# Europeiska unionens C 62/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 62 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången17 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 62

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången17 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2009/C 062/01 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011 | 1 |
| 2009/C 062/02 | Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Republiken Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011 | 6 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2009/C 062/01

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

1

2009/C 062/02

Rådets yttrande av den 10 mars 2009 om Republiken Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

6

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/03 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 062/03

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2009/C 062/05 | Rådets slutsatser av den 27 november 2008 om en samordnad arbetsstrategi och konkreta åtgärder mot IT-brottslighet | 16 |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/06 | Eurons växelkurs | 19 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2009/C 062/05

Rådets slutsatser av den 27 november 2008 om en samordnad arbetsstrategi och konkreta åtgärder mot IT-brottslighet

16

Kommissionen

2009/C 062/06

Eurons växelkurs

19

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/07 | Meddelande rörande förmånsavtal om diagonal ursprungskumulation mellan gemenskapen, länderna på västra Balkan och Turkiet | 20 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5494 – Enel/Endesa) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 22 |
| | ANDRA AKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 062/09 | Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – förlängning av tidsfristen – Ansökan från en upphandlande enhet | 23 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 062/07

Meddelande rörande förmånsavtal om diagonal ursprungskumulation mellan gemenskapen, länderna på västra Balkan och Turkiet

20

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 062/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5494 – Enel/Endesa) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

22

ANDRA AKTER

Kommissionen

2009/C 062/09

Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – förlängning av tidsfristen – Ansökan från en upphandlande enhet

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/1

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

(2009/C 62/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för perioden 2008–2011 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för perioden 2008–2011 (2).

| (2) | Bulgarien har under en lång rad år haft en stark ekonomisk tillväxt på över 6 % i genomsnitt, tillsammans med allt större makroekonomiska obalanser, t.ex. betydande underskott i bytesbalansen och inflation. Inom ramen för sedelfondssystemet skärptes valuta- och kreditvillkoren under 2008 på grund av högre risk för landet och en fortsatt appreciering av den reala effektiva växelkursen. I takt med att de negativa verkningarna av den globala ekonomiska avmattningen och finanskrisen blir tydliga kommer BNP-tillväxten att minska dramatiskt och ligga kvar långt under potentialen under 2009–2010, vilket leder till ett tryck på skatteintäkterna. Bulgarien står därmed inför utmaningen att upprätthålla tillväxten i en allvarlig och utdragen global konjunkturnedgång och samtidigt åtgärda existerande markoekonomiska obalanser genom att upprätthålla en stram finanspolitik och inkomstpolitik. Mot denna bakgrund syftar de politiska åtgärderna i programmet till att stärka ekonomins återhämtningsförmåga. Trots ett gott utgångsläge, såsom framgår av den låga offentliga skuldkvoten och stora överskott i de offentliga finanserna, har den höga inflationen och det stora underskottet i bytesbalansen hindrat regeringen från att anta ett finanspolitiskt stimulanspaket för att stimulera den inhemska efterfrågan. På längre sikt kommer Bulgarien att behöva förbättra de offentliga finansernas kvalitet, samtidigt som man har en snabbt åldrande befolkning och försämrad demografisk struktur. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarien har under en lång rad år haft en stark ekonomisk tillväxt på över 6 % i genomsnitt, tillsammans med allt större makroekonomiska obalanser, t.ex. betydande underskott i bytesbalansen och inflation. Inom ramen för sedelfondssystemet skärptes valuta- och kreditvillkoren under 2008 på grund av högre risk för landet och en fortsatt appreciering av den reala effektiva växelkursen. I takt med att de negativa verkningarna av den globala ekonomiska avmattningen och finanskrisen blir tydliga kommer BNP-tillväxten att minska dramatiskt och ligga kvar långt under potentialen under 2009–2010, vilket leder till ett tryck på skatteintäkterna. Bulgarien står därmed inför utmaningen att upprätthålla tillväxten i en allvarlig och utdragen global konjunkturnedgång och samtidigt åtgärda existerande markoekonomiska obalanser genom att upprätthålla en stram finanspolitik och inkomstpolitik. Mot denna bakgrund syftar de politiska åtgärderna i programmet till att stärka ekonomins återhämtningsförmåga. Trots ett gott utgångsläge, såsom framgår av den låga offentliga skuldkvoten och stora överskott i de offentliga finanserna, har den höga inflationen och det stora underskottet i bytesbalansen hindrat regeringen från att anta ett finanspolitiskt stimulanspaket för att stimulera den inhemska efterfrågan. På längre sikt kommer Bulgarien att behöva förbättra de offentliga finansernas kvalitet, samtidigt som man har en snabbt åldrande befolkning och försämrad demografisk struktur.

| (3) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 6,5 % under 2008 till 4,7 % under 2009 och uppgå till i genomsnitt 5,5 % under den återstående programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (3) verkar scenariot baseras på tydligt optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och därefter. Detta avspeglar den höga inhemska efterfrågan, särskilt de ökade investeringarna, och den ökande reala exporten under hela programperioden, vilket inte är förenligt med den ekonomiska avmattningen i både inflödet av utländska direktinvesteringar och världshandeln. På grund av den betydligt högre importtillväxt som antas i programmet, i linje med den inhemska efterfrågan, skulle dock underskottet i bytesbalansen endast minska gradvis under 2009-2011. Baserat på antagandet om en lindringare nedgång kommer enligt programmet inflationen 2009 att vara relativt hög, vilket tyder på att framstegen mot nominell konvergens är begränsade. Inflationsprognoserna för 2010–2011 tycks realistiska. |
| --- | --- |

(3)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten avta från 6,5 % under 2008 till 4,7 % under 2009 och uppgå till i genomsnitt 5,5 % under den återstående programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (3) verkar scenariot baseras på tydligt optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och därefter. Detta avspeglar den höga inhemska efterfrågan, särskilt de ökade investeringarna, och den ökande reala exporten under hela programperioden, vilket inte är förenligt med den ekonomiska avmattningen i både inflödet av utländska direktinvesteringar och världshandeln. På grund av den betydligt högre importtillväxt som antas i programmet, i linje med den inhemska efterfrågan, skulle dock underskottet i bytesbalansen endast minska gradvis under 2009-2011. Baserat på antagandet om en lindringare nedgång kommer enligt programmet inflationen 2009 att vara relativt hög, vilket tyder på att framstegen mot nominell konvergens är begränsade. Inflationsprognoserna för 2010–2011 tycks realistiska.

| (4) | För 2008 beräknas överskottet i de offentliga finanserna till 3 % av BNP i den senaste uppdateringen av programmet, vilket är i linje med det ursprungliga målet. Utfallet för de offentliga finanserna speglar ett bättre utgångsläge (efter korrigering för en oförutsedd engångsåtgärd för skuldavskrivning 2007, uppgående till 3

  % av BNP). Trots betydande importtillväxt och hög inflation blev de indirekta skatteinkomsterna 1

  % av BNP lägre än enligt den ursprungliga beräkningen. Efter införandet av en enhetsinkomstskattesats på 10 % var inkomsterna från direkta skatter

  % av BNP lägre än vad som förutsågs i uppdateringen från december 2007. På utgiftssidan har budgetdisciplinen inte upprätthållits helt, eftersom man beslutade om ytterligare utgifter för det sociala området och infrastruktur på omkring 1

  % av BNP. Tack vare den nominella BNP-tillväxten, som var högre än väntat, var utgifterna som andel av BNP lägre än vad som väntades i det tidigare programmet. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (5) | Budgetlagen för 2009 siktar på ett överskott i de offentliga finanserna på 3 % av BNP. Lagen omfattar några diskretionära åtgärder, vilkas allmänna budgeteffekter antas vara neutrala. På inkomstsidan skulle effekterna av att inbetalningarna till den offentliga pensionsfonden minskas med 4 % motverkas av att inbetalningarna till hälso- och sjukvård ökas med 2 % och de genomsnittliga obligatoriska minimitröskelvärdena i inkomstpensionsförsäkringen med 26

  % i nominella termer. På utgiftssidan kommer de primära utgifterna att öka, huvudsakligen på grund av högre sociala avgifter och ersättningar till anställda. Pensionerna kommer att höjas med nästan 20 % i två steg från och med den 1 april och 1 juli. Lönekostnaderna i den offentliga sektorn väntas öka med 10 %. För att klara målen för de offentliga finanserna har man återinfört den bestämmelse som begränsar utbetalningen av de budgeterade offentliga utgifterna förutom räntor (exklusive transfereringar i socialförsäkringssystemet) till 90 % av de budgeterade anslagen, om inkomsterna blir lägre än budgeterat. Budgetlagen för 2009 föreskriver ännu lägre utbetalningar, om den offentliga sektorns konsoliderade inkomster sjunker till en nivå som skulle resultera i ett negativt budgetsaldo. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Enligt den finanspolitiska strategin i programmet är målet på medellång sikt att ett överskott på 1

  % av BNP ska upprätthållas under hela programperioden. Enligt den aktuella uppdateringen kommer saldot i de offentliga finanserna att fortsatt visa ett överskott på 3 % av BNP och det primära saldot att ligga kvar på ett överskott på nästan 4 % av BNP fram till 2011. I strukturella termer (dvs. konjunkturrensat exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) väntas ett fortsatt överskott i budgetbalansen på omkring 3

  % av BNP under programperioden. Det negativa produktionsgapet väntas öka, men den underliggande finanspolitiska inriktningen tycks i stora drag vara neutral på medellång sikt. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | Programmets utfall är förenat med betydande risker på nedåtsidan. Den viktigaste risken är kopplad till det underliggande makroekonomiska scenariot, som bygger på klart optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och 2010. På intäktssidan är riskerna för de offentliga finanserna större 2009–2010 än tidigare år och förbundna med en skarpare nedgång i och omfördelning av den ekonomiska tillväxtens sammansättning mot en tillväxt som är mindre intäktsintensiv. Med tanke på den väntade ekonomiska avmattningen och trycket på att satsa mer på efterfrågeökande utgifter kan det visa sig svårt att under 2009 kontrollera utgiftsökningen genom bestämmelsen om 90-procentigt genomförande av budgeten. |
| --- | --- |

(7)

Programmets utfall är förenat med betydande risker på nedåtsidan. Den viktigaste risken är kopplad till det underliggande makroekonomiska scenariot, som bygger på klart optimistiska tillväxtantaganden för 2009 och 2010. På intäktssidan är riskerna för de offentliga finanserna större 2009–2010 än tidigare år och förbundna med en skarpare nedgång i och omfördelning av den ekonomiska tillväxtens sammansättning mot en tillväxt som är mindre intäktsintensiv. Med tanke på den väntade ekonomiska avmattningen och trycket på att satsa mer på efterfrågeökande utgifter kan det visa sig svårt att under 2009 kontrollera utgiftsökningen genom bestämmelsen om 90-procentigt genomförande av budgeten.

| (8) | Eftersom det saknas långsiktiga beräkningar av de åldersrelaterade utgifterna utifrån de gemensamma makroekonomiska antaganden som utarbetats av kommittén för ekonomisk politik och kommissionen, är det inte möjligt att bedöma effekterna av befolkningens åldrande i Bulgarien på ett jämförbart och vederhäftigt sätt, så som för närvarande sker för de andra 25 tidigare anslutna medlemsstaterna. Situationen för de offentliga finanserna 2008, med ett stort strukturellt överskott, bidrar väsentligt till en skuldminskning, innan åldrandets långsiktiga effekter beaktas. Att behålla stora primära överskott på medellång sikt skulle bidra till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i dagsläget ligger på en låg nivå. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom det saknas långsiktiga beräkningar av de åldersrelaterade utgifterna utifrån de gemensamma makroekonomiska antaganden som utarbetats av kommittén för ekonomisk politik och kommissionen, är det inte möjligt att bedöma effekterna av befolkningens åldrande i Bulgarien på ett jämförbart och vederhäftigt sätt, så som för närvarande sker för de andra 25 tidigare anslutna medlemsstaterna. Situationen för de offentliga finanserna 2008, med ett stort strukturellt överskott, bidrar väsentligt till en skuldminskning, innan åldrandets långsiktiga effekter beaktas. Att behålla stora primära överskott på medellång sikt skulle bidra till att begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i dagsläget ligger på en låg nivå.

| (9) | Bulgariens budgetram har under tidigare år visat sig effektiv genom att uppfylla budgetmålen, vilket dock skett i en situation med kraftig ekonomisk tillväxt. På senaste tiden har den förbättrats genom en rationalisering av budgetförfarandet, effektivare rapporteringskrav och en mer övergripande makroekonomisk analys och bedömning av de finanspolitiska riskerna i budgetdokumenten. Ramen är dock bindande endast det första året av den treåriga budgetplaneringen och ger visst utrymme för diskretionära offentliga utgifter som undergräver insynen i och ansvarigheten för de offentliga finanserna. Trots dessa svagheter planerar man i programmet inte några väsentliga ändringar av den finanspolitiska ramen, förutom att fullfölja genomförandet av resultatbaserad budgetering. Återinförandet av 90-procentsregeln i 2009 års budgetlag syftar till att säkerställa de finanspolitiska målen genom att begränsa ökningen av de offentliga utgifterna. Genomförandet av regeln är dock inte tydligt fastställt i lagen, vilket kan lämna visst utrymme för ett godtyckligt verkställande. |
| --- | --- |

(9)

Bulgariens budgetram har under tidigare år visat sig effektiv genom att uppfylla budgetmålen, vilket dock skett i en situation med kraftig ekonomisk tillväxt. På senaste tiden har den förbättrats genom en rationalisering av budgetförfarandet, effektivare rapporteringskrav och en mer övergripande makroekonomisk analys och bedömning av de finanspolitiska riskerna i budgetdokumenten. Ramen är dock bindande endast det första året av den treåriga budgetplaneringen och ger visst utrymme för diskretionära offentliga utgifter som undergräver insynen i och ansvarigheten för de offentliga finanserna. Trots dessa svagheter planerar man i programmet inte några väsentliga ändringar av den finanspolitiska ramen, förutom att fullfölja genomförandet av resultatbaserad budgetering. Återinförandet av 90-procentsregeln i 2009 års budgetlag syftar till att säkerställa de finanspolitiska målen genom att begränsa ökningen av de offentliga utgifterna. Genomförandet av regeln är dock inte tydligt fastställt i lagen, vilket kan lämna visst utrymme för ett godtyckligt verkställande.

| (10) | Den bulgariska regeringen har inte antagit något specifikt paket för att stabilisera finanssektorn. För att öka förtroendet för banksystemet höjdes dock insättargarantin till 100 000 BGN och regeringen ökade kapitalet i den statligt ägda bulgariska utvecklingsbanken för att underlätta finansieringen för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(10)

Den bulgariska regeringen har inte antagit något specifikt paket för att stabilisera finanssektorn. För att öka förtroendet för banksystemet höjdes dock insättargarantin till 100 000 BGN och regeringen ökade kapitalet i den statligt ägda bulgariska utvecklingsbanken för att underlätta finansieringen för små och medelstora företag.

| (11) | Med tanke på de ekonomiska obalanserna inriktas finanspolitiken på att upprätthålla investerarnas förtroende och bevara makroekonomisk stabilitet. Den bulgariska regeringen har därför inte antagit något kortsiktigt stimulanspaket som svar på den ekonomiska avmattningen, vilket är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, som antogs av Europeiska rådet i december. I anknytning till den medelsiktiga reformagendan och de landsspecifika rekommendationer som utfärdades av rådet den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning omfattar programmet strukturåtgärder som syftar till att stärka ekonomins återhämtningsförmåga, såsom åtgärder som syftar till att upprätthålla sysselsättningen, förbättra företagens förmåga att anpassa sig till krismiljön, förbättra marknadens sätt att fungera och vid behov tillhandahålla kapitalstöd till affärsbanker, stimulera utlåningen till små och medelstora företag, främja exportresultat och förbättra utnyttjandet av EU-medel. Dessa åtgärder är ett lämpligt svar på de viktigaste politiska målen på kort sikt. Uppdateringen omfattar också ett antal andra strukturreformer, vilka är ett led i den mer långsiktiga strategin för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet, såsom reformen av pensionssystemet, genomförandet av nästa steg i utbildningsreformen, inklusive ytterligare optimering av skolnätet och stärkande av skolornas decentraliserade budgetsystem, samt genomförandet av den nyligen antagna hälso- och sjukvårdsstrategin. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på de ekonomiska obalanserna inriktas finanspolitiken på att upprätthålla investerarnas förtroende och bevara makroekonomisk stabilitet. Den bulgariska regeringen har därför inte antagit något kortsiktigt stimulanspaket som svar på den ekonomiska avmattningen, vilket är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, som antogs av Europeiska rådet i december. I anknytning till den medelsiktiga reformagendan och de landsspecifika rekommendationer som utfärdades av rådet den 28 januari 2009 inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning omfattar programmet strukturåtgärder som syftar till att stärka ekonomins återhämtningsförmåga, såsom åtgärder som syftar till att upprätthålla sysselsättningen, förbättra företagens förmåga att anpassa sig till krismiljön, förbättra marknadens sätt att fungera och vid behov tillhandahålla kapitalstöd till affärsbanker, stimulera utlåningen till små och medelstora företag, främja exportresultat och förbättra utnyttjandet av EU-medel. Dessa åtgärder är ett lämpligt svar på de viktigaste politiska målen på kort sikt. Uppdateringen omfattar också ett antal andra strukturreformer, vilka är ett led i den mer långsiktiga strategin för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet, såsom reformen av pensionssystemet, genomförandet av nästa steg i utbildningsreformen, inklusive ytterligare optimering av skolnätet och stärkande av skolornas decentraliserade budgetsystem, samt genomförandet av den nyligen antagna hälso- och sjukvårdsstrategin.

| (12) | Den bulgariska regeringens konsolideringsprogram skulle bidra till att begränsa ekonomins stora externa och interna obalanser. Mer specifikt omfattar programmet en strukturell konsolidering på 1 % av BNP under perioden 2008–2011. Den allmänna finanspolitiska inriktningen, mätt som förändringen av det strukturella saldot, är restriktiv 2009 och förblir i stort sett neutral 2010–2011. Programmets mål att bibehålla ett konjunkturrensat överskott på 1

  % av BNP skulle uppnås under hela programperioden. |
| --- | --- |

(12)

Formula

| (13) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa frivilliga uppgifter (4). |
| --- | --- |

(13)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram, saknar programmet vissa frivilliga uppgifter (4).

Sammantaget är slutsatsen att programmet syftar till att bibehålla en sund budgetställning under hela perioden, vilket avspeglas i de planerade stora överskotten i de offentliga finanserna. De strukturåtgärder som planeras som svar på den ekonomiska avmattningen syftar till att stärka ekonomins tillväxtpotential och ligger i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Med förbehåll för de risker som härrör från osäkerheten om den rådande konjunktursvackan och dess effekter på intäkterna, förefaller den finanspolitiska inriktningen innebära att målet på medellång sikt om 1Formula % BNP-överskott skulle kunna klaras under hela programperioden. Bulgarien står därmed inför utmaningen att upprätthålla tillväxten i en allvarlig och utdragen global konjunkturnedgång. Landet bör också vidta kraftfulla åtgärder för att korrigera det stora underskottet i bytesbalansen genom att föra en stram finanspolitik och begränsa löneökningstakten inom den offentliga sektorn. Landet måste också förbättra kvaliteten i de offentliga utgifterna genom att förbättra den administrativa kapaciteten och trappa upp strukturreformerna.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar konvergens uppmanas Bulgarien att göra följande:

| i) | Fortsätta med en stram finanspolitik och upprätthålla sunda offentliga finanser genom att hålla tillbaka utgiftstillväxten, i syfte att bidra till att begränsa rådande externa obalanser och motverka eventuella intäktsbortfall. |
| --- | --- |

i)

Fortsätta med en stram finanspolitik och upprätthålla sunda offentliga finanser genom att hålla tillbaka utgiftstillväxten, i syfte att bidra till att begränsa rådande externa obalanser och motverka eventuella intäktsbortfall.

| ii) | Begränsa löneökningstakten i den offentliga sektorn för att bidra till en återhållsam löneutveckling och bevara konkurrenskraften. |
| --- | --- |

ii)

Begränsa löneökningstakten i den offentliga sektorn för att bidra till en återhållsam löneutveckling och bevara konkurrenskraften.

| iii) | Ytterligare stärka effektiviteten i de offentliga utgifterna, särskilt genom att fullt ut införa programbudgetering, förstärka den administrativa kapaciteten och reformera arbets- och produktmarknaderna, utbildningen och hälso- och sjukvården för att öka produktiviteten. |
| --- | --- |

iii)

Ytterligare stärka effektiviteten i de offentliga utgifterna, särskilt genom att fullt ut införa programbudgetering, förstärka den administrativa kapaciteten och reformera arbets- och produktmarknaderna, utbildningen och hälso- och sjukvården för att öka produktiviteten.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP dec. 2008 | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| KOM jan. 2009 | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP dec. 2008 | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| KOM jan. 2009 | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | i.u. |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | KP dec. 2008 | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| KOM jan. 2009 (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | i.u. | i.u. |
| Finansiellt nettosparande gentemot övriga världen
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| KOM jan. 2009 | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | i.u. |
| KP dec. 2007 | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| KOM jan. 2009 | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | i.u. | i.u. |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | KP dec. 2008 | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 2,9 | 3,1 | 3,3 | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) (9) | KP dec. 2008 | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| KOM jan. 2009 | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | i.u. |
| KP dec. 2007 | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | i.u. |
| Källor:

  Konvergensprogrammet (KP), kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

KP dec. 2008

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

KOM jan. 2009

6,2

6,4

1,8

2,5

i.u.

KP dec. 2007

6,4

6,4

6,8

6,9

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP dec. 2008

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

KOM jan. 2009

7,6

12,0

5,4

4,8

i.u.

KP dec. 2007

7,2

6,9

4,4

3,7

i.u.

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

KP dec. 2008

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

KOM jan. 2009 (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

i.u.

KP dec. 2007

0,7

– 0,1

– 0,6

i.u.

i.u.

Finansiellt nettosparande gentemot övriga världen

(i % av BNP)

KP dec. 2008 (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

KOM jan. 2009

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

i.u.

KP dec. 2007

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

KP dec. 2008

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

KOM jan. 2009

41,6

41,4

40,8

40,9

i.u.

KP dec. 2007

42,2

43,7

43,9

43,9

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KP dec. 2008

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

KOM jan. 2009

41,5

38,2

38,8

38,9

i.u.

KP dec. 2007

39,1

40,7

40,9

41,0

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP dec. 2008

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

KOM jan. 2009

0,1

3,2

2,0

2,0

i.u.

KP dec. 2007

3,1

3,0

3,0

3,0

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP dec. 2008

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

KOM jan. 2009

1,1

4,1

2,8

2,7

i.u.

KP dec. 2007

4,3

4,0

4,0

4,0

i.u.

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM jan. 2009

– 0,8

2,2

2,1

2,8

i.u.

KP dec. 2007

2,8

3,1

3,3

i.u.

i.u.

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

KP dec. 2008

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

KOM jan. 2009

2,5

2,2

2,1

2,8

i.u.

KP dec. 2007

2,9

3,1

3,3

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP) (9)

KP dec. 2008

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

KOM jan. 2009

18,2

13,8

12,2

10,7

i.u.

KP dec. 2007

19,8

18,3

17,4

16,9

i.u.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Den 23 december 2008 lämnade de bulgariska myndigheterna in ett tillägg till programmet som beskriver de åtgärder som antagits som reaktion på konjunkturnedgången. Tillägget innehöll inte några betydande förändringar av finans- eller strukturpolitiken jämfört med konvergensprogrammet och beräkningarna av de offentliga finanserna kvarstår utan ändringar.

(3)  Uppskattningen tar särskilt hänsyn till kommissionens prognos i januari 2009, men även till andra uppgifter som blivit tillgängliga sedan dess.

(4)  I synnerhet har vissa uppgifter om långsiktig hållbarhet inte lämnats.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt i uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,0 %, 6,3 %, 6,0 % respektive 6,0 % under perioden 2007-2010.

(7)  Skillnaden i nettoupplåningsställning för 2007 i den aktuella uppdateringen av programmet och i kommissionens interimsprognos från januari 2009 speglar en avvikelse i balansen för varu- och tjänstekomponenten.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Konjunkturrensade saldon enligt programmen har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i programmen. I den senaste uppdateringen planeras inga engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder för programperioden enligt kommissionens januariprognos 2009. Engångsåtgärderna uppgick 2007 till 3,3 % av BNP (utgiftssidan).

(9)  Skillnaderna i prognos vad gäller skuldkvoten mellan programmet och kommissionens interimsprognos från januari 2009 beror nästan helt på den väntade högre ackumuleringen av finansiella tillgångar, som inte beaktas av kommissionen i ett scenario med oförändrad politik.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/6

---

RÅDETS YTTRANDE

av den 10 mars 2009

om Republiken Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram för 2008–2011

(2009/C 62/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén,

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 10 mars 2009 granskade rådet Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2008–2011. Rådet noterar att det program som lades fram i november 2008, inbegripet det addendum som översändes i december 2008, förefaller vara alltför optimistiskt mot bakgrund av den ofördelaktiga makroekonomiska utvecklingen. Det noterar också att ett andra paket med stimulansåtgärder har tillkännagivits den 16 februari 2009, vilket inte omfattas av denna utvärdering. |
| --- | --- |

(1)

Den 10 mars 2009 granskade rådet Tjeckiens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2008–2011. Rådet noterar att det program som lades fram i november 2008, inbegripet det addendum som översändes i december 2008, förefaller vara alltför optimistiskt mot bakgrund av den ofördelaktiga makroekonomiska utvecklingen. Det noterar också att ett andra paket med stimulansåtgärder har tillkännagivits den 16 februari 2009, vilket inte omfattas av denna utvärdering.

| (2) | Efter tre års snabb expansion dämpades den ekonomiska tillväxten i Republiken Tjeckien 2008, och den väntas avta ytterligare 2009. Minskad efterfrågan från utlandet till följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen kommer att signifikant minska exporttillväxten för Republiken Tjeckien med sin utpräglat öppna ekonomi. Dessutom försvagas den inhemska efterfrågan, särskilt investeringarna, till följd av minskade utländska direktinvesteringar, strama kreditvillkor och minskad framtidstro hos både företag och konsumenter. Som reaktion på avmattningen införde regeringen ett finanspolitiskt stimulanspaket i 2009 års budget som omfattade flera olika åtgärder på både inkomst- och utgiftssidan. Åtgärderna är inriktade på att stärka inhemsk efterfrågan och stödja företagen under lågkonjunkturen. Från och med 2010 väntas ekonomin gradvis återhämta sig i takt med att omvärldens ekonomi förbättras. Det är dock inte troligt att tillväxten blir lika hög som före krisen. Detta kan få negativa effekter på de offentliga finanserna, som under de senaste åren har gynnats av kraftigt stigande inkomster, och trots att både det offentliga underskottet och skuldsättningen är relativt låga kvarstår oron över hoten mot den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna på grund av en snabbt åldrande befolkning. Under andra halvåret 2008 införde den tjeckiska centralbanken lättnader i penningpolitiken genom successiva ränteminskningar (från 3,75 % i juli 2008 till 2,25 % i december 2008). Den tjeckiska kronans nominella effektiva växelkurs sjönk något (med 1,3 %) under 2008. |
| --- | --- |

(2)

Efter tre års snabb expansion dämpades den ekonomiska tillväxten i Republiken Tjeckien 2008, och den väntas avta ytterligare 2009. Minskad efterfrågan från utlandet till följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen kommer att signifikant minska exporttillväxten för Republiken Tjeckien med sin utpräglat öppna ekonomi. Dessutom försvagas den inhemska efterfrågan, särskilt investeringarna, till följd av minskade utländska direktinvesteringar, strama kreditvillkor och minskad framtidstro hos både företag och konsumenter. Som reaktion på avmattningen införde regeringen ett finanspolitiskt stimulanspaket i 2009 års budget som omfattade flera olika åtgärder på både inkomst- och utgiftssidan. Åtgärderna är inriktade på att stärka inhemsk efterfrågan och stödja företagen under lågkonjunkturen. Från och med 2010 väntas ekonomin gradvis återhämta sig i takt med att omvärldens ekonomi förbättras. Det är dock inte troligt att tillväxten blir lika hög som före krisen. Detta kan få negativa effekter på de offentliga finanserna, som under de senaste åren har gynnats av kraftigt stigande inkomster, och trots att både det offentliga underskottet och skuldsättningen är relativt låga kvarstår oron över hoten mot den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna på grund av en snabbt åldrande befolkning. Under andra halvåret 2008 införde den tjeckiska centralbanken lättnader i penningpolitiken genom successiva ränteminskningar (från 3,75 % i juli 2008 till 2,25 % i december 2008). Den tjeckiska kronans nominella effektiva växelkurs sjönk något (med 1,3 %) under 2008.

| (3) | I det bakomliggande makroekonomiska scenariot beräknas den reala BNP-tillväxten minska från 4,4 % 2008 till 3,7 % 2009 och till i genomsnitt 4,8 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller scenariot bygga på utpräglat optimistiska antaganden om tillväxten 2009 och 2010 och på optimistiska antaganden åren därefter, men detta måste ses mot programmets brytdatum den 1 oktober 2008 och den betydande ekonomiska utveckling som följt därefter.
  Särskilt med tanke på att de ekonomiska utsikterna för Republiken Tjeckiens viktigaste handelspartner har försämrats snabbt under de senaste månaderna, förväntas exporten minska betydligt snabbare och återhämta sig långsammare än vad som förutsågs i programmet. Den snabba ekonomiska återhämtning som förutses i programmet motiveras genom antagandet att krisen inte kommer att påverka den potentiella tillväxten, vilket framstår som osannolikt med tanke på att investeringstillväxten förväntas minska, särskilt för utländska direktinvesteringar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller dock vara realistiska. |
| --- | --- |

(3)

I det bakomliggande makroekonomiska scenariot beräknas den reala BNP-tillväxten minska från 4,4 % 2008 till 3,7 % 2009 och till i genomsnitt 4,8 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter (2) förefaller scenariot bygga på utpräglat optimistiska antaganden om tillväxten 2009 och 2010 och på optimistiska antaganden åren därefter, men detta måste ses mot programmets brytdatum den 1 oktober 2008 och den betydande ekonomiska utveckling som följt därefter.

Särskilt med tanke på att de ekonomiska utsikterna för Republiken Tjeckiens viktigaste handelspartner har försämrats snabbt under de senaste månaderna, förväntas exporten minska betydligt snabbare och återhämta sig långsammare än vad som förutsågs i programmet. Den snabba ekonomiska återhämtning som förutses i programmet motiveras genom antagandet att krisen inte kommer att påverka den potentiella tillväxten, vilket framstår som osannolikt med tanke på att investeringstillväxten förväntas minska, särskilt för utländska direktinvesteringar. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller dock vara realistiska.

| (4) | I kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknades underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2008 uppgå till 1,2 % av BNP, vilket ska jämföras med målet på 2,9 % i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Att resultatet blev mycket bättre än väntat beror till stor del på ett bättre utgångsläge 2007 och det reformpaket som antogs av regeringen tidigare. Detta uppvägdes delvis av en mindre gynnsam utveckling 2008. Framför allt ökade inkomsterna något långsammare än väntat, medan utgifterna ökade ungefär som planerat. Ökningen av den mervärdesskatt som kom in blev något mindre än beräknat på grund av att hushållens konsumtionsutgifter minskade, vilket motverkade effekterna av att den lägsta momssatsen höjdes 2008. De direkta skatteintäkterna låg dock mer i linje med regeringens prognoser eftersom arbetsmarknaden har varit stabil. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens interimsprognos från januari 2009 beräknades underskottet i den offentliga sektorns finanser för 2008 uppgå till 1,2 % av BNP, vilket ska jämföras med målet på 2,9 % i den föregående uppdateringen av konvergensprogrammet. Att resultatet blev mycket bättre än väntat beror till stor del på ett bättre utgångsläge 2007 och det reformpaket som antogs av regeringen tidigare. Detta uppvägdes delvis av en mindre gynnsam utveckling 2008. Framför allt ökade inkomsterna något långsammare än väntat, medan utgifterna ökade ungefär som planerat. Ökningen av den mervärdesskatt som kom in blev något mindre än beräknat på grund av att hushållens konsumtionsutgifter minskade, vilket motverkade effekterna av att den lägsta momssatsen höjdes 2008. De direkta skatteintäkterna låg dock mer i linje med regeringens prognoser eftersom arbetsmarknaden har varit stabil.

| (5) | Målet för saldot för de offentliga finanserna 2009 är – 1,6 % av BNP, vilket kan jämföras med de beräknade – 2,5 % av BNP i kommissionens interimsprognos. Den uppskattade nettoeffekten på budgetsaldot av diskretionära åtgärder, som antagits som en del av det finanspolitiska stimulanspaketet och som påverkar inkomst- och utgiftssidan i ungefär lika hög grad, är cirka 1 % av BNP. Dessa åtgärder uppväger konvergensprogrammets ursprungligen restriktiva inriktning. I linje med kommissionens interimsprognos innebär detta en liten expansion på cirka 0,25 % av BNP De automatiska stabilisatorernas bidrag till försämringen av budgetsaldot uppskattas till cirka 0,5 % av BNP. |
| --- | --- |

(5)

Målet för saldot för de offentliga finanserna 2009 är – 1,6 % av BNP, vilket kan jämföras med de beräknade – 2,5 % av BNP i kommissionens interimsprognos. Den uppskattade nettoeffekten på budgetsaldot av diskretionära åtgärder, som antagits som en del av det finanspolitiska stimulanspaketet och som påverkar inkomst- och utgiftssidan i ungefär lika hög grad, är cirka 1 % av BNP. Dessa åtgärder uppväger konvergensprogrammets ursprungligen restriktiva inriktning. I linje med kommissionens interimsprognos innebär detta en liten expansion på cirka 0,25 % av BNP De automatiska stabilisatorernas bidrag till försämringen av budgetsaldot uppskattas till cirka 0,5 % av BNP.

| (6) | Enligt programmet kommer det medelfristiga målet, ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, konjunkturrensat från engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, att uppnås 2012 (dvs. inte inom programperioden). Både det totala saldot och det strukturella saldot förväntas förbättras efter 2009 till följd av utgiftsminskningar, särskilt i fråga om insatsförbrukning och ersättning till arbetstagare som förväntas minska med mer än 0,5 % av BNP per år under perioden 2009–2011. |
| --- | --- |

(6)

Enligt programmet kommer det medelfristiga målet, ett strukturellt underskott på 1 % av BNP, konjunkturrensat från engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, att uppnås 2012 (dvs. inte inom programperioden). Både det totala saldot och det strukturella saldot förväntas förbättras efter 2009 till följd av utgiftsminskningar, särskilt i fråga om insatsförbrukning och ersättning till arbetstagare som förväntas minska med mer än 0,5 % av BNP per år under perioden 2009–2011.

| (7) | Det finns risk för att budgetutfallen blir sämre än beräknat. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetmålen förefaller vara utpräglat optimistiskt. En årlig minskning på mer än 0,5 procentenhet av BNP i insatsförbrukning och ersättning till arbetstagare kan medföra risker för de offentliga tjänsternas övergripande kvalitet om inte betydande effektivitetshöjande åtgärder vidtas. Den förutsedda minskningen av de sociala transfereringarna förefaller inte ta hänsyn till att arbetslöshetsersättningen sannolikt kommer att öka på grund av den förväntade försämringen på arbetsmarknaden. Dessutom kan det hända att skattesänkningarna i det finanspolitiska stimulanspaketet inte uppvägs av framtida besparingar. Programmets utgiftsmål baseras på tak i den medelfristiga utgiftsramen som tidigare har överskridits. Inkomsterna kan också bli lägre än förväntat på grund av avmattningen, även om inkomstberäkningarna i programmet förefaller vara försiktiga. |
| --- | --- |

(7)

Det finns risk för att budgetutfallen blir sämre än beräknat. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för budgetmålen förefaller vara utpräglat optimistiskt. En årlig minskning på mer än 0,5 procentenhet av BNP i insatsförbrukning och ersättning till arbetstagare kan medföra risker för de offentliga tjänsternas övergripande kvalitet om inte betydande effektivitetshöjande åtgärder vidtas. Den förutsedda minskningen av de sociala transfereringarna förefaller inte ta hänsyn till att arbetslöshetsersättningen sannolikt kommer att öka på grund av den förväntade försämringen på arbetsmarknaden. Dessutom kan det hända att skattesänkningarna i det finanspolitiska stimulanspaketet inte uppvägs av framtida besparingar. Programmets utgiftsmål baseras på tak i den medelfristiga utgiftsramen som tidigare har överskridits. Inkomsterna kan också bli lägre än förväntat på grund av avmattningen, även om inkomstberäkningarna i programmet förefaller vara försiktiga.

| (8) | De långsiktiga budgeteffekterna av den åldrande befolkningen ligger över EU-genomsnittet enligt de prognoser som gjordes 2005, vilka bygger på den allmänt vedertagna metoden. Riskerna för Republiken Tjeckiens långsiktiga hållbarhet bedöms därför vara stora. Man har genomfört de inledande faserna av pensions- och vårdreformer som kommer att minska utgifterna. Emellertid behöver det göras mer på båda områdena, med beaktande av principerna om rättvisa, tillgänglighet och hållbarhet. Det budgetmässiga läget för 2008 är klart bättre än beräkningarna i programmet, men detta beror mer på ett bättre utgångsläge 2007 än på diskretionära åtgärder, och det ska fortfarande ses i relation till effekterna av den åldrande befolkningen. Om man kan bygga upp primära överskott på medellång sikt och genomföra ytterligare strukturåtgärder i syfte att begränsa åldersrelaterade utgifter, skulle hoten mot de offentliga finansernas hållbarhet minska. |
| --- | --- |

(8)

De långsiktiga budgeteffekterna av den åldrande befolkningen ligger över EU-genomsnittet enligt de prognoser som gjordes 2005, vilka bygger på den allmänt vedertagna metoden. Riskerna för Republiken Tjeckiens långsiktiga hållbarhet bedöms därför vara stora. Man har genomfört de inledande faserna av pensions- och vårdreformer som kommer att minska utgifterna. Emellertid behöver det göras mer på båda områdena, med beaktande av principerna om rättvisa, tillgänglighet och hållbarhet. Det budgetmässiga läget för 2008 är klart bättre än beräkningarna i programmet, men detta beror mer på ett bättre utgångsläge 2007 än på diskretionära åtgärder, och det ska fortfarande ses i relation till effekterna av den åldrande befolkningen. Om man kan bygga upp primära överskott på medellång sikt och genomföra ytterligare strukturåtgärder i syfte att begränsa åldersrelaterade utgifter, skulle hoten mot de offentliga finansernas hållbarhet minska.

| (9) | År 2004 införde Republiken Tjeckien en medelfristig budgetram som fastställer årliga mål för statsbudgeten. Målen baseras på nominella utgiftstak och beräknade inkomster på grundval av förväntad BNP-tillväxt. Sedan den medelfristiga budgetramen infördes har de ursprungliga utgiftstaken överskridits genom att utgifterna ökats diskretionärt och under genomförandet av budgeten. Både 2006 och 2007 överskred de faktiska utgifterna de ursprungliga taken med i genomsnitt 7 %. Republiken Tjeckien planerar flera ändringar för att förbättra budgethanteringen och skatteuppbörden. En budgetprocess med resultat- och målstyrning har införts från och med januari 2009. Från och med januari 2010 kommer skattesystemet att förenklas och bli mer samordnat, och för att underlätta finansministeriets arbete införs ett moderniserat administrativt stöd för vilket ett anbudsförfarande inleddes 2008. Dessa åtgärder kommer att bidra till ett bättre budgetgenomförande, men för att klara utgiftstaken krävs ytterligare aktiva insatser. |
| --- | --- |

(9)

År 2004 införde Republiken Tjeckien en medelfristig budgetram som fastställer årliga mål för statsbudgeten. Målen baseras på nominella utgiftstak och beräknade inkomster på grundval av förväntad BNP-tillväxt. Sedan den medelfristiga budgetramen infördes har de ursprungliga utgiftstaken överskridits genom att utgifterna ökats diskretionärt och under genomförandet av budgeten. Både 2006 och 2007 överskred de faktiska utgifterna de ursprungliga taken med i genomsnitt 7 %. Republiken Tjeckien planerar flera ändringar för att förbättra budgethanteringen och skatteuppbörden. En budgetprocess med resultat- och målstyrning har införts från och med januari 2009. Från och med januari 2010 kommer skattesystemet att förenklas och bli mer samordnat, och för att underlätta finansministeriets arbete införs ett moderniserat administrativt stöd för vilket ett anbudsförfarande inleddes 2008. Dessa åtgärder kommer att bidra till ett bättre budgetgenomförande, men för att klara utgiftstaken krävs ytterligare aktiva insatser.

| (10) | Republiken Tjeckien har vidtagit flera åtgärder som svar på finanskrisen, däribland en ökning av kapitalet i den tjeckiska exportbanken, exportgaranti- och försäkringsbolaget samt i den tjeckisk-mähriska garanti- och utvecklingsbanken, totalt 2 miljarder tjeckiska kronor. Stärkningen av kapitalet i dessa institutioner kommer att hjälpa exportföretag, särskilt små och medelstora företag. Dessutom har insättningsgarantin höjts till 50 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Republiken Tjeckien har vidtagit flera åtgärder som svar på finanskrisen, däribland en ökning av kapitalet i den tjeckiska exportbanken, exportgaranti- och försäkringsbolaget samt i den tjeckisk-mähriska garanti- och utvecklingsbanken, totalt 2 miljarder tjeckiska kronor. Stärkningen av kapitalet i dessa institutioner kommer att hjälpa exportföretag, särskilt små och medelstora företag. Dessutom har insättningsgarantin höjts till 50 000 EUR.

| (11) | Republiken Tjeckien har antagit en återhämtningsplan med stimulansåtgärder som ligger i linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet godkände i december. Den svagt expansiva finanspolitiska inriktningen ger vid handen att dessa åtgärder är ett adekvat svar på det makrobudgetära läget mot bakgrund av behovet att vidta bredare konsolideringsåtgärder, med tanke på de hot mot den långsiktiga hållbarheten som den demografiska utvecklingen innebär. De tjeckiska myndigheternas stimulansåtgärder kan anses ligga i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa genom att de vidtas i rätt tid och är riktade.
  Sänkningen av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter med 1,5 procentenheter är en åtgärd som kommer att öka hushållens disponibla inkomst, men som kommer att bli svår att dra tillbaka i ett senare skede. Åtgärden kommer också att påverka arbetsmarknaden strukturellt genom att öka utbudet och sätta press på bruttolönerna. Beslutet inom den statliga fonden för transportinfrastruktur att investera i uppbyggnad och modernisering av infrastruktur kommer sannolikt också att bidra till att öka sysselsättningen och stärka den samlade efterfrågan. Dessa åtgärder är kopplade till det reformprogram på medellång sikt och de landspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Mot bakgrund av de försämrade ekonomiska utsikterna tillkännagav regeringen en andra omgång åtgärder den 16 februari 2009. |
| --- | --- |

(11)

Republiken Tjeckien har antagit en återhämtningsplan med stimulansåtgärder som ligger i linje med den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som Europeiska rådet godkände i december. Den svagt expansiva finanspolitiska inriktningen ger vid handen att dessa åtgärder är ett adekvat svar på det makrobudgetära läget mot bakgrund av behovet att vidta bredare konsolideringsåtgärder, med tanke på de hot mot den långsiktiga hållbarheten som den demografiska utvecklingen innebär. De tjeckiska myndigheternas stimulansåtgärder kan anses ligga i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa genom att de vidtas i rätt tid och är riktade.

Sänkningen av arbetsgivarnas socialförsäkringsavgifter med 1,5 procentenheter är en åtgärd som kommer att öka hushållens disponibla inkomst, men som kommer att bli svår att dra tillbaka i ett senare skede. Åtgärden kommer också att påverka arbetsmarknaden strukturellt genom att öka utbudet och sätta press på bruttolönerna. Beslutet inom den statliga fonden för transportinfrastruktur att investera i uppbyggnad och modernisering av infrastruktur kommer sannolikt också att bidra till att öka sysselsättningen och stärka den samlade efterfrågan. Dessa åtgärder är kopplade till det reformprogram på medellång sikt och de landspecifika rekommendationer som kommissionen föreslog den 28 januari 2009 inom Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Mot bakgrund av de försämrade ekonomiska utsikterna tillkännagav regeringen en andra omgång åtgärder den 16 februari 2009.

| (12) | Den finanspolitiska inriktningen förutses bli svagt expansiv under 2009 enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009, delvis beroende på den beviljade extraordinära löneökningen inom den offentliga sektorn. Det strukturella saldot förbättras efter 2009, främst tack vare återhållsamhet på utgiftssidan. Med tanke på programmets optimistiska makroekonomiska antaganden kan det bli svårt att uppfylla de finanspolitiska målen utan ytterligare åtgärder och konkreta insatser för att stödja de planerade utgiftsminskningarna. |
| --- | --- |

(12)

Den finanspolitiska inriktningen förutses bli svagt expansiv under 2009 enligt kommissionens interimsprognos från januari 2009, delvis beroende på den beviljade extraordinära löneökningen inom den offentliga sektorn. Det strukturella saldot förbättras efter 2009, främst tack vare återhållsamhet på utgiftssidan. Med tanke på programmets optimistiska makroekonomiska antaganden kan det bli svårt att uppfylla de finanspolitiska målen utan ytterligare åtgärder och konkreta insatser för att stödja de planerade utgiftsminskningarna.

| (13) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen (3). |
| --- | --- |

(13)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen (3).

Slutsatsen måste bli att det offentliga underskottet i Republiken Tjeckien har varit relativt litet de senaste åren, och skuldkvoten har legat under 30 % av BNP, vilket är långt under referensvärdet 60 %. Den svagt expansiva finanspolitiken, inbegripet stimulansåtgärderna, förefaller lämplig mot bakgrund av den ekonomiska nedgången och i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Emellertid kommer den att påverka de offentliga finanserna. Det finns också risker förknippade med beräkningarna av de offentliga finanserna, särskilt när det gäller de optimistiska antagandena om tillväxten, bristen på konkreta åtgärder för att stödja de planerade utgiftsminskningarna från och med 2009 samt tidigare överskridanden av utgiftstaken i den medelfristiga budgetramen. Den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna är fortfarande osäker på grund av den demografiska utvecklingen. Sammantaget pekar dessa risker på behovet av finanspolitisk konsolidering på medellång sikt och bättre genomförande av strukturreformerna.

Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till behovet av att säkerställa hållbar konvergens uppmanas Republiken Tjeckien att göra följande:

| i) | genomföra 2009 års finanspolitiska planer, inbegripet stimulansåtgärderna i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten, |
| --- | --- |

i)

genomföra 2009 års finanspolitiska planer, inbegripet stimulansåtgärderna i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten,

| ii) | genomföra stora strukturella konsolideringar under 2010 och därefter för att kunna nå upp till det medelfristiga målet och komplettera den finanspolitiska strategin med särskilda åtgärder för att minska utgifterna 2010–2011, |
| --- | --- |

ii)

genomföra stora strukturella konsolideringar under 2010 och därefter för att kunna nå upp till det medelfristiga målet och komplettera den finanspolitiska strategin med särskilda åtgärder för att minska utgifterna 2010–2011,

| iii) | med hänsyn till den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, genomföra de nödvändiga pensions- och vårdreformerna för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

iii)

med hänsyn till den beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, genomföra de nödvändiga pensions- och vårdreformerna för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP nov. 2008 | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| KOM jan. 2009 | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | i.u. |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP nov. 2008 | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | i.u. |
| Produktionsgap (4)

  (i % av potentiell BNP) | KP nov. 2008 | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| KOM jan. 2009 (5) | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP nov. 2008 | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | KP nov. 2008 | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| KOM jan. 2009 | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KP nov. 2008 | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| KOM jan. 2009 | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP nov. 2008 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| KOM jan. 2009 | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | i.u. |
| Primärt saldo
  (% of GDP) | KP nov. 2008 | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| KOM jan. 2009 | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (4)

  (i % av BNP) | KP nov. 2008 | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | i.u. |
| Strukturellt saldo (6)

  (i % av BNP) | KP nov. 2008 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | i.u. |
| KP nov. 2007 | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP nov. 2008 | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| KOM jan. 2009 | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | i.u. |
| KP nov. 2007 | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar. |

2007

2008

2009

2010

2011

Real BNP

(förändring i %)

KP nov. 2008

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

KOM jan. 2009

6,0

4,2

1,7

2,3

i.u.

KP nov. 2007

5,9

5,0

5,1

5,3

i.u.

HIKP-inflation

(i %)

KP nov. 2008

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

KOM jan. 2009

3,0

6,3

2,6

2,3

i.u.

KP nov. 2007

2,4

3,9

2,3

2,1

i.u.

Produktionsgap (4)

(i % av potentiell BNP)

KP nov. 2008

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

KOM jan. 2009 (5)

3,7

3,4

0,7

– 1,1

i.u.

KP nov. 2007

1,8

1,4

0,7

0,5

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP nov. 2008

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

KOM jan. 2009

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

i.u.

KP nov. 2007

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

KP nov. 2008

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

KOM jan. 2009

41,6

40,7

40,7

41,1

i.u.

KP nov. 2007

39,8

39,5

38,1

37,1

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KP nov. 2008

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

KOM jan. 2009

42,6

42,0

43,2

43,4

i.u.

KP nov. 2007

43,3

42,4

40,7

39,4

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP nov. 2008

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

KOM jan. 2009

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

i.u.

KP nov. 2007

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

i.u.

Primärt saldo

(% of GDP)

KP nov. 2008

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

KOM jan. 2009

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

i.u.

KP nov. 2007

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

i.u.

Konjunkturrensat saldo (4)

(i % av BNP)

KP nov. 2008

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

KOM jan. 2009

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

i.u.

KP nov. 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

i.u.

Strukturellt saldo (6)

(i % av BNP)

KP nov. 2008

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

KOM jan. 2009

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

i.u.

KP nov. 2007

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP nov. 2008

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

KOM jan. 2009

28,9

27,9

29,4

30,6

i.u.

KP nov. 2007

30,4

30,3

30,2

30,0

i.u.

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Bedömningen bygger framför allt på kommissionens interimsprognos från januari 2009 men även på andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(3)  I synnerhet saknas uppgifter om offentliga utgifter per verksamhetsområde (COFOG) för 2011, likvida finansiella tillgångar och finansiell nettoskuld avseende den offentliga skulden, vilket försvårar en objektiv bedömning.

(4)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(5)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 4,5 %, 4,5 %, 4,4 % respektive 4,2 % under perioden 2007-2010.

(6)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 0,1 % av BNP 2008 enligt det senaste programmet, men detta fördelades på de normala utgiftsslagen på grundval av att komponenterna är återkommande inslag i de offentliga utgifterna och har liten omfattning i kommissionens interimsprognos från januari 2009.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP). Kommissionens interimsprognos från januari 2009 (KOM). Kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/11

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 62/03)

| Datum för antagande av beslutet | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 23/08 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Rättslig grund | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin |
| Stödform | — |
| Budget | — |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | Till den 31.12.2010 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | — |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

27.2.2009

Stöd nr

N 23/08

Medlemsstat

Frankrike

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Rättslig grund

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i ekonomin

Stödform

—

Budget

—

Stödnivå

—

Varaktighet

Till den 31.12.2010

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

—

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 18.12.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 344/08 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Region | Groot Amsterdam |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Rättslig grund | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Kapitalinvestering, forskning och utveckling, små och medelstora företag |
| Stödform | Kapitaltillskott |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 7 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | Till den 14.12.2019 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

Datum för antagande av beslutet

18.12.2008

Stöd nr

N 344/08

Medlemsstat

Nederländerna

Region

Groot Amsterdam

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Rättslig grund

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Kapitalinvestering, forskning och utveckling, små och medelstora företag

Stödform

Kapitaltillskott

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 7 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

Till den 14.12.2019

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 426/08 |
| Medlemsstat | Lettland |
| Region | 87(3)(a) |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Rättslig grund | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 42,32 miljoner LVL |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Energi |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Datum för antagande av beslutet

11.2.2009

Stöd nr

N 426/08

Medlemsstat

Lettland

Region

87(3)(a)

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Rättslig grund

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Regional utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 42,32 miljoner LVL

Stödnivå

50 %

Varaktighet

Till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Energi

Den beviljande myndighetens namn och adress

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 428/08 |
| Medlemsstat | Lettland |
| Region | 87(3)(a) |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Rättslig grund | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 17,34 miljoner LVL |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Energi |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Datum för antagande av beslutet

11.2.2009

Stöd nr

N 428/08

Medlemsstat

Lettland

Region

87(3)(a)

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Rättslig grund

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Regional utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 17,34 miljoner LVL

Stödnivå

50 %

Varaktighet

Till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Energi

Den beviljande myndighetens namn och adress

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 15.12.2008 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 431/08 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Rättslig grund | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 190 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp: 950 miljoner EUR |
| Stödnivå | 80 % |
| Varaktighet | Till den 31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

Datum för antagande av beslutet

15.12.2008

Stöd nr

N 431/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Luftfahrtforschungsprogramm

Rättslig grund

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 190 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp: 950 miljoner EUR

Stödnivå

80 %

Varaktighet

Till den 31.12.2013

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/15

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5409 – Strabag/Kemna/Wellmann)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 62/04)

Kommissionen beslutade den 4 mars 2009 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns endast på tyska och kommer att offentliggöras efter det att alla eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Denna webbplats ger olika möjligheter att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5049. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex webbplats, under dokument nummer 32009M5049. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapsrätten via Internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/16

---

Rådets slutsatser av den 27 november 2008 om en samordnad arbetsstrategi och konkreta åtgärder mot IT-brottslighet

(2009/C 62/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

EUROPEISKA UNIONENS RÅD NOTERAR FÖLJANDE:

| — | ett av Europeiska unionens mål är att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa genom att det utarbetas gemensamma åtgärder från medlemsstaternas sida på området för polissamarbete och rättsligt samarbete, |
| --- | --- |

—

ett av Europeiska unionens mål är att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa genom att det utarbetas gemensamma åtgärder från medlemsstaternas sida på området för polissamarbete och rättsligt samarbete,

| — | att skydda européerna är en av de grundläggande uppgifterna för Europa. Därför måste unionen vara i stånd att upptäcka nya former av brottslighet och att anpassa sina insatser för att snabbt kunna sätta in motåtgärder, |
| --- | --- |

—

att skydda européerna är en av de grundläggande uppgifterna för Europa. Därför måste unionen vara i stånd att upptäcka nya former av brottslighet och att anpassa sina insatser för att snabbt kunna sätta in motåtgärder,

| — | under de senaste åren har antalet brott som observerats på Internet ökat kontinuerligt och blivit allt mer gränsöverskridande, eftersom Internet upphäver alla gränser, |
| --- | --- |

—

under de senaste åren har antalet brott som observerats på Internet ökat kontinuerligt och blivit allt mer gränsöverskridande, eftersom Internet upphäver alla gränser,

| — | den prioritering som ska ges en strategi för att bekämpa organiserad brottslighet och IT-brottslighet fastställdes vid Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999. Därefter har denna prioritering bekräftats genom det betydande arbete som de europeiska institutionerna har utfört, särskilt genom kommissionens meddelande av den 22 maj 2007 till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén Att införa en allmän politik för kampen mot IT-relaterad brottslighet och rådets rambeslut 2005/222/RIF av den 24 februari 2005 om angrepp mot informationssystem (1), som kommissionen avser att uppdatera under 2009, |
| --- | --- |

—

den prioritering som ska ges en strategi för att bekämpa organiserad brottslighet och IT-brottslighet fastställdes vid Europeiska rådets möte i Tammerfors i oktober 1999. Därefter har denna prioritering bekräftats genom det betydande arbete som de europeiska institutionerna har utfört, särskilt genom kommissionens meddelande av den 22 maj 2007 till Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén Att införa en allmän politik för kampen mot IT-relaterad brottslighet och rådets rambeslut 2005/222/RIF av den 24 februari 2005 om angrepp mot informationssystem (1), som kommissionen avser att uppdatera under 2009,

| — | senast den 15 september 2010 kommer kommissionen att utvärdera genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter, |
| --- | --- |

—

senast den 15 september 2010 kommer kommissionen att utvärdera genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/24/EG av den 15 mars 2006 om lagring av uppgifter,

| — | kommissionen och Europarådet har redan arbetat med att stärka partnerskapen mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn för att bekämpa IT-brottsligheten, |
| --- | --- |

—

kommissionen och Europarådet har redan arbetat med att stärka partnerskapen mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn för att bekämpa IT-brottsligheten,

| — | kommissionen kommer att lägga fram ett meddelande om framtida prioriteringar på området med frihet, säkerhet och rättvisa i Europa som kommer att avisera nästa fleråriga program (2010–2014) och som bör behandla kampen mot IT-brottslighet, |
| --- | --- |

—

kommissionen kommer att lägga fram ett meddelande om framtida prioriteringar på området med frihet, säkerhet och rättvisa i Europa som kommer att avisera nästa fleråriga program (2010–2014) och som bör behandla kampen mot IT-brottslighet,

| — | rådets antagande av slutsatser om inrättande av nationella mekanismer som möjliggör en europeisk plattform för rapportering av brott på Internet (2) ger uttryck för denna avsikt att förstärka samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter genom att ge de brottsbekämpande organen betydande och effektiva resurser, |
| --- | --- |

—

rådets antagande av slutsatser om inrättande av nationella mekanismer som möjliggör en europeisk plattform för rapportering av brott på Internet (2) ger uttryck för denna avsikt att förstärka samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter genom att ge de brottsbekämpande organen betydande och effektiva resurser,

| — | slutligen förefaller utvecklingen av ett övergripande program mot IT-brottslighet vara den lämpligaste arbetsmetoden på EU-nivå för att finna lösningar på alla de frågor som för närvarande finns och som kan komma att uppstå i en nära framtid samt för att övervaka deras genomförande. |
| --- | --- |

—

slutligen förefaller utvecklingen av ett övergripande program mot IT-brottslighet vara den lämpligaste arbetsmetoden på EU-nivå för att finna lösningar på alla de frågor som för närvarande finns och som kan komma att uppstå i en nära framtid samt för att övervaka deras genomförande.

RÅDET

| 1. | ANSER att det är viktigt att bekämpa olika aspekter av IT-brottslighet och att uppmana medlemsstaterna och kommissionen att fastställa en gemensam arbetsstrategi, med beaktande av innehållet i Europarådets konvention om IT-brottslighet.
  Syftet med denna strategi bör vara att göra det möjligt att ännu effektivare klara av de mångskiftande brott som begås via elektroniska nät. Dessa tar sig sådana oroande former som barnpornografi och varje form av sexuellt våld och varje terroristdåd – enligt definitionen i rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002.
  Den bör även bidra till att möta de specifika hoten mot elektroniska nät (angrepp i stor skala mot informationssystemen).
  Slutligen bör denna strategi omfatta olika sätt att bekämpa traditionella former av brott som begås via Internet, till exempel identitetsbedrägeri, identitetsstöld, bedräglig försäljning, ekonomiska brott, olaglig handel på Internet, främst olaglig narkotika- och vapenhandel, |
| --- | --- |

1.

ANSER att det är viktigt att bekämpa olika aspekter av IT-brottslighet och att uppmana medlemsstaterna och kommissionen att fastställa en gemensam arbetsstrategi, med beaktande av innehållet i Europarådets konvention om IT-brottslighet.

Syftet med denna strategi bör vara att göra det möjligt att ännu effektivare klara av de mångskiftande brott som begås via elektroniska nät. Dessa tar sig sådana oroande former som barnpornografi och varje form av sexuellt våld och varje terroristdåd – enligt definitionen i rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002.

Den bör även bidra till att möta de specifika hoten mot elektroniska nät (angrepp i stor skala mot informationssystemen).

Slutligen bör denna strategi omfatta olika sätt att bekämpa traditionella former av brott som begås via Internet, till exempel identitetsbedrägeri, identitetsstöld, bedräglig försäljning, ekonomiska brott, olaglig handel på Internet, främst olaglig narkotika- och vapenhandel,

| 2. | ANSER att man bör vidta övergripande åtgärder för att effektivt kunna möta dessa olika hot i samband med elektroniska nät såsom






  a) | förstärkning av partnerskapen mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn för att gemensamt utforma metoder för att upptäcka och förhindra de skador som den kriminella verksamheten orsakar samt för att företag som utsatts för sådana brott ska kunna lämna relevanta uppgifter om brottsfrekvensen till de brottsbekämpande organen;kommissionen rekommenderas särskilt att arbeta med detaljerna i riktlinjerna från den konferens om globalt samarbete mot IT-brottslighet som hölls under Europarådets ledning den 1–2 april 2008 och vars syfte var att förbättra partnerskapet mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn i kampen mot IT-brottslighet; i detta sammanhang noterar rådet även de rekommendationer som lades fram efter det expertmöte som anordnades av kommissionen den 25–26 september i år (se tillägget), |
| --- | --- | --- |

2.

ANSER att man bör vidta övergripande åtgärder för att effektivt kunna möta dessa olika hot i samband med elektroniska nät såsom

a)

förstärkning av partnerskapen mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn för att gemensamt utforma metoder för att upptäcka och förhindra de skador som den kriminella verksamheten orsakar samt för att företag som utsatts för sådana brott ska kunna lämna relevanta uppgifter om brottsfrekvensen till de brottsbekämpande organen;kommissionen rekommenderas särskilt att arbeta med detaljerna i riktlinjerna från den konferens om globalt samarbete mot IT-brottslighet som hölls under Europarådets ledning den 1–2 april 2008 och vars syfte var att förbättra partnerskapet mellan de offentliga myndigheterna och den privata sektorn i kampen mot IT-brottslighet; i detta sammanhang noterar rådet även de rekommendationer som lades fram efter det expertmöte som anordnades av kommissionen den 25–26 september i år (se tillägget),

| b) | bättre kunskap och utbildning bland berörda parter i kampen mot IT-brottslighet i Europa; särskilt lämpligt vore ett inrättande av ett nätverk av polischefer mot IT-brottslighet; detta initiativ skulle verkligen komplettera det arbete som utförts av aktiva expertgrupper på området, där man inte bara har beaktat framtida risker, utan även förfaranden för brådskande insatser när det gäller allvarliga incidenter, i likhet med den arbetsgrupp som inrättats under Europols ledning eller de gemensamma forskningscentrum som upprättats av kommissionen, |
| --- | --- |

b)

bättre kunskap och utbildning bland berörda parter i kampen mot IT-brottslighet i Europa; särskilt lämpligt vore ett inrättande av ett nätverk av polischefer mot IT-brottslighet; detta initiativ skulle verkligen komplettera det arbete som utförts av aktiva expertgrupper på området, där man inte bara har beaktat framtida risker, utan även förfaranden för brådskande insatser när det gäller allvarliga incidenter, i likhet med den arbetsgrupp som inrättats under Europols ledning eller de gemensamma forskningscentrum som upprättats av kommissionen,

| c) | stärkt tekniskt och internationellt samarbete med tredjeländer, som allt oftare ställs inför detta kriminella gissel, samt tekniskt bistånd, |
| --- | --- |

c)

stärkt tekniskt och internationellt samarbete med tredjeländer, som allt oftare ställs inför detta kriminella gissel, samt tekniskt bistånd,

| 3. | UPPMANAR mot denna bakgrund medlemsstaterna och kommissionen att lägga fram åtgärder som bygger på fallstudier, särskilt med beaktande av den tekniska utvecklingen, för att ta fram verktyg för operativ användning på kort och medellång sikt, till exempel






  a) | på kort sikt






  — | inrättande av en europeisk plattform för rapportering av kriminella handlingar som begåtts via Internet, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

UPPMANAR mot denna bakgrund medlemsstaterna och kommissionen att lägga fram åtgärder som bygger på fallstudier, särskilt med beaktande av den tekniska utvecklingen, för att ta fram verktyg för operativ användning på kort och medellång sikt, till exempel

a)

på kort sikt

—

inrättande av en europeisk plattform för rapportering av kriminella handlingar som begåtts via Internet,

| — | i samråd med privata aktörer utarbetande av en europeisk avtalsmodell för samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter och privata aktörer, |
| --- | --- |

—

i samråd med privata aktörer utarbetande av en europeisk avtalsmodell för samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter och privata aktörer,

| — | framtagande av en beskrivning av vad som avses med identitetsbedrägeri på Internet i överensstämmelse med nationell lagstiftning, |
| --- | --- |

—

framtagande av en beskrivning av vad som avses med identitetsbedrägeri på Internet i överensstämmelse med nationell lagstiftning,

| — | upprättande av nationella ramar och utbyte av bästa praxis för IT-övervakningen, ett modernt verktyg i kampen mot IT-brottslighet som gör det möjligt att utbyta information om pseudonymer på europeisk nivå i överensstämmelse med nationell lagstiftning om datautbyte, |
| --- | --- |

—

upprättande av nationella ramar och utbyte av bästa praxis för IT-övervakningen, ett modernt verktyg i kampen mot IT-brottslighet som gör det möjligt att utbyta information om pseudonymer på europeisk nivå i överensstämmelse med nationell lagstiftning om datautbyte,

| — | användning av gemensamma undersöknings- och utredningsgrupper, |
| --- | --- |

—

användning av gemensamma undersöknings- och utredningsgrupper,

| — | lösning på de problem som förorsakas av roaming i elektroniska nät och av anonymiteten i förbetalda telekommunikationsprodukter, |
| --- | --- |

—

lösning på de problem som förorsakas av roaming i elektroniska nät och av anonymiteten i förbetalda telekommunikationsprodukter,

| b) | på medellång sikt






  — | utbyte av mekanismer för att blockera och/eller stänga barnpornografiska webbplatser i medlemsstaterna; tjänsteleverantörerna bör uppmuntras att vidta dessa åtgärder; om nödvändigt kan den europeiska plattformen för rapportering utgöra ett verktyg för att upprätta en gemensam svart lista, |
| --- | --- | --- |

b)

på medellång sikt

—

utbyte av mekanismer för att blockera och/eller stänga barnpornografiska webbplatser i medlemsstaterna; tjänsteleverantörerna bör uppmuntras att vidta dessa åtgärder; om nödvändigt kan den europeiska plattformen för rapportering utgöra ett verktyg för att upprätta en gemensam svart lista,

| — | underlättande av fjärrsökning, om det föreskrivs i nationell lagstiftning, så att utredningsgrupper snabbt kan få tillgång till uppgifter med värdlandets godkännande, |
| --- | --- |

—

underlättande av fjärrsökning, om det föreskrivs i nationell lagstiftning, så att utredningsgrupper snabbt kan få tillgång till uppgifter med värdlandets godkännande,

| — | framtagande av tillfälliga definitioner av brottskategorier och utformning av statistiska indikatorer för att uppmuntra till insamling av jämförbar statistik om de olika formerna av IT-brottslighet, med beaktande av det arbete som Europeiska unionen för närvarande utför på detta område, |
| --- | --- |

—

framtagande av tillfälliga definitioner av brottskategorier och utformning av statistiska indikatorer för att uppmuntra till insamling av jämförbar statistik om de olika formerna av IT-brottslighet, med beaktande av det arbete som Europeiska unionen för närvarande utför på detta område,

| 4. | UPPMANAR kommissionen att utvärdera de framsteg som gjorts i förberedelserna inför genomförandet av de åtgärder som nämns ovan i punkterna 2 och 3. Följaktligen anmodar rådet medlemsstaterna att underrätta det om de bidrag de lämnar, |
| --- | --- |

4.

UPPMANAR kommissionen att utvärdera de framsteg som gjorts i förberedelserna inför genomförandet av de åtgärder som nämns ovan i punkterna 2 och 3. Följaktligen anmodar rådet medlemsstaterna att underrätta det om de bidrag de lämnar,

| 5. | EFTERLYSER kompletterande åtgärder på längre sikt inom ramen för nästa fleråriga program på området med frihet, säkerhet och rättvisa (2010–2014). |
| --- | --- |

5.

EFTERLYSER kompletterande åtgärder på längre sikt inom ramen för nästa fleråriga program på området med frihet, säkerhet och rättvisa (2010–2014).

---

(1)  EUT L 69, 16.3.2005, s. 67.

(2)  Dok. 13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

BILAGA

| 1. | De brottsbekämpande myndigheterna och den privata sektorn (1) bör uppmuntras att delta i utbyte av operativ och strategisk information för att förstärka deras kapacitet att identifiera och bekämpa nya former av IT-brottslighet. De brottsbekämpande myndigheterna bör uppmuntras att informera tjänsteleverantörer om trender inom IT-brottsligheten. |
| --- | --- |

1.

De brottsbekämpande myndigheterna och den privata sektorn (1) bör uppmuntras att delta i utbyte av operativ och strategisk information för att förstärka deras kapacitet att identifiera och bekämpa nya former av IT-brottslighet. De brottsbekämpande myndigheterna bör uppmuntras att informera tjänsteleverantörer om trender inom IT-brottsligheten.

| 2. | Medlemsstaterna uppmuntras särskilt att upprätta ett standardiserat system för säkert utbyte av operativ och strategisk information mellan brottsbekämpande myndigheter och den privata sektorn. De viktigaste beståndsdelarna i ett sådant system omfattar följande strukturer och förfaranden: |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna uppmuntras särskilt att upprätta ett standardiserat system för säkert utbyte av operativ och strategisk information mellan brottsbekämpande myndigheter och den privata sektorn. De viktigaste beståndsdelarna i ett sådant system omfattar följande strukturer och förfaranden:

| 3. | Fasta kontaktpunkter: Fasta kontaktpunkter för brottsbekämpande myndigheter – och deras motsvarigheter inom den privata sektorn – bör inrättas för att förbättra tydligheten och effektiviteten i förfaranden för framställningar och svar. Motsvarigheten inom den privata sektorn bör även tillhandahålla en jourtjänst utanför tjänstetid för att svara på brådskande framställningar på brottsbekämpningsområdet. De brottsbekämpande myndigheterna och den privata sektorn bör komma överens om vad som avses av termen brådskande. |
| --- | --- |

3.

Fasta kontaktpunkter: Fasta kontaktpunkter för brottsbekämpande myndigheter – och deras motsvarigheter inom den privata sektorn – bör inrättas för att förbättra tydligheten och effektiviteten i förfaranden för framställningar och svar. Motsvarigheten inom den privata sektorn bör även tillhandahålla en jourtjänst utanför tjänstetid för att svara på brådskande framställningar på brottsbekämpningsområdet. De brottsbekämpande myndigheterna och den privata sektorn bör komma överens om vad som avses av termen brådskande.

| 4. | Den privata sektorn och de brottsbekämpande myndigheterna uppmuntras att bistå varandra med utbildning och annat stöd till tjänster och vid insatser. |
| --- | --- |

4.

Den privata sektorn och de brottsbekämpande myndigheterna uppmuntras att bistå varandra med utbildning och annat stöd till tjänster och vid insatser.

| 5. | Standardformulär för framställningar: De brottsbekämpande myndigheterna bör på nationell nivå och om möjligt tillsammans med tredjeländer standardisera och strukturera det formulär som används för att översända framställningar och svara på dem. Den privata sektorn bör använda det sistnämnda formuläret när den svarar på framställningar på brottsbekämpningsområdet. Minimikravet för framställningar från brottsbekämpande myndigheter är att detta sker skriftligt, helst i elektroniskt format, och att de innehåller följande information:






  — | referensnummer, |
| --- | --- | --- |

5.

Standardformulär för framställningar: De brottsbekämpande myndigheterna bör på nationell nivå och om möjligt tillsammans med tredjeländer standardisera och strukturera det formulär som används för att översända framställningar och svara på dem. Den privata sektorn bör använda det sistnämnda formuläret när den svarar på framställningar på brottsbekämpningsområdet. Minimikravet för framställningar från brottsbekämpande myndigheter är att detta sker skriftligt, helst i elektroniskt format, och att de innehåller följande information:

—

referensnummer,

| — | hänvisning till rättslig grund, |
| --- | --- |

—

hänvisning till rättslig grund,

| — | de särskilda begärda uppgifterna, |
| --- | --- |

—

de särskilda begärda uppgifterna,

| — | tidszon, |
| --- | --- |

—

tidszon,

| — | information för att kontrollera varifrån framställningen kommer. |
| --- | --- |

—

information för att kontrollera varifrån framställningen kommer.

| 6. | Nivåer för prioritering av framställningar: De brottsbekämpande myndigheterna och den privata sektorn bör komma överens om ett system för prioritering av framställningar på brottsbekämpningsområdet till den privata sektorn. |
| --- | --- |

6.

Nivåer för prioritering av framställningar: De brottsbekämpande myndigheterna och den privata sektorn bör komma överens om ett system för prioritering av framställningar på brottsbekämpningsområdet till den privata sektorn.

| 7. | De brottsbekämpande myndigheterna och den privata sektorn bör tänka på kostnaderna för att göra och svara på framställningar. Förfaranden bör utvecklas med tanke på de ekonomiska följderna av denna verksamhet och frågor om återbetalning av kostnader eller skälig ersättning till berörda parter bör övervägas. |
| --- | --- |

7.

De brottsbekämpande myndigheterna och den privata sektorn bör tänka på kostnaderna för att göra och svara på framställningar. Förfaranden bör utvecklas med tanke på de ekonomiska följderna av denna verksamhet och frågor om återbetalning av kostnader eller skälig ersättning till berörda parter bör övervägas.

| 8. | Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter inom den privata sektorn uppmanas att underlätta utbytet av god praxis när det gäller punkterna 1–7 ovan i syfte att få till stånd en tillnärmning av de nationella mekanismerna och, som ett slutmål, ett inrättande av ett system för utbyte av operativ och strategisk information på EU-nivå. |
| --- | --- |

8.

Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och berörda parter inom den privata sektorn uppmanas att underlätta utbytet av god praxis när det gäller punkterna 1–7 ovan i syfte att få till stånd en tillnärmning av de nationella mekanismerna och, som ett slutmål, ett inrättande av ett system för utbyte av operativ och strategisk information på EU-nivå.

---

(1)  Begreppet den privata sektorn inbegriper inte bara företag i den privata sektorn, utan även övriga berörda parter inom informations- och kommunikationsteknikindustrin, även incidentshanteringsorganisationer (CERT).

---

Kommissionen

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/19

---

Eurons växelkurs (1)

16 mars 2009

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3042 |
| JPY | japansk yen | 128,51 |
| DKK | dansk krona | 7,4563 |
| GBP | pund sterling | 0,92055 |
| SEK | svensk krona | 10,9869 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5421 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,7650 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,523 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 295,53 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7075 |
| PLN | polsk zloty | 4,4330 |
| RON | rumänsk leu | 4,2860 |
| TRY | turkisk lira | 2,2067 |
| AUD | australisk dollar | 1,9679 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6534 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,1109 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,4568 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9972 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 852,79 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 12,9043 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,9183 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4347 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 585,19 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7897 |
| PHP | filippinsk peso | 63,050 |
| RUB | rysk rubel | 45,1465 |
| THB | thailändsk baht | 46,710 |
| BRL | brasiliansk real | 2,9706 |
| MXN | mexikansk peso | 18,7348 |
| INR | indisk rupie | 67,0360 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3042

JPY

japansk yen

128,51

DKK

dansk krona

7,4563

GBP

pund sterling

0,92055

SEK

svensk krona

10,9869

CHF

schweizisk franc

1,5421

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,7650

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,523

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

295,53

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7075

PLN

polsk zloty

4,4330

RON

rumänsk leu

4,2860

TRY

turkisk lira

2,2067

AUD

australisk dollar

1,9679

CAD

kanadensisk dollar

1,6534

HKD

Hongkongdollar

10,1109

NZD

nyzeeländsk dollar

2,4568

SGD

singaporiansk dollar

1,9972

KRW

sydkoreansk won

1 852,79

ZAR

sydafrikansk rand

12,9043

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,9183

HRK

kroatisk kuna

7,4347

IDR

indonesisk rupiah

15 585,19

MYR

malaysisk ringgit

4,7897

PHP

filippinsk peso

63,050

RUB

rysk rubel

45,1465

THB

thailändsk baht

46,710

BRL

brasiliansk real

2,9706

MXN

mexikansk peso

18,7348

INR

indisk rupie

67,0360

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/20

---

Meddelande rörande förmånsavtal om diagonal ursprungskumulation mellan gemenskapen, länderna på västra Balkan och Turkiet

(2009/C 62/07)

Inom ramen för stabiliserings- och associeringsprocessen har Europeiska gemenskapen förhandlat fram stabiliserings- och associeringsavtal med länderna på västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien). Stabiliserings- och associeringsavtalen med Kroatien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har trätt i kraft. I avvaktan på att stabiliserings- och associeringsavtalen med Albanien, Bosnien och Hercegovina och Montenegro ska träda i kraft gäller interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor med dessa länder.

Genom artiklarna 3 och 4 i protokollen om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete, som fogats till de stabiliserings- och associeringsavtal eller interimsavtal som ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och Albanien (1), Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2) respektive Montenegro inrättas en diagonal ursprungskumulation mellan de berörda parterna (3) och, för produkter som omfattas av beslut 1/95 av gemensamma kommittén för EG-Turkiet, Turkiet (4).

I enlighet med punkt 4 i ovan nämnda artiklar ska gemenskapen och de berörda länderna genom Europeiska kommissionen ge varandra närmare upplysningar om innehållet i de avtal som ingåtts med de andra länderna och om de ursprungsregler som ingår i dessa avtal. Europeiska kommissionen ska sedan i Europeiska unionens officiella tidning (C-serien) offentliggöra uppgifter om när diagonal kumulation enligt de artiklarna får börja tillämpas för produkter som uppfyller de relevanta villkoren. Detta är syftet med det här meddelandet.

Kumulation kan bara tillämpas om det land där sluttillverkningen sker och det slutliga bestämmelselandet har ingått frihandelsavtal, som innehåller identiska ursprungsregler, med alla de länder som deltar i förvärvet av ursprungsstatus, dvs. med samtliga länder i vilka de använda materialen har ursprung. Material med ursprung i ett land som inte har ingått ett avtal med det land där sluttillverkningen sker och med det slutliga bestämmelselandet ska betraktas som icke-ursprungsmaterial.

Den följande tabellen visar situationen mellan de länder som tar del i sådan kumulation; i tabellen anges från och med vilket datum avtalens protokoll om ursprungsregler tillämpas och från och med vilket datum ändringar av protokollen tillämpas. Diagonal kumulation får tillämpas om det slutliga bestämmelselandet är en medlemsstat i Europeiska gemenskapen eller Turkiet, när det gäller produkter som ingår i beslut 1/95 av gemensamma kommittén för EG-Turkiet.

ISO-Alpha-2-koderna för länderna i tabellen är följande:

| — | Albanien |
| --- | --- |

—

Albanien

AL

| — | Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina

BA

| — | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
| --- | --- |

—

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

MK (5)

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

ME

| — | Serbien |
| --- | --- |

—

Serbien

RS

| — | Turkiet |
| --- | --- |

—

Turkiet

TR

Detta meddelande kommer att uppdateras om så behövs.

Datum för tillämpning av protokollen om ursprungsregler för diagonal kumulation mellan gemenskapen, Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro, Serbien och Turkiet

| | EU | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 1.1.2007 | |
| BA | 1.7.2008 | |
| MK | 1.1.2007 | |
| ME | 1.1.2008 | |
| RS | – | |
| Förklaring:






  — | interimsavtalet har ännu inte trätt i kraft. |

EU

TR (6)

AL

1.1.2007

BA

1.7.2008

MK

1.1.2007

ME

1.1.2008

RS

–

Förklaring:

—

interimsavtalet har ännu inte trätt i kraft.

---

(1)  Protokoll som ersatts med bilaga VII till protokollet till interimsavtalet med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen.

(2)  Protokoll som ersatts med bilaga IX till protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning till Europeiska unionen.

(3)  Protokollet till stabiliserings- och associeringsavtalet med Kroatien om definition av begreppet ”ursprungsprodukter” och om metoder för administrativt samarbete (som ersatts med bilaga X till protokollet med anledning av Bulgariens och Rumäniens anslutning) innehåller inte bestämmelser om diagonal kumulation. Interimsavtalet med Serbien har ännu inte genomförts. Handel med Kosovos tullområde omfattas inte av något stabiliserings- och associeringsavtal eller interimsavtal.

(4)  Turkiet kan delta i systemet med diagonal ursprungskumulation, som omfattar Europeiska gemenskapen och länderna på västra Balkan, under förutsättning att Turkiets egna avtal med länderna på västra Balkan innehåller bestämmelser om diagonal ursprungskumulation.

(5)  ISO-kod 3166. Koden föregriper inte den definitiva beteckningen för detta land, vilken kommer att fastställas efter det att de nuvarande förhandlingarna i Förenta nationerna om detta har slutförts.

(6)  De nu gällande avtalen mellan Turkiet och vissa länder på västra Balkan (AL, BA, MK) innehåller endast bestämmelser om bilateral kumulation. Processen för ändring av ursprungsprotokollen enligt stabiliserings- och associeringsprocessen + kumulation håller för närvarande på att diskuteras av dessa länder.

Förklaring:

| — | interimsavtalet har ännu inte trätt i kraft. |
| --- | --- |

—

interimsavtalet har ännu inte trätt i kraft.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/22

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5494 – Enel/Endesa)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 62/08)

| 1. | Kommissionen mottog den 10 mars 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Enel S.p.A (Enel, Italien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Endesa S.A. (Endesa, Spanien) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 10 mars 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Enel S.p.A (Enel, Italien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Endesa S.A. (Endesa, Spanien) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Enel: Verksamt inom produktion, distribution och leverans av el i Italien, Spanien, Bulgarien, Rumänien, Grekland, Slovakien, Ryssland, Frankrike samt Nord- och Sydamerika. Företaget är också verksamt inom handel med el i Europa samt inom inköp och försäljning av naturgas, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Enel: Verksamt inom produktion, distribution och leverans av el i Italien, Spanien, Bulgarien, Rumänien, Grekland, Slovakien, Ryssland, Frankrike samt Nord- och Sydamerika. Företaget är också verksamt inom handel med el i Europa samt inom inköp och försäljning av naturgas,

| — | Endesa: Verksamt inom produktion, distribution och leverans av el i Spanien, Portugal, Nederländerna, Frankrike, Tyskland, Grekland, Irland, Sydamerika och Nordafrika. Företaget är också verksamt inom handel med el i Europa samt inom naturgas, kolgruvedrift och fastigheter i Spanien. |
| --- | --- |

—

Endesa: Verksamt inom produktion, distribution och leverans av el i Spanien, Portugal, Nederländerna, Frankrike, Tyskland, Grekland, Irland, Sydamerika och Nordafrika. Företaget är också verksamt inom handel med el i Europa samt inom naturgas, kolgruvedrift och fastigheter i Spanien.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5494 – Enel/Endesa, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5494 – Enel/Endesa, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

ANDRA AKTER

Kommissionen

| 17.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 62/23

---

Meddelande om ansökan enligt artikel 30 i direktiv 2004/17/EG – förlängning av tidsfristen

Ansökan från en upphandlande enhet

(2009/C 62/09)

Den 26 februari 2009 tog kommissionen emot en ansökan enligt artikel 30.5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (1).

Ansökan, som kommer från Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V., avser prospektering och utvinning av olja och gas i Nederländerna. Ansökan offentliggjordes i EUT C 53, 6.3.2009, s. 27. Den ursprungliga tidsfristen löper ut den 27 maj 2009.

Eftersom kommissionen behöver fler upplysningar och mer tid på sig för att utreda ärendet förlängs härmed kommissionens tidsfrist för att fatta ett beslut med tre månader, i enlighet med artikel 30.6 andra meningen.

Den slutliga tidsfristen löper således ut den 27 augusti 2009.

---

(1)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

---