# Euroopan unionin C 63/2009

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 63 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta18. maaliskuu 2009 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 63

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta18. maaliskuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2009/C 063/01 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2015 | 1 |
| 2009/C 063/02 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2012 | 6 |
| | Komissio |
| 2009/C 063/03 | Ilmoitus joidenkin jälleenvakuutusdirektiivissä säädettyjen määrien inflaatiomukautuksesta | 11 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2009/C 063/01

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2015

1

2009/C 063/02

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2012

6

Komissio

2009/C 063/03

Ilmoitus joidenkin jälleenvakuutusdirektiivissä säädettyjen määrien inflaatiomukautuksesta

11

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 063/04 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta | 12 |
| 2009/C 063/05 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 14 |
| 2009/C 063/06 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 16 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 063/04

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta

12

2009/C 063/05

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

14

2009/C 063/06

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

16

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 063/07 | Euron kurssi | 18 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 063/07

Euron kurssi

18

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 063/08 | Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman Ihmiset-työohjelmaan 2009 liittyvät ehdotuspyynnöt | 19 |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 063/09 | Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta | 20 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 063/10 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Alankomaiden kuningaskunnan talousministerin tiedonanto | 23 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

2009/C 063/08

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman Ihmiset-työohjelmaan 2009 liittyvät ehdotuspyynnöt

19

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 063/09

Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta

20

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 063/10

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Alankomaiden kuningaskunnan talousministerin tiedonanto

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Tanskan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2015

(2009/C 63/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO,

joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2015. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Tanskan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2015.

| (2) | Pitkittyneen nousukauden jälkeen Tanskan talouden hidastuminen vuonna 2008 on ollut nopeaa ja selkeää. Syynä on lähinnä ollut asuntomarkkinoiden hiipuminen ja kuohunnan lisääntyminen rahoitusmarkkinoilla. Heikko kotimaan- ja ulkomaankysyntä pahentaa jatkossa laskusuuntausta entisestään. Ulkoisten edellytysten heiketessä rahoitusjärjestelmän vakauden varmistaminen ja asuntomarkkinoiden hallittu korjausliike ovat erityisen haastavia. Laskusuhdanteella sekä omaisuuserien ja energian hintojen ennakoidulla kehityksellä on lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä tuntuva kielteinen vaikutus julkiseen talouteen.
  Tulopuolelle odotetaan erityisesti laskupainetta, mikä johtuu eläkerahastojen tuottoverosta, yhtiöveroista sekä öljyn ja kaasun talteenoton arvioidusta vähenemisestä Pohjanmerellä. Julkisen talouden moitteeton lähtöasetelma tekee perustelluksi sen, että vuoden 2009 talousarviossa julkista taloutta kasvatetaan harkinnanvaraisesti noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mukaan lukien tuloveron pysyvät leikkaukset, joiden suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tanskan kruunuun kohdistuva paine ja valuuttavarantojen hupeneminen pakottivat Tanskan keskuspankin nostamaan korkokantaa lokakuussa 2008. Kun EKP laski korkoja, korkoero euroon nähden kasvoi. Tanskan keskuspankki alensi myöhemmin korkoja vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa EKP:n koronlaskun jälkeen ja teki uusia koronleikkauksia niin, että ero vähitellen kapeni. Ero on kuitenkin edelleen suuri, 1 prosenttiyksikkö, verrattuna kriisiä edeltäneeseen 0,35 prosenttiyksikköön. |
| --- | --- |

(2)

Pitkittyneen nousukauden jälkeen Tanskan talouden hidastuminen vuonna 2008 on ollut nopeaa ja selkeää. Syynä on lähinnä ollut asuntomarkkinoiden hiipuminen ja kuohunnan lisääntyminen rahoitusmarkkinoilla. Heikko kotimaan- ja ulkomaankysyntä pahentaa jatkossa laskusuuntausta entisestään. Ulkoisten edellytysten heiketessä rahoitusjärjestelmän vakauden varmistaminen ja asuntomarkkinoiden hallittu korjausliike ovat erityisen haastavia. Laskusuhdanteella sekä omaisuuserien ja energian hintojen ennakoidulla kehityksellä on lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä tuntuva kielteinen vaikutus julkiseen talouteen.

Tulopuolelle odotetaan erityisesti laskupainetta, mikä johtuu eläkerahastojen tuottoverosta, yhtiöveroista sekä öljyn ja kaasun talteenoton arvioidusta vähenemisestä Pohjanmerellä. Julkisen talouden moitteeton lähtöasetelma tekee perustelluksi sen, että vuoden 2009 talousarviossa julkista taloutta kasvatetaan harkinnanvaraisesti noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mukaan lukien tuloveron pysyvät leikkaukset, joiden suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tanskan kruunuun kohdistuva paine ja valuuttavarantojen hupeneminen pakottivat Tanskan keskuspankin nostamaan korkokantaa lokakuussa 2008. Kun EKP laski korkoja, korkoero euroon nähden kasvoi. Tanskan keskuspankki alensi myöhemmin korkoja vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa EKP:n koronlaskun jälkeen ja teki uusia koronleikkauksia niin, että ero vähitellen kapeni. Ero on kuitenkin edelleen suuri, 1 prosenttiyksikkö, verrattuna kriisiä edeltäneeseen 0,35 prosenttiyksikköön.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvun ennakoidaan supistuvan vuoden 2008 0,2 prosentista–0,2 prosenttiin vuonna 2009, minkä jälkeen kasvu elpyy 0,7 prosenttiin vuonna 2010 ja keskimäärin 1,7 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Elpyminen vuosina 2011–2012 heijastaa teknisiä oletuksia siitä, että tuotanto- ja työttömyyskuilut sulkeutuvat vuonna 2012, kuten Tanskan viranomaiset ovat laskeneet kansallisia menetelmiä soveltaen. Taustaoletuksena on, että kapasiteetin käyttöaste vähitellen nousee normaalille tasolle elpymisen alkaessa ulkomailla ja alhaisten korkojen tukemana. Tämänhetkisten tietojen perusteella arvioituna (2) skenaario näyttää perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin. Kotimaankysynnän hidastuminen vuonna 2009 vaikuttaa viimeaikaisen kehityksen perusteella aliarvioidulta. Vuodesta 2011 alkaen kasvuluvut vaikuttavat korkeilta, kun otetaan huomioon tuottavuuden aiempi kasvu ja arvioitu potentiaalinen kasvu. Inflaation arvioidaan hidastuvan huomattavasti vuonna 2009 1,3 prosenttiin ja vaihtelevan keskimäärin hieman alle 2 prosentissa jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Vaihtelujen syy jää epäselväksi, mutta BKT-deflaattorin ennakoitu kehitys vaikuttaa realistiselta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvun ennakoidaan supistuvan vuoden 2008 0,2 prosentista–0,2 prosenttiin vuonna 2009, minkä jälkeen kasvu elpyy 0,7 prosenttiin vuonna 2010 ja keskimäärin 1,7 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Elpyminen vuosina 2011–2012 heijastaa teknisiä oletuksia siitä, että tuotanto- ja työttömyyskuilut sulkeutuvat vuonna 2012, kuten Tanskan viranomaiset ovat laskeneet kansallisia menetelmiä soveltaen. Taustaoletuksena on, että kapasiteetin käyttöaste vähitellen nousee normaalille tasolle elpymisen alkaessa ulkomailla ja alhaisten korkojen tukemana. Tämänhetkisten tietojen perusteella arvioituna (2) skenaario näyttää perustuvan suotuisiin kasvuoletuksiin. Kotimaankysynnän hidastuminen vuonna 2009 vaikuttaa viimeaikaisen kehityksen perusteella aliarvioidulta. Vuodesta 2011 alkaen kasvuluvut vaikuttavat korkeilta, kun otetaan huomioon tuottavuuden aiempi kasvu ja arvioitu potentiaalinen kasvu. Inflaation arvioidaan hidastuvan huomattavasti vuonna 2009 1,3 prosenttiin ja vaihtelevan keskimäärin hieman alle 2 prosentissa jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Vaihtelujen syy jää epäselväksi, mutta BKT-deflaattorin ennakoitu kehitys vaikuttaa realistiselta.

| (4) | Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2008 arvioidaan 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka on lähellä edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi asetettua 3,0:a prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska työmarkkinat reagoivat viivästyneesti laskusuhdanteeseen, työllisyyden ja palkkojen kasvu pysyttelevät suurimman osan vuotta vakaina, mikä johtaa arvioitua suurempiin tuloverotuloihin ja alhaisempiin sosiaalimenoihin. Finanssikriisi on samaan aikaan johtanut eläkerahastojen tuottoverosta ja yhtiöveroista saatavien tulojen huomattavaan alenemiseen. Lisäksi menot olivat ennakoitua suuremmat, sillä välituotekäytön menot kasvoivat ja kotitalouksille tehtiin kertaluonteinen pääomasiirto osana eläkerahastojen tuottoveron vuoden 2007 uudistusta. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden ylijäämäksi vuonna 2008 arvioidaan 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, joka on lähellä edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi asetettua 3,0:a prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska työmarkkinat reagoivat viivästyneesti laskusuhdanteeseen, työllisyyden ja palkkojen kasvu pysyttelevät suurimman osan vuotta vakaina, mikä johtaa arvioitua suurempiin tuloverotuloihin ja alhaisempiin sosiaalimenoihin. Finanssikriisi on samaan aikaan johtanut eläkerahastojen tuottoverosta ja yhtiöveroista saatavien tulojen huomattavaan alenemiseen. Lisäksi menot olivat ennakoitua suuremmat, sillä välituotekäytön menot kasvoivat ja kotitalouksille tehtiin kertaluonteinen pääomasiirto osana eläkerahastojen tuottoveron vuoden 2007 uudistusta.

| (5) | Vuodeksi 2009 ohjelmassa ennakoidaan tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa, kun taas komission yksiköiden väliennusteen mukaan alijäämää olisi 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä merkitsisi 3 prosenttiyksikön negatiivista heilahdusta suhteessa BKT:hen. Automaattisten vakauttajien osuus on noin 1 prosenttiyksikkö koko supistumisesta. Sen lisäksi, että julkinen talous laajenee harkinnanvaraisesti noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mukaan lukien tuloveron leikkaukset, joiden suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, omaisuuserien ja energian hintojen laskun ennakoidaan vähentävän erityisen epävakaita tuloja noin 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna trendinmukaisiin tasoihin. Vaikka ennakoidaan rakenteellista ylijäämää, rakenteellisen rahoitusaseman (joka perustuu komission yksiköiden yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen uudelleenlaskemaan suhdannetasoitettuun julkisen talouden rahoitusasemaan ja komission yksiköiden määritelmään kertaluonteisista ja muista väliaikaisista toimenpiteistä) muutos arvioidaan noin 2,5 prosenttiyksiköksi suhteessa BKT:hen, mikä vahvistaa huomattavan elvyttävän finanssipolitiikan virityksen (3), joskin siihen vaikuttaa huomattavasti epävakaiden tulojen väheneminen. |
| --- | --- |

(5)

Vuodeksi 2009 ohjelmassa ennakoidaan tasapainoista julkisen talouden rahoitusasemaa, kun taas komission yksiköiden väliennusteen mukaan alijäämää olisi 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä merkitsisi 3 prosenttiyksikön negatiivista heilahdusta suhteessa BKT:hen. Automaattisten vakauttajien osuus on noin 1 prosenttiyksikkö koko supistumisesta. Sen lisäksi, että julkinen talous laajenee harkinnanvaraisesti noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mukaan lukien tuloveron leikkaukset, joiden suuruus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, omaisuuserien ja energian hintojen laskun ennakoidaan vähentävän erityisen epävakaita tuloja noin 1,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna trendinmukaisiin tasoihin. Vaikka ennakoidaan rakenteellista ylijäämää, rakenteellisen rahoitusaseman (joka perustuu komission yksiköiden yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen uudelleenlaskemaan suhdannetasoitettuun julkisen talouden rahoitusasemaan ja komission yksiköiden määritelmään kertaluonteisista ja muista väliaikaisista toimenpiteistä) muutos arvioidaan noin 2,5 prosenttiyksiköksi suhteessa BKT:hen, mikä vahvistaa huomattavan elvyttävän finanssipolitiikan virityksen (3), joskin siihen vaikuttaa huomattavasti epävakaiden tulojen väheneminen.

| (6) | Kokonaisrahoitusaseman ennakoidaan supistuvan edelleen vuonna 2010. Osittain tämä johtuu automaattisista vakauttajista mutta pääasiallisena syynä on toinen suunnitteilla oleva kertaluonteinen pääomasiirto kotitalouksille osana eläkerahastojen tuottoveron vuoden 2007 uudistusta. Ohjelmassa pyritään edelleen saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva rakenteellinen ylijäämä (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka on 0,75–1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuoteen 2010 mennessä. Vuoden 2010 jälkeen Tanska tarkistaa keskipitkän aikavälin tavoitettaan alaspäin ja pyrkii vähintään tasapainoiseen rakenteelliseen rahoitusasemaan, jonka se aikoo edelleen säilyttää vuoteen 2015 saakka. Keskipitkän aikavälin tavoite noudattaa vähimmäistavoitetta, joka on noin 0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, ja heijastaa riittävässä määrin velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista kasvua pitkällä aikavälillä. Näin ollen uutta tavoitetta pidetään soveliaana sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisena. Ohjelmassa ennakoidaan julkisen talouden rahoitusaseman palaavan hieman ylijäämäiseksi vuonna 2011. Tämä riippuu suurelta osin teknisistä oletuksista, että tuotanto- ja työttömyyskuilut sulkeutuvat vuonna 2012, mikä johtaa suhdanteista riippuvaiseen tulojen kasvuun. Tavoitteet perustuvat skenaarioon, joka edellyttää tarkentamattomia rakenneuudistustoimenpiteitä julkisen talouden rahoitusaseman kohentamiseksi pysyvästi 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuotta 2015 kohti mentäessä, jotta varmistetaan julkisen talouden kestävyys kansallisten menetelmien mukaisesti. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän ennakoidaan ohjelmakaudella supistuvan noin 3,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen mutta pysyttelevän nollan yläpuolella. Syksyllä 2008 on toteutettu rahoitusjärjestelmän vakauttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joista tehdään yhteenveto tarkistetussa ohjelmassa. Sen lisäksi 18 päivänä tammikuuta 2009 hyväksyttyyn luottopakettiin sisältyy väliaikaisia hybridipääomasijoituksia enintään 100 miljardin Tanskan kruunun edestä (5,5 % suhteessa BKT:hen) vuoden 2009 puolivälistä alkaen. Nämä pääomasijoitukset vaikuttavat heti tarkistetun ohjelman velkakehitykseen, ja niillä on potentiaalinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(6)

Kokonaisrahoitusaseman ennakoidaan supistuvan edelleen vuonna 2010. Osittain tämä johtuu automaattisista vakauttajista mutta pääasiallisena syynä on toinen suunnitteilla oleva kertaluonteinen pääomasiirto kotitalouksille osana eläkerahastojen tuottoveron vuoden 2007 uudistusta. Ohjelmassa pyritään edelleen saavuttamaan keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva rakenteellinen ylijäämä (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä), joka on 0,75–1,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, vuoteen 2010 mennessä. Vuoden 2010 jälkeen Tanska tarkistaa keskipitkän aikavälin tavoitettaan alaspäin ja pyrkii vähintään tasapainoiseen rakenteelliseen rahoitusasemaan, jonka se aikoo edelleen säilyttää vuoteen 2015 saakka. Keskipitkän aikavälin tavoite noudattaa vähimmäistavoitetta, joka on noin 0,5 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, ja heijastaa riittävässä määrin velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista kasvua pitkällä aikavälillä. Näin ollen uutta tavoitetta pidetään soveliaana sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisena. Ohjelmassa ennakoidaan julkisen talouden rahoitusaseman palaavan hieman ylijäämäiseksi vuonna 2011. Tämä riippuu suurelta osin teknisistä oletuksista, että tuotanto- ja työttömyyskuilut sulkeutuvat vuonna 2012, mikä johtaa suhdanteista riippuvaiseen tulojen kasvuun. Tavoitteet perustuvat skenaarioon, joka edellyttää tarkentamattomia rakenneuudistustoimenpiteitä julkisen talouden rahoitusaseman kohentamiseksi pysyvästi 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuotta 2015 kohti mentäessä, jotta varmistetaan julkisen talouden kestävyys kansallisten menetelmien mukaisesti. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen ylijäämän ennakoidaan ohjelmakaudella supistuvan noin 3,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen mutta pysyttelevän nollan yläpuolella. Syksyllä 2008 on toteutettu rahoitusjärjestelmän vakauttamiseen tähtääviä toimenpiteitä, joista tehdään yhteenveto tarkistetussa ohjelmassa. Sen lisäksi 18 päivänä tammikuuta 2009 hyväksyttyyn luottopakettiin sisältyy väliaikaisia hybridipääomasijoituksia enintään 100 miljardin Tanskan kruunun edestä (5,5 % suhteessa BKT:hen) vuoden 2009 puolivälistä alkaen. Nämä pääomasijoitukset vaikuttavat heti tarkistetun ohjelman velkakehitykseen, ja niillä on potentiaalinen vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan ohjelmakaudella.

| (7) | Ohjelmassa ennakoituihin julkisen talouden toteutumiin kohdistuu useita riskejä. Heikkenemisriskit johtuvat suotuisiksi arvioiduista kasvuoletuksista ja tarvittavien rakenneuudistusten edellyttämiin toimenpiteisiin liittyvästä epävarmuudesta, eivätkä ne tasoitu — viimeaikaisista myönteisistä julkisen talouden tuloksista huolimatta — sillä, että tulot saattavat osoittautua ennakoitua paremmiksi, jos energianhinnat nousevat ja korot alenevat. Lisäksi rahoitusjärjestelmän vakauttamiseen tähtäävät toimenpiteet merkitsevät riskialtistumisen huomattavaa kasvua. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa ennakoituihin julkisen talouden toteutumiin kohdistuu useita riskejä. Heikkenemisriskit johtuvat suotuisiksi arvioiduista kasvuoletuksista ja tarvittavien rakenneuudistusten edellyttämiin toimenpiteisiin liittyvästä epävarmuudesta, eivätkä ne tasoitu — viimeaikaisista myönteisistä julkisen talouden tuloksista huolimatta — sillä, että tulot saattavat osoittautua ennakoitua paremmiksi, jos energianhinnat nousevat ja korot alenevat. Lisäksi rahoitusjärjestelmän vakauttamiseen tähtäävät toimenpiteet merkitsevät riskialtistumisen huomattavaa kasvua.

| (8) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin varsinkin hiljattain tehdyn eläkeuudistuksen ansiosta. Lisäksi ohjelmassa ennakoitu vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema, jossa rakenteellinen ylijäämä on huomattava, vaikuttaa osaltaan bruttovelan supistumiseen. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä rajoittaisi osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia, nykyisin alhaisia riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin varsinkin hiljattain tehdyn eläkeuudistuksen ansiosta. Lisäksi ohjelmassa ennakoitu vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema, jossa rakenteellinen ylijäämä on huomattava, vaikuttaa osaltaan bruttovelan supistumiseen. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä rajoittaisi osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia, nykyisin alhaisia riskejä.

| (9) | Kuten viimeaikaiset julkisen talouden tulokset osoittavat, Tanska on hyötynyt suhteellisen vahvasta julkisen talouden kehyksestä, eritoten sikäli, että kehys on kattava ja julkista taloutta koskevat säännöt ovat avoimet ja näkyvät. Julkisyhteisöjen kulutusmenoissa on kuitenkin ollut alttiutta menokattojen ylittymiseen. Viimeaikaiset, taloudellisia seuraamuksia sisältävät aloitteet saattavat tarjota paikallishallinnoille lisäkannustimia pysyä sovituissa tavoitteissa. Lisäksi on käynnistetty joitakin aloitteita, joilla on tarkoitus kiinnittää enemmän huomiota julkisten menojen kustannustehokkuuteen. Tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä hillitsemään menojen kasvua hallituksen tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Kuten viimeaikaiset julkisen talouden tulokset osoittavat, Tanska on hyötynyt suhteellisen vahvasta julkisen talouden kehyksestä, eritoten sikäli, että kehys on kattava ja julkista taloutta koskevat säännöt ovat avoimet ja näkyvät. Julkisyhteisöjen kulutusmenoissa on kuitenkin ollut alttiutta menokattojen ylittymiseen. Viimeaikaiset, taloudellisia seuraamuksia sisältävät aloitteet saattavat tarjota paikallishallinnoille lisäkannustimia pysyä sovituissa tavoitteissa. Lisäksi on käynnistetty joitakin aloitteita, joilla on tarkoitus kiinnittää enemmän huomiota julkisten menojen kustannustehokkuuteen. Tarvitaan kuitenkin lisätoimenpiteitä hillitsemään menojen kasvua hallituksen tavoitteiden mukaisesti.

| (10) | Rahoitusjärjestelmän vakauden tukemiseksi Tanskan viranomaiset ovat hyväksyneet joitakin toimenpiteitä, joihin sisältyvät eläke- ja henkivakuutusalan sääntelykehyksen muuttaminen, lokakuussa 2008 annettu laki rahoitusjärjestelmän vakaudesta ja edellä mainittu luottopaketti. Rahoitusjärjestelmän vakaudesta annetussa laissa säädetään vakuudettomia velkojia hyödyttävästä tosiasiallisesta rajattomasta valtion tukemasta takauksesta 30 päivään syyskuuta 2010 saakka. Järjestelmään osallistuvat pankit kattavat vaateet 35 miljardiin Tanskan kruunuun saakka (2 prosenttia suhteessa BKT:hen), ja valtio kattaa mahdolliset ylimenevät vaateet. Talletussuoja on 750 000 DKK 1 päivästä lokakuuta 2010. Luottopaketissa puututaan pankkien ja kiinteistöluottolaitosten vakavaraisuuteen kohdistuviin kasvaviin paineisiin luotonantopolitiikan normalisoimiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Rahoitusjärjestelmän vakauden tukemiseksi Tanskan viranomaiset ovat hyväksyneet joitakin toimenpiteitä, joihin sisältyvät eläke- ja henkivakuutusalan sääntelykehyksen muuttaminen, lokakuussa 2008 annettu laki rahoitusjärjestelmän vakaudesta ja edellä mainittu luottopaketti. Rahoitusjärjestelmän vakaudesta annetussa laissa säädetään vakuudettomia velkojia hyödyttävästä tosiasiallisesta rajattomasta valtion tukemasta takauksesta 30 päivään syyskuuta 2010 saakka. Järjestelmään osallistuvat pankit kattavat vaateet 35 miljardiin Tanskan kruunuun saakka (2 prosenttia suhteessa BKT:hen), ja valtio kattaa mahdolliset ylimenevät vaateet. Talletussuoja on 750 000 DKK 1 päivästä lokakuuta 2010. Luottopaketissa puututaan pankkien ja kiinteistöluottolaitosten vakavaraisuuteen kohdistuviin kasvaviin paineisiin luotonantopolitiikan normalisoimiseksi.

| (11) | Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Tanska on ryhtynyt laajentamaan julkista taloutta harkinnanvaraisesti noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen hyväksyessään vuoden 2009 talousarvion. Tähän sisältyy pysyviä toimenpiteitä, joilla lisätään työnteon kannustimia (tuloveron leikkaukset) ja parannetaan kasvupotentiaalia (investoinnit T&K:een). Osa laajennuksesta johtuu julkisen sektorin huomattavista palkankorotuksista. Ympäristöä säästävän liikenteen infrastruktuurisuunnitelma hyväksyttiin 29 päivänä tammikuuta 2009, ja se tarjoaa finanssipoliittista lisäelvytystä 5 miljardin Tanskan kruunun (0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen) edestä vuosina 2009 ja 2010. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 tarkastelemaan Lissabonin keskipitkän aikavälin uudistussuunnitelmaan. |
| --- | --- |

(11)

Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Tanska on ryhtynyt laajentamaan julkista taloutta harkinnanvaraisesti noin 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen hyväksyessään vuoden 2009 talousarvion. Tähän sisältyy pysyviä toimenpiteitä, joilla lisätään työnteon kannustimia (tuloveron leikkaukset) ja parannetaan kasvupotentiaalia (investoinnit T&K:een). Osa laajennuksesta johtuu julkisen sektorin huomattavista palkankorotuksista. Ympäristöä säästävän liikenteen infrastruktuurisuunnitelma hyväksyttiin 29 päivänä tammikuuta 2009, ja se tarjoaa finanssipoliittista lisäelvytystä 5 miljardin Tanskan kruunun (0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen) edestä vuosina 2009 ja 2010. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 tarkastelemaan Lissabonin keskipitkän aikavälin uudistussuunnitelmaan.

| (12) | Tarkistetun ohjelman tietojen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 2,5 prosenttiyksikköä vuonna 2009 ja edelleen 1 prosenttiyksikköä jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Osittain tässä supistumisessa näkyy erityisen epävakaista ja siirtymäkauden lähteistä saatavien tulojen aleneminen. Kun otetaan huomioon julkisen talouden terve lähtöasetelma ja vahvat automaattiset vakauttajat, suunniteltu elvyttävä finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä reaktiolta talouden laskusuhdanteeseen. Julkisen talouden ennusteet osoittavat koko ohjelmakauden ajan, että Tanskan julkisen talouden rahoitusasema on täysin vakaus- ja kasvusopimuksen kriteereiden mukainen. |
| --- | --- |

(12)

Tarkistetun ohjelman tietojen perusteella rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan heikkenevän 2,5 prosenttiyksikköä vuonna 2009 ja edelleen 1 prosenttiyksikköä jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Osittain tässä supistumisessa näkyy erityisen epävakaista ja siirtymäkauden lähteistä saatavien tulojen aleneminen. Kun otetaan huomioon julkisen talouden terve lähtöasetelma ja vahvat automaattiset vakauttajat, suunniteltu elvyttävä finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä reaktiolta talouden laskusuhdanteeseen. Julkisen talouden ennusteet osoittavat koko ohjelmakauden ajan, että Tanskan julkisen talouden rahoitusasema on täysin vakaus- ja kasvusopimuksen kriteereiden mukainen.

| (13) | Tarkistetussa ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

(13)

Tarkistetussa ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että nykyisessä suhdannetilanteessa ja ottaen huomioon julkisen talouden reilunkokoinen rahoitusasema finanssipolitiikan yleistä viritystä pidetään pääpiirteissään riittävänä, kun otetaan huomioon julkisen talouden harkinnanvarainen noin 1 prosenttiyksikön laajentaminen suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja myös suhteellisen vahvojen automaattisten vakauttajien toiminta. Ohjelman mukaan julkisen talouden ylijäämä supistuu noin 3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja vielä noin 1,25 prosenttiyksikköä vuonna 2010. Ohjelman kasvuoletukset ovat suotuisat. Finanssipolitiikan tavoitteena on edelleen saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite, mikä vastaa tavoitetta säilyttää pitkän aikavälin kestävyys koko ohjelmakauden ajan, joten riittävä varmuusmarginaali suhteessa viitearvoon säilyy. Koska julkisessa taloudessa on ollut ylijäämää — suhteellisen vahvasta julkisen talouden kehyksestä on tässä suhteessa ollut hyötyä — julkinen bruttovelka on supistunut alhaiselle tasolle.

Edellä esitetyn arvion perusteella Tanskaa kehotetaan:

| i) | toteuttamaan vuoden 2009 finanssipoliittiset suunnitelmat, mukaan lukien elvytystoimet, Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavasti ja vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan vuoden 2009 finanssipoliittiset suunnitelmat, mukaan lukien elvytystoimet, Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavasti ja vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa;

| ii) | yksilöimään rakenneuudistustoimenpiteet, joiden tavoitteena on erityisesti työvoiman tarjonnan lisääminen, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmakauden loppuvuosina. |
| --- | --- |

ii)

yksilöimään rakenneuudistustoimenpiteet, joiden tavoitteena on erityisesti työvoiman tarjonnan lisääminen, julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelmakauden loppuvuosina.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2008 | 1,6 | 0,2 | – 0,2 | 0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,6 |
| KOM tammikuu 2009 | 1,6 | – 0,6 | – 1,0 | 0,6 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 2,0 | 1,3 | 1,1 | 0,5 | — | — | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2008 | 1,7 | 3,6 | 1,3 | 2,1 | 1,4 | 1,8 | 1,8 |
| KOM tammikuu 2009 | 1,7 | 3,6 | 1,6 | 1,9 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 1,7 | 2,4 | 1,6 | 1,9 | — | — | — |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 1,4 | 0,0 | – 1,4 | – 1,8 | – 1,2 | – 0,8 | – 0,5 |
| KOM tammikuu 2009 (6) | 1,8 | – 0,1 | – 2,1 | – 2,4 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 1,0 | 0,3 | – 0,4 | – 1,5 | — | — | — |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 0,7 | 1,7 | 1,8 | 2,3 | 2,6 | 2,6 | 1,8 |
| KOM tammikuu 2009 | 0,7 | 1,7 | 1,5 | 1,5 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 1,7 | 1,3 | 1,9 | 2,2 | — | — | — |
| Julkisen talouden tulot (8)
   (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 54,5 | 53,2 | 51,2 | 51,5 | 52,1 | 51,8 | 51,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 55,4 | 54,8 | 52,8 | 53,4 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 53,4 | 52,9 | 52,0 | 51,7 | — | — | — |
| Julkisen talouden menot (8)
   (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 49,9 | 50,2 | 51,2 | 52,8 | 51,8 | 51,7 | 51,6 |
| KOM tammikuu 2009 | 50,9 | 51,6 | 53,1 | 54,9 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 49,6 | 49,8 | 50,0 | 50,5 | — | — | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 4,5 | 3,0 | 0,0 | – 1,2 | 0,3 | 0,1 | – 0,1 |
| KOM tammikuu 2009 | 4,5 | 3,1 | – 0,3 | – 1,5 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 3,8 | 3,0 | 2,0 | 1,2 | — | — | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 6,1 | 4,2 | 1,5 | 0,2 | 1,6 | 1,3 | 0,7 |
| KOM tammikuu 2009 | 6,1 | 4,5 | 1,2 | 0,0 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 5,2 | 4,2 | 3,0 | 2,1 | — | — | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 3,6 | 3,0 | 0,9 | 0,0 | 1,1 | 0,6 | 0,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 3,3 | 3,2 | 1,0 | 0,1 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 3,1 | 2,8 | 2,3 | 2,2 | — | — | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)
   (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 3,7 | 4,0 | 2,6 | 1,7 | 1,3 | 0,6 | 0,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 3,3 | 3,8 | 1,1 | 0,9 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 3,5 | 3,4 | 2,5 | 2,5 | — | — | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 26,3 | 30,3 | 27,9 | 26,3 | 25,4 | 24,6 | 22,6 |
| KOM tammikuu 2009 | 26,3 | 30,3 | 28,4 | 27,0 | — | — | — |
| LO joulukuu 2007 | 25,6 | 21,6 | 19,2 | 18,6 | — | — | — |
| Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2015

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2008

1,6

0,2

– 0,2

0,7

1,9

1,7

1,6

KOM tammikuu 2009

1,6

– 0,6

– 1,0

0,6

—

—

—

LO joulukuu 2007

2,0

1,3

1,1

0,5

—

—

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2008

1,7

3,6

1,3

2,1

1,4

1,8

1,8

KOM tammikuu 2009

1,7

3,6

1,6

1,9

—

—

—

LO joulukuu 2007

1,7

2,4

1,6

1,9

—

—

—

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2008

1,4

0,0

– 1,4

– 1,8

– 1,2

– 0,8

– 0,5

KOM tammikuu 2009 (6)

1,8

– 0,1

– 2,1

– 2,4

—

—

—

LO joulukuu 2007

1,0

0,3

– 0,4

– 1,5

—

—

—

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

0,7

1,7

1,8

2,3

2,6

2,6

1,8

KOM tammikuu 2009

0,7

1,7

1,5

1,5

—

—

—

LO joulukuu 2007

1,7

1,3

1,9

2,2

—

—

—

Julkisen talouden tulot (8)
   (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

54,5

53,2

51,2

51,5

52,1

51,8

51,5

KOM tammikuu 2009

55,4

54,8

52,8

53,4

—

—

—

LO joulukuu 2007

53,4

52,9

52,0

51,7

—

—

—

Julkisen talouden menot (8)
   (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

49,9

50,2

51,2

52,8

51,8

51,7

51,6

KOM tammikuu 2009

50,9

51,6

53,1

54,9

—

—

—

LO joulukuu 2007

49,6

49,8

50,0

50,5

—

—

—

Julkisen talouden rahoitusasema (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

4,5

3,0

0,0

– 1,2

0,3

0,1

– 0,1

KOM tammikuu 2009

4,5

3,1

– 0,3

– 1,5

—

—

—

LO joulukuu 2007

3,8

3,0

2,0

1,2

—

—

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

6,1

4,2

1,5

0,2

1,6

1,3

0,7

KOM tammikuu 2009

6,1

4,5

1,2

0,0

—

—

—

LO joulukuu 2007

5,2

4,2

3,0

2,1

—

—

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

3,6

3,0

0,9

0,0

1,1

0,6

0,2

KOM tammikuu 2009

3,3

3,2

1,0

0,1

—

—

—

LO joulukuu 2007

3,1

2,8

2,3

2,2

—

—

—

Rakenteellinen rahoitusasema (7)
   (9)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

3,7

4,0

2,6

1,7

1,3

0,6

0,2

KOM tammikuu 2009

3,3

3,8

1,1

0,9

—

—

—

LO joulukuu 2007

3,5

3,4

2,5

2,5

—

—

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

26,3

30,3

27,9

26,3

25,4

24,6

22,6

KOM tammikuu 2009

26,3

30,3

28,4

27,0

—

—

—

LO joulukuu 2007

25,6

21,6

19,2

18,6

—

—

—

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Erot kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden määritelmissä aiheuttavat sen, että rakenteellista rahoitusasemaa koskevia arvioita ei ole helppo verrata komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteeseen.

(4)  Etenkään kokonaistulot ja kokonaismenot sekä eräät alakomponentit eivät vastaa yhdenmukaistettuja määritelmiä, mikä vaikeuttaa arviointia. Lisäksi vapaaehtoisista tiedoista puuttuu virta-varanto-korjauserän määrittely.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,8 % vuonna 2007, 1,4 % vuonna 2008, 1,0 % vuonna 2009 ja 0,9 % vuonna 2010.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat uusimman ohjelman mukaan – 1,0 % vuonna 2008, – 1,7 % vuosina 2009 ja 2010 ja – 0,2 % vuonna 2011 suhteessa BKT:hen (kaikki alijäämää supistavia/ylijäämää lisääviä) ja komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan – 0,5 % vuonna 2008, – 0,2 % vuonna 2009 ja – 0,8 % vuonna 2010 suhteessa BKT:hen (kaikki alijäämää supistavia/ylijäämää lisääviä).

(8)  Ohjelman tulo- ja menotiedot eroavat Eurostatille ilmoitetuista tiedoista, jotka perustuvat yhdenmukaistettuun lähestymistapaan (vrt. komission asetus (EY) N:o 1500/2000) ja joihin komission yksiköiden ennuste perustuu. Ero koskee pääasiassa julkisyhteisöjen myymien hyödykkeiden ja palvelujen sekä kiinteän pääoman kulumisen käsittelyä. Sillä ei ole kuitenkaan vaikutusta rahoitusasemaan.

(9)  Soveltaen ohjelman tietojen perusteella uudelleenlaskettua suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ja komission yksiköiden käyttämää kertaluonteisten ja muiden väliaikaisten toimenpiteiden määritelmää rakenteellinen rahoitusasema on 3,6 % vuonna 2008, 1,1 % vuonna 2009 ja 0,9 % vuonna 2010 suhteessa BKT:hen.

(10)  Vuoden 2007 osalta numerotiedot eroavat Eurostatille lokakuussa 2008 liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa esitetyistä tiedoista. Käytetyt numerotiedot heijastavat Tanskan tilastokeskuksen julkaisemia uudempia tarkistettuja tietoja, joita Eurostat ei ole vielä vahvistanut.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat

---

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/6

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2012

(2009/C 63/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Viron tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2012.

| (2) | Viron talous on tällä hetkellä pahassa laskusuhdanteessa. Kotimaankysynnän mukautusten lisäksi useat ulkoiset tekijät, ennen kaikkea maailmanlaajuisen finanssikriisin syveneminen ja ulkomaankysynnän hiljeneminen — jotka myös auttoivat hillitsemään ulkoista ja sisäistä epätasapainoa — vauhdittivat talouden supistumista vuonna 2008. Kustannuskilpailukykyä on edellisinä voimakkaan kasvun vuosina heikentänyt myös se, että palkat ovat kasvaneet paljon tuottavuutta nopeammin myös julkisella sektorilla ja että työmarkkinoiden sopeutuminen laskusuhdanteeseen on tapahtunut viiveellä. Vuoden 2008 lopusta alkaen palkkamaltti on kuitenkin näköjään saanut alaa. Raha- ja luottopolitiikan ehdot kiristyivät valuuttakatejärjestelmän puitteissa vuonna 2008, kun maakohtaiset riskit alettiin mieltää suuremmiksi ja reaalinen efektiivinen valuuttakurssi jatkoi voimistumistaan. Kuuden nimellisesti ylijäämäisen vuoden jälkeen julkinen talous on heikentynyt selvästi: alijäämäksi ennakoidaan noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja sen odotetaan suurenevan vuosina 2009 ja 2010. Viranomaiset suunnittelevat julkisen talouden vakauttamista finanssipolitiikan heikkenemisen rajoittamiseksi, sopeutusprosessin helpottamiseksi ja markkinoiden luottamuksen ylläpitämiseksi ottaen huomioon maan talouden epätasapainosta johtuvan sopeutustarpeen. |
| --- | --- |

(2)

Viron talous on tällä hetkellä pahassa laskusuhdanteessa. Kotimaankysynnän mukautusten lisäksi useat ulkoiset tekijät, ennen kaikkea maailmanlaajuisen finanssikriisin syveneminen ja ulkomaankysynnän hiljeneminen — jotka myös auttoivat hillitsemään ulkoista ja sisäistä epätasapainoa — vauhdittivat talouden supistumista vuonna 2008. Kustannuskilpailukykyä on edellisinä voimakkaan kasvun vuosina heikentänyt myös se, että palkat ovat kasvaneet paljon tuottavuutta nopeammin myös julkisella sektorilla ja että työmarkkinoiden sopeutuminen laskusuhdanteeseen on tapahtunut viiveellä. Vuoden 2008 lopusta alkaen palkkamaltti on kuitenkin näköjään saanut alaa. Raha- ja luottopolitiikan ehdot kiristyivät valuuttakatejärjestelmän puitteissa vuonna 2008, kun maakohtaiset riskit alettiin mieltää suuremmiksi ja reaalinen efektiivinen valuuttakurssi jatkoi voimistumistaan. Kuuden nimellisesti ylijäämäisen vuoden jälkeen julkinen talous on heikentynyt selvästi: alijäämäksi ennakoidaan noin 2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ja sen odotetaan suurenevan vuosina 2009 ja 2010. Viranomaiset suunnittelevat julkisen talouden vakauttamista finanssipolitiikan heikkenemisen rajoittamiseksi, sopeutusprosessin helpottamiseksi ja markkinoiden luottamuksen ylläpitämiseksi ottaen huomioon maan talouden epätasapainosta johtuvan sopeutustarpeen.

| (3) | Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa arvioidaan, että kokonaistuotannon kasvu on supistunut 2,2 prosenttia vuonna 2008 ja supistuu edelleen 3,5 prosenttia vuonna 2009. Sen jälkeen BKT:n uskotaan jälleen elpyvän niin, että se kasvaa 2,6 prosenttia vuonna 2010 ja keskimäärin 4,9 prosenttia vuodessa vuosina 2011 ja 2012. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion kasvuoletukset ovat varsin suotuisat vuosina 2009 ja 2010, mikä kertoo siitä, että vientimarkkinoiden kasvuun suhtaudutaan optimistisesti eikä kaikkia viimeaikaisia tietoja talous- ja luottamusindikaattoreiden jatkuvasta heikkenemisestä ole otettu huomioon. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta ja kotimaankysynnän lasku sekä maailmanmarkkinoiden kehitys saattavat asettaa hinnoille lisää laskupaineita. Ulkoinen rahoitusasema kohentuu ohjelman skenaarion mukaan hieman vähemmän kuin komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteessa arvioidaan; tämä johtuu kotimaankysyntää koskevista suotuisammista odotuksista ja erilaisista ulkomaanhintaoletuksista. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa arvioidaan, että kokonaistuotannon kasvu on supistunut 2,2 prosenttia vuonna 2008 ja supistuu edelleen 3,5 prosenttia vuonna 2009. Sen jälkeen BKT:n uskotaan jälleen elpyvän niin, että se kasvaa 2,6 prosenttia vuonna 2010 ja keskimäärin 4,9 prosenttia vuodessa vuosina 2011 ja 2012. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaarion kasvuoletukset ovat varsin suotuisat vuosina 2009 ja 2010, mikä kertoo siitä, että vientimarkkinoiden kasvuun suhtaudutaan optimistisesti eikä kaikkia viimeaikaisia tietoja talous- ja luottamusindikaattoreiden jatkuvasta heikkenemisestä ole otettu huomioon. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta ja kotimaankysynnän lasku sekä maailmanmarkkinoiden kehitys saattavat asettaa hinnoille lisää laskupaineita. Ulkoinen rahoitusasema kohentuu ohjelman skenaarion mukaan hieman vähemmän kuin komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteessa arvioidaan; tämä johtuu kotimaankysyntää koskevista suotuisammista odotuksista ja erilaisista ulkomaanhintaoletuksista.

| (4) | Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,3 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Lasku johtuu ennen kaikkea alkuperäisiä arvioita selvästi pienemmistä tuloista makrotalouden tilanteen heikennyttyä tuntuvasti edellisen tarkistetun lähentymisohjelman ennusteisiin verrattuna. Tulojen lasku korvautui jossain määrin aiempaa tavoitetta pienemmillä menoilla, kun vuoden 2008 puolivälissä hyväksyttiin rajoittava lisätalousarvio, johon sisältyi laajapohjaisia menoleikkauksia. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,3 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Lasku johtuu ennen kaikkea alkuperäisiä arvioita selvästi pienemmistä tuloista makrotalouden tilanteen heikennyttyä tuntuvasti edellisen tarkistetun lähentymisohjelman ennusteisiin verrattuna. Tulojen lasku korvautui jossain määrin aiempaa tavoitetta pienemmillä menoilla, kun vuoden 2008 puolivälissä hyväksyttiin rajoittava lisätalousarvio, johon sisältyi laajapohjaisia menoleikkauksia.

| (5) | Julkisen talouden rahoitusasemalle asetettu vuoden 2009 tavoite on 1,7 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden tammikuun väliennusteessa alijäämän ennustetaan olevan 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipolitiikan tavoitteena on lyhyellä aikavälillä palauttaa markkinoiden luottamus ja rajoittaa poikkeamista perustamissopimuksen viitearvosta, sillä viranomaisten tavoitteena on euron käyttöönotto. Menojen kasvun odotettiin ylittävän nimellisen BKT:n kasvun vuoden 2009 alkuperäisessä talousarviossa erityisesti eläkkeiden nousun vuoksi voimassa olevan indeksointimallin tuloksena. Rajoittavan lisätalousarvion hyväksymisellä helmikuussa 2009 pyritään tuomaan menojen kasvu laajasti ottaen linjaan ennakoidun talouden nimelliskasvun kanssa. Julkisen talouden vuoden 2009 strategiassa otetaan käyttöön myös joitakin tuloja lisääviä toimenpiteitä ja lykätään aiemmin suunniteltuja veroleikkauksia vuoteen 2010. Kaiken kaikkiaan on odotettavissa, että finanssipolitiikan viritys mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) muutoksena on rajoittava vuonna 2009, mukaan lukien helmikuussa 2009 hyväksytty lisätalousarvio, jossa määrätään finanssipolitiikan tiukentamisesta siltä osin, kun ylitetään 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen kansallisten viranomaisten arvion mukaan. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden rahoitusasemalle asetettu vuoden 2009 tavoite on 1,7 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden tammikuun väliennusteessa alijäämän ennustetaan olevan 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipolitiikan tavoitteena on lyhyellä aikavälillä palauttaa markkinoiden luottamus ja rajoittaa poikkeamista perustamissopimuksen viitearvosta, sillä viranomaisten tavoitteena on euron käyttöönotto. Menojen kasvun odotettiin ylittävän nimellisen BKT:n kasvun vuoden 2009 alkuperäisessä talousarviossa erityisesti eläkkeiden nousun vuoksi voimassa olevan indeksointimallin tuloksena. Rajoittavan lisätalousarvion hyväksymisellä helmikuussa 2009 pyritään tuomaan menojen kasvu laajasti ottaen linjaan ennakoidun talouden nimelliskasvun kanssa. Julkisen talouden vuoden 2009 strategiassa otetaan käyttöön myös joitakin tuloja lisääviä toimenpiteitä ja lykätään aiemmin suunniteltuja veroleikkauksia vuoteen 2010. Kaiken kaikkiaan on odotettavissa, että finanssipolitiikan viritys mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) muutoksena on rajoittava vuonna 2009, mukaan lukien helmikuussa 2009 hyväksytty lisätalousarvio, jossa määrätään finanssipolitiikan tiukentamisesta siltä osin, kun ylitetään 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen kansallisten viranomaisten arvion mukaan.

| (6) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiana on ohjelman mukaan saavuttaa rakenteellinen ylijäämä. Se ylittäisi nykyisen keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on tasapainossa oleva rakenteellinen rahoitusasema (3). Julkisen talouden kokonaisalijäämän odotetaan supistuvan 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja muuttuvan sen jälkeen ylijäämäksi, jonka suuruus on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Sopeutuksen on määrä olla menoperusteista, sillä menojen kasvu alittaa nimellisen BKT:n kasvun (tarkemmin määrittelemättömien toimenpiteiden tuella) kaikkina vuosina vuodesta 2010 lähtien. Tulojen kasvun pitäisi elpyä taloustilanteen käänteen jälkeen, mutta osittain, kun otetaan huomioon voimassa olevaan lainsäädäntöön perustuvat vuosien 2010–2012 veroleikkaukset. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategiana on ohjelman mukaan saavuttaa rakenteellinen ylijäämä. Se ylittäisi nykyisen keskipitkän aikavälin tavoitteen, joka on tasapainossa oleva rakenteellinen rahoitusasema (3). Julkisen talouden kokonaisalijäämän odotetaan supistuvan 1,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja muuttuvan sen jälkeen ylijäämäksi, jonka suuruus on 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Sopeutuksen on määrä olla menoperusteista, sillä menojen kasvu alittaa nimellisen BKT:n kasvun (tarkemmin määrittelemättömien toimenpiteiden tuella) kaikkina vuosina vuodesta 2010 lähtien. Tulojen kasvun pitäisi elpyä taloustilanteen käänteen jälkeen, mutta osittain, kun otetaan huomioon voimassa olevaan lainsäädäntöön perustuvat vuosien 2010–2012 veroleikkaukset.

| (7) | Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä erityisesti vuosina 2009 ja 2010, sillä makrotalouden skenaario perustuu varsin suotuisiin kasvuoletuksiin. Äskettäin hyväksytty rajoittava lisätalousarvio kuitenkin lieventää riskejä. Julkisen talouden alijäämän muuttaminen ylijäämäksi vuodesta 2011 eteenpäin voi sekin olla haasteellista, kun otetaan huomioon, ettei ohjelmassa esitetä tietoja menoperusteista julkisen talouden vakauttamista tukevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä erityisesti vuosina 2009 ja 2010, sillä makrotalouden skenaario perustuu varsin suotuisiin kasvuoletuksiin. Äskettäin hyväksytty rajoittava lisätalousarvio kuitenkin lieventää riskejä. Julkisen talouden alijäämän muuttaminen ylijäämäksi vuodesta 2011 eteenpäin voi sekin olla haasteellista, kun otetaan huomioon, ettei ohjelmassa esitetä tietoja menoperusteista julkisen talouden vakauttamista tukevista toimenpiteistä.

| (8) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n alhaisimmat, ja ohjelman mukaan näin on jatkossakin, vaikka otettaisiin huomioon eläkkeiden indeksointisääntöön hiljattain tehdyn muutoksen vaikutus. Bruttovelan määrä on nykyisellään Virossa hyvin pieni. Julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat tällä hetkellä alhaiset, ja niitä voidaan rajoittaa pitämällä yllä tervettä julkista taloutta suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(8)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat EU:n alhaisimmat, ja ohjelman mukaan näin on jatkossakin, vaikka otettaisiin huomioon eläkkeiden indeksointisääntöön hiljattain tehdyn muutoksen vaikutus. Bruttovelan määrä on nykyisellään Virossa hyvin pieni. Julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvat riskit ovat tällä hetkellä alhaiset, ja niitä voidaan rajoittaa pitämällä yllä tervettä julkista taloutta suunnitelmien mukaisesti koko ohjelmakauden ajan.

| (9) | Talousarviokehys perustuu julkisen talouden nimellistä tasapainoa tai ylijäämää koskevaan ex ante -sääntöön. Vaikka sääntöä ei ole vahvistettu lainsäädännössä, sitä on yleensä noudatettu nykyistä laskusuhdannetta edeltäneinä vuosina. Viime vuosina hallitus on mukauttanut säännön soveltamista siten, että siinä otetaan paremmin huomioon talouden vuotuiset suhdannevaihtelut, sillä joitakin talousarvioita on hyväksytty suhdanteen huipulla ex ante -ylijäämäisinä. Menojen suunnittelukehys on kuitenkin edelleen heikko, sillä alkuperäisiä menotavoitteita on systemaattisesti nostettu lisätalousarvioissa. Aiempina hyvinä taloudellisina aikoina se oli helppoa tulojen ollessa odotettua suuremmat. Keskipitkän aikavälin menokehyksen lujittaminen ja menojen käytön tehostaminen olisi siksi erityisen tärkeää nykyisessä talouden laskusuhdanteessa ja auttaisi lieventämään tulojen pienentymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Lähentymisohjelman mukaan hallitus aikoo siirtyä tulos- ja suoriteperusteisempaan budjetointiin aluksi pilottihankkeiden muodossa vahvistaakseen keskipitkän aikavälin budjetointiprosessia. |
| --- | --- |

(9)

Talousarviokehys perustuu julkisen talouden nimellistä tasapainoa tai ylijäämää koskevaan ex ante -sääntöön. Vaikka sääntöä ei ole vahvistettu lainsäädännössä, sitä on yleensä noudatettu nykyistä laskusuhdannetta edeltäneinä vuosina. Viime vuosina hallitus on mukauttanut säännön soveltamista siten, että siinä otetaan paremmin huomioon talouden vuotuiset suhdannevaihtelut, sillä joitakin talousarvioita on hyväksytty suhdanteen huipulla ex ante -ylijäämäisinä. Menojen suunnittelukehys on kuitenkin edelleen heikko, sillä alkuperäisiä menotavoitteita on systemaattisesti nostettu lisätalousarvioissa. Aiempina hyvinä taloudellisina aikoina se oli helppoa tulojen ollessa odotettua suuremmat. Keskipitkän aikavälin menokehyksen lujittaminen ja menojen käytön tehostaminen olisi siksi erityisen tärkeää nykyisessä talouden laskusuhdanteessa ja auttaisi lieventämään tulojen pienentymisen vaikutusta julkiseen talouteen. Lähentymisohjelman mukaan hallitus aikoo siirtyä tulos- ja suoriteperusteisempaan budjetointiin aluksi pilottihankkeiden muodossa vahvistaakseen keskipitkän aikavälin budjetointiprosessia.

| (10) | Viron viranomaiset nostivat talletussuojan 20 000 EUR vastaavasta summasta 50 000 EUR vastaavaan summaan (kruunuissa) ja talletussuojan suhdeluvun 100 prosenttiin lokakuun 9 päivästä 2008 alkaen rahoitussektorin vakauttamiseksi. Lisäksi parlamentin käsiteltäväksi annettiin joulukuussa 2008 lakiesityspaketti, joka joustavoittaisi kriisinhallintaa muun muassa luomalla nopeutetun menettelyn valtion väliintuloa varten. |
| --- | --- |

(10)

Viron viranomaiset nostivat talletussuojan 20 000 EUR vastaavasta summasta 50 000 EUR vastaavaan summaan (kruunuissa) ja talletussuojan suhdeluvun 100 prosenttiin lokakuun 9 päivästä 2008 alkaen rahoitussektorin vakauttamiseksi. Lisäksi parlamentin käsiteltäväksi annettiin joulukuussa 2008 lakiesityspaketti, joka joustavoittaisi kriisinhallintaa muun muassa luomalla nopeutetun menettelyn valtion väliintuloa varten.

| (11) | Koska Virossa on merkittävä ulkoinen ja sisäinen talouden epätasapaino, se on pyrkinyt Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2008 hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti korjaamaan finanssipolitiikallaan tällaista epätasapainoa. Kun otetaan huomioon myös julkisen talouden toteutumaan kohdistuvat riskit ja vaikeudet saada uutta rahoitusta kelvollisin ehdoin markkinariskien välttelyn vuoksi, vuosiksi 2009 ja 2010 kaavailtu yleinen rajoittava finanssipolitiikan viritys on tarkoituksenmukainen. Viron viranomaiset ovat toteuttaneet kansallisen uudistusohjelmansa puitteissa joitakin rakenneuudistuksia, joiden vaikutukset julkiseen talouteen ovat lyhyellä aikavälillä neutraalit tai vähäiset. Toimenpiteillä on tuettu erityisesti työmarkkinoita ja investointeja; sen sijaan teollisuusalojen tai kotitalouksien ostovoiman tukemista ei niinkään ole pidetty tärkeänä. Kaksi työmarkkinoiden tukemiseksi toteutettua toimenpidettä ovat uudistetun työlainsäädännön hyväksyminen ja julkisesta palvelusta annetun lain parhaillaan tehtävä uudistus. Niillä lisätään markkinoiden joustavuutta, mutta parannetaan samaan aikaan myös turvaverkkoa nostamalla työttömyysetuuksia ja lisäämällä niiden piiriin uusia edunsaajia. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaiseen suositukseen. |
| --- | --- |

(11)

Koska Virossa on merkittävä ulkoinen ja sisäinen talouden epätasapaino, se on pyrkinyt Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2008 hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti korjaamaan finanssipolitiikallaan tällaista epätasapainoa. Kun otetaan huomioon myös julkisen talouden toteutumaan kohdistuvat riskit ja vaikeudet saada uutta rahoitusta kelvollisin ehdoin markkinariskien välttelyn vuoksi, vuosiksi 2009 ja 2010 kaavailtu yleinen rajoittava finanssipolitiikan viritys on tarkoituksenmukainen. Viron viranomaiset ovat toteuttaneet kansallisen uudistusohjelmansa puitteissa joitakin rakenneuudistuksia, joiden vaikutukset julkiseen talouteen ovat lyhyellä aikavälillä neutraalit tai vähäiset. Toimenpiteillä on tuettu erityisesti työmarkkinoita ja investointeja; sen sijaan teollisuusalojen tai kotitalouksien ostovoiman tukemista ei niinkään ole pidetty tärkeänä. Kaksi työmarkkinoiden tukemiseksi toteutettua toimenpidettä ovat uudistetun työlainsäädännön hyväksyminen ja julkisesta palvelusta annetun lain parhaillaan tehtävä uudistus. Niillä lisätään markkinoiden joustavuutta, mutta parannetaan samaan aikaan myös turvaverkkoa nostamalla työttömyysetuuksia ja lisäämällä niiden piiriin uusia edunsaajia. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaiseen suositukseen.

| (12) | Finanssipolitiikan virityksen odotetaan olevan rajoittava vuosina 2009–2011 ja muuttuvan lievästi kasvuhakuiseksi vuonna 2012. Tavanomaisten suhdannevaihtelujen varalle on jätetty varmuusmarginaali kaikkina vuosina vuodesta 2009 alkaen, mutta se saattaa jyrkän laskusuhdanteen takia osoittautua riittämättömäksi estämään 3 prosentin viitearvon ylittymisen vuosina 2009 ja 2010. Helmikuussa 2009 hyväksytty rajoittava lisätalousarvio kuitenkin lieventää julkisen talouden toteutumaan kohdistuvia riskejä. Kun otetaan huomioon riskit, kaavailtu siirtyminen ylijäämään ei ehkä myöskään toteudu vuonna 2011 ohjelmassa ennakoidulla tavalla. Sopeutusta pitäisi lisäksi tukea toimenpitein. Palkkojen aiemman voimakkaan kasvun aiheuttaman tilanteen korjaaminen olisi aiheellista, kun otetaan huomioon Viron ERM II -jäsenyys ja tarve parantaa talouden kustannuskilpailukykyä. |
| --- | --- |

(12)

Finanssipolitiikan virityksen odotetaan olevan rajoittava vuosina 2009–2011 ja muuttuvan lievästi kasvuhakuiseksi vuonna 2012. Tavanomaisten suhdannevaihtelujen varalle on jätetty varmuusmarginaali kaikkina vuosina vuodesta 2009 alkaen, mutta se saattaa jyrkän laskusuhdanteen takia osoittautua riittämättömäksi estämään 3 prosentin viitearvon ylittymisen vuosina 2009 ja 2010. Helmikuussa 2009 hyväksytty rajoittava lisätalousarvio kuitenkin lieventää julkisen talouden toteutumaan kohdistuvia riskejä. Kun otetaan huomioon riskit, kaavailtu siirtyminen ylijäämään ei ehkä myöskään toteudu vuonna 2011 ohjelmassa ennakoidulla tavalla. Sopeutusta pitäisi lisäksi tukea toimenpitein. Palkkojen aiemman voimakkaan kasvun aiheuttaman tilanteen korjaaminen olisi aiheellista, kun otetaan huomioon Viron ERM II -jäsenyys ja tarve parantaa talouden kustannuskilpailukykyä.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että vaikka Viro on tällä hetkellä pahassa laskusuhdanteessa useita vuosia kestäneen potentiaalin ylittäneen talouskasvun jälkeen, vuosiksi 2009–2011 suunniteltu rajoittava finanssipolitiikan viritys on tarkoituksenmukainen talouden epätasapainon perusteella. Talouden laskusuhdannetta pahentaa maailmanlaajuinen finanssikriisi ja vaisu ulkomaankysyntä. Myös heikentynyt kustannuskilpailukyky, joka on seurausta ennen kaikkea pitkään jatkuneesta tuottavuuden kasvun ylittäneestä palkkojen kasvusta, vaikeuttaa paluuta kestävälle kasvu-uralle. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni huomattavasti vuonna 2008 ja vaihtui alijäämäiseksi kuuden ylijäämävuoden jälkeen. Julkisen talouden odotetaan ohjelman mukaan olevan alijäämäinen myös vuosina 2009 ja 2010, mutta alijäämä alkaa vähitellen supistua. Kun otetaan huomioon makrotalouden riskit ja vuodeksi 2010 kaavailtua menoperusteista vakauttamista koskevien tietojen puuttuminen, julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä, joiden seurauksena kokonaisalijäämä saattaa ylittää 3 prosentin viitearvon vuosina 2009 ja 2010. Helmikuussa 2009 hyväksytty rajoittava lisätalousarvio kuitenkin lieventää julkisen talouden toteutumaan kohdistuvia riskejä.

Edellä esitetyn arvion perusteella ja ottaen huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen ja ongelmaton osallistuminen ERM II -mekanismiin Viroa kehotetaan:

| i) | vakauttamaan julkista taloutta lyhyellä aikavälillä, jotta varmistetaan julkisen talouden alijäämän pysyminen alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen, ja ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin vakauttamisen tukemiseksi keskipitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

i)

vakauttamaan julkista taloutta lyhyellä aikavälillä, jotta varmistetaan julkisen talouden alijäämän pysyminen alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen, ja ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin vakauttamisen tukemiseksi keskipitkällä aikavälillä;

| ii) | harjoittamaan maltillista julkisen sektorin palkkapolitiikkaa talouden sopeutuksen tukemiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

ii)

harjoittamaan maltillista julkisen sektorin palkkapolitiikkaa talouden sopeutuksen tukemiseksi ja kilpailukyvyn parantamiseksi;

| iii) | vahvistamaan keskipitkän aikavälin talousarviokehystä erityisesti parantamalla menojen suunnittelua ja menojen käytön tehokkuutta. |
| --- | --- |

iii)

vahvistamaan keskipitkän aikavälin talousarviokehystä erityisesti parantamalla menojen suunnittelua ja menojen käytön tehokkuutta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO marraskuu 2008 | 6,3 | – 2,2 | – 3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 6,3 | – 2,4 | – 4,7 | 1,2 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 7,4 | 5,2 | 6,1 | 6,7 | 7,0 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO marraskuu 2008 | 6,7 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 6,7 | 10,6 | 3,2 | 2,7 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 6,6 | 8,6 | 5,6 | 3,6 | 3,5 | — |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 8,0 | 0,9 | – 5,7 | – 5,9 | – 3,9 | – 1,7 |
| KOM tammikuu 2009 (6) | 9,0 | 2,1 | – 5,4 | – 6,4 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 2,7 | 0,1 | – 1,2 | – 1,5 | – 1,3 | — |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | – 16,9 | – 10,5 | – 5,1 | – 5,0 | – 4,7 | – 4,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 17,1 | – 8,8 | – 4,2 | – 2,6 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | – 14,0 | – 9,9 | – 8,2 | – 7,8 | – 7,4 | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 38,2 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 38,2 | 36,5 | 38,2 | 38,4 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 37,2 | 38,2 | 38,2 | 37,4 | 36,3 | — |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 35,5 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 35,5 | 38,5 | 41,4 | 41,6 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 34,6 | 36,9 | 37,2 | 36,5 | 35,5 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 2,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,0 | 0,1 | 0,2 |
| KOM tammikuu 2009 | 2,7 | – 2,0 | – 3,2 | – 3,2 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 2,6 | 1,3 | 1,0 | 0,9 | 0,8 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 2,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,8 | 0,3 | 0,4 |
| KOM tammikuu 2009 | 2,9 | – 1,8 | – 3,0 | – 2,9 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 2,7 | 1,4 | 1,1 | 1,0 | 0,8 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 0,3 | – 2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 0,1 | – 2,6 | – 1,6 | – 1,3 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 1,8 | 1,3 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | – 0,1 | – 2,4 | – 0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 0,4 | – 2,8 | – 1,6 | – 1,3 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 1,2 | 0,8 | 1,4 | 1,3 | 1,2 | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO marraskuu 2008 | 3,5 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 |
| KOM tammikuu 2009 | 3,5 | 4,3 | 6,1 | 7,6 | — | — |
| LO marraskuu 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | 1,8 | 1,6 | — |
| Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(% muutos)

LO marraskuu 2008

6,3

– 2,2

– 3,5

2,6

4,8

5,0

KOM tammikuu 2009

6,3

– 2,4

– 4,7

1,2

—

—

LO marraskuu 2007

7,4

5,2

6,1

6,7

7,0

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO marraskuu 2008

6,7

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

KOM tammikuu 2009

6,7

10,6

3,2

2,7

—

—

LO marraskuu 2007

6,6

8,6

5,6

3,6

3,5

—

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO marraskuu 2008

8,0

0,9

– 5,7

– 5,9

– 3,9

– 1,7

KOM tammikuu 2009 (6)

9,0

2,1

– 5,4

– 6,4

—

—

LO marraskuu 2007

2,7

0,1

– 1,2

– 1,5

– 1,3

—

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

– 16,9

– 10,5

– 5,1

– 5,0

– 4,7

– 4,7

KOM tammikuu 2009

– 17,1

– 8,8

– 4,2

– 2,6

—

—

LO marraskuu 2007

– 14,0

– 9,9

– 8,2

– 7,8

– 7,4

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

38,2

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

KOM tammikuu 2009

38,2

36,5

38,2

38,4

—

—

LO marraskuu 2007

37,2

38,2

38,2

37,4

36,3

—

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

35,5

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

KOM tammikuu 2009

35,5

38,5

41,4

41,6

—

—

LO marraskuu 2007

34,6

36,9

37,2

36,5

35,5

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

2,7

– 1,9

– 1,7

– 1,0

0,1

0,2

KOM tammikuu 2009

2,7

– 2,0

– 3,2

– 3,2

—

—

LO marraskuu 2007

2,6

1,3

1,0

0,9

0,8

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

2,9

– 1,8

– 1,5

– 0,8

0,3

0,4

KOM tammikuu 2009

2,9

– 1,8

– 3,0

– 2,9

—

—

LO marraskuu 2007

2,7

1,4

1,1

1,0

0,8

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

0,3

– 2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

KOM tammikuu 2009

– 0,1

– 2,6

– 1,6

– 1,3

—

—

LO marraskuu 2007

1,8

1,3

1,4

1,3

1,2

—

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

– 0,1

– 2,4

– 0,1

0,4

1,2

0,7

KOM tammikuu 2009

– 0,4

– 2,8

– 1,6

– 1,3

—

—

LO marraskuu 2007

1,2

0,8

1,4

1,3

1,2

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO marraskuu 2008

3,5

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

KOM tammikuu 2009

3,5

4,3

6,1

7,6

—

—

LO marraskuu 2007

2,7

2,3

2,0

1,8

1,6

—

Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 ennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Hallitus on ilmoittanut tarkistavansa ja tarkentavansa keskipitkän aikavälin tavoitetta viitaten rakenteelliseen ylijäämään.

(4)  Ohjelmasta puuttuvat erityisesti nimellistä efektiivistä valuuttakurssia koskevat ennusteet. Lisäksi on käytetty euroalueen korko-oletuksia, tosin tämä voidaan perustella sillä, ettei riittävän edustavia Viron kruunun korkoindikaattoreita ole saatavilla.

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,6 % vuonna 2007, 4,1 % vuonna 2008, 3,7 % vuonna 2009 ja 3,5 % vuonna 2010.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut toimenpiteet ovat 0,4 % vuonna 2007, 0,2 % vuonna 2008, 0,1 % vuonna 2009, 0,4 % vuonna 2010 ja 0,1 % vuonna 2011 suhteessa BKT:hen. Ne ovat kaikki alijäämää supistavia uusimman ohjelman mukaan. Näitä kauden 2009-2011 toimenpiteitä ei kuitenkaan pidetä luonteeltaan kertaluonteisina komission yksiköiden tammikuun väliennusteessa.

Lähde:

Lähentymisohjelma (CP); komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM); komission yksiköiden laskelmat.

---

Komissio

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/11

---

Ilmoitus joidenkin jälleenvakuutusdirektiivissä säädettyjen määrien inflaatiomukautuksesta

(2009/C 63/03)

Jälleenvakuutuksesta ja neuvoston direktiivien 73/239/ETY ja 92/49/ETY sekä direktiivien 98/78/EY ja 2002/83/EY muuttamisesta annetun direktiivin 2005/68/EY (1) 41 artiklan mukaisesti kyseisen direktiivin 40 artiklan 2 kohdassa säädetyt euromääräiset määrät on tarkistettu vuonna 2008 Eurostatin julkaisemassa, kaikki jäsenvaltiot kattavassa Euroopan kuluttajahintaindeksissä tapahtuvien muutosten ottamiseksi huomioon. Tarkistamisen tuloksena nämä euromääräiset määrät on nostettu 3 000 000 EUR 3 200 000 EUR ja 1 000 000 EUR 1 100 000 EUR. Komission yksiköt ovat ilmoittaneet tarkistuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja mukauttaneet määrät.

---

(1)  EUVL L 323, 9.12.2005, s. 1.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/12

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(2009/C 63/04)

| Päätöksen tekopäivä | 28.1.2009 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 72/07 (ex N 871/06) |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajan nimi) | Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco |
| Oikeusperusta | Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4) |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tavoite | Rakenneuudistustuki |
| Tuen muoto | Pelastamistuen N 253/06 takaisinmaksettavan ennakon muuntaminen suoraksi tueksi |
| Talousarvio | 3,6 miljoonaa EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | Kertatuki |
| Toimiala | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions |
| 80, avenue des Terroirs de France |
| 75607 Paris Cedex 12 |
| FRANCE |

Päätöksen tekopäivä

28.1.2009

Tuen numero

NN 72/07 (ex N 871/06)

Jäsenvaltio

Ranska

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajan nimi)

Aide à la restructuration de l'entreprise SA Tilly-Sabco

Oikeusperusta

Circulaire du ministre de l'agriculture et de la pêche DPEI/SDEPA/C2006-4019 SG/DAFL/SDFA/C2006-1503 du 15 mars 2006 (point 4)

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tavoite

Rakenneuudistustuki

Tuen muoto

Pelastamistuen N 253/06 takaisinmaksettavan ennakon muuntaminen suoraksi tueksi

Talousarvio

3,6 miljoonaa EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

Kertatuki

Toimiala

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Office national interprofessionnel de l'élevage et de ses productions

80, avenue des Terroirs de France

75607 Paris Cedex 12

FRANCE

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 11.12.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | NN 10/08 |
| Jäsenvaltio | Saksan liittotasavalta |
| Alue | Mecklenburg-Vorpommern |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Tierseuchenkasse |
| Oikeusperusta | Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007 |
| Toimenpidetyyppi | Ohjelma |
| Tavoite | Eläintautien ehkäiseminen, torjuminen ja tutkiminen |
| Tuen muoto | Tuki |
| Talousarvio | noin 3 256 900 EUR/vuosi |
| Tuen enimmäisintensiteetti | korkeintaan 100 prosenttia |
| Kesto | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Alat, joita tuki koskee | Maatalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern |
| 17033 Neubrandenburg |
| DEUTSCHLAND |

Päätöksen tekopäivä

11.12.2008

Tuen numero

NN 10/08

Jäsenvaltio

Saksan liittotasavalta

Alue

Mecklenburg-Vorpommern

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Tierseuchenkasse

Oikeusperusta

Satzung der Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern v. 12.1.2007

Toimenpidetyyppi

Ohjelma

Tavoite

Eläintautien ehkäiseminen, torjuminen ja tutkiminen

Tuen muoto

Tuki

Talousarvio

noin 3 256 900 EUR/vuosi

Tuen enimmäisintensiteetti

korkeintaan 100 prosenttia

Kesto

1.1.2007-31.12.2013

Alat, joita tuki koskee

Maatalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Tierseuchenkasse Mecklenburg-Vorpommern

17033 Neubrandenburg

DEUTSCHLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/14

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 63/05)

| Päätöksen tekopäivä | 22.12.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 639/08 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Garantiemaßnahme für IKB |
| Oikeusperusta | Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Takaus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 5 000 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 22.12.2008-22.6.2009 |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin) |
| Finanzmarkstabilisierungsanstalt |
| Taunusanlage 6 |
| 60329 Frankfurt am Main |
| DEUTSCHLAND |

Päätöksen tekopäivä

22.12.2008

Tuen numero

N 639/08

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Garantiemaßnahme für IKB

Oikeusperusta

Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Takaus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 5 000 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

22.12.2008-22.6.2009

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (SoFFin)

Finanzmarkstabilisierungsanstalt

Taunusanlage 6

60329 Frankfurt am Main

DEUTSCHLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 27.2.2009 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 71/09 |
| Jäsenvaltio | Yhdistynyt kuningaskunta |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Temporary aid in the form of loan guarantees |
| Oikeusperusta | The Industrial Development Act 1982
  Regional Development Agencies Act 1998
  Science and Technology Act 1965
  Energy Act 2004
  Environmental Protection Act 1990
  Employment and Training Act 1973
  Civil Aviation Act 1982
  Local Government Act 2000
  Government of Wales Act 2006, Section 60
  Welsh Development Agency Act 1975, Section 1
  The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982
  The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002
  Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999
  Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126
  Local Government in Scotland Act 2003, section 20 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Takaus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 8 000 milj. GBP |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 1.3.2009-31.12.2010 |
| Toimiala | Kaikki toimialat |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | All eligible guarantee granting authorities in UK |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

27.2.2009

Tuen numero

N 71/09

Jäsenvaltio

Yhdistynyt kuningaskunta

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Temporary aid in the form of loan guarantees

Oikeusperusta

The Industrial Development Act 1982

Regional Development Agencies Act 1998

Science and Technology Act 1965

Energy Act 2004

Environmental Protection Act 1990

Employment and Training Act 1973

Civil Aviation Act 1982

Local Government Act 2000

Government of Wales Act 2006, Section 60

Welsh Development Agency Act 1975, Section 1

The Industrial Development (Northern Ireland) Order 1982

The Industrial Development (Northern Ireland) Act 2002

Article 3 of the Energy Efficiency (Northern Ireland) Order 1999

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990, as amended on 1 April 2001, by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

Local Government in Scotland Act 2003, section 20

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Takaus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 8 000 milj. GBP

Tuen intensiteetti

—

Kesto

1.3.2009-31.12.2010

Toimiala

Kaikki toimialat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

All eligible guarantee granting authorities in UK

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/16

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 63/06)

| Päätöksen tekopäivä | 11.2.2009 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 538/08 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | Thüringen |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | ersol Thin Film GmbH |
| Oikeusperusta | Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350) |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Aluekehitys |
| Tuen muoto | — |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 39,72 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 10,32 % |
| Kesto | 2008-2011 |
| Toimiala | Tehdasteollisuus |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Finanzamt Gotha |
| Reuterstraße 2A |
| 99867 Gotha |
| DEUTSCHLAND |

Päätöksen tekopäivä

11.2.2009

Tuen numero

N 538/08

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

Thüringen

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

ersol Thin Film GmbH

Oikeusperusta

Investitionszulagengesetz 2007 in der Fassung der Bekanntmachung vom 23. Februar 2007 (Bundesgesetzblatt I S. 282); Investitionszulagengesetz 2010 in der Fassung der Bekanntmachung vom 7. Dezember 2008 (Bundesgesetzblatt I Nr. 56 vom 10. Dezember 2008, S. 2350)

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Aluekehitys

Tuen muoto

—

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 39,72 milj. EUR

Tuen intensiteetti

10,32 %

Kesto

2008-2011

Toimiala

Tehdasteollisuus

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Finanzamt Gotha

Reuterstraße 2A

99867 Gotha

DEUTSCHLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Päätöksen tekopäivä | 22.12.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 655/08 |
| Jäsenvaltio | Saksa |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Nord LB |
| Oikeusperusta | — |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen |
| Tuen muoto | Takaus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 10 000 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 22.12.2008-22.6.2009 |
| Toimiala | Rahoituksen välitys |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

22.12.2008

Tuen numero

N 655/08

Jäsenvaltio

Saksa

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Nord LB

Oikeusperusta

—

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Vakavien taloushäiriöiden korjaaminen

Tuen muoto

Takaus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 10 000 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

22.12.2008-22.6.2009

Toimiala

Rahoituksen välitys

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Länder Niedersachsen und Sachsen-Anhalt

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/18

---

Euron kurssi (1)

17. maaliskuuta 2009

(2009/C 63/07)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2942 |
| JPY | Japanin jeniä | 128,10 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4544 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,92650 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 11,0265 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5327 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,8315 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,513 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 299,68 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7075 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,4900 |
| RON | Romanian leuta | 4,2968 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,2111 |
| AUD | Australian dollaria | 1,9624 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6495 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,0327 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,4410 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,9839 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 835,14 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 12,9218 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,8487 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4543 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 530,40 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7562 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 62,410 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,7465 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,365 |
| BRL | Brasilian realia | 2,9523 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,3950 |
| INR | Intian rupiaa | 66,5350 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2942

JPY

Japanin jeniä

128,10

DKK

Tanskan kruunua

7,4544

GBP

Englannin puntaa

0,92650

SEK

Ruotsin kruunua

11,0265

CHF

Sveitsin frangia

1,5327

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,8315

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,513

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

299,68

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7075

PLN

Puolan zlotya

4,4900

RON

Romanian leuta

4,2968

TRY

Turkin liiraa

2,2111

AUD

Australian dollaria

1,9624

CAD

Kanadan dollaria

1,6495

HKD

Hongkongin dollaria

10,0327

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,4410

SGD

Singaporin dollaria

1,9839

KRW

Etelä-Korean wonia

1 835,14

ZAR

Etelä-Afrikan randia

12,9218

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,8487

HRK

Kroatian kunaa

7,4543

IDR

Indonesian rupiaa

15 530,40

MYR

Malesian ringgitiä

4,7562

PHP

Filippiinien pesoa

62,410

RUB

Venäjän ruplaa

44,7465

THB

Thaimaan bahtia

46,365

BRL

Brasilian realia

2,9523

MXN

Meksikon pesoa

18,3950

INR

Intian rupiaa

66,5350

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Komissio

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/19

---

Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman ”Ihmiset”-työohjelmaan 2009 liittyvät ehdotuspyynnöt

(2009/C 63/08)

Euroopan komissio ilmoittaa Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) ”Ihmiset” työohjelmaan 2009 liittyvästä ehdotuspyynnöistä.

Ehdotuspyynnöt luetellaan jäljempänä. Ehdotusten jättöaika ja ehdotuspyyntöjen budjetti mainitaan ehdotuspyynnössä, joka julkaistaan CORDIS-tietopalvelun verkkosivustolla.

”Ihmiset”-erityisohjelma:

| Ehdotuspyynnön nimi | Ehdotuspyynnön tunnus |
| --- | --- |
| Euroopan sisäiset apurahat | FP7-PEOPLE-2009-IEF |
| Ulkomaisten tutkijoiden apurahat | FP7-PEOPLE-2009-IIF |
| Eurooppalaisten tutkijoiden kansainväliset apurahat | FP7-PEOPLE-2009-IOF |

Ehdotuspyynnön nimi

Ehdotuspyynnön tunnus

Euroopan sisäiset apurahat

FP7-PEOPLE-2009-IEF

Ulkomaisten tutkijoiden apurahat

FP7-PEOPLE-2009-IIF

Eurooppalaisten tutkijoiden kansainväliset apurahat

FP7-PEOPLE-2009-IOF

Ehdotuspyynnöt liittyvät 22. elokuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä K(2008) 4483 hyväksyttyyn työohjelmaan 2009.

Ehdotuspyyntöjä koskevat säännöt, työohjelma ja opastusta ehdotusten jättämiseen saa CORDIS-tietopalvelun verkkosivulta: http: //cordis.europa.eu/fp7/calls/

---

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/20

---

Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta

(2009/C 63/09)

Komissio on vastaanottanut polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan mukaisen valituksen, jossa väitetään, että tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonti tapahtuu polkumyynnillä ja aiheuttaa tästä syystä merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

1.   Valitus

Valituksen teki 2. helmikuuta 2009 Smiths Detection Group Limited, jäljempänä ’valituksen tekijä’, jonka tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 80 prosenttia tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien koko tuotannosta yhteisössä.

2.   Tuote

Tuote, jota väitetään tuotavan polkumyynnillä, on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat rahdinvalvontajärjestelmät, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai alfa-, beeta- tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan CN-koodeihin ex 9022 19 00ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00, sekä tällaisilla järjestelmillä varustetut moottoriajoneuvot, jotka luokitellaan CN-koodiin ex 8705 90 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Nämä CN-koodit ovat ainoastaan ohjeellisia.

3.   Polkumyyntiä koskeva väite

Valituksen tekijä on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan säännösten mukaisesti määrittänyt Kiinan kansantasavallan osalta normaaliarvon tämän ilmoituksen 5.1 kohdan c alakohdassa mainitussa markkinatalousmaassa käytettävän hinnan ja laskennallisen normaaliarvon perusteella. Polkumyyntiä koskeva väite perustuu tällä tavoin määritetyn normaaliarvon ja tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan viennin hintojen vertailuun.

Tällä perusteella laskettu polkumyyntimarginaali on huomattava.

4.   Vahinkoa koskeva väite

Valituksen tekijä on esittänyt näytön siitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinan kansantasavallasta on kasvanut kokonaisuudessaan markkinaosuudella mitattuna.

Valituksessa väitetään, että tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen määrillä ja hinnoilla on muiden seurausten lisäksi ollut kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan markkinaosuuteen sekä sen myymiin määriin ja veloittamiin hintoihin, mikä puolestaan on vaikuttanut erittäin kielteisesti yhteisön tuotannonalan kokonaistulokseen ja erityisesti sen kannattavuuteen.

5.   Menettely

Komissio on neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan päättänyt, että valitus on yhteisön tuotannonalan tekemä tai sen puolesta tehty ja että on olemassa riittävä näyttö menettelyn aloittamiseksi, mistä syystä komissio panee vireille tutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan nojalla.

5.1   Menettely polkumyynnin ja vahingon määrittämiseksi

Tutkimuksessa määritetään, tuodaanko Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta polkumyynnillä ja onko kyseinen polkumyynti aiheuttanut vahinkoa.

a)   Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksessaan tarvitsemansa tiedot komissio lähettää kyselylomakkeet yhteisön tuotannonalalle, muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, tiedossa oleville viejille/tuottajille Kiinan kansantasavallassa, tiedossa oleville tuojille/käyttäjille ja asianomaisen viejämaan viranomaisille.

b)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan kyselyvastauksia täydentäviä tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdan ii lakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne sitä pyytävät ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä. Tämä pyyntö on esitettävä 6 kohdan a alakohdan iii alakohdassa asetetussa määräajassa.

c)   Markkinatalousmaan valinta

Amerikan yhdysvaltojen valintaa markkinatalousmaaksi pidetään asianmukaisena normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään mielipiteensä valinnan sopivuudesta 6 kohdan b alakohdassa asetetussa erityisessä määräajassa.

d)   Markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt

Normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti niiden Kiinan kansantasavallassa toimivien viejien/tuottajien osalta, jotka väittävät toimivansa markkinatalousolosuhteissa eli täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja esittävät asiasta riittävän näytön. Viejien/tuottajien, jotka aikovat esittää tätä koskevan asianmukaisesti perustellun pyynnön, on tehtävä se 6 kohdan c alakohdassa asetetussa erityisessä määräajassa. Komissio lähettää lomakkeen tällaisen pyynnön esittämistä varten kaikille valituksessa mainituille Kiinan kansantasavallassa toimiville viejille/tuottajille ja Kiinan kansantasavallan viranomaisille. Pyynnön esittäjä voi käyttää lomaketta myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön esittämiseen eli sen ilmoittamiseen, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset.

5.2   Menettely yhteisön edun arvioimiseksi

Jos polkumyyntiä ja sen aiheuttamaa vahinkoa koskevat väitteet ovat perusteltuja, tehdään perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti päätös siitä, onko polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto yhteisön edun mukaista. Tästä syystä komissio voi lähettää kyselylomakkeet tiedossa oleville yhteisön tuottajille, tuojille ja niitä edustaville järjestöille, käyttäjien edustajille sekä kuluttajia edustaville järjestöille. Tämän vuoksi nämä osapuolet, myös ne, jotka eivät ole komission tiedossa, voivat 6 kohdan a alakohdan ii alakohdassa asetetussa yleisessä määräajassa ilmoittautua ja toimittaa tietoja komissiolle, jos ne voivat osoittaa, että niiden toiminnan ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä on objektiivisesti havaittava yhteys. Osapuolet, jotka ovat toimineet edellisen virkkeen ohjeiden mukaisesti, voivat 6 kohdan a alakohdan iii alakohdassa asetetussa määräajassa pyytää kuulemista ja esittää erityiset syyt, miksi niitä olisi kuultava. Olisi huomattava, että perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot otetaan huomioon ainoastaan, jos ne on tosiasiallisilla todisteilla osoitettu oikeiksi tietoja toimitettaessa.

6.   Määräajat

a)   Yleiset määräajat

i)   Kyselylomakkeen tai eri pyyntöjen esittämisessä käytettävien lomakkeiden pyytäminen

Kaikkien asianomaisten osapuolten olisi pyydettävä kyselylomake tai muut pyyntöjen esittämisessä käytettävät lomakkeet mahdollisimman pian ja viimeistään 10 päivänä kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

ii)   Osapuolten ilmoittautuminen ja kyselylomakkeiden palauttaminen ja muiden tietojen toimittaminen

Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa, palautettava kyselylomakkeet ja toimitettava mahdolliset muut tiedot 40 päivänä kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jollei toisin ilmoiteta. Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää asianomaisen osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa.

iii)   Kuuleminen

Asianomaiset osapuolet voivat myös pyytää tulla komission kuulemiksi samassa 40 päivänä määräajassa.

b)   Erityinen määräaika markkinatalousmaan valitsemiselle

Tutkimuksen osapuolet voivat esittää huomautuksia siitä, onko Amerikan yhdysvallat, jota tämän ilmoituksen 5.1 kohdan c alakohdassa ehdotetaan markkinatalousmaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta, sopiva valinta tähän tarkoitukseen. Nämä huomautukset on toimitettava komissiolle 10 päivänä kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

c)   Erityinen määräaika markkinatalousasemaa ja/tai yksilöllistä kohtelua koskevien pyyntöjen esittämiselle

Tämän ilmoituksen 5.1 kohdan d alakohdassa mainitut asianmukaisesti perustellut markkinatalousasemaa koskevat pyynnöt ja/tai perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaiset yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt on toimitettava komissiolle 15 päivänä kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7.   Kirjalliset huomautukset, täytetyt kyselylomakkeet ja kirjeenvaihto

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, jollei toisin ilmoiteta, ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero). Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset näkökannat, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (2), ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka varustetaan merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission osoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faksi +32 22956505 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faksi +32 22956505

8.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tai ei toimita tarvittavia tietoja määräajassa tai jos se huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, alustavat tai lopulliset päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Jos todetaan, että jokin asianomainen osapuoli on toimittanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla kyseisen osapuolen kannalta epäedullisempi kuin siinä tapauksessa, että se olisi toiminut yhteistyössä.

9.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 6 artiklan 9 kohdan mukaisesti 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Väliaikaiset toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

10.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (3) mukaisesti.

11.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etujen suojaamiseen kyseisessä menettelyssä. Tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Asianomaiset osapuolet saavat lisätietoja sekä tarkempia yhteystietoja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilta kauppapolitiikan pääosaston osoitteessa (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

(2)  Tämä merkitsee sitä, että asiakirja on tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla. Se on perusasetuksen 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

(3)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 18.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 63/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 63/23

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY 3 artiklan 2 kohdan mukainen Alankomaiden kuningaskunnan talousministerin tiedonanto

(2009/C 63/10)

Talousministeri ilmoittaa vastaanottaneensa lupahakemuksen hiilivetyjen etsimiseksi Flevolandin, Frieslandin ja Overijsselin lääneissä sijaitsevalla alueella, jonka rajoina olevien pisteiden B-C kautta kulkeva linja osuu päällekkäin Gorredijkin hyödyntämisalueen rajan kanssa, pisteiden C-D-E-F-G kautta kulkeva linja osuu päällekkäin Steenwijkin hyödyntämisalueen rajan kanssa ja pisteiden G-H-I kautta kulkeva linja osuu päällekkäin Schoonebeekin hyödyntämisalueen rajan kanssa.

Hakemuksen kohteena olevan alueen koordinaatit ovat seuraavat:

| X | Y | |
| --- | --- | --- |
| 169310,00 | 540380,00 | A |
| 172746,50 | 545447,70 | B |
| 191011,06 | 542944,63 | C |
| 191014,60 | 536077,60 | D |
| 194993,70 | 536115,50 | E |
| 195000,90 | 535125,60 | F |
| 197154,31 | 535082,00 | G |
| 196904,99 | 521474,81 | H |
| 204982,97 | 512000,00 | I |
| 185485,00 | 512000,00 | J |
| 185485,00 | 513404,00 | K |
| 173675,00 | 513404,00 | L |
| 168787,74 | 519217,28 | M |
| 168859,85 | 530854,87 | N |
| 173400,00 | 538260,00 | O |
| 177000,00 | 538700,00 | P |
| 176816,91 | 539788,00 | Q |
| 173200,00 | 539600,00 | R |
| 172400,00 | 541400,00 | S |
| 170500,00 | 540400,00 | T |

X

Y

169310,00

540380,00

A

172746,50

545447,70

B

191011,06

542944,63

C

191014,60

536077,60

D

194993,70

536115,50

E

195000,90

535125,60

F

197154,31

535082,00

G

196904,99

521474,81

H

204982,97

512000,00

I

185485,00

512000,00

J

185485,00

513404,00

K

173675,00

513404,00

L

168787,74

519217,28

M

168859,85

530854,87

N

173400,00

538260,00

O

177000,00

538700,00

P

176816,91

539788,00

Q

173200,00

539600,00

R

172400,00

541400,00

S

170500,00

540400,00

T

Nämä koordinaatit ovat Alankomaiden järjestelmän (Rijksdriehoeksmeting) mukaisia.

Hakemuksen kohteena olevan alueen pinta-ala on 818,6 km2.

Talousministeri pyytää otsikossa mainitun direktiivin ja kaivoslain (Mijnbouwwet, Stb. 2002, 542) 15 pykälän mukaisesti jättämään kilpailevia lupahakemuksia, jotka koskevat hiilivetyjen etsintää hakemuksen kohteena olevalla alueella.

Luvan myöntämisvaltuudet on annettu talousministerille. Edellä mainitun direktiivin 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 6 artiklan 2 kohdassa mainitut perusteet, edellytykset ja vaatimukset on otettu huomioon kaivoslaissa (Mijnbouwwet, Stb. 2002, 542).

Hakemuksia voi jättää 13 viikon ajan siitä, kun tämä tiedonanto on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, seuraavaan osoitteeseen:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

NEDERLAND

Määräajan päättymisen jälkeen jätettyjä hakemuksia ei oteta huomioon.

Lupahakemuksia koskevat päätökset tehdään 12 kuukauden kuluessa määräajan päättymisestä.

Lisätietoja saa puhelimitse seuraavasta numerosta: +31 70379738262 (yhteyshenkilö: P.C. de Regt).

---