0

0,1

0,2

COM ian. 2009

2,7

– 2,0

– 3,2

– 3,2

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC nov. 2008

2,9

– 1,8

– 1,5

– 0,8

0,3

0,4

COM ian. 2009

2,9

– 1,8

– 3,0

– 2,9

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PC nov. 2008

0,3

– 2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

COM ian. 2009

– 0,1

– 2,6

– 1,6

– 1,3

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

n.a.

Sold structural (7)

(% din PIB)

PC nov. 2008

– 0,1

– 2,4

– 0,1

0,4

1,2

0,7

COM ian. 2009

– 0,4

– 2,8

– 1,6

– 1,3

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC nov. 2008

3,5

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

COM ian. 2009

3,5

4,3

6,1

7,6

n.a.

n.a.

PC nov. 2007

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text sunt disponibile la adresa de internet:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama îndeosebi de previziunile serviciilor Comisiei din ianuarie 2009, dar și de alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  Guvernul a anunțat că va revizui și specifica OTM care va implica un excedent în termeni structurali.

(4)  Lipsesc în special ipoteze privind cursul de schimb nominal efectiv. În plus, se folosesc ipoteze pentru ratele dobânzii în zona euro, deși aceasta se poate justifica prin absența a unor indicatori reprezentativi de rate ale dobânzii exprimate în coroane estoniene.

(5)  Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 4,6 %, 4,1 %, 3,7 %, și, respectiv, 3,5 % în perioada 2007-2010.

(7)  Soldul ajustat ciclic, exceptând măsurile unice și alte măsuri temporare. Măsurile unice și alte măsuri temporare reprezintă 0,4 % din PIB în 2007, 0,2 % în 2008, 0,1 % în 2009, 0,4 % în 2010 și 0,1 % în 2011; toate conduc la reducerea deficitului, conform celui mai recent program. Măsurile unice din perioada 2009-2011 nu se consideră a avea un caracter unic („one-off”), în conformitate cu previziunile interimare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile intermediare ale serviciilor Comisiei din ianuarie 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

Comisie

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/11

---

Anunț referitor la adaptarea, în funcție de inflație, a unor valori stabilite prin directiva privind reasigurarea

(2009/C 63/03)

În conformitate cu articolul 41 din Directiva 2005/68/CE (1) privind reasigurarea și de modificare a Directivelor 73/239/CEE și 92/49/CEE ale Consiliului, precum și a Directivelor 98/78/CE și 2002/83/CE, sumele în euro prevăzute la articolul 40 alineatul (2) au fost revizuite în 2008 în funcție de evoluția indicelui european al prețurilor de consum publicat de Eurostat pentru toate statele membre. Ca urmare a revizuirii, valorile prevăzute în euro au crescut au crescut de la 3 000 000 EUR la 3 200 000 EUR și de la 1 000 000 EUR la 1 100 000 EUR. Serviciile Comisiei au informat Parlamentul European și Consiliul cu privire la revizuire și la valorile adaptate.

---

(1)  JO L 323, 9.12.2005, p. 1.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII ȘI ORGANE ALE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/12

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(2009/C 63/04)

| Data adoptării deciziei | 28.1.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | NN 72/07 (ex N 871/06) |
| Stat membru | Franța |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco |
| Temei juridic | Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4) |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Ajutor pentru restructurare |
| Forma ajutorului | Subvenție directă prin transformarea avansului rambursabil plătit în baza ajutorului pentru salvare N 273/06 |
| Buget | 3,6 milioane EUR |
| Intensitate | — |
| Durată | Subvenție unică |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| 75607 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |

Data adoptării deciziei

28.1.2009

Ajutor nr.

NN 72/07 (ex N 871/06)

Stat membru

Franța

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco

Temei juridic

Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4)

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Ajutor pentru restructurare

Forma ajutorului

Subvenție directă prin transformarea avansului rambursabil plătit în baza ajutorului pentru salvare N 273/06

Buget

3,6 milioane EUR

Intensitate

—

Durată

Subvenție unică

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions

80, avenue des Terroirs de France

75607 Paris Cedex 12

FRANCE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 11.12.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | NN 10/08 |
| Stat membru | Republica Federală Germania |
| Regiune | Mecklenburg-Vorpommern |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Tierseuchenkasse |
| Temei juridic | Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007 |
| Tipul măsurii | Sistem de ajutoare |
| Obiectiv | Prevenirea, evitarea și detectarea epizootiilor |
| Forma ajutorului | Subvenție |
| Buget | Aproximativ 3 256 900 EUR/an |
| Intensitate | Maximum 100 % |
| Durată | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Sectoare economice | Agricultură |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern |
| 17033 Neubrandenburg |
| DEUTSCHLAND |

Data adoptării deciziei

11.12.2008

Ajutor nr.

NN 10/08

Stat membru

Republica Federală Germania

Regiune

Mecklenburg-Vorpommern

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Tierseuchenkasse

Temei juridic

Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007

Tipul măsurii

Sistem de ajutoare

Obiectiv

Prevenirea, evitarea și detectarea epizootiilor

Forma ajutorului

Subvenție

Buget

Aproximativ 3 256 900 EUR/an

Intensitate

Maximum 100 %

Durată

1.1.2007-31.12.2013

Sectoare economice

Agricultură

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern

17033 Neubrandenburg

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/14

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 63/05)

| Data adoptării deciziei | 22.12.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 639/08 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Garantiemaßnahme für IKB |
| Temei legal | Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Garanție |
| Buget | Buget global: 5 000 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată | 22.12.2008-22.6.2009 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) |
| Finanzmarkstabilisierungsanstalt |
| Taunusanlage 6 |
| 60329 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |

Data adoptării deciziei

22.12.2008

Ajutor nr.

N 639/08

Stat membru

Germania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Garantiemaßnahme für IKB

Temei legal

Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Garanție

Buget

Buget global: 5 000 milioane EUR

Valoare

—

Durată

22.12.2008-22.6.2009

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin)

Finanzmarkstabilisierungsanstalt

Taunusanlage 6

60329 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 71/09 |
| Stat membru | Regatul Unit |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Temporary aid in the form of loan guarantees |
| Temei legal | The Industrial Development Act 1982
  Regional Development Agencies Act 1998
  Science and Technology Act 1965
  Energy Act 2004
  Environmental Protection Act 1990
  Employment and Training Act 1973
  Civil Aviation Act 1982
  Local Government Act 2000
  Government of Wales Act 2006, Section 60
  Welsh Development Agency Act 1975, Section 1
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982
  The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002
  Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999
  Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126
  Local Government in Scotland Act 2003, section 20 |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Garanție |
| Buget | Buget global: 8 000 milioane GBP |
| Valoare | — |
| Durată | 1.3.2009-31.12.2010 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | All eligible guarantee granting authorities in UK |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

27.2.2009

Ajutor nr.

N 71/09

Stat membru

Regatul Unit

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Temporary aid in the form of loan guarantees

Temei legal

The Industrial Development Act 1982

Regional Development Agencies Act 1998

Science and Technology Act 1965

Energy Act 2004

Environmental Protection Act 1990

Employment and Training Act 1973

Civil Aviation Act 1982

Local Government Act 2000

Government of Wales Act 2006, Section 60

Welsh Development Agency Act 1975, Section 1

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002

Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

Local Government in Scotland Act 2003, section 20

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Garanție

Buget

Buget global: 8 000 milioane GBP

Valoare

—

Durată

1.3.2009-31.12.2010

Sectoare economice

Toate sectoarele

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

All eligible guarantee granting authorities in UK

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/16

---

Autorizație pentru ajutoarele de stat acordate în conformitate cu dispozițiile articolelor 87 și 88 din Tratatul CE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/C 63/06)

| Data adoptării deciziei | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 538/08 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | Thüringen |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | ersol Thin Film GmbH |
| Temei legal | Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350) |
| Tipul măsurii | Ajutor individual |
| Obiectiv | Dezvoltare regională |
| Forma de ajutor | — |
| Buget | Buget global: 39,72 milioane EUR |
| Valoare | 10,32 % |
| Durată | 2008-2011 |
| Sectoare economice | Industria de prelucrare |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Finanzamt Gotha |
| Reuterstraße 2A |
| 99867 Gotha |
| DEUTSCHLAND |

Data adoptării deciziei

11.2.2009

Ajutor nr.

N 538/08

Stat membru

Germania

Regiune

Thüringen

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

ersol Thin Film GmbH

Temei legal

Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350)

Tipul măsurii

Ajutor individual

Obiectiv

Dezvoltare regională

Forma de ajutor

—

Buget

Buget global: 39,72 milioane EUR

Valoare

10,32 %

Durată

2008-2011

Sectoare economice

Industria de prelucrare

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Finanzamt Gotha

Reuterstraße 2A

99867 Gotha

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Data adoptării deciziei | 22.12.2008 |
| --- | --- |
| Ajutor nr. | N 655/08 |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Nord LB |
| Temei legal | — |
| Tipul măsurii | Regim de ajutoare |
| Obiectiv | Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei |
| Forma de ajutor | Garanție |
| Buget | Buget global: 10 000 milioane EUR |
| Valoare | — |
| Durată | 22.12.2008-22.6.2009 |
| Sectoare economice | Intermediere financiară |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt |
| Alte informații | — |

Data adoptării deciziei

22.12.2008

Ajutor nr.

N 655/08

Stat membru

Germania

Regiune

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Nord LB

Temei legal

—

Tipul măsurii

Regim de ajutoare

Obiectiv

Ajutoare destinate remedierii unei situații de perturbare gravă a economiei

Forma de ajutor

Garanție

Buget

Buget global: 10 000 milioane EUR

Valoare

—

Durată

22.12.2008-22.6.2009

Sectoare economice

Intermediere financiară

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/18

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 martie 2009

(2009/C 63/07)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2942 |
| JPY | yen japonez | 128,10 |
| DKK | coroana daneză | 7,4544 |
| GBP | lira sterlină | 0,92650 |
| SEK | coroana suedeză | 11,0265 |
| CHF | franc elvețian | 1,5327 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,8315 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,513 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 299,68 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7075 |
| PLN | zlot polonez | 4,4900 |
| RON | leu românesc nou | 4,2968 |
| TRY | lira turcească | 2,2111 |
| AUD | dolar australian | 1,9624 |
| CAD | dolar canadian | 1,6495 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,0327 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,4410 |
| SGD | dolar Singapore | 1,9839 |
| KRW | won sud-coreean | 1 835,14 |
| ZAR | rand sud-african | 12,9218 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,8487 |
| HRK | kuna croată | 7,4543 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 530,40 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,7562 |
| PHP | peso Filipine | 62,410 |
| RUB | rubla rusească | 44,7465 |
| THB | baht thailandez | 46,365 |
| BRL | real brazilian | 2,9523 |
| MXN | peso mexican | 18,3950 |
| INR | rupie indiană | 66,5350 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2942

JPY

yen japonez

128,10

DKK

coroana daneză

7,4544

GBP

lira sterlină

0,92650

SEK

coroana suedeză

11,0265

CHF

franc elvețian

1,5327

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,8315

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,513

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

299,68

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7075

PLN

zlot polonez

4,4900

RON

leu românesc nou

4,2968

TRY

lira turcească

2,2111

AUD

dolar australian

1,9624

CAD

dolar canadian

1,6495

HKD

dolar Hong Kong

10,0327

NZD

dolar neozeelandez

2,4410

SGD

dolar Singapore

1,9839

KRW

won sud-coreean

1 835,14

ZAR

rand sud-african

12,9218

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,8487

HRK

kuna croată

7,4543

IDR

rupia indoneziană

15 530,40

MYR

ringgit Malaiezia

4,7562

PHP

peso Filipine

62,410

RUB

rubla rusească

44,7465

THB

baht thailandez

46,365

BRL

real brazilian

2,9523

MXN

peso mexican

18,3950

INR

rupie indiană

66,5350

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/19

---

Cereri de oferte în cadrul programului de lucru „Persoane” din 2009, al celui de-al Șaptelea Program-cadru al CE pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație

(2009/C 63/08)

Prin prezenta comunicare se lansează cereri de oferte în cadrul programului de lucru „Persoane” din 2009, al celui de-al Șaptelea Program-cadru al Comunității Europene pentru cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație (2007-2013).

Sunteți invitați sa trimiteți propuneri pentru următoarele apeluri. Termenul limită și bugetul sunt indicate în documentele apelurilor, publicate pe site-ul CORDIS.

Programul specific „Persoane”:

| Denumirea apelului | Codul apelului |
| --- | --- |
| Burse intraeuropene | FP7-PEOPLE-2009-IEF |
| Burse internaționale pentru cercetătorii care vin în UE | FP7-PEOPLE-2009-IIF |
| Burse internaționale pentru cercetătorii care pleacă în afara UE | FP7-PEOPLE-2009-IOF |

Denumirea apelului

Codul apelului

Burse intraeuropene

FP7-PEOPLE-2009-IEF

Burse internaționale pentru cercetătorii care vin în UE

FP7-PEOPLE-2009-IIF

Burse internaționale pentru cercetătorii care pleacă în afara UE

FP7-PEOPLE-2009-IOF

Aceste cereri de oferte se referă la programul de lucru din 2009, adoptat prin Decizia C(2008) 4483 a Comisiei, din 22 august 2008.

Pentru mai multe informații privind condițiile apelului, programul de lucru și ghidurile aplicantului, accesați site-ul CORDIS la adresa: http://cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/20

---

Aviz de inițiere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză

(2009/C 63/09)

Comisia a fost sesizată cu o plângere în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) (1), în care se pretinde că importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”) ar face obiectul unui dumping și ar cauza astfel un prejudiciu important industriei comunitare.

1.   Plângerea

Plângerea a fost depusă la 2 februarie 2009 de Smiths Detection Group Limited (denumit în continuare „reclamantul”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz mai mult de 80 %, din producția comunitară totală de anumite sisteme de scanare a încărcăturii.

2.   Produsul

Produsele despre care se pretinde că ar face obiectul unui dumping sunt sistemele de scanare a încărcăturii bazate pe tehnologia neutronică, pe utilizarea razelor X, cu o sursă de raze X de cel puțin 250 KeV sau pe utilizarea radiațiilor alfa, beta sau gama, încadrate la codurile NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00, precum și autovehiculele echipate cu astfel de sisteme, încadrate la codul NC ex 8705 90 90, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”). Aceste coduri NC sunt menționate numai cu titlu informativ.

3.   Prezumția de dumping

Având în vedere dispozițiile articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, reclamantul a stabilit valoarea normală pentru Republica Populară Chineză pe baza prețului și a valorii normale calculate într-o țară cu economie de piață, menționată la punctul 5.1 litera (c). Prezumția de dumping se bazează pe o comparație între valoarea normală, astfel calculată, și prețurile de export ale produsului în cauză practicate la exportul către Comunitate.

Calculată astfel, marja de dumping este semnificativă.

4.   Prezumția de prejudiciu

Reclamantul a adus elemente de probă potrivit cărora importurile produsului în cauză, originare din Republica Populară Chineză, au crescut la nivel global în ceea ce privește cota de piață.

Se afirmă că volumul și prețurile produsului importat în cauză au avut, pe lângă alte consecințe, un impact negativ asupra cotei de piață deținute, asupra cantităților vândute și asupra nivelului prețurilor practicate de industria comunitară și au generat efecte adverse semnificative asupra performanței industriei comunitare în ansamblu, în special asupra rentabilității sale.

5.   Procedura

În urma consultării comitetului consultativ și după ce a constatat că plângerea a fost introdusă de către sau în numele industriei comunitare și că există suficiente elemente de probă care să justifice inițierea unei proceduri, Comisia inițiază o anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază.

5.1.   Procedura de determinare a dumpingului și a prejudiciului

Ancheta va determina dacă produsul în cauză originar din Republica Populară Chineză face obiectul unui dumping și dacă acest fapt a provocat vreun prejudiciu.

(a)   Chestionarele

În vederea obținerii informațiilor pe care le consideră necesare pentru ancheta acesteia, Comisia va trimite chestionare industriei comunitare și tuturor celorlalți producători cunoscuți din Comunitate, producătorilor-exportatori din Republica Populară Chineză, tuturor importatorilor și utilizatorilor cunoscuți și autorităților țării exportatoare în cauză.

(b)   Strângerea informațiilor și desfășurarea audierilor

Toate părțile interesate sunt invitate prin prezentul aviz să își prezinte punctele de vedere, să comunice și alte informații pe lângă cele cuprinse în răspunsurile la chestionar și să aducă elemente de probă pentru susținerea acestora. Aceste informații, precum și elementele de probă trebuie să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) punctul (ii).

De asemenea, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să prezinte o solicitare din care să reiasă că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. Această cerere trebuie prezentată în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) punctul (iii).

(c)   Alegerea țării cu economie de piață

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se preconizează alegerea Statelor Unite ale Americii în calitate de țară cu economie de piață adecvată în scopul stabilirii valorii normale pentru Republica Populară Chineză. Părțile interesate sunt invitate să-și prezinte observațiile privind oportunitatea acestei alegeri în termenul specific prevăzut la punctul 6 litera (b).

(d)   Cereri de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață sau a tratamentului individual

Pentru acei exportatori/producători din Republica Populară Chineză care afirmă și aduc suficiente elemente de probă care dovedesc că își desfășoară activitatea în condițiile unei economii de piață, ceea ce înseamnă că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, valoarea normală va fi determinată în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază. Exportatorii/producătorii care intenționează să trimită cereri motivate corespunzător trebuie să le trimită în termenul specific prevăzut la punctul 6 litera (c). Comisia va trimite formulare de cerere tuturor exportatorilor/producătorilor din Republica Populară Chineză care au fost menționați în plângere, precum și autorităților din Republica Populară Chineză. Acest formular de cerere poate fi, de asemenea, folosit de către solicitant pentru a cere tratament individual, în cazul în care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

5.2.   Procedura de evaluare a interesului comunitar

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază și în cazul în care prezumția de dumping și cea de prejudiciu sunt fondate, se va decide dacă instituirea unor măsuri antidumping nu ar fi împotriva interesului comunitar. Pentru acest motiv, Comisia poate trimite chestionare producătorilor cunoscuți din industria comunitară, importatorilor, asociațiilor lor reprezentative, utilizatorilor reprezentativi și asociațiilor reprezentative de consumatori. Aceste părți, inclusiv cele necunoscute de Comisie, pot să se facă cunoscute Comisiei și să-i transmită informații în termenele generale prevăzute la punctul 6 litera (a) punctul (ii), cu condiția să aducă dovezi conform cărora există o legătură obiectivă între activitatea lor și produsul în cauză. Părțile care au respectat procedura menționată mai sus pot solicita să fie audiate, menționând motivele speciale care justifică audierea, în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) punctul (iii). Ar trebui menționat faptul că orice informații transmise în conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază vor fi luate în considerare numai dacă se bazează pe date concrete, existente în momentul transmiterii informațiilor.

6.   Termenele

(a)   Termenele generale

(i)   Pentru ca părțile să solicite un chestionar sau alte formulare de cerere

Toate părțile interesate trebuie să solicite un chestionar sau alte formulare de cerere cât de curând posibil, dar nu mai târziu de 10 zile de la publicarea prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(ii)   Pentru ca părțile să se facă cunoscute, să transmită răspunsurile la chestionar și să furnizeze orice alte informații

Pentru a le fi luate în considerare observațiile în timpul anchetei, toate părțile interesate trebuie să se facă cunoscute contactând Comisia, să-și exprime punctele de vedere și să transmită răspunsurile la chestionare sau orice alte informații în termen de 40 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în lipsa unor dispoziții contrare. Se atrage atenția asupra faptului că majoritatea drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază pot fi exercitate numai dacă părțile s-au făcut cunoscute în termenul menționat anterior.

(iii)   Audierile

De asemenea, toate părțile interesate pot să solicite audierea de către Comisie în același termen de 40 de zile.

(b)   Termenul specific pentru alegerea țării cu economie de piață

Părțile implicate în anchetă pot prezenta, dacă doresc, observații privind oportunitatea alegerii Statelor Unite ale Americii care, precum se menționează la punctul 5.1 litera (c), sunt considerate țară cu economie de piață în vederea stabilirii valorii normale pentru Republica Populară Chineză. Aceste observații trebuie să parvină Comisiei în termen de 10 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(c)   Termenul specific pentru transmiterea cererilor de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și/sau a cererilor de tratament individual

Cererile, motivate corespunzător, de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață [astfel cum este menționat la punctul 5.1 litera (d)] și/sau a tratamentului individual, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, trebuie să parvină Comisiei în termen de 15 zile de la data publicării acestui aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

7.   Observațiile scrise, răspunsurile la chestionar și corespondența

Toate observațiile și cererile părților interesate trebuie prezentate în scris (altfel decât în format electronic, în lipsa unor dispoziții contrare) și trebuie să menționeze numele, adresa, adresa de e-mail și numerele de telefon și de fax ale părții interesate. Toate observațiile prezentate în scris, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, răspunsurile la chestionar și corespondența părților interesate, furnizate cu titlu confidențial, trebuie să poarte mențiunea „Limited” (2) (Acces limitat) și să fie însoțite, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, de o versiune neconfidențială purtând mențiunea „For inspection by interested parties” (Versiune destinată consultării de către părțile interesate).

Adresa Comisiei pentru corespondență este următoarea:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Lipsa cooperării

În cazul în care o parte interesată refuză accesul la informațiile necesare sau nu le furnizează în termenul prevăzut sau în cazul în care aceasta obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili, pe baza datelor disponibile, concluzii provizorii sau definitive, pozitive sau negative, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, aceste informații nu sunt luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile. În cazul în care o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și, în consecință, concluziile sunt stabilite în baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, rezultatul anchetei poate fi mai puțin favorabil acelei părți decât dacă aceasta ar fi cooperat.

9.   Programul anchetei

În conformitate cu articolul 6 alineatul (9) din regulamentul de bază, ancheta se va finaliza în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din regulamentul de bază, pot fi instituite măsuri provizorii cel târziu la 9 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

10.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Se menționează faptul că toate datele cu caracter personal colectate în cadrul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (3).

11.   Consilierul-audiator

De asemenea, se menționează faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului lor la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-audiator din cadrul DG Comerț. Acesta acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei oferind, acolo unde este necesar, mediere privind aspectele de procedură care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și tratarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru mai multe informații și detalii de contact, părțile interesate sunt rugate să consulte paginile privind consilierul-audiator de pe site-ul internet al DG Comerț (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

(2)  Aceasta înseamnă că documentul este destinat exclusiv utilizării interne. Documentul este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43). Este un document confidențial, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și în temeiul articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping).

(3)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 18.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 63/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 63/23

---

Comunicare din partea ministrului afacerilor economice al Regatului Țărilor de Jos în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

(2009/C 63/10)

Prin prezenta, ministrul afacerilor economice notifică primirea unei cereri de autorizare privind prospectarea hidrocarburilor pentru o zonă situată în provinciile Flevoland, Frizia și Overijssel, unde segmentul de dreaptă dintre punctele B și C coincide cu limita autorizației de extracție „Gorredijk”, segmentul de dreaptă dintre punctele C, D, E, F și G coincide cu limita autorizației de extracție „Steenwijk”, iar segmentul de dreaptă dintre punctele G, H și I coincide cu limita autorizației de extracție „Schoonebeek”.

Coordonatele zonei care face obiectul cererii sunt următoarele:

| X | Y | |
| --- | --- | --- |
| 169310,00 | 540380,00 | A |
| 172746,50 | 545447,70 | B |
| 191011,06 | 542944,63 | C |
| 191014,60 | 536077,60 | D |
| 194993,70 | 536115,50 | E |
| 195000,90 | 535125,60 | F |
| 197154,31 | 535082,00 | G |
| 196904,99 | 521474,81 | H |
| 204982,97 | 512000,00 | I |
| 185485,00 | 512000,00 | J |
| 185485,00 | 513404,00 | K |
| 173675,00 | 513404,00 | L |
| 168787,74 | 519217,28 | M |
| 168859,85 | 530854,87 | N |
| 173400,00 | 538260,00 | O |
| 177000,00 | 538700,00 | P |
| 176816,91 | 539788,00 | Q |
| 173200,00 | 539600,00 | R |
| 172400,00 | 541400,00 | S |
| 170500,00 | 540400,00 | T |

X

Y

169310,00

540380,00

A

172746,50

545447,70

B

191011,06

542944,63

C

191014,60

536077,60

D

194993,70

536115,50

E

195000,90

535125,60

F

197154,31

535082,00

G

196904,99

521474,81

H

204982,97

512000,00

I

185485,00

512000,00

J

185485,00

513404,00

K

173675,00

513404,00

L

168787,74

519217,28

M

168859,85

530854,87

N

173400,00

538260,00

O

177000,00

538700,00

P

176816,91

539788,00

Q

173200,00

539600,00

R

172400,00

541400,00

S

170500,00

540400,00

T

Coordonatele sunt indicate în conformitate cu sistemul național de triangulație (Rijksdriehoeksmeting).

Zona pentru care se solicită autorizația are o suprafață de 818,6 km2.

În temeiul directivei menționate în introducere și al articolului 15 din legea minelor [Mijnbouwwet (Staatsblad nr. 542 din 2002)], ministrul afacerilor economice invită prin prezenta părțile interesate să depună o cerere concurentă de autorizare privind prospectarea hidrocarburilor în zona menționată.

Ministrul afacerilor economice reprezintă autoritatea competentă pentru acordarea de autorizații. Criteriile, condițiile și cerințele prevăzute la articolul 5 alineatele (1) și (2) și la articolul 6 alineatul (2) din directiva menționată sunt transpuse în legea minelor [Mijnbouwwet (Staatsblad nr. 542 din 2002)].

Cererile pot fi depuse în termen de 13 săptămâni de la publicarea prezentei invitații în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și trebuie trimise la adresa:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Cererile primite după expirarea acestui termen nu vor fi luate în considerare.

Decizia cu privire la cererile depuse va fi luată în termen de cel mult douăsprezece luni de la expirarea acestui termen.

Informații suplimentare se pot obține la numărul de telefon +31 703797382 (persoană de contact: P.C. de Regt).

---