# Europeiska unionens C 51/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 51 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången4 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 51

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången4 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 051/01 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 2,00 % den 1 mars 2009 – Eurons växelkurs | 1 |
| 2009/C 051/02 | Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte 3 december 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.5141 – KLM/Martinair – Föredragande medlemsstat: Lettland | 2 |
| 2009/C 051/03 | Slutrapport i ärendet COMP/M.5141 – KLM/Martinair | 3 |
| 2009/C 051/04 | Sammanfattning av kommissionens beslut av den 17 december 2008 om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende COMP/M.5141 – KLM/Martinair) [delgivet med nr K(2008) 8458 slutligt] | 4 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2009/C 051/05 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/9/EG om linbaneanläggningar för persontransport (
  1
  ) | 9 |
| 2009/C 051/06 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar (
  1
  ) | 12 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 051/01

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 2,00 % den 1 mars 2009 – Eurons växelkurs

1

2009/C 051/02

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte 3 december 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.5141 – KLM/Martinair – Föredragande medlemsstat: Lettland

2

2009/C 051/03

Slutrapport i ärendet COMP/M.5141 – KLM/Martinair

3

2009/C 051/04

Sammanfattning av kommissionens beslut av den 17 december 2008 om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende COMP/M.5141 – KLM/Martinair) [delgivet med nr K(2008) 8458 slutligt]

[delgivet med nr K(2008) 8458 slutligt]

4

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2009/C 051/05

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/9/EG om linbaneanläggningar för persontransport (
  1
  )

1

9

2009/C 051/06

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar (
  1
  )

1

12

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 051/07 | Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina | 17 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 051/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5482 – GSN/FUN) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 051/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power) (
  1
  ) | 23 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 051/07

Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina

17

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2009/C 051/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5482 – GSN/FUN) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

22

2009/C 051/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power) (
  1
  )

1

23

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2009/C 051/10 | Rättelse till allmänna helgdagar 2009 (EUT C 14, 21.1.2009) | 24 |

Rättelser

2009/C 051/10

Rättelse till allmänna helgdagar 2009 (EUT C 14, 21.1.2009)

(EUT C 14, 21.1.2009)

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/1

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

2,00 % den 1 mars 2009

Eurons växelkurs (2)

3 mars 2009

(2009/C 51/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2615 |
| JPY | japansk yen | 123,64 |
| DKK | dansk krona | 7,4510 |
| GBP | pund sterling | 0,89575 |
| SEK | svensk krona | 11,4853 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4826 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,0125 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,961 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 306,84 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7087 |
| PLN | polsk zloty | 4,7350 |
| RON | rumänsk leu | 4,2990 |
| TRY | turkisk lira | 2,1802 |
| AUD | australisk dollar | 1,9619 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6219 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,7866 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,5303 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9550 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 968,44 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,2300 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6303 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3747 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 131,69 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6795 |
| PHP | filippinsk peso | 61,560 |
| RUB | rysk rubel | 45,7697 |
| THB | thailändsk baht | 45,603 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0468 |
| MXN | mexikansk peso | 19,2631 |
| INR | indisk rupie | 65,5600 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2615

JPY

japansk yen

123,64

DKK

dansk krona

7,4510

GBP

pund sterling

0,89575

SEK

svensk krona

11,4853

CHF

schweizisk franc

1,4826

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,0125

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,961

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

306,84

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7087

PLN

polsk zloty

4,7350

RON

rumänsk leu

4,2990

TRY

turkisk lira

2,1802

AUD

australisk dollar

1,9619

CAD

kanadensisk dollar

1,6219

HKD

Hongkongdollar

9,7866

NZD

nyzeeländsk dollar

2,5303

SGD

singaporiansk dollar

1,9550

KRW

sydkoreansk won

1 968,44

ZAR

sydafrikansk rand

13,2300

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6303

HRK

kroatisk kuna

7,3747

IDR

indonesisk rupiah

15 131,69

MYR

malaysisk ringgit

4,6795

PHP

filippinsk peso

61,560

RUB

rysk rubel

45,7697

THB

thailändsk baht

45,603

BRL

brasiliansk real

3,0468

MXN

mexikansk peso

19,2631

INR

indisk rupie

65,5600

---

(1)

Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/2

---

Yttrande från Rådgivande kommittén för koncentrationer avgivet vid dess möte 3 december 2008 om ett utkast till beslut i ärende COMP/M.5141 – KLM/Martinair

Föredragande medlemsstat: Lettland

(2009/C 51/02)

| 1. | Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda stödåtgärden utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning. |
| --- | --- |

1.

Rådgivande kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda stödåtgärden utgör en koncentration enligt artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning.

| 2. | Kommittén är enig med kommissionen om att de marknader som bör beaktas är






  a) | marknaden för lufttransport av gods i en och samma riktning






  — | mellan kontinenterna vid transport av gods mellan Europa och Nordamerika, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kommittén är enig med kommissionen om att de marknader som bör beaktas är

a)

marknaden för lufttransport av gods i en och samma riktning

—

mellan kontinenterna vid transport av gods mellan Europa och Nordamerika,

| — | mellan Europa och specifika länder vid transport av gods mellan Europa och länder i Sydamerika, hela Karibien, Fjärran Östern och Afrika, |
| --- | --- |

—

mellan Europa och specifika länder vid transport av gods mellan Europa och länder i Sydamerika, hela Karibien, Fjärran Östern och Afrika,

| b) | marknaden för leverans av långdistanslufttransporter till slutkonsumenter, indelade efter par bestående av avgångs- och bestämmelseort






  — | varvid avgångsorten inbegriper flygplatsen i Amsterdam och, åtminstone vad beträffar flygningar till Punta Cana, Cancún, Havana, Curaçao och Aruba, men eventuellt också beträffande flygningar till Vancouver, Toronto och Miami, även flygplatserna i Düsseldorf och Bryssel, |
| --- | --- | --- |

b)

marknaden för leverans av långdistanslufttransporter till slutkonsumenter, indelade efter par bestående av avgångs- och bestämmelseort

—

varvid avgångsorten inbegriper flygplatsen i Amsterdam och, åtminstone vad beträffar flygningar till Punta Cana, Cancún, Havana, Curaçao och Aruba, men eventuellt också beträffande flygningar till Vancouver, Toronto och Miami, även flygplatserna i Düsseldorf och Bryssel,

| — | och varvid bestämmelseorten sannolikt kan begränsas till var och en av de ovannämnda bestämmelseorterna, men kan vara mer omfattande, och att den exakta marknadsavgränsningen under alla omständigheter kan lämnas öppen, |
| --- | --- |

—

och varvid bestämmelseorten sannolikt kan begränsas till var och en av de ovannämnda bestämmelseorterna, men kan vara mer omfattande, och att den exakta marknadsavgränsningen under alla omständigheter kan lämnas öppen,

| c) | marknaden för grossistförsäljning av passagerarplatser till charterföretag bestående av flygningar som anknyter flygplatserna i Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel till alla fjärrdestinationer över hela världen, vilka eventuellt måste delas upp flyglinje per flyglinje i enlighet med de par av avgångs- och bestämmelseorter som anges i fråga 2.b med när det gäller marknaden för leverans av långdistanslufttransporter till slutkonsumenter. |
| --- | --- |

c)

marknaden för grossistförsäljning av passagerarplatser till charterföretag bestående av flygningar som anknyter flygplatserna i Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel till alla fjärrdestinationer över hela världen, vilka eventuellt måste delas upp flyglinje per flyglinje i enlighet med de par av avgångs- och bestämmelseorter som anges i fråga 2.b med när det gäller marknaden för leverans av långdistanslufttransporter till slutkonsumenter.

| 3. | Kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den anmälda transaktionen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den med avseende på de relevanta marknaderna för lufttransport av gods. |
| --- | --- |

3.

Kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den anmälda transaktionen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den med avseende på de relevanta marknaderna för lufttransport av gods.

| 4. | Kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den anmälda transaktionen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den med avseende på marknaderna för leverans av långdistanslufttransporter till slutkonsumenter. |
| --- | --- |

4.

Kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den anmälda transaktionen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den med avseende på marknaderna för leverans av långdistanslufttransporter till slutkonsumenter.

| 5. | Kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den anmälda transaktionen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller någon avsevärd del av med avseende på marknaderna för grossistförsäljning av passagerarplatser till charterföretag. |
| --- | --- |

5.

Kommittén instämmer i kommissionens bedömning att den anmälda transaktionen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller någon avsevärd del av med avseende på marknaderna för grossistförsäljning av passagerarplatser till charterföretag.

| 6. | Kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda koncentrationen bör förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion, i enlighet med artikel 8.1 i EG:s koncentrationsförordning och artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

6.

Kommittén är enig med kommissionen om att den anmälda koncentrationen bör förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion, i enlighet med artikel 8.1 i EG:s koncentrationsförordning och artikel 57 i EES-avtalet.

---

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/3

---

Slutrapport (1) i ärendet COMP/M.5141 – KLM/Martinair

(2009/C 51/03)

Den 17 juli 2008 mottog kommissionen en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (nedan kallad koncentrationsförordningen) genom vilken KLM Royal Dutch Airlines N.V., ytterst kontrollerat av Air France-KLM Holding S.A., på det sätt som avses i artikel 3.l b i koncentrationsförordningen förvärvar kontroll över hela Martinair Holland N.V. genom köp av aktier.

På grundval av resultaten från den första preliminära marknadsundersökningen blev kommissionens slutsats att den föreslagna transaktionen gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden på grund av konkurrensproblem som noterats vad gäller transport av flygpassagerare på vissa flyglinjer. Den anmälande parten lämnade senare ett förslag om åtaganden. Det bestod i att jämföra prisutvecklingen efter samgåendet mellan ekonomiklasspriserna på de flyglinjer där farhågor angående konkurrensen förelåg och ekonomiklasspriser i en korg av jämförbara flyglinjer. Marknadstestet för åtagandena föranledde dock tvivel huruvida priskontrollmekanismen var användbar och effektiv och visade att åtagandet var alltför invecklat för att sättas i verket och övervakas. Det föreslagna åtagandet visade sig därför inte vara tillräckligt entydigt för att undanröja de allvarliga tvivel som uppstått hos kommissionen under den första fasens undersökning.

Kommissionen drog följaktligen den 8 september 2008 slutsatsen att transaktionen gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion och beslöt att inleda ett förfarande enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.

Den anmälande parten kommenterade beslutet enligt artikel 6.1 c och begärde muntligen tillgång till centrala handlingar i akten, i enlighet med reglerna för bästa praxis för koncentrationsärenden. De för ärendet ansvariga tjänstemännen svarade samma dag att några underbyggda framställningar i den mening som avses i punkt 45 i reglerna för bästa praxis inte har gjorts och att det därför inte fanns några centrala handlingar att lämna ut. Den anmälande parten gick inte vidare i denna fråga.

Efter en grundlig marknadsundersökning blev kommissionens slutsats att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den och att den därför borde förklaras vara förenlig med den gemensamma marknaden i enlighet med artikel 8.1 i koncentrationsförordningen och med EES-avtalet enligt artikel 57 i detta. Följaktligen sändes inte något meddelande om invändningar till den anmälande parten.

Undertecknad har inte mottagit några förfrågningar eller framställningar från parterna i ärendet eller någon tredje part. Ärendet föranleder inga särskilda anmärkningar avseende rätten att yttra sig.

Bryssel, den 12 december 2008.

Michael ALBERS

---

(1)  I enlighet med artiklarna 15 och 16 i kommissionens beslut 2001/462/EG, EKS av den 23 maj 2001 om kompetensområdet för förhörsombudet i vissa konkurrensförfaranden (EGT L 162, 19.6.2001, s. 21).

1

---

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/4

---

Sammanfattning av kommissionens beslut

av den 17 december 2008

om att förklara en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion

(Ärende COMP/M.5141 – KLM/Martinair)

[delgivet med nr K(2008) 8458 slutligt]

(Endast den engelska texten är giltig)

(2009/C 51/04)

Den 17 december 2008 antog kommissionen ett beslut i ett koncentrationsärende enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning), särskilt artikel 8.1 i den förordningen. En icke-konfidentiell version av beslutet i fulltext finns på ärendets giltiga språk och kommissionens arbetsspråk på Generaldirektoratet för konkurrens webbplats:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

I   PARTERNA

| (1) | KLM Royal Dutch Airlines N.V. (nedan kallat KLM), ett nederländskt företag som i sista instans kontrolleras av Air France-KLM Holding S.A. (nedan kallat Air France-KLM, Frankrike), är ett nätverksflygbolag med fullständiga tjänster med verksamhetscentrum på Amsterdam Airport Schiphol (nedan kallat Schiphol). Företagets två huvudsakliga verksamheter består av lufttransporter av passagerare och gods. |
| --- | --- |

(1)

KLM Royal Dutch Airlines N.V. (nedan kallat KLM), ett nederländskt företag som i sista instans kontrolleras av Air France-KLM Holding S.A. (nedan kallat Air France-KLM, Frankrike), är ett nätverksflygbolag med fullständiga tjänster med verksamhetscentrum på Amsterdam Airport Schiphol (nedan kallat Schiphol). Företagets två huvudsakliga verksamheter består av lufttransporter av passagerare och gods.

| (2) | Martinair (nedan kallat Martinair) är ett nederländskt lufttransportföretag som bedriver direktflygningar med verksamhetscentrum på Schiphol. Martinair tillhandahåller charterflygningar och reguljära lufttransporter för passagerare och gods. Dess flygplansflotta flyger bara till interkontinentala destinationer. Martinair bedriver passagerartransporter till Vancouver, Toronto, Miami, Havanna, Varadero, San José, Punta Cana, Puerto Plata, Cancún, Curaçao och Aruba. Det bedriver godstransporter mellan Europa och följande delar av världen: Afrika, Mellanöstern, Fjärran Östern, Nordamerika och Latinamerika. |
| --- | --- |

(2)

Martinair (nedan kallat Martinair) är ett nederländskt lufttransportföretag som bedriver direktflygningar med verksamhetscentrum på Schiphol. Martinair tillhandahåller charterflygningar och reguljära lufttransporter för passagerare och gods. Dess flygplansflotta flyger bara till interkontinentala destinationer. Martinair bedriver passagerartransporter till Vancouver, Toronto, Miami, Havanna, Varadero, San José, Punta Cana, Puerto Plata, Cancún, Curaçao och Aruba. Det bedriver godstransporter mellan Europa och följande delar av världen: Afrika, Mellanöstern, Fjärran Östern, Nordamerika och Latinamerika.

II   TRANSAKTIONEN

| (3) | KLM äger för närvarande 50 % av Martinair. Den andra hälften av aktierna ägs av Maersk Holding B.V., ett nederländskbaserat helägt dotterbolag till A.P. Moller-Maersk A/S (nedan kallat Maersk), som är ett danskt företag med intressen främst inom sjö- och landtransporter. Mot bakgrund av Martinairs organisation och företagsstyrning är det KLM och Maersk som för närvarande gemensamt kontrollerar Martinair. KLM har för avsikt att förvärva Maersks 50 procentiga innehav i Martinair. |
| --- | --- |

(3)

KLM äger för närvarande 50 % av Martinair. Den andra hälften av aktierna ägs av Maersk Holding B.V., ett nederländskbaserat helägt dotterbolag till A.P. Moller-Maersk A/S (nedan kallat Maersk), som är ett danskt företag med intressen främst inom sjö- och landtransporter. Mot bakgrund av Martinairs organisation och företagsstyrning är det KLM och Maersk som för närvarande gemensamt kontrollerar Martinair. KLM har för avsikt att förvärva Maersks 50 procentiga innehav i Martinair.

| (4) | Kommissionen tog därför den 17 juli 2008 emot en anmälan om en föreslagen koncentration, i enlighet med artikel 4 i EG:s koncentrationsförordning, genom vilken KLM i enlighet med artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar kontroll över hela Martinair genom köp av aktier. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen tog därför den 17 juli 2008 emot en anmälan om en föreslagen koncentration, i enlighet med artikel 4 i EG:s koncentrationsförordning, genom vilken KLM i enlighet med artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar kontroll över hela Martinair genom köp av aktier.

III   GEMENSKAPSDIMENSION

| (5) | Den anmälda koncentrationen har en gemenskapsdimension i den mening som avses i artikel 1.2 i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Den anmälda koncentrationen har en gemenskapsdimension i den mening som avses i artikel 1.2 i koncentrationsförordningen.

IV   FÖRFARANDE OCH SAMMANFATTNING

| (6) | På grundval av resultaten från den första preliminära marknadsundersökningen blev kommissionens slutsats att den föreslagna transaktionen gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden till följd av de konkurrensproblem som identifierats vad gäller lufttransport av passagerare mellan Amsterdam, Aruba och Curaçao. Den 18 augusti 2008 lämnade parterna åtaganden som bestod i att jämföra prisutvecklingen efter samgåendet mellan ekonomiklasspriserna på flyglinjerna mellan Amsterdam och Aruba respektiva Curaçao och ekonomiklasspriser i en korg av jämförbara rutter. Det föreslagna åtagandet visade sig inte vara lämpligt för att undanröja de allvarliga tvivel som kommissionen identifierat. Den 8 september 2008 inledde kommissionen ett förfarande i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av resultaten från den första preliminära marknadsundersökningen blev kommissionens slutsats att den föreslagna transaktionen gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden till följd av de konkurrensproblem som identifierats vad gäller lufttransport av passagerare mellan Amsterdam, Aruba och Curaçao. Den 18 augusti 2008 lämnade parterna åtaganden som bestod i att jämföra prisutvecklingen efter samgåendet mellan ekonomiklasspriserna på flyglinjerna mellan Amsterdam och Aruba respektiva Curaçao och ekonomiklasspriser i en korg av jämförbara rutter. Det föreslagna åtagandet visade sig inte vara lämpligt för att undanröja de allvarliga tvivel som kommissionen identifierat. Den 8 september 2008 inledde kommissionen ett förfarande i enlighet med artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen.

V   BEDÖMNING

| (7) | Den föreslagna koncentrationen innebär en övergång från gemensam till ensam kontroll. Redan före transaktionen utövar därför KLM viss kontroll över Martinair. Vidare kan KLM:s incitament att konkurrera med Martinair anses vara kraftigt reducerat med tanke på att KLM är berättigat till hälften av Martinairs vinst. |
| --- | --- |

(7)

Den föreslagna koncentrationen innebär en övergång från gemensam till ensam kontroll. Redan före transaktionen utövar därför KLM viss kontroll över Martinair. Vidare kan KLM:s incitament att konkurrera med Martinair anses vara kraftigt reducerat med tanke på att KLM är berättigat till hälften av Martinairs vinst.

| (8) | Kommissionen fann dock, med utgångspunkt i Martinairs organisation, företagsstyrning och interna handlingar, att KLM har liten påverkan på Martinairs prissättning, beslut om att införa en särskild flygrutt, kapacitetsökning eller kapacitetsminskning och liknande verksamhetsbeslut. Faktum är att KLM:s påverkan på Martinairs marknadsbeteende är begränsad till vetorätt vad gäller mer långtgående, strategiska och verksamhetsmässiga alternativ som särskilt inkluderar strategiska val att bedriva verksamhet inom vissa affärssegment (t.ex. kort- och långdistansflygningar med passagerare eller gods) och beslut om att utöka eller minska Martinairs flotta. Vidare bekräftades i marknadsundersökningen att parternas konkurrenter och kunder i allmänhet uppfattar KLM och Martinair som konkurrenter både vad gäller passagerar- och godstransportverksamhet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fann dock, med utgångspunkt i Martinairs organisation, företagsstyrning och interna handlingar, att KLM har liten påverkan på Martinairs prissättning, beslut om att införa en särskild flygrutt, kapacitetsökning eller kapacitetsminskning och liknande verksamhetsbeslut. Faktum är att KLM:s påverkan på Martinairs marknadsbeteende är begränsad till vetorätt vad gäller mer långtgående, strategiska och verksamhetsmässiga alternativ som särskilt inkluderar strategiska val att bedriva verksamhet inom vissa affärssegment (t.ex. kort- och långdistansflygningar med passagerare eller gods) och beslut om att utöka eller minska Martinairs flotta. Vidare bekräftades i marknadsundersökningen att parternas konkurrenter och kunder i allmänhet uppfattar KLM och Martinair som konkurrenter både vad gäller passagerar- och godstransportverksamhet.

| (9) | Mot bakgrund av dessa omständigheter analyserade kommissionen omsorgsfullt den påverkan som elimineringen av den befintliga konkurrensen mellan KLM och Martinair skulle få till följd av den föreslagna koncentrationen. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av dessa omständigheter analyserade kommissionen omsorgsfullt den påverkan som elimineringen av den befintliga konkurrensen mellan KLM och Martinair skulle få till följd av den föreslagna koncentrationen.

VI   GODSTRANSPORTER

6.1   Relevanta produktmarknader och geografiska marknader

| (10) | I marknadsundersökningen bekräftades att sjötransporter blir ett allt mer ekonomiskt attraktivt alternativ inte bara inom Europa, utan också för interkontinentala godstransporter. Många typer av gods kräver dock lufttransport på grund av sin tidskänslighet. Det är i detta beslut inte nödvändigt att besluta om interkontinentala gods-, luft- och sjötransporter utgör delar av samma marknad eller ej, eftersom den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den enligt någondera av marknadsdefinitionerna. |
| --- | --- |

(10)

I marknadsundersökningen bekräftades att sjötransporter blir ett allt mer ekonomiskt attraktivt alternativ inte bara inom Europa, utan också för interkontinentala godstransporter. Många typer av gods kräver dock lufttransport på grund av sin tidskänslighet. Det är i detta beslut inte nödvändigt att besluta om interkontinentala gods-, luft- och sjötransporter utgör delar av samma marknad eller ej, eftersom den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den enligt någondera av marknadsdefinitionerna.

| (11) | I marknadsundersökningen påpekades också att det inte fanns något behov av en underindelning av marknaden för lufttransporter efter kategori eller typ av gods som transporteras. Kunderna köper vanligtvis utrymme som de fyller med olika sorters gods, också varor med begränsad hållbarhet och andra varor som kan kräva särskilt handhavande. Ofta används samma flygplan för att transportera olika sorters gods och flygplanen kan relativt lätt anpassa sina tjänster till vissa varors specifika behov. Det finns inget behov av att fastställa den exakta marknadsdefinitionen i detta avseende då den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den enligt någondera av marknadsdefinitionerna. |
| --- | --- |

(11)

I marknadsundersökningen påpekades också att det inte fanns något behov av en underindelning av marknaden för lufttransporter efter kategori eller typ av gods som transporteras. Kunderna köper vanligtvis utrymme som de fyller med olika sorters gods, också varor med begränsad hållbarhet och andra varor som kan kräva särskilt handhavande. Ofta används samma flygplan för att transportera olika sorters gods och flygplanen kan relativt lätt anpassa sina tjänster till vissa varors specifika behov. Det finns inget behov av att fastställa den exakta marknadsdefinitionen i detta avseende då den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den enligt någondera av marknadsdefinitionerna.

| (12) | Enligt tidigare beslut definieras i beslutet marknaden för luftfartstransporter från kontinent till kontinent för interkontinentala godstransporter, åtminstone vad gäller kontinenter med en tillräckligt utvecklad infrastruktur med anslutningsmöjligheter. Det senare bekräftades för Nordamerika och Europa för alla sorters gods, också tidskänsliga sådana med begränsad hållbarhet såsom blommor. I detta avseende bekräftades i marknadsundersökningen att många flygplatser för godstransporter i Europa, på grund av den välutvecklade landsvägsinfrastrukturen, är substituerbara mot Schiphol vad gäller alla slags varor, inklusive blommor. Vad gäller Afrika, Sydamerika och delar av Asien visade marknadsundersökningen att dessa kontinenter måste delas in efter land. |
| --- | --- |

(12)

Enligt tidigare beslut definieras i beslutet marknaden för luftfartstransporter från kontinent till kontinent för interkontinentala godstransporter, åtminstone vad gäller kontinenter med en tillräckligt utvecklad infrastruktur med anslutningsmöjligheter. Det senare bekräftades för Nordamerika och Europa för alla sorters gods, också tidskänsliga sådana med begränsad hållbarhet såsom blommor. I detta avseende bekräftades i marknadsundersökningen att många flygplatser för godstransporter i Europa, på grund av den välutvecklade landsvägsinfrastrukturen, är substituerbara mot Schiphol vad gäller alla slags varor, inklusive blommor. Vad gäller Afrika, Sydamerika och delar av Asien visade marknadsundersökningen att dessa kontinenter måste delas in efter land.

| (13) | Vidare framgick av marknadsundersökningen att marknaderna för lufttransport av gods av naturen går i en och samma riktning, eftersom efterfrågan på lufttransport av gods kan skilja sig kraftigt åt i vardera änden av flygrutten. Slutligen bekräftades också i marknadsundersökningen kommissionens iakttagelser i tidigare ärenden, nämligen att indirekta flygningar i allmänhet är substituerbara mot direkta flygningar. |
| --- | --- |

(13)

Vidare framgick av marknadsundersökningen att marknaderna för lufttransport av gods av naturen går i en och samma riktning, eftersom efterfrågan på lufttransport av gods kan skilja sig kraftigt åt i vardera änden av flygrutten. Slutligen bekräftades också i marknadsundersökningen kommissionens iakttagelser i tidigare ärenden, nämligen att indirekta flygningar i allmänhet är substituerbara mot direkta flygningar.

| (14) | Mot bakgrund av vad som anges ovan delas marknaden för lufttransporter av gods i detta beslut upp på grundval av kontinent-till-kontinent-par i en riktning vad gäller rutter som ansluter Europa och Nordamerika, och på grundval av kontinent till land för alla andra rutter. |
| --- | --- |

(14)

Mot bakgrund av vad som anges ovan delas marknaden för lufttransporter av gods i detta beslut upp på grundval av kontinent-till-kontinent-par i en riktning vad gäller rutter som ansluter Europa och Nordamerika, och på grundval av kontinent till land för alla andra rutter.

6.2   Bedömning av konkurrensläget

| (15) | Beträffande luftgodstransporter mellan Europa och Nordamerika, kommer parternas kombinerade marknadsandelar fortsätta att understiga 25 % och parterna kommer att fortsätta att utsättas för stark konkurrens från flera andra stora lufttransportbolag med kombinerade transporter, som Lufthansa, British Airways och integrerade transportbolag som FedEx och UPS. Vad gäller luftgodstransporter mellan Europa och de länder i Fjärran Östern där parternas verksamheter överlappar varandra kommer parternas kombinerade marknadsandelar att nå högst 25 % och parterna kommer att fortsätta att utsättas för stark konkurrens från flera andra lufttransportbolag, såsom Lufthansa, Cargolux, Cathay Pacific och Air China. Den föreslagna koncentrationen skulle inte påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den vad gäller någon av dessa marknader. |
| --- | --- |

(15)

Beträffande luftgodstransporter mellan Europa och Nordamerika, kommer parternas kombinerade marknadsandelar fortsätta att understiga 25 % och parterna kommer att fortsätta att utsättas för stark konkurrens från flera andra stora lufttransportbolag med kombinerade transporter, som Lufthansa, British Airways och integrerade transportbolag som FedEx och UPS. Vad gäller luftgodstransporter mellan Europa och de länder i Fjärran Östern där parternas verksamheter överlappar varandra kommer parternas kombinerade marknadsandelar att nå högst 25 % och parterna kommer att fortsätta att utsättas för stark konkurrens från flera andra lufttransportbolag, såsom Lufthansa, Cargolux, Cathay Pacific och Air China. Den föreslagna koncentrationen skulle inte påtagligt hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den vad gäller någon av dessa marknader.

| (16) | Vad gäller luftgodstransporter mellan Europa och Sydamerika kommer transaktionen att leda till att marknaderna påverkas på de rutter som ansluter Europa till följande länder: Colombia, Peru och Ecuador. Parternas kombinerade marknadsandelar på dessa rutter uppgår till mellan (30–40) % (på rutten från Ecuador till Europa) och (60–70) % (på rutten från Colombia till Europa) och marknadsandelarnas ökning är påtaglig. Situationen är densamma vad gäller de rutter som ansluter Europa till vissa större länder i Västindien, nämligen Mexiko och Kuba, där parternas marknadsandelar kommer att nå mellan (20–30) % (på rutten från Kuba till Europa) och (50–60) % (på rutterna från Mexiko till Europa) och ökningarna kommer även här att bli påtagliga. Beträffande de rutter som ansluter Europa till länder i Afrika, kommer parternas marknadsandelar att bli höga särskilt på rutterna från Europa till Kenya (kombinerad marknadsandel på (50–60) %) och från Europa till Sudan (kombinerad marknadsandel på (60–70) %), medan ökningarna också kommer att bli påtagliga på dessa rutter. |
| --- | --- |

(16)

Vad gäller luftgodstransporter mellan Europa och Sydamerika kommer transaktionen att leda till att marknaderna påverkas på de rutter som ansluter Europa till följande länder: Colombia, Peru och Ecuador. Parternas kombinerade marknadsandelar på dessa rutter uppgår till mellan (30–40) % (på rutten från Ecuador till Europa) och (60–70) % (på rutten från Colombia till Europa) och marknadsandelarnas ökning är påtaglig. Situationen är densamma vad gäller de rutter som ansluter Europa till vissa större länder i Västindien, nämligen Mexiko och Kuba, där parternas marknadsandelar kommer att nå mellan (20–30) % (på rutten från Kuba till Europa) och (50–60) % (på rutterna från Mexiko till Europa) och ökningarna kommer även här att bli påtagliga. Beträffande de rutter som ansluter Europa till länder i Afrika, kommer parternas marknadsandelar att bli höga särskilt på rutterna från Europa till Kenya (kombinerad marknadsandel på (50–60) %) och från Europa till Sudan (kombinerad marknadsandel på (60–70) %), medan ökningarna också kommer att bli påtagliga på dessa rutter.

| (17) | Även på de rutter där parterna har höga kombinerade marknadsandelar och där marknadsandelarnas ökningar är påtagliga möter parterna generellt flera starka konkurrenter som kommer att hindra dem efter transaktionen. Hindren för inträde på marknaderna för luftgodstransporter på de relevanta rutterna förefaller vara relativt låga. Flera nya aktörer har nyligen trätt in på vissa av dessa rutter. Under marknadsundersökningen uttryckte kunderna, bland annat stora speditörer med viss förhandlingsposition, att de skulle vara redo att gå över till en annan leverantör om parterna beslutade sig för att höja priserna, och vissa av parternas konkurrenter angav att de hade extra kapacitet att möta ytterligare efterfrågan. |
| --- | --- |

(17)

Även på de rutter där parterna har höga kombinerade marknadsandelar och där marknadsandelarnas ökningar är påtagliga möter parterna generellt flera starka konkurrenter som kommer att hindra dem efter transaktionen. Hindren för inträde på marknaderna för luftgodstransporter på de relevanta rutterna förefaller vara relativt låga. Flera nya aktörer har nyligen trätt in på vissa av dessa rutter. Under marknadsundersökningen uttryckte kunderna, bland annat stora speditörer med viss förhandlingsposition, att de skulle vara redo att gå över till en annan leverantör om parterna beslutade sig för att höja priserna, och vissa av parternas konkurrenter angav att de hade extra kapacitet att möta ytterligare efterfrågan.

| (18) | Av dessa skäl drar kommissionen i beslutet slutsatsen att den föreslagna koncentrationen sannolikt inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en betydande del av den avseende någon av de rutter på vilka parternas luftgodstransportverksamheter överlappar varandra. |
| --- | --- |

(18)

Av dessa skäl drar kommissionen i beslutet slutsatsen att den föreslagna koncentrationen sannolikt inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en betydande del av den avseende någon av de rutter på vilka parternas luftgodstransportverksamheter överlappar varandra.

VII   LUFTTRANSPORT AV PASSAGERARE

7.1   Relevanta produktmarknader och geografiska marknader

| (19) | Parternas lufttransportverksamheter för passagerare överlappar varandra på de rutter som ansluter Amsterdam till följande åtta långdistans- (semester) destinationer: Vancouver, Toronto, Miami, Punta Cana, Cancún, Havanna, Curaçao och Aruba. |
| --- | --- |

(19)

Parternas lufttransportverksamheter för passagerare överlappar varandra på de rutter som ansluter Amsterdam till följande åtta långdistans- (semester) destinationer: Vancouver, Toronto, Miami, Punta Cana, Cancún, Havanna, Curaçao och Aruba.

| (20) | I den marknadsundersökningen och den kundundersökning som kommissionen beställt i detta ärende bekräftades kommissionens praxis i tidigare ärenden att betrakta försäljning av flygplansplatser till researrangörer som en marknad som skiljer sig från marknaden för tillhandahållande av reguljära lufttransporttjänster till slutkunder. Enligt kundundersökningen anser slutkunderna inte i allmänhet att paketsemestrar, ur ett efterfrågeperspektiv, är substituerbara mot fristående semestrar. Därmed skulle bara en liten andel av kundernas färdiga paket bytas ut mot separata flygningar, och en ännu mindre andel av de kunder som köper separata flygningar skulle överväga att köpa ett paket. |
| --- | --- |

(20)

I den marknadsundersökningen och den kundundersökning som kommissionen beställt i detta ärende bekräftades kommissionens praxis i tidigare ärenden att betrakta försäljning av flygplansplatser till researrangörer som en marknad som skiljer sig från marknaden för tillhandahållande av reguljära lufttransporttjänster till slutkunder. Enligt kundundersökningen anser slutkunderna inte i allmänhet att paketsemestrar, ur ett efterfrågeperspektiv, är substituerbara mot fristående semestrar. Därmed skulle bara en liten andel av kundernas färdiga paket bytas ut mot separata flygningar, och en ännu mindre andel av de kunder som köper separata flygningar skulle överväga att köpa ett paket.

7.1.1   Tillhandahållande av reguljära lufttransporttjänster till slutkunder

| (21) | När det gäller marknaden för tillhandahållande av lufttransporttjänster till slutkunder bekräftades i marknadsundersökningen och kundundersökningen att den traditionella strategin med avgångs- och bestämmelseort på grundval av vilken kommissionen definierade den relevanta marknaden i tidigare ärenden inte är lämplig vid bedömningen av den föreslagna koncentrationen. Beträffande avgångsort visade marknadsundersökningen och kundundersökningen att flygplatserna i Düsseldorf och Bryssel måste inkluderas i den relevanta marknaden, åtminstone för flygningar till de fem semesterdestinationerna i Västindien (dvs. Punta Cana, Cancún, Havanna, Curaçao och Aruba), eftersom en stor andel av de resande till dessa destinationer anser dessa två flygplatser som substituerbara mot Schiphol för flygningar till dessa destinationer. För flygningar till Vancouver, Toronto och Miami, är det inte nödvändigt att ange den exakta marknadsdefinitionen, då den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en betydande del av den, inte ens enligt den smalaste marknadsdefinitionen som bara omfattar flygningar som avgår från Amsterdam. |
| --- | --- |

(21)

När det gäller marknaden för tillhandahållande av lufttransporttjänster till slutkunder bekräftades i marknadsundersökningen och kundundersökningen att den traditionella strategin med avgångs- och bestämmelseort på grundval av vilken kommissionen definierade den relevanta marknaden i tidigare ärenden inte är lämplig vid bedömningen av den föreslagna koncentrationen. Beträffande avgångsort visade marknadsundersökningen och kundundersökningen att flygplatserna i Düsseldorf och Bryssel måste inkluderas i den relevanta marknaden, åtminstone för flygningar till de fem semesterdestinationerna i Västindien (dvs. Punta Cana, Cancún, Havanna, Curaçao och Aruba), eftersom en stor andel av de resande till dessa destinationer anser dessa två flygplatser som substituerbara mot Schiphol för flygningar till dessa destinationer. För flygningar till Vancouver, Toronto och Miami, är det inte nödvändigt att ange den exakta marknadsdefinitionen, då den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en betydande del av den, inte ens enligt den smalaste marknadsdefinitionen som bara omfattar flygningar som avgår från Amsterdam.

| (22) | Beträffande bestämmelseorten indikerades i marknadsundersökningen och kundundersökningen att det, åtminstone för de fem semesterdestinationerna i Västindien, finns viss substituerbarhet mellan de olika långdistans- (semester) destinationerna, men dessa undersökningar ledde inte till några tydliga resultat avseende den bestämmelseortens exakta omfattning. Det finns inget behov av att fastställa den exakta marknadsdefinitionen i detta avseende då den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den enligt någondera av marknadsdefinitionerna. |
| --- | --- |

(22)

Beträffande bestämmelseorten indikerades i marknadsundersökningen och kundundersökningen att det, åtminstone för de fem semesterdestinationerna i Västindien, finns viss substituerbarhet mellan de olika långdistans- (semester) destinationerna, men dessa undersökningar ledde inte till några tydliga resultat avseende den bestämmelseortens exakta omfattning. Det finns inget behov av att fastställa den exakta marknadsdefinitionen i detta avseende då den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den enligt någondera av marknadsdefinitionerna.

| (23) | Vidare bekräftades i marknadsundersökningen kommissionens praxis i tidigare ärenden att indirekta flygningar bör ingå i den relevanta marknaden, under förutsättning att de marknadsförs som anslutna flygningar i de par av relevanta avgångs- och bestämmelseorter som finns i datareservationssystemet, som har dagliga avgångar och bara förorsakar en begränsad förlängning av resetiden (högst 150 minuters anslutningstid). |
| --- | --- |

(23)

Vidare bekräftades i marknadsundersökningen kommissionens praxis i tidigare ärenden att indirekta flygningar bör ingå i den relevanta marknaden, under förutsättning att de marknadsförs som anslutna flygningar i de par av relevanta avgångs- och bestämmelseorter som finns i datareservationssystemet, som har dagliga avgångar och bara förorsakar en begränsad förlängning av resetiden (högst 150 minuters anslutningstid).

7.1.2   Försäljning av platser till researrangörer

| (24) | I tidigare beslut har kommissionen ansett att den relevanta marknaden för försäljning av platser till researrangörer bör omfatta försäljning av flygplansplatser till alla långdistansdestinationer utan ytterligare underindelning av marknaden per destination. I marknadsundersökningen indikerades att en underindelning av marknaden för försäljning efter bestämda rutter kan bli berättigad. Detta kan komma att bli fallet åtminstone på de rutter där researrangörerna inte kan välja mellan destinationer då de bara köper platser från flygbolagen vid den tidpunkt då deras kunder är intresserade av att köpa ett paket till en viss destination. Det finns inget behov av att besluta den exakta marknadsdefinitionen i detta beslut, då den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den under någondera av marknadsdefinitionerna. |
| --- | --- |

(24)

I tidigare beslut har kommissionen ansett att den relevanta marknaden för försäljning av platser till researrangörer bör omfatta försäljning av flygplansplatser till alla långdistansdestinationer utan ytterligare underindelning av marknaden per destination. I marknadsundersökningen indikerades att en underindelning av marknaden för försäljning efter bestämda rutter kan bli berättigad. Detta kan komma att bli fallet åtminstone på de rutter där researrangörerna inte kan välja mellan destinationer då de bara köper platser från flygbolagen vid den tidpunkt då deras kunder är intresserade av att köpa ett paket till en viss destination. Det finns inget behov av att besluta den exakta marknadsdefinitionen i detta beslut, då den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den under någondera av marknadsdefinitionerna.

| (25) | När det gäller marknaden för tillhandahållande av reguljära lufttransporttjänster till slutkunder bekräftades i marknadsundersökningen att flygplatserna i Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel i detta ärende är delar av samma marknad för försäljning av platser till researrangörer. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller marknaden för tillhandahållande av reguljära lufttransporttjänster till slutkunder bekräftades i marknadsundersökningen att flygplatserna i Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel i detta ärende är delar av samma marknad för försäljning av platser till researrangörer.

7.2   Konkurrensbedömning

7.2.1   Relevanta kontrafakta (alternativ) vid bedömningen av den föreslagna transaktionens inverkan på parternas verksamheter vad gäller lufttransport av passagerare

| (26) | Det framgick av kommissionens marknadsundersökning att Martinairs lufttransporter av passagerare har varit förlustbringande under de senaste åren och, trots Martinairs nyligen genomförda omstruktureringsinsatser kommer sannolikt att fortsätta att vara förlustbringande. Faktum är att det förefaller som om Martinair skulle behöva göra vissa stora investeringar om företaget ska kunna fortsätta att driva sin lufttransportverksamhet efter de två kommande åren. |
| --- | --- |

(26)

Det framgick av kommissionens marknadsundersökning att Martinairs lufttransporter av passagerare har varit förlustbringande under de senaste åren och, trots Martinairs nyligen genomförda omstruktureringsinsatser kommer sannolikt att fortsätta att vara förlustbringande. Faktum är att det förefaller som om Martinair skulle behöva göra vissa stora investeringar om företaget ska kunna fortsätta att driva sin lufttransportverksamhet efter de två kommande åren.

| (27) | Den största investering som Martinair behöver göra för att fortsätta att driva sin lufttransportverksamhet för passagerare är att förnya så gott som hela sin passagerarflotta. Martinairs passagerarflotta är mycket gammal och ineffektiv. På grund av tekniska problem med flygplanen är Martinairs flygningar ofta försenade. Martinairs konkurrenskraft vad gäller långdistanstransport av passagerare har därmed nyligen minskat, och utan det förnyande av flottan som krävs kommer den med all sannolikhet att minska ytterligare. Martinairs finansiella situation gör det dock svårt att få finansiering för investering i flottan. Vad gäller förnyandet av flottan har KLM vetorätt enligt Martinairs bolagsordning. Martinairs ställning i detta avseende leder sannolikt till att det konkurrenstryck som utövas av Martinair kommer att urholkas inom den närmaste framtiden. Mot bakgrund av dessa omständigheter kommer sannolikt den föreslagna koncentrationens specifika inverkan på parternas passagerartransportverksamhet att bli begränsad. |
| --- | --- |

(27)

Den största investering som Martinair behöver göra för att fortsätta att driva sin lufttransportverksamhet för passagerare är att förnya så gott som hela sin passagerarflotta. Martinairs passagerarflotta är mycket gammal och ineffektiv. På grund av tekniska problem med flygplanen är Martinairs flygningar ofta försenade. Martinairs konkurrenskraft vad gäller långdistanstransport av passagerare har därmed nyligen minskat, och utan det förnyande av flottan som krävs kommer den med all sannolikhet att minska ytterligare. Martinairs finansiella situation gör det dock svårt att få finansiering för investering i flottan. Vad gäller förnyandet av flottan har KLM vetorätt enligt Martinairs bolagsordning. Martinairs ställning i detta avseende leder sannolikt till att det konkurrenstryck som utövas av Martinair kommer att urholkas inom den närmaste framtiden. Mot bakgrund av dessa omständigheter kommer sannolikt den föreslagna koncentrationens specifika inverkan på parternas passagerartransportverksamhet att bli begränsad.

7.2.2   Tillhandahållande av lufttransporttjänster till slutkunder

| (28) | Beträffande flygningar till de tre Nordamerikanska städerna Vancouver, Toronto och Miami är parternas kombinerade marknadsandelar relativt högt rankade till mellan (70–80) % och (70–80) %, om bara flygningarna från Amsterdam räknas, och uppgår till (50–60) % när flygningar som avgår från Düsseldorf och Bryssel tas med. Det finns många trovärdiga alternativ tillgängliga för slutkunder som önskar resa från Nederländerna till dessa tre städer, inklusive flygningar med Air Canada, United Airlines, British Airways, Air Transat, Lufthansa och Continental Airlines, vilka kommer att fortsätta att konkurrensbegränsa den sammanslagna entiteten efter transaktionen. Den föreslagna transaktionen kommer därför sannolikt inte att på ett påtagligt sätt hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden vad gäller dessa tre rutter. |
| --- | --- |

(28)

Beträffande flygningar till de tre Nordamerikanska städerna Vancouver, Toronto och Miami är parternas kombinerade marknadsandelar relativt högt rankade till mellan (70–80) % och (70–80) %, om bara flygningarna från Amsterdam räknas, och uppgår till (50–60) % när flygningar som avgår från Düsseldorf och Bryssel tas med. Det finns många trovärdiga alternativ tillgängliga för slutkunder som önskar resa från Nederländerna till dessa tre städer, inklusive flygningar med Air Canada, United Airlines, British Airways, Air Transat, Lufthansa och Continental Airlines, vilka kommer att fortsätta att konkurrensbegränsa den sammanslagna entiteten efter transaktionen. Den föreslagna transaktionen kommer därför sannolikt inte att på ett påtagligt sätt hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden vad gäller dessa tre rutter.

| (29) | På de rutter som ansluter Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel till Punta Cana, Cancún och Havanna uppgår parternas kombinerade marknadsandelar till (70–80) %, (80–90) % respektive (80–90) %. Martinair bedriver reguljära och icke-reguljära direktflygningar från Amsterdam, medan KLM bara bedriver indirekta flygningar på dessa rutter. Det finns flera konkurrerande direkta och indirekta alternativ från Amsterdam, Bryssel och Düsseldorf. T.ex. bedriver LTU direktflygningar till Punta Cana och Cancún från Düsseldorf, ArkeFly bedriver direktflygningar till dessa två destinationer från Amsterdam, Jetairfly direktflyger till Punta Cana från Bryssel och Iberia bedriver dagliga indirekta flygningar till Havanna från flygplatserna i Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel. |
| --- | --- |

(29)

På de rutter som ansluter Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel till Punta Cana, Cancún och Havanna uppgår parternas kombinerade marknadsandelar till (70–80) %, (80–90) % respektive (80–90) %. Martinair bedriver reguljära och icke-reguljära direktflygningar från Amsterdam, medan KLM bara bedriver indirekta flygningar på dessa rutter. Det finns flera konkurrerande direkta och indirekta alternativ från Amsterdam, Bryssel och Düsseldorf. T.ex. bedriver LTU direktflygningar till Punta Cana och Cancún från Düsseldorf, ArkeFly bedriver direktflygningar till dessa två destinationer från Amsterdam, Jetairfly direktflyger till Punta Cana från Bryssel och Iberia bedriver dagliga indirekta flygningar till Havanna från flygplatserna i Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel.

| (30) | Vidare påpekades i marknadsundersökningen och kundundersökningen att det, vad gäller Cancún och Punta Cana förekommer ett betydande konkurrenstryck från andra typiska ”sol och bad”-semesterdestinationer. Även vad gäller Havanna påpekades det i kundundersökningen att en betydande andel av kunderna antingen skulle sluta resa helt eller välja andra destinationer om priserna för flygningar till Havanna ökade med 5–10 %. Mot bakgrund av samtliga dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att det även i fråga om dessa tre destinationer inte är sannolikt att den föreslagna transaktionen påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

(30)

Vidare påpekades i marknadsundersökningen och kundundersökningen att det, vad gäller Cancún och Punta Cana förekommer ett betydande konkurrenstryck från andra typiska ”sol och bad”-semesterdestinationer. Även vad gäller Havanna påpekades det i kundundersökningen att en betydande andel av kunderna antingen skulle sluta resa helt eller välja andra destinationer om priserna för flygningar till Havanna ökade med 5–10 %. Mot bakgrund av samtliga dessa överväganden drar kommissionen slutsatsen att det även i fråga om dessa tre destinationer inte är sannolikt att den föreslagna transaktionen påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den.

| (31) | På de rutter som ansluter Amsterdam till Curaçao och Aruba bedriver båda parterna direkta reguljärflygningar från Amsterdam. Det finns inga alternativa flygningar till dessa två destinationer från Düsseldorf eller Bryssel. Parternas kombinerade marknadsandelar uppgår till (80–90) % på båda dessa rutter, medan den tredje aktören på båda rutterna, ArkeFly, har resterande marknadsandel på (10–20) %. ArkeFly bedriver reguljära flygningar på båda dessa rutter till Aruba med tre direktflygningar per vecka och till Curacao sex gånger per vecka (sju gånger sedan den 1 november 2008). |
| --- | --- |

(31)

På de rutter som ansluter Amsterdam till Curaçao och Aruba bedriver båda parterna direkta reguljärflygningar från Amsterdam. Det finns inga alternativa flygningar till dessa två destinationer från Düsseldorf eller Bryssel. Parternas kombinerade marknadsandelar uppgår till (80–90) % på båda dessa rutter, medan den tredje aktören på båda rutterna, ArkeFly, har resterande marknadsandel på (10–20) %. ArkeFly bedriver reguljära flygningar på båda dessa rutter till Aruba med tre direktflygningar per vecka och till Curacao sex gånger per vecka (sju gånger sedan den 1 november 2008).

| (32) | I marknadsundersökningen och kundundersökningen framgick att dessa två rutter skiljer sig något åt från de övriga destinationer som parterna flyger till. På grund av historiska och kulturella band mellan Nederländska Antillerna och Nederländerna är andelen resande som besöker vänner och släkt relativt hög på dessa rutter och ett stort antal nederländska medborgare har ett andra hem på dessa öar. Det finns dock även ett stort antal typiska semesterfirare som reser till dessa två destinationer. I kundundersökningen framgick också att om priset på flygningar till Aruba och Curacao höjdes med 5–10 % skulle en stor andel av de resande antingen helt sluta resa, gå över till ArkeFly eller välja någon annan semesterdestination. |
| --- | --- |

(32)

I marknadsundersökningen och kundundersökningen framgick att dessa två rutter skiljer sig något åt från de övriga destinationer som parterna flyger till. På grund av historiska och kulturella band mellan Nederländska Antillerna och Nederländerna är andelen resande som besöker vänner och släkt relativt hög på dessa rutter och ett stort antal nederländska medborgare har ett andra hem på dessa öar. Det finns dock även ett stort antal typiska semesterfirare som reser till dessa två destinationer. I kundundersökningen framgick också att om priset på flygningar till Aruba och Curacao höjdes med 5–10 % skulle en stor andel av de resande antingen helt sluta resa, gå över till ArkeFly eller välja någon annan semesterdestination.

| (33) | Mot bakgrund av samtliga dessa överväganden framgår det av den andra fasens marknadsundersökning och kundundersökningen att det, också när det gäller dessa två rutter inte är sannolikt att den föreslagna transaktionen påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av samtliga dessa överväganden framgår det av den andra fasens marknadsundersökning och kundundersökningen att det, också när det gäller dessa två rutter inte är sannolikt att den föreslagna transaktionen påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den.

7.2.3   Försäljning av platser till researrangörer

| (34) | Beträffande försäljningen av platser till researrangörer av flygningar som bara ansluter Amsterdam eller Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel till de tre Nordamerikanska städerna Vancouver, Toronto och Miami och de tre semesterdestinationerna Punta Cana, Cancún och Havanna är situationen liknande den på marknaden för försäljning av reguljära passagerarlufttransporter till slutkunder. Med tanke på antalet alternativa tillhandahållare av flygtjänster på dessa rutter är det inte sannolikt att den föreslagna transaktionen påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den när det gäller dessa destinationer. |
| --- | --- |

(34)

Beträffande försäljningen av platser till researrangörer av flygningar som bara ansluter Amsterdam eller Amsterdam, Düsseldorf och Bryssel till de tre Nordamerikanska städerna Vancouver, Toronto och Miami och de tre semesterdestinationerna Punta Cana, Cancún och Havanna är situationen liknande den på marknaden för försäljning av reguljära passagerarlufttransporter till slutkunder. Med tanke på antalet alternativa tillhandahållare av flygtjänster på dessa rutter är det inte sannolikt att den föreslagna transaktionen påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den när det gäller dessa destinationer.

| (35) | När det gäller Curaçao och Aruba uppgår parternas kombinerade marknadsandelar till (90–95) % respektive (90–95) %. Den enda konkurrenten på dessa två rutter, ArkeFly, använder merparten av sin kapacitet internt för att ta in den i semesterpaket från TUI eller andra researrangörer som tillhör samma företagsgrupp som TUI och ArkeFly och därför har en marknadsandel på bara (5–10) % av försäljningsmarknaden. Om den interna försäljningen inkluderades skulle ArkeFlys marknadsandel vara (6–12) gånger högre och uppgå till ungefär (40–60) %. I detta sammanhang bör det noteras att ArkeFly under den andra fasen i marknadsundersökningen har påpekat att det beroende på omständigheterna skulle överväga att öka sin försäljning till konkurrerande researrangörer om företaget kontaktades av en grupp av researrangörer som bad det att sälja platser på dess flygningar. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller Curaçao och Aruba uppgår parternas kombinerade marknadsandelar till (90–95) % respektive (90–95) %. Den enda konkurrenten på dessa två rutter, ArkeFly, använder merparten av sin kapacitet internt för att ta in den i semesterpaket från TUI eller andra researrangörer som tillhör samma företagsgrupp som TUI och ArkeFly och därför har en marknadsandel på bara (5–10) % av försäljningsmarknaden. Om den interna försäljningen inkluderades skulle ArkeFlys marknadsandel vara (6–12) gånger högre och uppgå till ungefär (40–60) %. I detta sammanhang bör det noteras att ArkeFly under den andra fasen i marknadsundersökningen har påpekat att det beroende på omständigheterna skulle överväga att öka sin försäljning till konkurrerande researrangörer om företaget kontaktades av en grupp av researrangörer som bad det att sälja platser på dess flygningar.

| (36) | Hänsyn ska också tas till indirekta konkurrensbegränsningar från marknaden i efterföljande led för slutkunder, dvs. kunder som köper semesterpaket från researrangörer. I marknadsundersökningen och kundundersökningen framgår att nederländska semesterresande generellt är mycket priskänsliga. Om parterna skulle höja priserna för researrangörerna efter transaktionen skulle ett stort antal kunder som i vanliga fall skulle ha köpt ett paket från en av TUI:s konkurrenter med all sannolikhet ha valt TUI:s paket. I så fall skulle också dessa passagerare gå förlorade för den sammanslagna entiteten som därmed med all sannolikhet skulle avstå från att höja priset. |
| --- | --- |

(36)

Hänsyn ska också tas till indirekta konkurrensbegränsningar från marknaden i efterföljande led för slutkunder, dvs. kunder som köper semesterpaket från researrangörer. I marknadsundersökningen och kundundersökningen framgår att nederländska semesterresande generellt är mycket priskänsliga. Om parterna skulle höja priserna för researrangörerna efter transaktionen skulle ett stort antal kunder som i vanliga fall skulle ha köpt ett paket från en av TUI:s konkurrenter med all sannolikhet ha valt TUI:s paket. I så fall skulle också dessa passagerare gå förlorade för den sammanslagna entiteten som därmed med all sannolikhet skulle avstå från att höja priset.

| (37) | Mot bakgrund av samtliga dessa överväganden är det inte heller för dessa två rutter sannolikt att den föreslagna transaktionen påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av samtliga dessa överväganden är det inte heller för dessa två rutter sannolikt att den föreslagna transaktionen påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den.

VIII   SLUTSATS

| (38) | Av de skäl som nämns ovan dras i beslutet slutsatsen att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. |
| --- | --- |

(38)

Av de skäl som nämns ovan dras i beslutet slutsatsen att den föreslagna koncentrationen inte påtagligt skulle hämma den effektiva konkurrensen på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den.

| (39) | Koncentrationen bör därför förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.1 i EG:s koncentrationsförordning och med artikel 57 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

(39)

Koncentrationen bör därför förklaras förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion i enlighet med artiklarna 2.2 och 8.1 i EG:s koncentrationsförordning och med artikel 57 i EES-avtalet.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/9

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/9/EG om linbaneanläggningar för persontransport

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

(2009/C 51/05)

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då standarden upphör att gälla
  (Anm. 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1709:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Underhåll samt kontroller vid idrifttagande och under drift | – | |
| CEN | EN 1908:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Spännanordningar | – | |
| CEN | EN 1909:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Räddning och evakuering | – | |
| CEN | EN 12385-8:2002
  Stållinor – Säkerhet – Del 8: Drag- och drag/bärlinor av kardelkonstruktion för linbaneanläggningar för persontransport | – | |
| CEN | EN 12385-9:2002
  Stållinor – Säkerhet – Del 9: Slutna bärlinor för linbaneanläggningar för persontransport | – | |
| CEN | EN 12397:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Drift | – | |
| CEN | EN 12927-1:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 1: Urvalskriterier för linor och deras ändinfästningar | – | |
| CEN | EN 12927-2:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 2: Säkerhetsfaktorer | – | |
| CEN | EN 12927-3:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 3: Långsplitsning av 6-kardeliga drag- och bärlinor | – | |
| CEN | EN 12927-4:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 4: Ändinfästningar | – | |
| CEN | EN 12927-5:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 5: Lagring, transport, installaiton och uppspänning | – | |
| CEN | EN 12927-6:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 6: Kassationskriterier | – | |
| CEN | EN 12927-7:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 7: Kontroller, reparation och underhåll | – | |
| CEN | EN 12927-8:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 8: Magnetinduktiv provning | – | |
| CEN | EN 12929-1:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Allmänna krav – Del 1: Krav för alla anläggningar | – | |
| CEN | EN 12929-2:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Allmänna krav – Del 2: Tilläggskrav för 2-liniga pendellinbanor utan bärlinebroms | – | |
| CEN | EN 12930:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Beräkningar | – | |
| CEN | EN 13107:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Anläggningsarbeten | – | |
| CEN | EN 13223:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Drivsystem och annan mekanisk utrustning | – | |
| CEN | EN 13243:2004
  Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Elektrisk utrustning utom för drivsystem | – | |
| EN 13243:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN 13796-1:2005
  Säkerhetskrav för linbaneanläggningar för persontransport – Transporterande anordningar – Del 1: Linklämmor, rullanordningar, fånganordningar, kabiner, stolar, vagnar, transporterande anordningar för underhåll, medbringare för släpliftar | – | |
| EN 13796-1:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13796-2:2005
  Säkerhetskrav för linbaneanläggningar för persontransport – Transporterande anordningar – Del 2: Provning av linklämmors glidningsmotstånd | – | |
| CEN | EN 13796-3:2005
  Säkerhetskrav för linbaneanläggningar för persontransport – Transporterande anordningar – Del 3: Utmattningsprovning | – | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då standarden upphör att gälla

(Anm. 1)

CEN

EN 1709:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Underhåll samt kontroller vid idrifttagande och under drift

–

CEN

EN 1908:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Spännanordningar

–

CEN

EN 1909:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Räddning och evakuering

–

CEN

EN 12385-8:2002

Stållinor – Säkerhet – Del 8: Drag- och drag/bärlinor av kardelkonstruktion för linbaneanläggningar för persontransport

–

CEN

EN 12385-9:2002

Stållinor – Säkerhet – Del 9: Slutna bärlinor för linbaneanläggningar för persontransport

–

CEN

EN 12397:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Drift

–

CEN

EN 12927-1:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 1: Urvalskriterier för linor och deras ändinfästningar

–

CEN

EN 12927-2:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 2: Säkerhetsfaktorer

–

CEN

EN 12927-3:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 3: Långsplitsning av 6-kardeliga drag- och bärlinor

–

CEN

EN 12927-4:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 4: Ändinfästningar

–

CEN

EN 12927-5:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 5: Lagring, transport, installaiton och uppspänning

–

CEN

EN 12927-6:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 6: Kassationskriterier

–

CEN

EN 12927-7:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 7: Kontroller, reparation och underhåll

–

CEN

EN 12927-8:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Linor – Del 8: Magnetinduktiv provning

–

CEN

EN 12929-1:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Allmänna krav – Del 1: Krav för alla anläggningar

–

CEN

EN 12929-2:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Allmänna krav – Del 2: Tilläggskrav för 2-liniga pendellinbanor utan bärlinebroms

–

CEN

EN 12930:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Beräkningar

–

CEN

EN 13107:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Anläggningsarbeten

–

CEN

EN 13223:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Drivsystem och annan mekanisk utrustning

–

CEN

EN 13243:2004

Linbaneanläggningar – Säkerhetsregler för linbaneanläggningar för persontransport – Elektrisk utrustning utom för drivsystem

–

EN 13243:2004/AC:2005

CEN

EN 13796-1:2005

Säkerhetskrav för linbaneanläggningar för persontransport – Transporterande anordningar – Del 1: Linklämmor, rullanordningar, fånganordningar, kabiner, stolar, vagnar, transporterande anordningar för underhåll, medbringare för släpliftar

–

EN 13796-1:2005/AC:2007

CEN

EN 13796-2:2005

Säkerhetskrav för linbaneanläggningar för persontransport – Transporterande anordningar – Del 2: Provning av linklämmors glidningsmotstånd

–

CEN

EN 13796-3:2005

Säkerhetskrav för linbaneanläggningar för persontransport – Transporterande anordningar – Del 3: Utmattningsprovning

–

| Anmärkning 1 | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

ANMÄRKNING:

| — | närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3), |
| --- | --- |

—

närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3),

| — | offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken, |
| --- | --- |

—

offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken,

| — | denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org), |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org),

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/12

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

(2009/C 51/06)

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till standarden
  (samt referensdokument) | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då standarden upphör att gälla
  (Anm. 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 1: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt på 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 2: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt från 4,5 kW till och med 15 kW (ISO 6185-2:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Uppblåsbara båtar – Del 3: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt överstigande 15 kW (ISO 6185-3:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Båtar – Brandhärdiga bränsleslangar (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Datum passerat
  (31.8.2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Båtar – System för uppsamling av toalettavfall (ISO 8099:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Båtar – Icke brandhärdiga bränsleslangar (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Datum passerat
  (31.1.2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Båtar – Marina förbränningsmotorer för framdrivning – Mätning och deklaration av effekt (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Datum passerat
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Båtar – Huvuddata (ISO 8666:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Båtar – Styrsystem – Kabel och blocksystem (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Datum passerat
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Båtar – Elektriska likströmslänspumpar (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Datum passerat
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 1: Metalliska komponenter (ISO 9093-1:1994) | – | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 2: Icke metallisk (ISO 9093-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Båtar – Brandskydd – Del 1: Skrovlängd till och med 15 m (ISO 9094-1:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Båtar – Brandskydd – Del 2: Skrovlängd mer än 15 m (ISO 9094-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Båtar – Elektriska fläktar (ISO 9097:1991) | – | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Båtar – Båtidentifiering – Märkningssystem (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Datum passerat
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Båtar – Fast monterade bränslesystem och -tankar (ISO 10088:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Båtar – Elektriska system – Klenspänningsinstallationer för likström (ISO 10133:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Båtar – Installationer för gasol (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | Datum passerat
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Båtar – Ägarens instruktionsbok (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Datum passerat
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Båtar – Hydrauliska styrsystem (ISO 10592:1994) | – | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Båtar – Ventilation av bensinmotor- och bensintankutrymmen (ISO 11105:1997) | – | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Fritidsbåtar – Grafiska symboler (ISO 11192:2005) | – | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Båtar – Startspärr för utombordsmotorer i växelläge (ISO 11547:1994) | – | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Båtar – Sikt från styrplats i motorbåtar (ISO 11591:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Båtar med en skrovlängd under 8 meter – Bestämning av maximal framdrivningseffekt (ISO 11592:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Båtar – Vattentäta och snabblänsande sittbrunnar (ISO 11812:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 1: Material: Härdplaster, glasfiberarmering, referenslaminat (ISO 12215-1:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 2: Material: Kärnmaterial för sandwichlaminat, inbäddat material (ISO 12215-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 3: Material: Stål, aluminiumlegeringar, trä och andra material (ISO 12215-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 4: Lokaler och tillverkning (ISO 12215-4:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 5: Konstruktionstryck, konstruktionsspänningar, fastställande av dimensioner (ISO 12215-5:2008) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 6: Konstruktionselement och detaljer (ISO 12215-6:2008) | – | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Båtar – Fönster, ljusventiler, stormluckor, luckor och dörrar – Krav för hållfasthet och vattentäthet (ISO 12216:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 1: Icke seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-1:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 2: Seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Båtar – Bedömning och kategoriindelning av stabilitet och flytbarhet – Del 3: Båtar med en skrovlängd under 6 meter (ISO 12217-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Båtar – Elsystem – Växelströmsanläggningar (ISO 13297:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Båtar – Vattenskotrar – Krav på konstruktion- och systeminstallation (ISO 13590:2003) | – | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Båtar – Styrsystem med kuggsektor och länköverföring (ISO 13929:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 1: Förbifartsmätningar (ISO 14509-1:2008) | EN ISO 14509:2000 | 30.4.2009 |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 2: Ljudbedömning med användning av referensbåtar (ISO 14509-2:2006) | – | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Båtar – Spisar för flytande bränslen (ISO 14895:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Båtar – Tillverkarskylt (ISO 14945:2004) | – | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Båtar – Maximal lastkapacitet (ISO 14946:2001) | – | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Båtar – System för länspumpning (ISO 15083:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Båtar – Förankring, förtöjning och bogsering – Förtöjningspunkter (ISO 15084:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Båtar – Förhindrande av fall överbord – Möjlighet att ta sig ombord (ISO 15085:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inombordsmonterade bensinmotorer (ISO 15584:2001) | – | |
| CEN | EN 15609:2008
  Utrustning och tillbehör för gasol (LPG) – Framdrivningssystem med gasol för båtar och fartyg – Installationskrav | – | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Båtar – Styrsystem för småbåtar med inombordsvattenjetmotorer (ISO 15652:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inomhusbordsmonterade dieselmotorer (ISO 16147:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Båtar – Fast installerade bränsletankar för bensin- och dieselbränsle (ISO 21487:2006) | – | |
| CEN | EN 28846:1993
  Båtar – Elkomponenter – Skydd mot antändning av omgivandebrännbara gaser (ISO 8846:1990) | – | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Båtar – Styrsystem (ISO 8848:1990) | – | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Båtar – Styrsystem för enkelmotorer av utombordstyp med 15 kW – 40 kW effekt (ISO 9775:1990) | – | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Anmärkning 3 | Datum passerat
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000 | – | |
| Elinstallationer i fartyg – Del 507: Fritidsfartyg (IEC 60092-507:2000) | | |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till standarden

(samt referensdokument)

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då standarden upphör att gälla

(Anm. 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Uppblåsbara båtar – Del 1: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt på 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Uppblåsbara båtar – Del 2: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt från 4,5 kW till och med 15 kW (ISO 6185-2:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Uppblåsbara båtar – Del 3: Båtar avsedda för en högsta motoreffekt överstigande 15 kW (ISO 6185-3:2001)

–

CEN

EN ISO 7840:2004

Båtar – Brandhärdiga bränsleslangar (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Datum passerat

(31.8.2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Båtar – System för uppsamling av toalettavfall (ISO 8099:2000)

–

CEN

EN ISO 8469:2006

Båtar – Icke brandhärdiga bränsleslangar (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Datum passerat

(31.1.2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Båtar – Marina förbränningsmotorer för framdrivning – Mätning och deklaration av effekt (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Datum passerat

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Båtar – Huvuddata (ISO 8666:2002)

–

CEN

EN ISO 8847:2004

Båtar – Styrsystem – Kabel och blocksystem (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Datum passerat

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Båtar – Elektriska likströmslänspumpar (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Datum passerat

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 1: Metalliska komponenter (ISO 9093-1:1994)

–

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Båtar – Skrovgenomföringar och avstängningsventiler – Del 2: Icke metallisk (ISO 9093-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Båtar – Brandskydd – Del 1: Skrovlängd till och med 15 m (ISO 9094-1:2003)

–

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Båtar – Brandskydd – Del 2: Skrovlängd mer än 15 m (ISO 9094-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9097:1994

Båtar – Elektriska fläktar (ISO 9097:1991)

–

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Båtar – Båtidentifiering – Märkningssystem (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Datum passerat

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Båtar – Fast monterade bränslesystem och -tankar (ISO 10088:2001)

–

CEN

EN ISO 10133:2000

Båtar – Elektriska system – Klenspänningsinstallationer för likström (ISO 10133:2000)

–

CEN

EN ISO 10239:2008

Båtar – Installationer för gasol (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

Datum passerat

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Båtar – Ägarens instruktionsbok (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Datum passerat

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Båtar – Hydrauliska styrsystem (ISO 10592:1994)

–

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Båtar – Ventilation av bensinmotor- och bensintankutrymmen (ISO 11105:1997)

–

CEN

EN ISO 11192:2005

Fritidsbåtar – Grafiska symboler (ISO 11192:2005)

–

CEN

EN ISO 11547:1995

Båtar – Startspärr för utombordsmotorer i växelläge (ISO 11547:1994)

–

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Båtar – Sikt från styrplats i motorbåtar (ISO 11591:2000)

–

CEN

EN ISO 11592:2001

Båtar med en skrovlängd under 8 meter – Bestämning av maximal framdrivningseffekt (ISO 11592:2001)

–

CEN

EN ISO 11812:2001

Båtar – Vattentäta och snabblänsande sittbrunnar (ISO 11812:2001)

–

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 1: Material: Härdplaster, glasfiberarmering, referenslaminat (ISO 12215-1:2000)

–

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 2: Material: Kärnmaterial för sandwichlaminat, inbäddat material (ISO 12215-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 3: Material: Stål, aluminiumlegeringar, trä och andra material (ISO 12215-3:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 4: Lokaler och tillverkning (ISO 12215-4:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 5: Konstruktionstryck, konstruktionsspänningar, fastställande av dimensioner (ISO 12215-5:2008)

–

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Båtar – Skrovtillverkning och dimensionering – Del 6: Konstruktionselement och detaljer (ISO 12215-6:2008)

–

CEN

EN ISO 12216:2002

Båtar – Fönster, ljusventiler, stormluckor, luckor och dörrar – Krav för hållfasthet och vattentäthet (ISO 12216:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 1: Icke seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-1:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Båtar – Stabilitet och flytbarhet – Bedömning och kategoriindelning – Del 2: Seglande båtar med skrovlängd på 6 meter och däröver (ISO 12217-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Båtar – Bedömning och kategoriindelning av stabilitet och flytbarhet – Del 3: Båtar med en skrovlängd under 6 meter (ISO 12217-3:2002)

–

CEN

EN ISO 13297:2000

Båtar – Elsystem – Växelströmsanläggningar (ISO 13297:2000)

–

CEN

EN ISO 13590:2003

Båtar – Vattenskotrar – Krav på konstruktion- och systeminstallation (ISO 13590:2003)

–

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Båtar – Styrsystem med kuggsektor och länköverföring (ISO 13929:2001)

–

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 1: Förbifartsmätningar (ISO 14509-1:2008)

EN ISO 14509:2000

30.4.2009

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Båtar – Luftburet ljud från motordrivna fritidsbåtar – Del 2: Ljudbedömning med användning av referensbåtar (ISO 14509-2:2006)

–

CEN

EN ISO 14895:2003

Båtar – Spisar för flytande bränslen (ISO 14895:2000)

–

CEN

EN ISO 14945:2004

Båtar – Tillverkarskylt (ISO 14945:2004)

–

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Båtar – Maximal lastkapacitet (ISO 14946:2001)

–

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Båtar – System för länspumpning (ISO 15083:2003)

–

CEN

EN ISO 15084:2003

Båtar – Förankring, förtöjning och bogsering – Förtöjningspunkter (ISO 15084:2003)

–

CEN

EN ISO 15085:2003

Båtar – Förhindrande av fall överbord – Möjlighet att ta sig ombord (ISO 15085:2003)

–

CEN

EN ISO 15584:2001

Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inombordsmonterade bensinmotorer (ISO 15584:2001)

–

CEN

EN 15609:2008

Utrustning och tillbehör för gasol (LPG) – Framdrivningssystem med gasol för båtar och fartyg – Installationskrav

–

CEN

EN ISO 15652:2005

Båtar – Styrsystem för småbåtar med inombordsvattenjetmotorer (ISO 15652:2003)

–

CEN

EN ISO 16147:2002

Båtar – Bränsle- och elsystemkomponenter för inomhusbordsmonterade dieselmotorer (ISO 16147:2002)

–

CEN

EN ISO 21487:2006

Båtar – Fast installerade bränsletankar för bensin- och dieselbränsle (ISO 21487:2006)

–

CEN

EN 28846:1993

Båtar – Elkomponenter – Skydd mot antändning av omgivandebrännbara gaser (ISO 8846:1990)

–

EN 28846:1993/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Båtar – Styrsystem (ISO 8848:1990)

–

EN 28848:1993/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Båtar – Styrsystem för enkelmotorer av utombordstyp med 15 kW – 40 kW effekt (ISO 9775:1990)

–

EN 29775:1993/A1:2000

Anmärkning 3

Datum passerat

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

–

Elinstallationer i fartyg – Del 507: Fritidsfartyg (IEC 60092-507:2000)

| Anmärkning 1 | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anmärkning 1

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av det europeiska standardiseringsorganet. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

| Anmärkning 3 | Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 4) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla. |
| --- | --- |

Anmärkning 3

Om tillägg förekommer innefattar hänvisningen såväl standarden EN CCCCC:YYYY som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna, tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 4) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Vid angivet datum upphör den ersatta standarden att gälla.

ANMÄRKNING:

| — | närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3), |
| --- | --- |

—

närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorgan som anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG (2), ändrat genom direktiv 98/48/EG (3),

| — | offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken, |
| --- | --- |

—

offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna är tillgängliga på alla gemenskapsspråken,

| — | denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning. |
| --- | --- |

—

denna förteckning ersätter alla tidigare förteckningar som har publicerats i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen skall fortlöpande uppdatera denna förteckning.

Mer information återfinns på Europa-servern på Internet:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org), |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Bryssel, tel (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org),

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EGT L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Kommissionen

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/17

---

Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Folkrepubliken Kina

(2009/C 51/07)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (1) för de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av kisel med ursprung i Kina (nedan även kallat det berörda landet) mottog kommissionen en begäran om översyn enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2) (nedan kallad grundförordningen). Dessutom har kommissionen mottagit en begäran om översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

1.   Begäran om översyn

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång ingavs den 1 december 2008 av Euroalliages (Liaison Committee of the Ferro-Alloy Industry) såsom företrädare för tillverkare som svarar för 100 % av gemenskapens produktion av kisel.

Begäran om en partiell interimsöversyn ingavs av EUSMET (European Users of Silicon Metal) och avser endast en undersökning av dumpningen.

2.   Produkt

Den produkt som berörs är kisel med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 2804 69 00. Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

3.   Gällande åtgärder

De åtgärder som för närvarande är i kraft är en slutgiltig antidumpningstull som infördes genom rådets förordning (EG) nr 398/2004 (3). Genom rådets förordning (EG) nr 42/2007 (4) utvidgades den slutgiltiga antidumpningstullen till att även omfatta import av kisel som avsänts från Sydkorea, oavsett om denna import deklarerats ha sitt ursprung i Sydkorea eller inte.

4.   Grund för översynerna

4.1   Grund för översynen vid giltighetstidens utgång

Begäran grundas på påståendet att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin sannolikt skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

Med tillämpning av artikel 2.7 i grundförordningen har Euroalliages beräknat normalvärdet för Kina på grundval av priset i ett lämpligt land med marknadsekonomi, se punkt 5.1 d i detta tillkännagivande. Påståendet om fortsatt dumpning grundas på en jämförelse mellan detta normalvärde och exportpriserna för den berörda produkten vid försäljning på export till gemenskapen.

Av jämförelsen framgår det att den beräknade dumpningsmarginalen är betydande.

Euroalliages påpekar vidare att de kinesiska exportörerna/tillverkarna av den berörda produkten under den tid åtgärderna tillämpats har försökt undergräva de gällande åtgärderna genom kringgående, vilket motverkades genom förordning (EG) nr 42/2007 (4).

Euroalliages gör också gällande att det sannolikt kommer att förekomma ytterligare skadevållande dumpning. Euroalliages lägger i detta avseende fram bevisning för att importen av den berörda produkten sannolikt kommer att öka om åtgärderna upphör att gälla, eftersom det finns outnyttjad produktionskapacitet och lager i det berörda landet. Det hävdas vidare att exporten till andra tredjeländer (t.ex. Japan, Kanada och Norge) sker till dumpade priser.

Den sökande hävdar också att importen av den berörda produkten sannolikt kommer att öka, eftersom det på traditionella marknader utanför EU (t.ex. Förenta staterna) tillämpas åtgärder beträffande import av likadana produkter med ursprung i det berörda landet. På grund av detta kan exporten komma att ledas om från andra tredjeländer till gemenskapen.

Euroalliages gör dessutom gällande att huvudorsaken till att skadan undanröjts är de gällande åtgärderna, och att skadan för gemenskapsindustrin sannolikt skulle återkomma om det till följd av att åtgärderna upphör att gälla åter skulle importeras betydande mängder till dumpade priser från det berörda landet.

4.2   Grund för interimsöversynen

Begäran enligt artikel 11.3 grundas på prima facie-bevisning från EUSMET för att de omständigheter som låg till grund för åtgärderna har förändrats och att de nya omständigheterna är av bestående karaktär.

EUSMET hävdar att omständigheterna har förändrats väsentligt sedan åtgärderna infördes, bl.a. till följd av en betydande ökning av förbrukningen. Man gör också gällande att dumpningen har minskat betydligt. Därför är en fortsatt tillämpning av åtgärder på nuvarande nivå inte längre nödvändig för att motverka dumpning.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och en partiell interimsöversyn som endast avser en undersökning av dumpningen. Kommissionen inleder därför översyner enligt artikel 11.2 och 11.3 i grundförordningen.

5.1   Förfarande för fastställande av dumpning och av sannolikheten för dumpning och skada

Undersökningen kommer att avgöra om det är sannolikt att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer om åtgärderna upphör att gälla. Vid den partiella interimsöversynen kommer det att fastställas om åtgärdernas nuvarande nivå är lämplig för att motverka den skadevållande dumpningen.

a)   Stickprovsförfarande

Eftersom ett stort antal parter förefaller vara berörda av förfarandet, kan kommissionen komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

i)   Stickprovsförfarande avseende exportörer/tillverkare i det berörda landet

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla exportörer/tillverkare, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom tidsfristen i punkt 6 b i och på det sätt som anges i punkt 7 ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | namn, adress, e-postadress, telefon- och faxnummer samt kontaktperson, |
| --- | --- |

—

namn, adress, e-postadress, telefon- och faxnummer samt kontaktperson,

| — | omsättning i lokal valuta och volym i ton av den berörda produkten som sålts på export till gemenskapen under perioden 1 januari–31 december 2008, |
| --- | --- |

—

omsättning i lokal valuta och volym i ton av den berörda produkten som sålts på export till gemenskapen under perioden 1 januari–31 december 2008,

| — | omsättning i lokal valuta och volym i ton av den berörda produkten som sålts på den inhemska marknaden under perioden 1 januari–31 december 2008, |
| --- | --- |

—

omsättning i lokal valuta och volym i ton av den berörda produkten som sålts på den inhemska marknaden under perioden 1 januari–31 december 2008,

| — | omsättning i lokal valuta och volym i ton av den berörda produkten som sålts till andra tredjeländer under perioden 1 januari–31 december 2008, |
| --- | --- |

—

omsättning i lokal valuta och volym i ton av den berörda produkten som sålts till andra tredjeländer under perioden 1 januari–31 december 2008,

| — | noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten, samt uppgift om produktionsvolym i ton av den berörda produkten, produktionskapacitet och investeringar i produktionskapacitet under perioden 1 januari–31 december 2008, |
| --- | --- |

—

noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten, samt uppgift om produktionsvolym i ton av den berörda produkten, produktionskapacitet och investeringar i produktionskapacitet under perioden 1 januari–31 december 2008,

| — | namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (5) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning (på exportmarknader och/eller den inhemska marknaden) av den berörda produkten, |
| --- | --- |

—

namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (5) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning (på exportmarknader och/eller den inhemska marknaden) av den berörda produkten,

| — | andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och gå med på att dess svar kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Följderna av att inte samarbeta framgår av punkt 8. För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland exportörerna/tillverkarna kommer den även att kontakta myndigheterna i exportlandet och alla kända intresseorganisationer för exportörer/tillverkare.

Eftersom ett företag inte kan vara säkert på att komma med i urvalet, bör de exportörer/tillverkare som tänker ansöka om en individuell dumpningsmarginal enligt artikel 17.3 i grundförordningen begära ett frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 a i i detta tillkännagivande och lämna in det inom den tidsfrist som anges i punkt 6 a ii första stycket i detta tillkännagivande. Lägg emellertid särskilt märke till den sista meningen i punkt 5.1 b i detta tillkännagivande.

ii)   Stickprovsförfarande avseende importörer

För att kommissionen ska kunna avgöra om ett stickprovsförfarande är nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombeds alla importörer, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att inom tidsfristen i punkt 6 b i och på det sätt som anges i punkt 7 ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna följande uppgifter om sitt eller sina företag:

| — | namn, adress, e-postadress, telefon- och faxnummer samt kontaktperson, |
| --- | --- |

—

namn, adress, e-postadress, telefon- och faxnummer samt kontaktperson,

| — | företagets totala omsättning, uttryckt i euro, under perioden 1 januari–31 december 2008, |
| --- | --- |

—

företagets totala omsättning, uttryckt i euro, under perioden 1 januari–31 december 2008,

| — | totalt antal anställda, |
| --- | --- |

—

totalt antal anställda,

| — | noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten, |
| --- | --- |

—

noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten,

| — | volym i ton och värde i euro av importen till och återförsäljningen på gemenskapsmarknaden under perioden 1 januari–31 december 2008 av den importerade berörda produkten med ursprung i Kina eller avsänd från Sydkorea, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte, |
| --- | --- |

—

volym i ton och värde i euro av importen till och återförsäljningen på gemenskapsmarknaden under perioden 1 januari–31 december 2008 av den importerade berörda produkten med ursprung i Kina eller avsänd från Sydkorea, oavsett om produktens deklarerade ursprung är Sydkorea eller inte,

| — | namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (5) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten, |
| --- | --- |

—

namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (5) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten,

| — | andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut för att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och gå med på att dess svar kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Följderna av att inte samarbeta framgår av punkt 8. För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland importörerna kommer den också att kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

iii)   Slutligt urval för stickprovsförfarandet

Alla berörda parter som önskar lämna uppgifter som kan vara av betydelse för urvalet för respektive stickprovsförfarande måste göra detta inom tidsfristen i punkt 6 b ii.

Kommissionen avser att göra det slutliga urvalet efter samråd med de berörda parter som har förklarat sig villiga att ingå i detta.

De företag som ingår i ett urval måste besvara ett frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 b iii och samarbeta med kommissionen i undersökningen.

Om företagen inte samarbetar i tillräcklig utsträckning får kommissionen, i enlighet med artiklarna 17.4 och 18 i grundförordningen, träffa sina avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter. Ett avgörande som träffas på grundval av tillgängliga uppgifter kan, såsom framgår av punkt 8 i detta tillkännagivande, vara mindre fördelaktigt för den berörda parten.

b)   Frågeformulär

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till tillverkarna i gemenskapsindustrin och till alla intresseorganisationer för tillverkare i gemenskapen, till de exportörer/tillverkare i Kina som ingår i urvalet, till alla intresseorganisationer för exportörer/tillverkare i Kina, till de importörer som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för importörer.

De exportörer/tillverkare i Kina som med tanke på tillämpningen av artiklarna 17.3 och 9.6 i grundförordningen ansöker om en individuell dumpningsmarginal måste inge ett besvarat frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 a ii i detta tillkännagivande. De måste därför begära ett frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 a i. De bör emellertid vara medvetna om att kommissionen, om den tillämpar ett stickprovsförfarande avseende exportörer/tillverkare, ändå kan komma att besluta att inte beräkna någon individuell dumpningsmarginal för dem om antalet exportörer/tillverkare är så stort att en individuell undersökning skulle bli orimligt betungande och förhindra att undersökningen avslutas i tid.

c)   Insamling av uppgifter samt utfrågningar

Alla berörda parter uppmanas att lämna synpunkter och uppgifter utöver svaren på frågeformuläret och att lägga fram bevisning till stöd för dessa. Dessa synpunkter och uppgifter och denna bevisning ska ha inkommit till kommissionen inom tidsfristen i punkt 6 a ii.

Kommissionen kan dessutom höra berörda parter, om de lämnar en begäran om detta och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. Denna begäran måste lämnas inom tidsfristen i punkt 6 a iii.

d)   Val av land med marknadsekonomi

Kommissionen överväger att använda Brasilien som lämpligt tredjeland med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina. Berörda parter uppmanas att inom den särskilda tidsfristen i punkt 6 c lämna synpunkter på om detta är ett lämpligt val.

e)   Ansökningar om marknadsekonomisk status eller individuell behandling

För de exportörer/tillverkare i Kina som gör gällande och lämnar tillräcklig bevisning för att de är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden, dvs. uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen, kommer normalvärdet att fastställas i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen. Exportörer/tillverkare som har för avsikt att ansöka om marknadsekonomisk status måste lämna in en väl underbyggd ansökan inom den särskilda tidsfristen i punkt 6 d. Kommissionen kommer att sända ansökningsblanketter till alla exportörer/tillverkare i Kina som ingår i urvalet och till alla intresseorganisationer för exportörer/tillverkare som nämns i klagomålet samt till myndigheterna i Kina. Sökande kan också använda denna ansökningsblankett för att ansöka om individuell behandling, dvs. när den sökande uppfyller de kriterier som anges i artikel 9.5 i grundförordningen.

5.2   Förfarande för bedömning av gemenskapens intresse

Om det skulle visa sig att det är sannolikt att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer, kommer det i enlighet med artikel 21 i grundförordningen att fattas beslut om det ligger i gemenskapens intresse att behålla antidumpningsåtgärderna. Av denna anledning kan kommissionen sända frågeformulär till gemenskapsindustrin, importörer och deras intresseorganisationer samt representativa användare och representativa konsumentorganisationer. Dessa parter, däribland de som kommissionen inte känner till, får ge sig till känna och lämna uppgifter till kommissionen inom de allmänna tidsfristerna i punkt 6 a ii, under förutsättning att de visar att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den berörda produkten. De parter som handlat i enlighet med föregående mening får inom tidsfristen i punkt 6 a iii begära att bli hörda och ska härvid ange de särskilda skäl som finns att höra dem. Det bör noteras att de uppgifter som lämnas enligt artikel 21 i grundförordningen endast kommer att beaktas om de åtföljs av styrkande handlingar när de lämnas in.

6.   Tidsfrister

a)   Allmänna tidsfrister

i)   För att begära frågeformulär eller ansökningsblanketter

Alla berörda parter bör begära frågeformulär eller ansökningsblanketter så snart som möjligt, dock senast 10 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

ii)   För att ge sig till känna, lämna in besvarade frågeformulär eller lämna andra uppgifter

För att de berörda parternas uppgifter ska kunna beaktas vid undersökningen måste parterna, om inget annat anges, ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna sina synpunkter, besvarade frågeformulär eller eventuella andra uppgifter inom 40 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Det bör noteras att de flesta av de förfaranderelaterade rättigheter som anges i grundförordningen endast är tillämpliga om parterna ger sig till känna inom denna tidsfrist.

Företag som ingår i urvalet för stickprovsförfarandet måste lämna in besvarade frågeformulär inom tidsfristen i punkt 6 b iii.

iii)   Utfrågningar

Alla berörda parter kan också inom samma tidsfrist på 40 dagar begära att bli hörda av kommissionen.

b)   Särskild tidsfrist när det gäller stickprovsförfarandet

| i) | Uppgifterna enligt punkt 5.1 a i och ii bör ha inkommit till kommissionen senast 15 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen avser att inom 21 dagar efter detta offentliggörande samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet för stickprovsförfarandet. |
| --- | --- |

i)

Uppgifterna enligt punkt 5.1 a i och ii bör ha inkommit till kommissionen senast 15 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eftersom kommissionen avser att inom 21 dagar efter detta offentliggörande samråda om det slutliga urvalet med de berörda parter som förklarat sig villiga att ingå i urvalet för stickprovsförfarandet.

| ii) | Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet som avses i punkt 5.1 a iii måste vara kommissionen till handa inom 21 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

ii)

Alla andra uppgifter av betydelse för urvalet som avses i punkt 5.1 a iii måste vara kommissionen till handa inom 21 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| iii) | De besvarade frågeformulären från de parter som ingår i urvalet måste vara kommissionen till handa inom 37 dagar efter att parterna har underrättats om att de ingår i urvalet. |
| --- | --- |

iii)

De besvarade frågeformulären från de parter som ingår i urvalet måste vara kommissionen till handa inom 37 dagar efter att parterna har underrättats om att de ingår i urvalet.

c)   Särskild tidsfrist när det gäller valet av land med marknadsekonomi

De berörda parter som så önskar kan lämna synpunkter på valet av Brasilien som ett lämpligt land med marknadsekonomi för fastställandet av normalvärdet för Kina (se punkt 5.1 d). Dessa synpunkter ska ha inkommit till kommissionen inom 10 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

d)   Särskild tidsfrist när det gäller ansökningar om marknadsekonomisk status och/eller om individuell behandling

Väl underbyggda ansökningar om marknadsekonomisk status (se punkt 5.1 e) och/eller om individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen ska ha inkommit till kommissionen inom 15 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

7.   Skriftliga inlagor, besvarade frågeformulär och korrespondens

Alla inlagor eller framställningar från berörda parter måste inges skriftligen (inte i elektronisk form såvida inte annat anges) och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Alla skriftliga inlagor, inklusive sådana uppgifter som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens som de berörda parterna tillhandahåller konfidentiellt ska märkas Limited
   (6) och i enlighet med artikel 19.2 i grundförordningen åtföljas av en icke-konfidentiell sammanfattning som ska märkas For inspection by interested parties.

Kommissionens generaldirektorat för handel kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 04/092 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor: N-105 04/092

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom utsatt tid eller lägger väsentliga hinder i vägen för undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det framkommer att en berörd part har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter ska dessa enligt artikel 18 i grundförordningen lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas. Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och tillgängliga uppgifter används, kan resultatet utfalla mindre gynnsamt för den berörda parten än vad som hade varit fallet om denna hade samarbetat.

9.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 11.5 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

10.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in inom ramen för denna undersökning kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (7).

11.   Förhörsombud

Om de berörda parterna anser sig ha svårigheter vid utövandet av sina rättigheter att försvara sig, kan de begära att förhörsombudet (Hearing Officer) vid GD Handel ingriper. Förhörsombudet agerar mellanhand i kontakterna mellan de berörda parterna och kommissionen och fungerar vid behov som medlare i förfarandefrågor som påverkar skyddet av parternas rättigheter, särskilt när det gäller tillgång till handlingarna i ärendet, sekretess, förlängning av tidsfristerna och behandlingen av skriftliga eller muntliga synpunkter. För närmare information och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUT C 254, 7.10.2008, s. 9.

(2)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

(3)  EUT L 66, 4.3.2004, s. 15.

(4)  EUT L 13, 19.1.2007, s. 1.

(5)  För vägledning beträffande innebörden av närstående företag, se artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1).

(6)  Detta innebär att dokumentet endast är för internt bruk. Det är skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43). Det är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i grundförordningen och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet).

(7)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/22

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5482 – GSN/FUN)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 51/08)

| 1. | Kommissionen mottog den 25 februari 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Game Show Network, LLC (GSN, Förenta staterna), gemensamt kontrollerat av Liberty Media Corporation (Liberty Media, Förenta staterna) och Sony Pictures Entertainment (SPE, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Fun Technologies, Inc (FUN, Kanada) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 25 februari 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Game Show Network, LLC (GSN, Förenta staterna), gemensamt kontrollerat av Liberty Media Corporation (Liberty Media, Förenta staterna) och Sony Pictures Entertainment (SPE, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Fun Technologies, Inc (FUN, Kanada) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | GSN: Leverans av TV-kanalen Game Show Network till TV-operatörer i Förenta staterna. GSN driver också hemsidan GSN.com som erbjuder olika nättjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

GSN: Leverans av TV-kanalen Game Show Network till TV-operatörer i Förenta staterna. GSN driver också hemsidan GSN.com som erbjuder olika nättjänster,

| — | FUN: Publikation och distribution av kompetens- och nätbaserade spel som kan användas på företagets egna webbplatser och vissa webbplatser som tillhör tredje part, |
| --- | --- |

—

FUN: Publikation och distribution av kompetens- och nätbaserade spel som kan användas på företagets egna webbplatser och vissa webbplatser som tillhör tredje part,

| — | Liberty Media: Video och näthandel, medier, kommunikations- och underhållningsbranschen, |
| --- | --- |

—

Liberty Media: Video och näthandel, medier, kommunikations- och underhållningsbranschen,

| — | SPE: Utveckling, produktion, förvärv och distribution av filmer, TV-program, TV-kanaler och annat digitalt programutbud, SPE erbjuder också ett underhållningsutbud såsom spel och ringsignaler för Internet och mobila plattformar. |
| --- | --- |

—

SPE: Utveckling, produktion, förvärv och distribution av filmer, TV-program, TV-kanaler och annat digitalt programutbud, SPE erbjuder också ett underhållningsutbud såsom spel och ringsignaler för Internet och mobila plattformar.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5482 – GSN/FUN, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5482 – GSN/FUN, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/23

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power)

(Text av betydelse för EES)

(2009/C 51/09)

| 1. | Kommissionen mottog den 25 februari 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Mytilineos Holdings S.A. (Mytilineos, Grekland) och Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A. (MOH, Grekland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Corinthos Power S.A. (Corinthos Power, Grekland), som utgör ett gemensamt företag, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 25 februari 2009 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Mytilineos Holdings S.A. (Mytilineos, Grekland) och Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A. (MOH, Grekland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Corinthos Power S.A. (Corinthos Power, Grekland), som utgör ett gemensamt företag, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Mytilineos holdings S.A.: Verksamt inom olika sektorer såsom: i) metallurgi och gruvdrift, ii) EPC-projekt (dvs., projektering, upphandling, utförande entreprenad), iii) energi, inbegripet elproduktion och grossistförsäljning samt iv) militärfordonstillverkning, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Mytilineos holdings S.A.: Verksamt inom olika sektorer såsom: i) metallurgi och gruvdrift, ii) EPC-projekt (dvs., projektering, upphandling, utförande entreprenad), iii) energi, inbegripet elproduktion och grossistförsäljning samt iv) militärfordonstillverkning,

| — | Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A.: Verksamt inom raffinaderisektorn och försäljning av oljeprodukter (detaljhandels- och icke-detaljhandelsförsäljning av motorbränsle, jetbränsle, eldningsolja, smörjmedel etc.), |
| --- | --- |

—

Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A.: Verksamt inom raffinaderisektorn och försäljning av oljeprodukter (detaljhandels- och icke-detaljhandelsförsäljning av motorbränsle, jetbränsle, eldningsolja, smörjmedel etc.),

| — | Corinthos Power S.A.: Elproduktion och grossistförsäljning av el. |
| --- | --- |

—

Corinthos Power S.A.: Elproduktion och grossistförsäljning av el.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

Rättelser

| 4.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/24

---

Rättelse till allmänna helgdagar 2009

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 14 av den 21 januari 2009
  )

(2009/C 51/10)

På sidan 6 under ”Italien” ska det

i stället för:

”1.1, 13.4, 1.5, 21.5, 1.6, 2.6, 21.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12”

vara:

”1.1, 6.1, 13.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12”.

---