# Den Europæiske Unions C 67/8. f

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 67 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang8. februar 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 67

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang8. februar 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 7. til den 10. juni 2021VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 7. til den 10. juni 2021VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 9. juni 2021 |
| 2022/C 67/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om konkurrencepolitik — årlig beretning 2020 (2020/2223(INI)) | 2 |
| 2022/C 67/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om kønsdimensionen i samhørighedspolitikken (2020/2040(INI)) | 16 |
| 2022/C 67/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (2020/2273(INI)) | 25 |
| | Torsdag den 10. juni 2021 |
| 2022/C 67/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om den tjekkiske premierministers interessekonflikt (2021/2671(RSP)) | 56 |
| 2022/C 67/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om imødegåelse af den globale covid-19-udfordring: virkningerne af en fritagelse af covid-19-vacciner, -behandlinger og -udstyr fra WTO's TRIPS-aftale og forøgelse af produktionskapaciteten i udviklingslande (2021/2692(RSP)) | 64 |
| 2022/C 67/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 af 15. april 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 med henblik på klassifikation af stoffet imidacloprid med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (2021/2705(RSP)) | 69 |
| 2022/C 67/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 af 6. maj 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, calciumcarbonat, captan, carbondioxid, cymoxanil, dimethomorph, ethephon, ekstrakt af tetræ, famoxadon, fedtdestillationsrester, fedtsyrer C7-C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurochloridon, folpet, formetanat, giberellinsyre, gibberellin, heptamaloxyloglucan, hydrolyserede proteiner, jernsulfat, metazachlor, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphosmethyl, planteolier/rapsolie, kaliumhydrogencarbonat, propamocarb, prothioconazol, kvartssand, fiskeolie, repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fårefedt, s-metolachlor, ligekædede sommerfugleferomoner, tebuconazol og urea (2021/2706(RSP)) | 75 |
| 2022/C 67/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti (2021/2568(RSP)) | 81 |
| 2022/C 67/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet (2021/2711(RSP)) | 86 |
| 2022/C 67/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Parlamentets holdning til Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (2021/2738(RSP)) | 90 |
| 2022/C 67/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om de marokkanske myndigheders overtrædelse af FN's konvention om barnets rettigheder og brug af mindreårige i migrationskrisen i Ceuta (2021/2747(RSP)) | 99 |
| 2022/C 67/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om situationen i Sri Lanka, navnlig anholdelserne i medfør af loven om forebyggelse af terrorisme (2021/2748(RSP)) | 103 |
| 2022/C 67/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Ruslands opførelse af tyske NGO'er på listen over uønskede organisationer og tilbageholdelsen af Andrej Pivovarov (2021/2749(RSP)) | 107 |
| 2022/C 67/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om menneskerettighederne og den politiske situation i Cuba (2021/2745(RSP)) | 113 |
| 2022/C 67/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om den systematiske undertrykkelse i Belarus og konsekvenserne heraf for sikkerheden i Europa som følge af bortførelser fra et civilt EU-fly, der blev tvunget til at lande af de belarusiske myndigheder (2021/2741(RSP)) | 118 |
| 2022/C 67/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2712(RSP)) | 125 |
| 2022/C 67/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om det europæiske borgerinitiativ End the Cage Age (2021/2633(RSP)) | 131 |
| 2022/C 67/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om fremme af ligestilling mellem kønnene i uddannelse og karriereveje inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) (2019/2164(INI)) | 137 |
| 2022/C 67/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om fremtidig EU-finansiering af radionetværket Euranet Plus (2021/2708(RSP)) | 148 |
| | HENSTILLINGER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 9. juni 2021 |
| 2022/C 67/20 | Europa-Parlamentets henstilling af 9. juni 2021 til Rådet om den 75. og 76. samling i FN's Generalforsamling (2020/2128(INI)) | 150 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 9. juni 2021

2022/C 67/01

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om konkurrencepolitik — årlig beretning 2020 (2020/2223(INI))

2

2022/C 67/02

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om kønsdimensionen i samhørighedspolitikken (2020/2040(INI))

16

2022/C 67/03

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (2020/2273(INI))

25

Torsdag den 10. juni 2021

2022/C 67/04

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om den tjekkiske premierministers interessekonflikt (2021/2671(RSP))

56

2022/C 67/05

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om imødegåelse af den globale covid-19-udfordring: virkningerne af en fritagelse af covid-19-vacciner, -behandlinger og -udstyr fra WTO's TRIPS-aftale og forøgelse af produktionskapaciteten i udviklingslande (2021/2692(RSP))

64

2022/C 67/06

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 af 15. april 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 med henblik på klassifikation af stoffet imidacloprid med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (2021/2705(RSP))

69

2022/C 67/07

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 af 6. maj 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, calciumcarbonat, captan, carbondioxid, cymoxanil, dimethomorph, ethephon, ekstrakt af tetræ, famoxadon, fedtdestillationsrester, fedtsyrer C7-C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurochloridon, folpet, formetanat, giberellinsyre, gibberellin, heptamaloxyloglucan, hydrolyserede proteiner, jernsulfat, metazachlor, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphosmethyl, planteolier/rapsolie, kaliumhydrogencarbonat, propamocarb, prothioconazol, kvartssand, fiskeolie, repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fårefedt, s-metolachlor, ligekædede sommerfugleferomoner, tebuconazol og urea (2021/2706(RSP))

75

2022/C 67/08

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti (2021/2568(RSP))

81

2022/C 67/09

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet (2021/2711(RSP))

86

2022/C 67/10

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Parlamentets holdning til Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (2021/2738(RSP))

90

2022/C 67/11

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om de marokkanske myndigheders overtrædelse af FN's konvention om barnets rettigheder og brug af mindreårige i migrationskrisen i Ceuta (2021/2747(RSP))

99

2022/C 67/12

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om situationen i Sri Lanka, navnlig anholdelserne i medfør af loven om forebyggelse af terrorisme (2021/2748(RSP))

103

2022/C 67/13

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Ruslands opførelse af tyske NGO'er på listen over uønskede organisationer og tilbageholdelsen af Andrej Pivovarov (2021/2749(RSP))

107

2022/C 67/14

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om menneskerettighederne og den politiske situation i Cuba (2021/2745(RSP))

113

2022/C 67/15

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om den systematiske undertrykkelse i Belarus og konsekvenserne heraf for sikkerheden i Europa som følge af bortførelser fra et civilt EU-fly, der blev tvunget til at lande af de belarusiske myndigheder (2021/2741(RSP))

118

2022/C 67/16

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2712(RSP))

125

2022/C 67/17

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om det europæiske borgerinitiativ End the Cage Age (2021/2633(RSP))

131

2022/C 67/18

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om fremme af ligestilling mellem kønnene i uddannelse og karriereveje inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) (2019/2164(INI))

137

2022/C 67/19

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om fremtidig EU-finansiering af radionetværket Euranet Plus (2021/2708(RSP))

148

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 9. juni 2021

2022/C 67/20

Europa-Parlamentets henstilling af 9. juni 2021 til Rådet om den 75. og 76. samling i FN's Generalforsamling (2020/2128(INI))

150

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 8. juni 2021 |
| 2022/C 67/21 | P9_TA(2021)0263ETIAS-konsekvensændringer: politisamarbejde og retligt samarbejde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer og om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og forordning (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 — C8-0025/2019 — 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandling den 8. juni 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse | 163 |
| 2022/C 67/22 | P9_TA(2021)0264ETIAS-konsekvensændringer: grænser og visa ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på ETIAS og om ændring af forordning (EU) 2018/1240, forordning (EF) nr. 767/2008, forordning (EU) 2017/2226 og forordning (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 — C8-0024/2019 — 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse | 164 |
| 2022/C 67/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Tyskland — EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 — C9-0156/2021 — 2021/0107(BUD)) | 165 |
| 2022/C 67/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Belgien — EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 — C9-0159/2021 — 2021/0109(BUD)) | 169 |
| 2022/C 67/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Nederlandene — EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 — C9-0161/2021 — 2021/0115(BUD)) | 173 |
| 2022/C 67/26 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Finland — EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 — C9-0162/2021 — 2021/0116(BUD)) | 177 |
| 2022/C 67/27 | P9_TA(2021)0269ETIAS-konsekvensændringer: ECRIS-TCN ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (COM(2019)0003 — C8-0025/2019 — 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse | 182 |
| 2022/C 67/28 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 6. maj 2021 om forlængelse af den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 89, stk. 1, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (C(2021)3114 — 2021/2680(DEA)) | 183 |
| 2022/C 67/29 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (07234/1/2021 — C9-0196/2021 — 2018/0258(COD)) | 185 |
| 2022/C 67/30 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (06980/2/2021 — C9-0195/2021 — 2018/0206(COD)) | 186 |
| | Onsdag den 9. juni 2021 |
| 2022/C 67/31 | P9_TA(2021)0273EU's digitale covidcertifikat — Unionsborgere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for udstedelse, kontrol og godkendelse af interoperable certifikater for vaccination, test og restitution med henblik på at fremme den frie bevægelighed under covid-19-pandemien (digitalt grønt certifikat) (COM(2021)0130 — C9-0104/2021 — 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU’s digitale covidcertifikat) for at lette fri bevægelighed under covid-19-pandemien | 188 |
| 2022/C 67/32 | P9_TA(2021)0274EU’s digitale covidcertifikat — Tredjelandsstatsborgere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for udstedelse, kontrol og godkendelse af interoperable certifikater for vaccination, test og restitution for så vidt angår tredjelandsstatsborgere, der lovligt bor eller opholder sig på medlemsstaternes område, under covid-19-pandemien (digitalt grønt certificat) (COM(2021)0140 — C9-0100/2021 — 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for så vidt angår tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område under covid-19-pandemien | 190 |
| 2022/C 67/33 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 (06879/1/2021 — C9-0191/2021 — 2018/0243(COD)) | 192 |
| | Torsdag den 10. juni 2021 |
| 2022/C 67/34 | Europa-Parlamentets afgørelse af 10. juni 2021 om udkast til Europa-Parlamentets forordning om ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (2021/2053(INL) — 2019/0900(APP)) | 195 |
| 2022/C 67/35 | P9_TA(2021)0281Overgangsbestemmelser for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (ændring af forordning (EU) 2016/1628) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår overgangsbestemmelserne for visse maskiner udstyret med motorer i effektområdet mellem 56kW og 130kW og over 300kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (COM(2021)0254 — C9-0185/2021 — 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2016/1628, for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse maskiner udstyret med motorer i effektområderne større end eller lig med 56 kW og mindre end 130 kW samt større end eller lig med 300 kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen | 203 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 8. juni 2021

2022/C 67/21

P9_TA(2021)0263ETIAS-konsekvensændringer: politisamarbejde og retligt samarbejde ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer og om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og forordning (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 — C8-0025/2019 — 2019/0001A(COD))P9_TC1-COD(2019)0001AEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandling den 8. juni 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

163

2022/C 67/22

P9_TA(2021)0264ETIAS-konsekvensændringer: grænser og visa ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på ETIAS og om ændring af forordning (EU) 2018/1240, forordning (EF) nr. 767/2008, forordning (EU) 2017/2226 og forordning (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 — C8-0024/2019 — 2019/0002(COD))P9_TC1-COD(2019)0002Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

164

2022/C 67/23

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Tyskland — EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 — C9-0156/2021 — 2021/0107(BUD))

165

2022/C 67/24

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Belgien — EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 — C9-0159/2021 — 2021/0109(BUD))

169

2022/C 67/25

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Nederlandene — EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 — C9-0161/2021 — 2021/0115(BUD))

173

2022/C 67/26

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Finland — EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 — C9-0162/2021 — 2021/0116(BUD))

177

2022/C 67/27

P9_TA(2021)0269ETIAS-konsekvensændringer: ECRIS-TCN ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (COM(2019)0003 — C8-0025/2019 — 2019/0001B(COD))P9_TC1-COD(2019)0001BEuropa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

182

2022/C 67/28

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 6. maj 2021 om forlængelse af den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 89, stk. 1, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (C(2021)3114 — 2021/2680(DEA))

183

2022/C 67/29

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (07234/1/2021 — C9-0196/2021 — 2018/0258(COD))

185

2022/C 67/30

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (06980/2/2021 — C9-0195/2021 — 2018/0206(COD))

186

Onsdag den 9. juni 2021

2022/C 67/31

P9_TA(2021)0273EU's digitale covidcertifikat — Unionsborgere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for udstedelse, kontrol og godkendelse af interoperable certifikater for vaccination, test og restitution med henblik på at fremme den frie bevægelighed under covid-19-pandemien (digitalt grønt certifikat) (COM(2021)0130 — C9-0104/2021 — 2021/0068(COD))P9_TC1-COD(2021)0068Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU’s digitale covidcertifikat) for at lette fri bevægelighed under covid-19-pandemien

188

2022/C 67/32

P9_TA(2021)0274EU’s digitale covidcertifikat — Tredjelandsstatsborgere ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for udstedelse, kontrol og godkendelse af interoperable certifikater for vaccination, test og restitution for så vidt angår tredjelandsstatsborgere, der lovligt bor eller opholder sig på medlemsstaternes område, under covid-19-pandemien (digitalt grønt certificat) (COM(2021)0140 — C9-0100/2021 — 2021/0071(COD))P9_TC1-COD(2021)0071Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for så vidt angår tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område under covid-19-pandemien

190

2022/C 67/33

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 (06879/1/2021 — C9-0191/2021 — 2018/0243(COD))

192

Torsdag den 10. juni 2021

2022/C 67/34

Europa-Parlamentets afgørelse af 10. juni 2021 om udkast til Europa-Parlamentets forordning om ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (2021/2053(INL) — 2019/0900(APP))

195

2022/C 67/35

P9_TA(2021)0281Overgangsbestemmelser for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (ændring af forordning (EU) 2016/1628) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår overgangsbestemmelserne for visse maskiner udstyret med motorer i effektområdet mellem 56kW og 130kW og over 300kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (COM(2021)0254 — C9-0185/2021 — 2021/0129(COD))P9_TC1-COD(2021)0129Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2016/1628, for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse maskiner udstyret med motorer i effektområderne større end eller lig med 56 kW og mindre end 130 kW samt større end eller lig med 300 kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen

203

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

8.2.2022

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2021-2022

Mødeperioden fra den 7. til den 10. juni 2021

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 9. juni 2021

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/2

---

P9_TA(2021)0275

Konkurrencepolitik — årlig beretning 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om konkurrencepolitik — årlig beretning 2020 (2020/2223(INI))

(2022/C 67/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 101-109, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 101-109,

| — | der henviser til de relevante regler, retningslinjer, beslutninger, offentlige høringer, meddelelser og arbejdsdokumenter om konkurrence fra Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante regler, retningslinjer, beslutninger, offentlige høringer, meddelelser og arbejdsdokumenter om konkurrence fra Kommissionen,

| — | der henviser til Kommissionens beretning af 9. juli 2020 om konkurrencepolitikken 2019 (COM(2020)0302) og til det ledsagende arbejdsdokument af samme dato fra Kommissionens tjenestegrene, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens beretning af 9. juli 2020 om konkurrencepolitikken 2019 (COM(2020)0302) og til det ledsagende arbejdsdokument af samme dato fra Kommissionens tjenestegrene,

| — | der henviser til sin beslutning af 18. juni 2020 om den årlige beretning om EU's konkurrencepolitik (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. juni 2020 om den årlige beretning om EU's konkurrencepolitik (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser af 19. marts 2020, 4. april 2020, 13. maj 2020 og 2. juli 2020 om midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte til støtte for økonomien under det nuværende covid-19-udbrud og efterfølgende ændringer heraf (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser af 19. marts 2020, 4. april 2020, 13. maj 2020 og 2. juli 2020 om midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte til støtte for økonomien under det nuværende covid-19-udbrud og efterfølgende ændringer heraf (2),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2020 om retningslinjer for visse statsstøtteforanstaltninger inden for rammerne af ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021 (C(2020)6400), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. september 2020 om retningslinjer for visse statsstøtteforanstaltninger inden for rammerne af ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner efter 2021 (C(2020)6400),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 17. juni 2020 om lige konkurrencevilkår i forbindelse med udenlandske subsidier (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 17. juni 2020 om lige konkurrencevilkår i forbindelse med udenlandske subsidier (COM(2020)0253),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse af 17. december 2020 om godkendelse af Googles opkøb af Fitbit på visse betingelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse af 17. december 2020 om godkendelse af Googles opkøb af Fitbit på visse betingelser,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2020 med titlen »Kommissionens fusionskontrol og antitrustprocedurer i EU: Der er behov for at øge markedstilsynet« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 24/2020 med titlen »Kommissionens fusionskontrol og antitrustprocedurer i EU: Der er behov for at øge markedstilsynet« (3),

| — | der henviser til talen om Unionens tilstand, som formanden for Kommissionen, Ursula von der Leyen, holdt den 16. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til talen om Unionens tilstand, som formanden for Kommissionen, Ursula von der Leyen, holdt den 16. september 2020,

| — | der henviser til den på det tidspunkt indstillede kommissær Margrethe Vestagers skriftlige og mundtlige svar i forbindelse med høringen i Europa-Parlamentet den 8. oktober 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den på det tidspunkt indstillede kommissær Margrethe Vestagers skriftlige og mundtlige svar i forbindelse med høringen i Europa-Parlamentet den 8. oktober 2019,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 23. marts 2020 fra Det Europæiske Konkurrencenetværk om anvendelsen af konkurrencelovgivningen under coronakrisen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 23. marts 2020 fra Det Europæiske Konkurrencenetværk om anvendelsen af konkurrencelovgivningen under coronakrisen (4),

| — | der henviser til rapporten af 4. april 2019 fra Kommissionens eksperter på højt plan med titlen »Competition policy for the digital era« (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 4. april 2019 fra Kommissionens eksperter på højt plan med titlen »Competition policy for the digital era« (5),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. marts 2019 om arbejdspladser, vækst og konkurrenceevne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. marts 2019 om arbejdspladser, vækst og konkurrenceevne,

| — | der henviser til konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 1. og 2. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 1. og 2. oktober 2020,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til interessenterne af 2. december 2020 om Det Forenede Kongeriges udtræden og EU's regler på området konkurrence og af 18. januar 2021 om Det Forenede Kongeriges udtræden og EU-regler for statsstøtte, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til interessenterne af 2. december 2020 om Det Forenede Kongeriges udtræden og EU's regler på området konkurrence og af 18. januar 2021 om Det Forenede Kongeriges udtræden og EU-regler for statsstøtte,

| — | der henviser til undersøgelsen fra december 2020 fra Temaafdelingen for Økonomisk og Videnskabelig Politik og Livskvalitet i Europa-Parlamentet med titlen »Impact of state aid on competition and competitiveness during the COVID-19 pandemic: an early assessment«, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra december 2020 fra Temaafdelingen for Økonomisk og Videnskabelig Politik og Livskvalitet i Europa-Parlamentet med titlen »Impact of state aid on competition and competitiveness during the COVID-19 pandemic: an early assessment«,

| — | der henviser til betænkningen af 6. oktober 2020 fra det amerikanske Repræsentanternes Hus’ Retsudvalgs underudvalg om karteller med titlen »Investigation of Competition in the Digital Marketplace: Majority Staff Report and Recommendations« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen af 6. oktober 2020 fra det amerikanske Repræsentanternes Hus’ Retsudvalgs underudvalg om karteller med titlen »Investigation of Competition in the Digital Marketplace: Majority Staff Report and Recommendations« (6),

| — | der henviser til forskningsrapporten af 19. januar 2021 fra den britiske konkurrence- og markedsmyndighed med titlen »Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers«, |
| --- | --- |

—

der henviser til forskningsrapporten af 19. januar 2021 fra den britiske konkurrence- og markedsmyndighed med titlen »Algorithms: How they can reduce competition and harm consumers«,

| — | der henviser til EU's 2030-mål for drivhusgasemissioner, som EU's ledere godkendte i december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's 2030-mål for drivhusgasemissioner, som EU's ledere godkendte i december 2020,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 om en ny handlingsplan for den cirkulære økonomi for et renere og mere konkurrencedygtigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 om en ny handlingsplan for den cirkulære økonomi for et renere og mere konkurrencedygtigt Europa (COM(2020)0098),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0168/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0168/2021),

| A. | der henviser til, at forbrugerne drager fordel af konkurrenceprægede markeder, navnlig når de fører til lavere priser og et bredere udvalg af kvalitetsprodukter; der henviser til, at EU's konkurrencepolitik er udformet med henblik på at opretholde en åben markedsøkonomi med fri, fair og effektiv konkurrence, der fremmer en effektiv ressourceallokering og fremmer innovation, hvorved der lægges særlig vægt på SMV'ernes behov og skabelsen af lige vilkår til gavn for alle EU-borgere; der henviser til, at denne grundlæggende målsætning også er relevant i krisetider; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forbrugerne drager fordel af konkurrenceprægede markeder, navnlig når de fører til lavere priser og et bredere udvalg af kvalitetsprodukter; der henviser til, at EU's konkurrencepolitik er udformet med henblik på at opretholde en åben markedsøkonomi med fri, fair og effektiv konkurrence, der fremmer en effektiv ressourceallokering og fremmer innovation, hvorved der lægges særlig vægt på SMV'ernes behov og skabelsen af lige vilkår til gavn for alle EU-borgere; der henviser til, at denne grundlæggende målsætning også er relevant i krisetider;

| B. | der henviser til, at Kommissionen reagerede hurtigt på udbruddet af covid-19-krisen ved at vedtage særlige og midlertidige konkurrenceregler for at modvirke en alvorlig forstyrrelse af den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen reagerede hurtigt på udbruddet af covid-19-krisen ved at vedtage særlige og midlertidige konkurrenceregler for at modvirke en alvorlig forstyrrelse af den europæiske økonomi;

| C. | der henviser til, at de midlertidige ekstraordinære foranstaltninger, der træffes som reaktion på pandemien, ikke bør anvendes som konkurrencebegrænsende adfærd eller udnyttes af økonomisk usunde virksomheder til at modtage yderligere støtte, uden at de til gengæld gennemfører de nødvendige, effektive omstruktureringsplaner; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de midlertidige ekstraordinære foranstaltninger, der træffes som reaktion på pandemien, ikke bør anvendes som konkurrencebegrænsende adfærd eller udnyttes af økonomisk usunde virksomheder til at modtage yderligere støtte, uden at de til gengæld gennemfører de nødvendige, effektive omstruktureringsplaner;

| D. | der henviser til, at al statsstøtte bør udformes og ydes på en økonomisk, socialt og miljømæssigt ansvarlig måde; der henviser til, at der i konkurrencepolitikken i det lange løb effektivt bør tages hånd om de sociale, digitale og miljømæssige udfordringer, og at den førte politik bør stemme overens med de prioriterede mål, som skitseres i den europæiske grønne pagt og målene i Parisaftalen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at al statsstøtte bør udformes og ydes på en økonomisk, socialt og miljømæssigt ansvarlig måde; der henviser til, at der i konkurrencepolitikken i det lange løb effektivt bør tages hånd om de sociale, digitale og miljømæssige udfordringer, og at den førte politik bør stemme overens med de prioriterede mål, som skitseres i den europæiske grønne pagt og målene i Parisaftalen;

| E. | der henviser til, at intelligent forening af Unionens konkurrenceregler med dens industri-, digitale, miljømæssige, sociale og internationale handelspolitikker er afgørende for at sikre lige vilkår i alle sektorer, styrke modstandsdygtige værdikæder og styrke jobskabelsen og den globale konkurrenceevne og dermed bidrage til et SMV-venligt handelsmiljø; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at intelligent forening af Unionens konkurrenceregler med dens industri-, digitale, miljømæssige, sociale og internationale handelspolitikker er afgørende for at sikre lige vilkår i alle sektorer, styrke modstandsdygtige værdikæder og styrke jobskabelsen og den globale konkurrenceevne og dermed bidrage til et SMV-venligt handelsmiljø;

| F. | der henviser til, at illoyal konkurrence mellem medlemsstaterne hindrer et velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at illoyal konkurrence mellem medlemsstaterne hindrer et velfungerende indre marked;

| G. | der henviser til, at Kommissionen er i færd med at foretage en generel gennemgang af, hvor effektiv håndhævelsen af konkurrencepolitikken er, bl.a. hvad angår kartel- og monopolregler og en række statsstøtteregler og vejledninger, en evaluering af fusionskontrolreglerne og en gennemgang af meddelelsen om markedsafgrænsning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen er i færd med at foretage en generel gennemgang af, hvor effektiv håndhævelsen af konkurrencepolitikken er, bl.a. hvad angår kartel- og monopolregler og en række statsstøtteregler og vejledninger, en evaluering af fusionskontrolreglerne og en gennemgang af meddelelsen om markedsafgrænsning;

| H. | der henviser til, at økonomiske boykotter mod produkter fra bestemte geografiske områder i EU udgør en alvorlig overtrædelse af konkurrencereglerne og bør imødegås effektivt; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at økonomiske boykotter mod produkter fra bestemte geografiske områder i EU udgør en alvorlig overtrædelse af konkurrencereglerne og bør imødegås effektivt;

| I. | der henviser til, at de stadig større udfordringer ved at konkurrere med en stærkt subsidieret stor økonomi som den kinesiske gør det nødvendigt at træffe foranstaltninger for at styrke de EU-virksomheder, der skal klare sig mod konkurrenter fra ikke-EU-lande; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de stadig større udfordringer ved at konkurrere med en stærkt subsidieret stor økonomi som den kinesiske gør det nødvendigt at træffe foranstaltninger for at styrke de EU-virksomheder, der skal klare sig mod konkurrenter fra ikke-EU-lande;

| J. | der henviser til, at en åben markedsarkitektur på området for handel og clearing, som åbner mulighed for reel konkurrence blandt markedsinfrastrukturer, er afgørende for at opretholde og styrke EU's kapitalmarkeders modstandsdygtighed og tilskynde til markedsdreven innovation og dermed levere bedre resultater for pensionister, virksomheder og investorer; der henviser til, at behovet for en åben markedsstruktur skal afvejes mod hensynet til finansiel stabilitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en åben markedsarkitektur på området for handel og clearing, som åbner mulighed for reel konkurrence blandt markedsinfrastrukturer, er afgørende for at opretholde og styrke EU's kapitalmarkeders modstandsdygtighed og tilskynde til markedsdreven innovation og dermed levere bedre resultater for pensionister, virksomheder og investorer; der henviser til, at behovet for en åben markedsstruktur skal afvejes mod hensynet til finansiel stabilitet;

| K. | der henviser til, at de fleste forbrugeres indgange til internettet er begrænset til et slående lille antal digitale økosystemer og store platforme; der henviser til, at covid-19-pandemien har fremskyndet digitaliseringen, hvilket skaber nye udfordringer for konkurrencepolitikkens effektivitet, navnlig inden for kartel- og monopolreglerne, hvor forudgående indgreb hidtil ikke har været tilladt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de fleste forbrugeres indgange til internettet er begrænset til et slående lille antal digitale økosystemer og store platforme; der henviser til, at covid-19-pandemien har fremskyndet digitaliseringen, hvilket skaber nye udfordringer for konkurrencepolitikkens effektivitet, navnlig inden for kartel- og monopolreglerne, hvor forudgående indgreb hidtil ikke har været tilladt;

| L. | der henviser til, at det af dataskandaler, undersøgelser og dokumentation fremgår, hvordan personoplysninger indsamles og lagres, ofte på en overdreven måde, og at de anvendes og sælges til tredjeparter af platforme, og hvordan dominerende teknologiaktører og platforme systematisk har overvåget forbrugerne online; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det af dataskandaler, undersøgelser og dokumentation fremgår, hvordan personoplysninger indsamles og lagres, ofte på en overdreven måde, og at de anvendes og sælges til tredjeparter af platforme, og hvordan dominerende teknologiaktører og platforme systematisk har overvåget forbrugerne online;

| M. | der henviser til, at visse foretagender, der har status som både platform og leverandør, misbruger deres stilling til at påtvinge konkurrenter urimelige vilkår og betingelser; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at visse foretagender, der har status som både platform og leverandør, misbruger deres stilling til at påtvinge konkurrenter urimelige vilkår og betingelser;

| N. | der henviser til, at en række analytikere (7) forudsiger, at Amazon, Facebook og Alphabet Inc. (Google) samlet set vil tegne sig for 61 % af al digital annoncering i 2021, hvilket er en fordobling af markedsandelen siden 2015; der henviser til, at Facebook og Alphabet Inc. (Google) henter henholdsvis 98,53 % og 83,3 % af deres indtægter fra digital annoncering (8); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en række analytikere (7) forudsiger, at Amazon, Facebook og Alphabet Inc. (Google) samlet set vil tegne sig for 61 % af al digital annoncering i 2021, hvilket er en fordobling af markedsandelen siden 2015; der henviser til, at Facebook og Alphabet Inc. (Google) henter henholdsvis 98,53 % og 83,3 % af deres indtægter fra digital annoncering (8);

| O. | der henviser til, at de bøder, som konkurrencemyndighederne udsteder, ofte ikke har en afskrækkende virkning på store teknologivirksomheder, da de blot betragtes som omkostninger ved at drive virksomhed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de bøder, som konkurrencemyndighederne udsteder, ofte ikke har en afskrækkende virkning på store teknologivirksomheder, da de blot betragtes som omkostninger ved at drive virksomhed;

| P. | der henviser til, at kartel- og monopolværktøjer bør gøres egnede til at imødegå de nye realiteter på digitale og teknologiske markeder i hastig forandring; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at kartel- og monopolværktøjer bør gøres egnede til at imødegå de nye realiteter på digitale og teknologiske markeder i hastig forandring;

| Q. | der henviser til, at der er behov for lige konkurrencevilkår mellem virksomheder, som udbyder finansielle tjenesteydelser, og teknologivirksomheder for at sikre konkurrence på lige vilkår i henhold til princippet om samme risiko, samme aktivitet, samme regulering; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der er behov for lige konkurrencevilkår mellem virksomheder, som udbyder finansielle tjenesteydelser, og teknologivirksomheder for at sikre konkurrence på lige vilkår i henhold til princippet om samme risiko, samme aktivitet, samme regulering;

| R. | der henviser til, at algoritmer i høj grad kan øge effektiviteten og gøre det muligt for virksomheder at levere bedre produkter og tjenester til forbrugerne; der henviser til, at forsætligt eller uforsætligt misbrug af algoritmer imidlertid kan forvolde skade for forbrugerne og konkurrencen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at algoritmer i høj grad kan øge effektiviteten og gøre det muligt for virksomheder at levere bedre produkter og tjenester til forbrugerne; der henviser til, at forsætligt eller uforsætligt misbrug af algoritmer imidlertid kan forvolde skade for forbrugerne og konkurrencen;

| S. | der henviser til, at EU's konkurrence- og statsstøtteregler bør være i overensstemmelse med og kan bidrage væsentligt til den europæiske grønne pagt, EU's digitale strategi, den europæiske søjle for sociale rettigheder og FN's mål for bæredygtig udvikling; der henviser til, at EU's statsstøttesager næsten ikke henviser til sådanne overordnede politiske mål for EU; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU's konkurrence- og statsstøtteregler bør være i overensstemmelse med og kan bidrage væsentligt til den europæiske grønne pagt, EU's digitale strategi, den europæiske søjle for sociale rettigheder og FN's mål for bæredygtig udvikling; der henviser til, at EU's statsstøttesager næsten ikke henviser til sådanne overordnede politiske mål for EU;

Generelle betragtninger

| 1. | fremhæver, at en konkurrencepolitik, der har til formål at sikre lige vilkår i alle sektorer, fremme innovation og give forbrugerne flere og bedre valgmuligheder, er afgørende for at sikre et velfungerende indre marked; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker sin bekymring over den øgede industrielle koncentration i Europa; bemærker i denne henseende, at den gennemsnitlige industri i ti europæiske økonomier mellem 2001 og 2012 har oplevet en stigning på 2-3 % af salgsandelene hos 10 % af de største selskaber; advarer om, at der er bemærket en stigning for så vidt angår både fremstillingsindustrien og ikkefinansielle tjenester, og at denne ikke er båret frem af sektorer med intensiv brug af digitale teknologier; bemærker, at den øgede industrielle koncentration indebærer større avancer i kraft af højere fortjenester på de europæiske forbrugeres bekostning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at en streng og upartisk håndhævelse af EU's konkurrenceregler fra uafhængige konkurrencemyndigheders side er afgørende for europæiske virksomheder, der er aktive på det indre marked og på internationalt plan, navnlig for SMV'er, og kan yde et væsentligt bidrag til centrale politiske prioriteter såsom et dybere og mere retfærdigt indre marked, et forbundet digitalt indre marked, Unionens globale konkurrenceevne, bekæmpelse af sociale uligheder og klimakrisen samt til europæiske værdier vedrørende miljøstandarder, sociale anliggender, klimapolitik og forbrugerbeskyttelse; understreger dog betydningen af nøje afmålt fleksibilitet under kriseforhold; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over høringen om konkurrencelovgivning og den europæiske grønne pagt som et skridt i retning af større politiksammenhæng; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en helhedsorienteret og fremadskuende handlingsplan for, hvordan konkurrence- og statsstøttereglerne bør revideres; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at sikring af lige vilkår for virksomheder på det indre marked og på de globale markeder, som er afgørende for især SMV'er og for skabelsen af anstændige og bæredygtige job i og uden for EU, også afhænger af en beslutsom og effektiv bekæmpelse af social, miljømæssig og skattemæssig dumping; opfordrer i den henseende Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at fastlægge et retsgrundlag for et obligatorisk instrument til sikring af rettidig omhu på menneskerettigheds- og miljøområdet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver, at multinationale selskabers aggressive skattepraksis, anden skadelig skattepraksis og indrømmelse af skattefordele til store selskaber kan hæmme innovationen og bringe markeder med fri adgang, navnlig for SMV'er, som udgør rygraden i vores samfund, i fare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger betydningen af Det Europæiske Konkurrencenetværk for at støtte samarbejdet mellem de nationale konkurrencemyndigheder og Kommissionen med henblik på at fremme fair konkurrence i det indre marked gennem styrket håndhævelse og udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | støtter de strukturerede dialoger med Kommissionens ledende næstformand for konkurrence og Kommissionens bestræbelser på at opretholde et tæt samarbejde med medlemmerne af Parlamentets kompetente udvalg; mener, at Kommissionens årlige beretning om konkurrencepolitikken er af uundværlig betydning for den demokratiske kontrol; minder om, at Parlamentet i kraft af den almindelige lovgivningsprocedure i de senere år har været involveret i udformningen af rammerne for konkurrencereglerne; insisterer på Parlamentets medbestemmelsesbeføjelser til at udforme rammerne for konkurrencereglerne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til at anvende sin rolle som konkurrencens forsvarer til at fremhæve risiciene i forbindelse med priskontrolforanstaltninger, der gennemføres af regeringer, herunder foranstaltninger i tilknytning til forvridning af prissignaler, der kan fremme produktionen og underminere incitamenterne for nye markedsdeltagere til at rette op på mangler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker med bekymring, at nogle medlemsstater ikke har gennemført direktivet om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler effektivt (9) med udgangspunkt i Kommissionens vurdering, hvad der har betydet enorme skadelige virkninger for forbrugerne og fair konkurrence; opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge de urimelige bestemmelser og praksisser, som navnlig i banksektoren anvendes i forbrugeraftaler, og til at sikre effektiv og hurtig gennemførelse af dette direktiv ved brug af alle tilgængelige midler; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anerkender, at ressourcerne til Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence (GD COMP) bør være tilstrækkelige for at kunne løfte dets arbejdsbyrde og mangeartede opgaver; mener, at det er nødvendigt at sikre specifik ekspertise om digitale spørgsmål og onlineplatformes praksis med adfærdsøkonomer, algoritmespecialister, ingeniører og dataforskere; opfordrer Kommissionen til at informere Parlamentet om fordelingen af menneskelige ressourcer mellem statsstøttekontrol, fusionskontrol og kartel- og monopolområdet; |
| --- | --- |

11.

Politiske reaktioner på covid-19

| 12. | glæder sig over vedtagelsen af midlertidige rammebestemmelser for statsstøtteforanstaltninger og ændringer med henblik på at forlænge og udvide dem som reaktion på uventede drejninger i forbindelse med den helt ekstraordinære covid-19-krise, for at sætte medlemsstaterne i stand til at støtte virksomheder under pandemien; støtter opretholdelsen af ekstraordinære foranstaltninger, så længe den epidemiologiske situation berettiger dem, men understreger, at rammebestemmelserne er et midlertidigt redskab; understreger, at det også er afgørende at genoprette reel konkurrence på mellemlang til lang sigt for at sikre hurtig og konsekvent genopretning; understreger, at støtteforanstaltninger bør målrettes mere, efterhånden som genopretningen skrider frem; bemærker, at der er betydelige forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til deres finanspolitiske råderum til at yde statsstøtte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om midlertidige rammebestemmelser for vurdering af kartel- og monopolspørgsmål i forbindelse med virksomhedssamarbejde som reaktion på nødsituationer som følge af det nuværende covid-19-udbrud; mener, at vejledning og støtte vedrørende kartel- og monopolregler letter det samarbejde, der er nødvendigt for at overvinde covid-19-krisen, og dermed er til gavn for forbrugerne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at de midlertidige rammebestemmelser omfatter visse betingelser for bestemte former for statsstøtte såsom rekapitalisering; bakker i denne henseende op om betingelser såsom forbud mod udbyttebetaling, udbetaling af bonusser og tilbagekøb af aktier; beklager imidlertid, at sådanne betingelser ikke er blevet pålagt andre former for statsstøtte; opfordrer Kommissionen til at indføre sådanne betingelser for alle statsstøtteforanstaltninger i de midlertidige rammebestemmelser, herunder navnlig rekapitaliseringsforanstaltninger, som medlemsstaterne kun bør betragte som en sidste udvej på grund af de store forvridende virkninger, de kan have på det indre marked; |
| --- | --- |

14.

| 15. | støtter kraftigt effektive foranstaltninger til afhjælpning af manglen på vacciner mod covid-19, navnlig i lav- og mellemindkomstlande, og støtter derfor Kommissionen og medlemsstaterne i deres bestræbelser på at få tredjelande til at ophæve de eksisterende eksportforbud og øge donationen af vacciner, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at øge deres indsats for at støtte teknologioverførsel og frivillig licensgivning af intellektuelle ejendomsrettigheder til behandling af endemiske eller pandemiske smitsomme sygdomme i verdensbefolkningen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at Kommissionens tiltag, der har til formål at fjerne de betingelser, der fører til monopoler og dominerende stillinger og at begrænse offentlig støtte til selskaber, som kan medføre sådanne forhold, ikke omfatter nogen løsning på problemet med systemiske og strukturelle ulemper, der påvirker konkurrenceevnen hos virksomheder, som er baseret i og virker fra europæiske øsamfund og regioner i den yderste periferi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fremhæver betydningen af at føre en sammenhængende politik og af, at støtte kun ydes til virksomheder, der lider under de direkte økonomiske konsekvenser af pandemien; opfordrer desuden indtrængende til, at selskaber, der gør brug af skattely uden for EU for at unddrage sig beskatning, udelukkes fra adgang til statsstøtte eller anden økonomisk støtte, hvis de ikke forpligter sig til at ændre adfærd; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte en køreplan for bedre målrettet statsstøtte efter covid-19 for at fremme konkurrenceevnen og fastholde beskæftigelsesniveauet; foreslår, at en sådan køreplan kan omfatte foranstaltninger til at tackle markedsfragmentering og forvridninger som følge af ulige konkurrencevilkår, en analyse af statsstøttens indvirkning på det indre marked og klare retningslinjer for, hvordan konkurrencepolitiske redskaber bedst kan anvendes til at fremme genopretningen; opfordrer endvidere indtrængende Kommissionen til at integrere industrielle, digitale og grønne strategier i fastsættelsen af de fremtidige betingelser for statsstøtte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager, at det skal være en prioritet at sikre, at statsstøttereglerne og den europæiske banklovgivning håndhæves strengt og upartisk, herunder i håndteringen af fremtidige bankkriser; opfordrer Kommissionen til hurtigt at undersøge uoverensstemmelserne mellem statsstøttereglerne på området for afviklingsstøtte og afviklingsordningen i henhold til direktivet om genopretning og afvikling af banker (10) (BRR-direktivet) og til at revidere sin bankmeddelelse af 30. juli 2013 (11) i forbindelse med revisionen af krisestyringsrammen, herunder i lyset af de seneste sager, under hensyntagen til behovet for at beskytte skatteyderne og sparere mod omkostningerne ved bankredninger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at EU's konkurrence- og statsstøtteregler ikke bør anskues isoleret i forbindelse med penge-, handels- og finanspolitikker; opfordrer til overvejelser om mulige konkurrenceforvridninger som følge af Den Europæiske Centralbanks opkøb af virksomhedsobligationer; understreger i denne forbindelse begrebet selektivitet i statsstøtte og artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, som indeholder det såkaldte loyalitetsprincip; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at sikre og overvåge korrekt anvendelse og fordeling af de forskellige EU-finansieringsforanstaltninger som reaktion på covid-19-krisen, herunder gennem medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten, som bør være i overensstemmelse med EU's konkurrence- og statsstøtteregler, ikke bør føre til konkurrenceforvridning og skal anvendes ensartet på alle virksomheder, navnlig i kritiske sektorer såsom telekommunikation, energi og transport; opfordrer indtrængende Kommissionen til at overvåge enhver sådan potentiel konkurrenceforvridning; understreger, at statsstøtte ikke bør ydes til virksomheder, der var ineffektive og strukturelt tabsgivende før covid-19-krisen, og ej heller tilskynde til dannelsen af monopolistiske strukturer; |
| --- | --- |

21.

Den globale dimension

| 22. | understreger betydningen af en stadig mere intens struktureret global dialog og samarbejde om håndhævelse og reform af konkurrencepolitikken for en fælles tilgang til fair konkurrence; |
| --- | --- |

22.

| 23. | støtter Kommissionens og de nationale konkurrencemyndigheders aktive deltagelse i Det Internationale Konkurrencenetværk og opfordrer indtrængende til en tættere inddragelse af Parlamentet i aktiviteterne i de relevante arbejdsgrupper og ekspertgrupper i Det Internationale Konkurrencenetværk og OECD; |
| --- | --- |

23.

| 24. | støtter Kommissionens strategi om at fjerne de negative virkninger af den ulovlige ekstraterritoriale anvendelse af ikke-EU-landes ensidige sanktioner over for EU-operatører; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens meddelelse af 19. januar 2021 med titlen »Det europæiske økonomiske og finansielle system: fremme af åbenhed, styrke og modstandsdygtighed« (COM(2021)0032); |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at særlige samarbejdsaftaler med lande uden for EU på området for konkurrencepolitik på en meningsfuld måde kan bidrage til en effektiv konkurrencepolitik, og opfordrer Kommissionen til at forfølge flere af sådanne specifikke konkurrenceaftaler for at muliggøre en mere effektiv udveksling af oplysninger mellem konkurrencemyndighederne; minder endvidere om, at EU skal sikre lige vilkår og gensidighed med sine internationale partnere for så vidt angår statsstøtte, offentlige indkøb og investeringspolitik; opfordrer Kommissionen til at styrke kapitlerne om statsstøtte i fremtidige handels- og investeringsaftaler; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at være mere opmærksom på statsejede virksomheder, der er etableret i udlandet, og som understøttes og fremmes af deres regeringer på måder, der ikke er tilladt for EU-virksomheder i henhold til reglerne for EU's indre marked; udtrykker sin bekymring over forvridende statsfinansieret konkurrence forårsaget af udenlandske virksomheder, der erhverver europæiske virksomheder, navnlig dem der er aktive inden for innovative eller strategiske sektorer og teknologier, dem der tilpasser sig den europæiske grønne pagt, og dem der svækkes af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glæder sig over ikrafttrædelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (12) samt Kommissionens hvidbog om lige vilkår for så vidt angår udenlandske subsidier som et første skridt; bemærker det fortsatte udenlandske overtagelsespres på europæiske virksomheder og advarer om, at der er behov for en hurtig indsats; ser derfor frem til Kommissionens kommende lovforslag, der tager sigte på at tackle de forvridende virkninger af udenlandske subsidier på det indre marked; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mener, at virksomhederne i EU bør være i stand til at konkurrere på de globale markeder på lige vilkår; opfordrer derfor Kommissionen til at tilpasse sin konkurrence- og statsstøttepolitik for at fremme en seriøs industriel udvikling; fremhæver, at en intelligent industripolitik kan bidrage til at omfordele ressourcer til visse nøglesektorer uden at forvride konkurrencen og dermed skabe grundlaget for en robust og bæredygtig økonomi på lang sigt; er af den opfattelse, at Unionen og medlemsstaterne har brug for at styrke synergierne mellem målrettede EU-politikker, investeringer og konkurrencepolitiske tiltag for at fremme arbejdspladser og robuste værdikæder med det mål at opnå autonomi for EU inden for vigtige strategiske industrier og samtidig opretholde en åben økonomi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer til, at den europæiske industri investerer kraftigt i forskning og udvikling med henblik på at sikre lige vilkår for producenter i og uden for EU, nå målene i den europæiske grønne pagt, herunder overgangen til kulstoffattige produktionsmetoder, og støtte EU-virksomheders konkurrenceevne over for konkurrenter uden for EU med produktionsprocesser, der ikke er underlagt de samme kriterier som dem, der fastlægges på EU-plan; opfordrer endvidere Kommissionen til i denne forbindelse at overveje at øge støtten til forskning og innovation samt til teknologier, der skaber positive eksterne virkninger for miljøet eller for energisystemet som helhed; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at udpege strategisk afhængighed, navnlig i følsomme industrielle økosystemer, og til at foreslå foranstaltninger til at reducere disse, herunder ved at diversificere produktions- og forsyningskæder, fremme produktion og investeringer i Europa og sikre strategisk lagerforøgelse; fremhæver i denne forbindelse betydningen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse for investeringer i disruptive teknologier; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med den kommende revision af meddelelsen om projekter af fælleseuropæisk interesse yderligere at fremme vigtige projekter af fælles interesse, præcisere udvælgelsesreglerne for projekter af fælles interesse, revidere og forenkle visse gennemførelseskriterier og -krav samt overveje at give mulighed for lettere samfinansiering med EU for at lette deltagelsen af partnere fra mindre medlemsstater og sikre, at mindre industrielle forskningsprojekter lettere kan drage fordel af støtte; |
| --- | --- |

30.

| 31. | støtter medtagelsen i EU's konkurrenceregler af en grundig statsstøttekontrol af virksomheder fra lande udenfor EU, samtidig med at det understreges, at Unionen fortsat bør være åben over for udenlandske direkte investeringer i overensstemmelse med sine retlige rammer og overholde europæiske sociale standarder og miljøstandarder; gentager i denne forbindelse sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om i afventning af behandlingen af forslaget om en kulstofgrænsetilpasningsmekanisme at vedtage styrkede handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter for at bekæmpe illoyal handelspraksis og navnlig beskytte industrisektorernes konkurrenceevne; understreger samtidig, at konkurrencepolitiske beslutninger ikke bør anvendes som en protektionistisk foranstaltning, og opfordrer i denne forbindelse til en analyse af den afsmittende virkning af EU's statsstøtteregler på konkurrenceevnen i lav- og mellemindkomstlande; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker med bekymring, at handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige er svagere end andre handelsaftaler såsom den med Schweiz; beklager navnligt, at den EU-britiske handels- og samarbejdsaftale ikke indeholder bestemmelser om lige vilkår med hensyn til statsstøtte og konkurrence; opfordrer EU og Det Forenede Kongerige til at finde et fælles grundlag for løbende at samarbejde og stræbe efter fair konkurrence og lige konkurrencevilkår; |
| --- | --- |

32.

Konkurrencepolitik i den digitale tidsalder

| 33. | glæder sig over, at Kommissionen er fast besluttet på at håndtere urimelige vilkår og praksisser hos platforme, der fungerer som gatekeepere, handle beslutsomt og fjerne ulovlige hindringer for onlinekonkurrence på det europæiske digitale indre marked; beklager, at efterforskningen går langsomt på kartel- og monopolområdet sammenlignet med situationen på digitale markeder i hurtig udvikling; understreger i den henseende, at Kommissionen stadig ikke har fuldført efterforskningen af tendentiøse Google-søgninger ti år efter, at den blev indledt; mener, at koncentration af data hos en mindre række virksomheder i den digitale økonomi fører til markedssvigt, uforholdsmæssigt stort knaphedsrenteudbytte og blokering for nye deltagere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, selv om det anerkendes, at der er gjort en indsats, at problemerne i forbindelse med store teknologivirksomheders overdrevne markedsdominans hidtil ikke er blevet behandlet tilstrækkeligt og bør løses hurtigst muligt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anerkender de kommende udfordringer i forbindelse med udformningen og håndhævelsen af konkurrencepolitikken med hensyn til bl.a. netværkseffekter, koncentrationen, aggregeringen og anvendelsen af data på markeder med gratis tjenester, prissætningsalgoritmer og struktureringen af store platforme og markedsindgreb; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at rette behørig opmærksomhed mod strukturelle konkurrenceproblemer vedrørende etablerede betalingsnetværks position som gatekeepere, som er vokset yderligere under covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over Kommissionens appel af Apple-afgørelsen (13); er af den opfattelse, at Apple-sagen endnu en gang viser behovet for fornuftige statsstøtteregler, der tager hensyn til fordelagtige skatteordninger; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker, at de traditionelle instrumenter, som konkurrencemyndighederne anvender, f.eks. undersøgelser af muligt misbrug af en dominerende markedsposition, tager meget lang tid, hvilket har vist sig at være et problem på digitale markeder, der udvikler sig hurtigt; glæder sig derfor over Kommissionens vurdering af, at der kan være behov for nye konkurrenceværktøjer til at håndtere strukturelle konkurrenceproblemer på tværs af forskellige markeder, som de nuværende regler ikke kan løse på den mest effektive måde, og opfordrer Kommissionen til at overvåge disse markeder omhyggeligt for at kunne handle hurtigt og effektivt og gribe ind over for større problemer og juridiske smuthuller; bemærker, at de bøder, som konkurrencemyndighederne udsteder, ofte ikke har en afskrækkende virkning på store teknologivirksomheder, da disse blot betragtes som omkostninger ved at drive virksomhed; |
| --- | --- |

38.

| 39. | glæder sig over Kommissionens forslag til en lov om digitale markeder om at forbyde platforme at engagere sig i selvforøgende forretningspraksisser (herunder obligatorisk koblingssalg/præinstallation) eller aktive brancher, der er afhængige af eller interoperable med platformen, og til at kræve, at platformene gør deres tjenester kompatible med konkurrerende net for at muliggøre interoperabilitet, herunder kerneydelser, dataportabilitet og integration af flere leverandører; opfordrer Kommissionen til at tage hånd om sager, hvor de tilbudte afhjælpende foranstaltninger tydeligvis ikke har sikret effektiv genetablering af konkurrencen på markedet for prissammenligning; |
| --- | --- |

39.

| 40. | minder om, at databaserede fordele med tilknytning til deling og salg af data, men også tjenester, der er valgt som standard i indstillingerne, risikerer at give bestemte selskaber en særstilling som »gatekeeper« på de digitale markeder, og at der er behov for at afhjælpe dette problem effektivt ved hjælp af loven om digitale markeder; indtager det standpunkt, at Kommissionen bør have mulighed for at tvinge gatekeeperplatforme til at erstatte visse standardindstillinger med en effektiv og objektiv struktur, der har fokus på forbrugernes valg; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mener, at strukturel opsplitning af store teknologivirksomhedsmonopoler er ønskeligt for at genskabe konkurrencen på de digitale markeder i betragtning af begrænsningerne på bøder og den manglende effekt af tidligere adfærdsregulerende foranstaltninger i visse sager på kartel- og monopolområdet; understreger, at målrettede og effektive adfærdsregulerende foranstaltninger er en tidseffektiv løsning; foreslår, at der gennemføres deltagelsesbaserede rammeforanstaltninger på kartel- og monopolområdet for at fremme en løbende dialog med alle foretagender, øge retssikkerheden, gennemsigtigheden og forbrugerbeskyttelsen og sikre effektive afhjælpende foranstaltninger; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde procedurerne, navnlig med hensyn til karteller og monopoler samt hastigt voksende digitale markeder; og anmoder om samarbejde i denne henseende også fra de virksomheder, der er genstand for efterforskning; fordømmer den praksis, at nogle virksomheder, der er genstand for efterforskning, kunstigt forlænger efterforskningen ved systematisk at anmode om forlængelse af frister og ved kun at besvare anmodninger om oplysninger med store forsinkelser eller ved at fremsætte ubrugelige forslag til de forpligtelser, de vil påtage sig; |
| --- | --- |

42.

| 43. | bemærker ydermere, at der er behov for at sikre hurtigere og mere effektive administrative procedurer, selv om det også er vigtigt at sikre de virksomheder, der er genstand for efterforskning, en retfærdig sagsbehandling og ret til forsvar; understreger behovet for at undersøge muligheden for at gøre mere systematisk brug af specifikke foranstaltninger såsom midlertidige foranstaltninger samt andre strukturelle og adfærdsmæssige foranstaltninger for at forhindre uoprettelig konkurrenceforvridning; minder i denne henseende om, at Kommissionen i bilaget til det såkaldte ECN+-direktiv (14) klarlagde »midlertidige foranstaltninger« som »et vigtigt redskab for konkurrencemyndighederne til at sikre, at konkurrencen ikke skades, mens der pågår en undersøgelse«; beklager, at sådanne midlertidige foranstaltninger kun er blevet anvendt én gang i 20 år; opfordrer Kommissionen til at revidere meddelelsen om løsningsforslag (15) ved at tage højde for udviklingen i den digitale sektor i de seneste år; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over, at Kommissionens forslag til en retsakt om digitale tjenester og en retsakt om digitale markeder anlægger en særlig tilgang til alle digitale tjenester, meget store digitale tjenester og gatekeepere; påpeger navnlig, at formålet med forslaget til retsakten om digitale markeder er at sikre et velfungerende indre marked ved at fremme effektiv konkurrence, lige vilkår på de digitale markeder og et miljø for onlineplatforme med rimelige betingelser og fri adgang; beklager manglen på passende foranstaltninger mod reklameformidlere i udkastene til forslag; bemærker, at den første håndhævelsesforanstaltning under den nye forordning om retsakten om digitale markeder først vil kunne gennemføres om fem år; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at forfølge sin håndhævelsesindsats på kartel- og monopolområdet i nye og verserende sager, der omfatter gatekeepere i det digitale miljø; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver betydningen af en passende håndhævelsesramme i den fremtidige retsakt om digitale markeder; mener, at Kommissionens tilsynsfunktion bør have tilstrækkelige ressourcer, og at tilsynsprocessen bør give mulighed for deltagelse af alle aktører, herunder de nationale konkurrencemyndigheder, nationale sektormyndigheder, Det Europæiske Databeskyttelsesråd, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og forbrugerorganisationer; understreger, at udformningen af afhjælpende foranstaltninger ikke bør overlades til den inkriminerede virksomhed alene, men at der i stedet bør anvendes en streng overholdelsesmekanisme; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mener, at forslaget til retsakt om digitale markeder er et værktøj, der supplerer konkurrencereglerne og har til formål at sikre digitale onlinemarkeder med retfærdige betingelser og åben adgang; understreger, at det ikke bør bringe den korrekte håndhævelse af den allerede gældende konkurrencelovgivning, herunder eksisterende nationale love, i fare eller forhindre Kommissionen i at gøre ubegrænset brug af sine nuværende værktøjer til håndhævelse af konkurrencereglerne; henviser i denne henseende til de aktuelle betænkeligheder vedrørende Android-afgørelsen (16) og den utilstrækkelige konkurrence på markedet for onlinesøgning; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker, at de afhjælpende foranstaltninger, som Google har foreslået, er blevet afvist som utilstrækkelige af markedsaktører og forbrugerorganisationer i hele Europa; opfordrer Kommissionen til at anlægge sag mod Google for overtrædelse af monopollovgivningen i form af misbrug af dominerende stilling i andre specialiserede søgetjenester, herunder lokale søgninger; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til i fuld udstrækning at gøre brug af sine konkurrencepolitiske instrumenter for at sikre lige konkurrencevilkår og afhjælpe eventuelle gatekeeperrelaterede konsekvenser med hensyn til adgang til centrale støtteteknologier på området kunstig intelligens og data; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at Parlamentet bør spille en aktiv rolle i den politiske debat om konkurrencepolitikken, herunder ved at afholde en offentlig høring med de administrerende direktører for de store teknologivirksomheder (Google, Amazon, Facebook, Apple) vedrørende deres virksomhedsstrategier på området for konkurrence- og skattepraksis; beklager, at alle fire administrerende direktører har afvist indbydelser til en sådan høring; beklager endvidere, at Parlamentet ikke har passende mekanismer til at fremsætte en retlig forpligtelse til at møde op, og håber, at dette snart kan løses; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger den betydning, som åbenhedsregistret har for at sikre offentlig kontrol med lobbyarbejde med det formål at forhindre konkurrenceforvridning; opfordrer til, at EU-åbenhedsregistret suppleres med oplysninger om finansiering af virksomheder eller sammenslutninger for at forhindre interessenterne i at handle på vegne af andre virksomheder uden at tilkendegive, at de gør det; |
| --- | --- |

50.

| 51. | fremhæver vigtigheden af at hjælpe forbrugere og brugere med at opnå større kontrol over og tage ansvar for deres egne data og identitet og opfordrer til, at der sikres et højt niveau af beskyttelse af personoplysninger, samtidig med at graden af gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med digitale tjenester øges; minder om, at forbrugerne ikke har andre valgmuligheder end at give deres samtykke, hvis de vil have adgang til en række tjenester, som onlineplatforme udbyder; efterlyser i denne henseende obligatoriske rammer for dataudveksling, der sikrer forbrugerne de værktøjer, som giver dem mulighed for med rette at tage ejerskab og forvalte deres egne data på en enklere og mere effektiv måde; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at revidere sine bestemmelser om fusioner og overtagelser for så vidt angår vurdering af personoplysninger; opfordrer Kommissionen til fuldt ud at betragte og vurdere aktiver i form af personoplysninger på samme måde som alle andre traditionelle fysiske aktiver, når den træffer beslutning om fusioner og overtagelser i den digitale sektor; opfordrer indtrængende Kommissionen til at anlægge et bredere perspektiv, når den evaluerer digitale fusioner, og til også at vurdere virkningen af datakonsolidering, herunder af reklameteknologi, der er kernen i store teknologivirksomheders forretningsmodeller; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker, at udpegelse af mål ved brug af specifikke dataressourcer kan medføre en koncentration af kontrollen over værdifulde dataressourcer, som ikke kan reproduceres, og resultere i bedre adgang til data for de fusionerende parter end for deres konkurrenter; understreger, at datakonsolidering via fusioner kan forstærke en dominerende stilling eller gøre det muligt for en overtagende enhed at opnå en meget stærk markedsposition og undertiden give anledning til problemer vedrørende udelukkelse; beklager derfor Kommissionens beslutning om at godkende Googles overtagelse af virksomheden Fitbit, der sælger bærbart fitnessudstyr; er bekymret over den fremtidige behandling af personoplysninger fra Fitbit-brugere, herunder helbredsoplysninger, der kan bruges til digitale reklameformål; understreger, at helbredsoplysninger bør ses som en særlig kategori af personoplysninger, som fastsat i artikel 9 i den generelle forordning om databeskyttelse (17) (GDPR); bemærker, at de afhjælpende foranstaltninger, som Google har foreslået, og som Kommissionen har godkendt, ikke er tilstrækkelige til at sikre effektiv konkurrence på området for bærbart udstyr og digitale sundhedstjenester, som bliver stadig vigtigere i forbrugernes liv; |
| --- | --- |

53.

| 54. | bemærker, at der findes flere særlige markeder for finansielle data, hvor der er flere udbydere, men hvor konkurrencen fortsat er meget begrænset, selv om ingen af udbyderne har en dominerende markedsposition; bemærker desuden, at visse dataleverandører på finansielle markeder, der virker som dataaggregatorer, kan fungere som gatekeepere og som sådan kontrollere adgangen til data og begrænse kunders brug af dem; opfordrer Kommissionen til at vurdere sådanne situationer, hvor virksomheder opnår status som gatekeepere eller oligopoler, og til at udvikle foranstaltninger til at genoprette konkurrencen, støtte prisgennemsigtighed og undgå uretfærdige og urimelige handelspraksisser; |
| --- | --- |

54.

| 55. | beklager og udtrykker sin bekymring over Facebooks erhvervelse af WhatsApp i 2014; minder om, at Facebook under vurderingsprocessen for overtagelsen løj over for Kommissionen om sin tekniske kapacitet til at anvende WhatsApp-data i forbindelse med digital annoncering; understreger, at Facebook i 2016 begyndte at anvende metadata fra WhatsApp-samtaler til reklameformål; minder om, at Kommissionen i 2017 pålagde Facebook en bøde for at have løjet under vurderingsprocessen; gentager, at artikel 105 i TEUF pålægger Kommissionen at vedtage passende foranstaltninger til at bringe overtrædelser af principperne i artikel 102 og 102 i TEUF til ophør; opfordrer Kommissionen til at fremsætte passende midler til at sætte en stopper for anvendelsen af data fra WhatsApps brugere til Facebooks reklameformål; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer til, at Unionens kapacitet inden for infrastruktur og operationel modstandsdygtighed i kritiske digitale sektorer styrkes, herunder ved at tilskynde til fair konkurrence og fremme fair principper for udstedelse af softwarelicenser på de europæiske cloudmarkeder; mener, at bæredygtig konkurrence og forhindring af monopolstrukturer på markeder er afgørende for EU's digitale omstilling, økonomiske genopretning og konkurrenceevne; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Kommissionen til at gennemgå og tilpasse de metoder, der anvendes til at vurdere »misbrug af markedsdominans«, og sikre, at begrebet »væsentlige faciliteter« fortsat er tilpasset den digitale tidsalder; opfordrer Kommissionen til at overveje at supplere konceptet om »dominerende stilling« med koncepter som »afhængighed« og »relativ markedsstyrke«; |
| --- | --- |

57.

| 58. | bemærker, at visse oligopolistiske strukturer har udviklet sig inden for finansielle tjenesteydelser, og at visse store teknologivirksomheder er blevet vigtige aktører på markedet for finansielle tjenesteydelser; opfordrer Kommission til at overvåge og undersøge, hvordan disse store operatørers konkurrencefordel i kraft af deres størrelse kan forvride konkurrencen på markedet og dermed skade forbrugernes interesser og bremse innovation; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mener, at beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger, princippet om ikkeforskelsbehandling samt ytrings- og informationsfriheden, er kerneelementer i en vellykket og holdbar europæisk politik for digitale tjenester; |
| --- | --- |

59.

Statsstøttekontrol

| 60. | bemærker, at statsstøttepolitik er en integreret del af konkurrencepolitikken, og at statsstøttekontrol afspejler behovet for at sikre ensartede spilleregler for alle virksomheder, der opererer på det indre marked; |
| --- | --- |

60.

| 61. | gentager, at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse fortsat er afgørende for, at en række lokalsamfund rundt om i Europa kan overleve, navnlig i isolerede, fjerntliggende eller perifere regioner i Unionen; glæder sig over Kommissionens åbne høring om statsstøtte til væsentlige tjenester; glæder sig over de nyligt vedtagne nye retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte; minder om behovet for en køreplan for bedre målrettet statsstøtte, navnlig til levering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte en territorial vurdering af covid-19-krisens samfundsøkonomiske konsekvenser i forbindelse med anvendelsen af statsstøttereglerne og den relevante igangværende revisionsproces; mener, at der i denne henseende bør rettes særlig opmærksomhed mod at analysere konsekvenserne for virksomheder, der er beliggende på EU's øer og i regionerne i den yderste periferi i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 174 og 349 i TEUF; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Kommissionen til nøje at overveje de sektorer, der danner grundlag for mange andre industrier, samt Unionens bæredygtige sociale og økonomiske værdikæde; gentager, at det er nødvendigt at fremme teknologier og produktionsmetoder, der fører til en væsentlig reduktion af miljøpåvirkningerne; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer til, at alle EU's konkurrence- og statsstøtteregler tilpasses langsigtede samfundsmæssige mål, navnlig den europæiske grønne pagt, under hensyntagen til EU's klimaforpligtelser; beklager, at selv om fastsættelsen af energimikset fortsat er en national kompetence, gør de fleste medlemsstater ikke statsstøtte betinget af sådanne mål; |
| --- | --- |

64.

| 65. | glæder sig over den lancerede høring om, hvordan konkurrencepolitik kan støtte den europæiske grønne pagt og tage bedre hensyn til de grønne og bæredygtige effektivitetsgevinster i forbindelse med statsstøtte, fusionskontrol samt kartel- og monopolregler; opfordrer Kommissionen til som led i sin kommende revision af retningslinjerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse og energi og for horisontale samarbejdsaftaler at indføre konkrete incitamenter og betingelser for at fortsætte processen mod dekarbonisering; opfordrer navnlig til vejledning om opgradering, hybride projekter og lagring af elektricitet og om investeringer i energieffektivitet og bygningsrenovering; gentager endvidere, at omstillingen til en klimaneutral økonomi kræver foranstaltninger til håndtering af strukturændringer, herunder identificering af kulregioner som støtteberettigede områder i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, i TEUF; |
| --- | --- |

65.

| 66. | konstaterer med bekymring, at inddrivelse af ulovlig statsstøtte fortsat er en langvarig og omstændelig proces; fremhæver endvidere, at gennemsigtigheden og sporbarheden af evalueringen af statsstøttesager bør styrkes under hensyntagen til en ikke ubetydelig risiko for indbyrdes forbindelser mellem sagerne; |
| --- | --- |

66.

Fusionskontrol, monopolkontrol og karteller

| 67. | opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at være årvågen og håndhæve artikel 102 i TEUF, der forbyder misbrug af en dominerende stilling, samt dens fusionskontrolprocedurer, som er indskrevet i EF-fusionsforordningen (18); |
| --- | --- |

67.

| 68. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at revidere sin meddelelse fra 1997 (19) om afgrænsning af det relevante marked i forbindelse med Kommissionens håndhævelse af fusions- og kartellovgivningen; opfordrer Kommissionen til fra sag til sag at tage hensyn til en mere langsigtet vision, der omfatter den globale dimension og den potentielle fremtidige konkurrence, i sine konkurrencevurderinger; fremhæver, at Kommissionens afgrænsning af det relevante marked tidligere måske har været for snæver til at tage tilstrækkeligt højde for den dynamiske konkurrence på de globale markeder; opfordrer Kommissionen til at anlægge en mere dynamisk tilgang og gøre innovationskriterierne til et centralt element i den relevante markedsanalyse, når det gælder europæisk fusionskontrol; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer Kommissionen til at revidere retningslinjerne for fusioner med henblik på at tage hensyn til de effektivitetsgevinster, der er forbundet med fusioner, herunder udfordringen i tilknytning til den europæiske industrielle konkurrenceevne; glæder sig i denne forbindelse over, at GD COMP's enhed for prioriteter og strategisk koordinering er i stand til at trække på ekspertisen i alle Kommissionens generaldirektorater i forbindelse med GD COMP's undersøgelser; mener, at ekspertisen bag Kommissionens industrielle strategi eller sektorstrategi kan styrkes for at støtte GD COMP's undersøgelseshold for at påvise gennemførligheden og konsekvenserne af løsningsforslag i tilknytning til Kommissionens prioriteter; |
| --- | --- |

69.

| 70. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at gennemføre en evaluering af direktivet om erstatning (20), når der er indhøstet tilstrækkelige erfaringer med anvendelsen af de nye regler i alle medlemsstaterne med henblik på at vurdere det eventuelle behov for at foretage ændringer for at sikre en mere effektiv og harmoniseret fuldbyrdelse af retsafgørelser i erstatningssøgsmål i hele EU; |
| --- | --- |

70.

| 71. | glæder sig over Kommissionens indførelse af »eLeniency-værktøjet«; minder om, at der med den hurtige udvikling af de digitale markeder opstår nye udfordringer med hensyn til gennemførelse af konkurrencepolitikken; anbefaler i denne forbindelse, at Kommissionen undersøger mulighederne for forudgående indgriben, navnlig på digitale markeder, og at den giver EU og de nationale konkurrence- og tilsynsmyndigheder de nødvendige midler til at indsamle data anonymt for bedre at kunne opdage markedssvigt rettidigt; |
| --- | --- |

71.

| 72. | påpeger, at misbrug af markedsstyrke og dermed forbunden uretfærdig adfærd, såsom en forringelse af kvaliteten eller afpresning, kan finde sted, selv når produkter eller tjenesteydelser leveres gratis; understreger, at EU's forbrugeres interesser rækker videre end blot lave priser og i overensstemmelse med principperne i TEUF også omfatter kvalitet, innovation, produktivitet, bæredygtighed, miljøbeskyttelse og udbredelse af fair handelsforbindelser; mener, at konkurrencepolitikken i højere grad bør integrere værdien af offentlige goder og eksterne virkninger, der er forbundet med visse typer produktion; |
| --- | --- |

72.

| 73. | bemærker, at EU-Domstolen fortolker artikel 101 i TEUF under hensyntagen til de forskellige mål med traktaterne; henviser navnlig til Wouters-dommen (21), hvor hensynet til almenvellet var fremherskende, og hvor begrænsninger af konkurrencen derfor blev anset for at være begrundede; opfordrer Kommissionen til at formulere en »skadesteori«, som bør hæve sig over priscentrerede tilgange og tage hensyn til mere generelle overvejelser, samtidig med at betydningen af proportionalitetsprincippet understreges, forstået på den måde at konkurrencebegrænsninger ikke må være mere vidtrækkende, end hvad der er nødvendigt af hensyn til almenvellet; opfordrer endvidere Kommissionen til i denne henseende at udstede retningslinjer for fortolkningen af »væsentlig hindring for effektiv konkurrence« i henhold til EF fusionsforordningen; |
| --- | --- |

73.

| 74. | er enig med Revisionsretten i, at Kommissionen generelt gør god brug af sine håndhævelsesbeføjelser i fusionskontrol- og kartelsager, selv om der er behov for forbedringer på en række områder; bemærker navnlig, at omsætningstærsklerne måske ikke er egnede til at finde frem til alle de sager, der bør undersøges af konkurrencemyndighederne; opfordrer derfor Kommissionen til at overveje at revidere tærsklerne for at medtage faktorer såsom antallet af forbrugere, der påvirkes, og værdien af de relaterede transaktioner som led i sin igangværende evaluering af EF-fusionsforordningen; Opfordrer ydermere Kommissionen til også at vurdere en øget koncentration på grund af porteføljeadministrationsselskabers horisontale ejerskab i sin løbende evaluering af EF-fusionsforordningen og at overveje at opstille retningslinjer for brugen af artikel 101 og 102 i TEUF i denne henseende; |
| --- | --- |

74.

| 75. | bemærker, at selv om Revisionsretten med rette har påpeget, at bødebeløbet ikke gør det muligt at konkludere, om bøderne fungerer som effektive afskrækkende midler, så understreger Revisionsretten også, at loftet over de mulige bøder i sig selv kan begrænse den afskrækkende virkning i »grove tilfælde«; påpeger i denne henseende, at selv om Kommissionens bødeniveauer er blandt de højeste i verden, lå næsten to tredjedele af de bøder, som Kommissionen har udstedt i kartelsager siden 2006, på under 0,99 % af den samlede årlige omsætning og dermed langt under det tilladte loft på 10 % af et selskabs årlige omsætning på verdensplan (22); opfordrer Kommissionen til at evaluere den afskrækkende virkning, som dens bøder har, og om det er hensigtsmæssigt at pålægge bøder på op til 40 % af selskabernes årlige omsætning i grove kartelsager; |
| --- | --- |

75.

| 76. | minder om, at karteller udgør nogle af de alvorligste overtrædelser af konkurrencelovgivningen, og at monopoler udgøre den mest bekymrende form for markedskoncentration; understreger betydningen af at afsløre ulovlig karteladfærd, da sådanne overtrædelser af konkurrencelovgivningen er i strid med EU-borgernes interesser, hvilket fører til betydeligt højere omkostninger for forbrugerne og en risiko for at kvæle innovation og kvalitet; |
| --- | --- |

76.

| 77. | understreger, at nogle selskaber, der befinder sig i en krise, kan være fristet til at omlægge strukturen inden for en branche ved at indføre såkaldte »krisekarteller«, dvs. aftaler indgået mellem flere eller alle konkurrenter med henblik på at begrænse produktionen og/eller nedbringe kapaciteten for at øge rentabiliteten og forebygge bortgang fra markedet i krisetider; |
| --- | --- |

77.

| 78. | foreslår, at man undersøger praksis for »dræberopkøb«, som kan bringe innovation og de europæiske nystartede virksomheders og små virksomheders blomstrende vækst i fare; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens initiativ til at tilskynde til større brug af den »nederlandske klausul« i EF-fusionsforordningens artikel 22 og til at begynde at acceptere anmodninger fra nationale konkurrencemyndigheder om fusioner, som det er værd at revidere på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at revidere og udstede retningslinjer for denne henvisningspraksis baseret på ovennævnte artikel, parallelt med forpligtelsen til at informere om fusioner, der et fastsat i forordningen om digitale markeder; |
| --- | --- |

78.

Sektormæssig udvikling

| 79. | gentager sin store bekymring over den omfattende koncentration i den europæiske landbrugs- og fødevareforsyningskæde til skade for både forbrugere, små landbrugere, miljøet og biodiversiteten; fremhæver, at overdreven forarbejdnings- eller købermagt i efterfølgende led i forsyningskæden fører til et uholdbart nedadgående pres på landbrugspriserne; |
| --- | --- |

79.

| 80. | glæder sig i denne forbindelse over direktivet om illoyal handelspraksis i relationer mellem virksomheder i landbrugs- og fødevareforsyningskæden (23) som et vigtigt første skridt til at sikre retfærdighed mellem aktører, bekæmpe dobbelte standarder inden for landbrugsfødevarepraksis og afhjælpe ubalancer i forhandlingsmagten; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge dets gennemførelse og fremme udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer endvidere Kommissionen til at fortsætte sin tilbundsgående analyse af omfanget og virkningen af indkøbsalliancer og dermed lægge særlig vægt på at sikre fair konkurrence og større gennemsigtighed i supermarkeds- og indkøbscenterkædernes handelspraksis, navnlig når en sådan praksis påvirker varemærkeværdien og produktudvalget eller begrænser innovation eller prissammenlignelighed, for at sikre, at landbrugerne får rimelige vilkår og priser for deres produkter; beklager i den henseende, at salg med tab ikke er forbudt på EU-plan; |
| --- | --- |

81.

| 82. | henleder opmærksomheden på det stigende antal protesttilkendegivelser fra landbrugere og bemærker, at en af deres bekymringer er den kumulative virkning af frihandelsaftaler på EU's landbrugsfødevaresektor; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på enhver konkurrencebegrænsende praksis i tredjelande, der risikerer at straffe EU's landbrugssektor og landbrugere på grund af forskelle i sociale og sundheds-, arbejds-, miljø- og dyrevelfærdsmæssige standarder uden for EU; opfordrer til, at principperne om gensidighed og overholdelse for landbrugsprodukter anvendes i igangværende og fremtidige handelsforhandlinger; |
| --- | --- |

82.

| 83. | bemærker, at beskatning først og fremmest er et nationalt kompetenceområde, der afhænger af regeringers og parlamenters politiske holdninger og tiltag, og er baseret på finanspolitikker og politiske ambitioner vedrørende offentlige finanser; glæder sig over Kommissionens agtpågivenhed med hensyn til at håndhæve reglerne for statsstøtte på skatteområdet; gentager, at selektiv skattemæssig statsstøtte kan skabe ulige vilkår på det indre marked, og at aggressiv skatteplanlægning ikke kun skader fair konkurrence, men også undergraver de sociale systemers funktionsmåde generelt; fremhæver betydningen af at reformere det nuværende skattesystem for at sikre, at der betales skat dér, hvor værdien skabes; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at revidere sine retningslinjer for statsstøtte med henblik på at vurdere, hvilke skattemæssige statsstøtteforanstaltninger der forvrider konkurrencen; |
| --- | --- |

83.

| 84. | noterer sig med bekymring fragmenteringen og forskellene både mellem medlemsstaterne og mellem byområder og landdistrikter overalt i Europa for så vidt angår telekommunikation og internetforbindelser med ultrahøj hastighed; minder om, at der er behov for sund konkurrence for at udjævne forskellene; |
| --- | --- |

84.

| 85. | understreger, at Unionens hotel- og restaurationsbranche, som i økonomisk og finansielt perspektiv er blevet hårdest ramt under hele den igangværende krise, står ved en skillevej; glæder sig i denne forbindelse over statsstøtte til sektoren; |
| --- | --- |

85.

| 86. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af forbrugerkreditdirektivet (24) at sikre passende forbrugerbeskyttelse på forbrugerkreditområdet, herunder ved at fremme effektive konkurrencevilkår mellem operatører samt lettere adgang; opfordrer i denne forbindelse til, at forbrugerne får mulighed for bedre at sammenligne tilbud gennem øget gennemsigtighed, herunder ved at skelne mellem direkte omkostninger i forbindelse med tilbagebetaling af kredit og indirekte omkostninger såsom gebyrer for tredjepartstjenester og skatter, som ikke kan refunderes; |
| --- | --- |

86.

| 87. | er bekymret over, at et statsligt olieselskab har opkøbt en førende pressekoncern, der ejer 20 førende regionale aviser, 120 ugeblade og 500 onlineportaler (25) i den pågældende medlemsstat; genfremsætter sin opfordring til Kommissionen om at gennemføre en undersøgelse af koncentrationen af medieejerskab i Europa, navnlig i forbindelse med multinationale selskabers opkøb af europæiske medieleverandører; |
| --- | --- |

87.

o

o o

| 88. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes nationale parlamenter og medlemsstaternes nationale, samt hvor dette er relevant, regionale konkurrencemyndigheder. |
| --- | --- |

88.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0158.

(2)  https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/covid_19.html

(3)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_policy_DA.pdf

(4)  https://ec.europa.eu/competition/ecn/202003_joint-statement_ecn_corona-crisis.pdf

(5)  https://ec.europa.eu/competition/publications/reports/kd0419345enn.pdfl

(6)  https://int.nyt.com/data/documenttools/house-antitrust-report-on-big-tech/b2ec22cf340e1af1/full.pdf

(7)  GroupMWorldwide, Inc., This Year Next Year: The End-Of-Year Forecasts, december 2020. https://www.groupm.com/this-year-next-year-global-end-of-year-forecast-2020/

(8)  Statistas dossier om Google, Amazon, Facebook, Apple og Microsoft (GAFAM), artikel (2020), https://www.statista.com/study/47704/google-apple-facebook-amazon-microsoft-gafam/

(9)  Rådets direktiv 93/13/EØF af 5. april 1993 om urimelige kontraktvilkår i forbrugeraftaler (EFT L 95 af 21.4.1993, s. 29).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190).

(11)  Meddelelse fra Kommissionen om statsstøttereglernes anvendelse fra den 1. august 2013 på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (EUT C 216 af 30.7.2013, s. 1).

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/452 af 19. marts 2019 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen (EUT L 79 I af 21.3.2019, s. 1).

(13)  Dom af 15. juli 2020, Irland m.fl. mod Kommissionen, T-778/16 og T-892/16, EU:T:2020:338.

(14)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1 af 11. december 2018 om styrkelse af de nationale konkurrencemyndigheders forudsætninger for at håndhæve konkurrencereglerne effektivt og sikring af et velfungerende indre marked (EUT L 11 af 14.1.2019, s. 3).

(15)  Kommissionens meddelelse om løsningsforslag, der kan accepteres i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 og Kommissionens forordning (EF) nr. 802/2004 (EUT C 267 af 22.10.2008, s. 1).

(16)  Dom af 23. september 2019, Google mod Kommissionen, T-604/18, EU:T:2019:743.

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(18)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med virksomhedssammenslutninger (EF-fusionsforordningen) (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

(19)  EFT C 372 af 9.12.1997, s. 5.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/104/EU af 26. november 2014 om visse regler for søgsmål i henhold til national ret angående erstatning for overtrædelser af bestemmelser i medlemsstaternes og Den Europæiske Unions konkurrenceret (EUT L 349 af 5.12.2014, s. 1).

(21)  Dom af 19. februar 2002, J. C. J. Wouters, J. W. Savelbergh og Price Waterhouse Belastingadviseurs BV mod Algemene Raad van de Nederlandse Orde van Advocaten, C-309/99, EU:C:2002:98.

(22)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR20_24/SR_Competition_policy_DA.pdf

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/633 af 17. april 2019 om urimelig handelspraksis i relationer mellem virksomheder i landbrugs- og fødevareforsyningskæden (EUT L 111 af 25.4.2019, s. 59).

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/48/EF af 23. april 2008 om forbrugerkreditaftaler og om ophævelse af Rådets direktiv 87/102/EØF (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 66).

(25)  https://www.dw.com/en/poland-state-run-oil-company-buys-leading-media-group/a-55859592

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/16 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/16

---

P9_TA(2021)0276

Kønsdimensionen i samhørighedspolitikken

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om kønsdimensionen i samhørighedspolitikken (2020/2040(INI))

(2022/C 67/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og til artikel 6 og 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og til artikel 6 og 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«),

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 2, 3 og 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 2, 3 og 9,

| — | der henviser til konventionen af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) (1),

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, navnlig mål 5, der har til formål at opnå ligestilling mellem kønnene og forbedre levevilkårene for kvinder senest i 2030 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, navnlig mål 5, der har til formål at opnå ligestilling mellem kønnene og forbedre levevilkårene for kvinder senest i 2030 (2),

| — | der henviser til det europæiske charter for ligestilling mellem kvinder og mænd på lokalt plan (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske charter for ligestilling mellem kvinder og mænd på lokalt plan (3),

| — | der henviser til EU's direktiver vedtaget siden 1975 om forskellige aspekter af ligebehandlingen af mænd og kvinder (direktiv 79/7/EØF (4), direktiv 86/613/EØF (5), direktiv 92/85/EØF (6), direktiv 2004/113/EF (7), direktiv 2006/54/EF (8), direktiv 2010/18/EU (9) og direktiv 2010/41/EU (10)), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's direktiver vedtaget siden 1975 om forskellige aspekter af ligebehandlingen af mænd og kvinder (direktiv 79/7/EØF (4), direktiv 86/613/EØF (5), direktiv 92/85/EØF (6), direktiv 2004/113/EF (7), direktiv 2006/54/EF (8), direktiv 2010/18/EU (9) og direktiv 2010/41/EU (10)),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 med henstillinger til Kommissionen om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. maj 2012 med henstillinger til Kommissionen om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2013 om afskaffelse af kønsstereotyper i EU (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2013 om afskaffelse af kønsstereotyper i EU (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om kvinders karrierer inden for videnskab og i universitetsverdenen og de glaslofter, de støder på (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om kvinders karrierer inden for videnskab og i universitetsverdenen og de glaslofter, de støder på (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om eksterne faktorer, som udgør hindringer for kvindelig iværksættervirksomhed i Europa (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2016 om eksterne faktorer, som udgør hindringer for kvindelig iværksættervirksomhed i Europa (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder (15),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Gender in regional cohesion policy« fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE), som blev offentliggjort den 25. januar 2017 (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Gender in regional cohesion policy« fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder (EIGE), som blev offentliggjort den 25. januar 2017 (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om fremme af ligestilling mellem kønnene i forbindelse med mental sundhed og klinisk forskning (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om fremme af ligestilling mellem kønnene i forbindelse med mental sundhed og klinisk forskning (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om kvinder og deres rolle i landdistrikterne (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om kvinder og deres rolle i landdistrikterne (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2018 om kvinder, ligestilling og klimaretfærdighed (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2018 om kvinder, ligestilling og klimaretfærdighed (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2018 om ligestilling i EU's handelsaftaler (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2018 om ligestilling i EU's handelsaftaler (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position inden for den digitale sektor (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position inden for den digitale sektor (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2018 om pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2018 om pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene (25),

| — | der henviser til undersøgelsen »Gender Budgeting — mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework« fra EIGE, der blev offentliggjort den 10. april 2019 (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »Gender Budgeting — mainstreaming gender into the EU budget and macroeconomic policy framework« fra EIGE, der blev offentliggjort den 10. april 2019 (26),

| — | der henviser til udtalelsen af 19. december 2018 fra Det Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Kvinder og Mænd med titlen »The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won« (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelsen af 19. december 2018 fra Det Rådgivende Udvalg for Ligestilling mellem Kvinder og Mænd med titlen »The future of gender equality strategy after 2019: the battles that we win never stay won« (27),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2019 om ligestilling og beskatning i EU (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2019 om ligestilling og beskatning i EU (28),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. februar 2019 om konstatering af tilbagegang med hensyn til kvinders rettigheder og ligestilling i EU (29),

| — | der henviser til arbejdsdokument af 6. marts 2019 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »2019 Report on equality between women and men in the EU« (SWD(2019)0101) (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument af 6. marts 2019 fra Kommissionens tjenestegrene med titlen »2019 Report on equality between women and men in the EU« (SWD(2019)0101) (30),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (31), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen og andre foranstaltninger til bekæmpelse af kønsbaseret vold (31),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2019 om »Økonomier præget af kønsligestilling i EU: vejen frem« (32), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 10. december 2019 om »Økonomier præget af kønsligestilling i EU: vejen frem« (32),

| — | der henviser til rapporten »The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship«, der blev offentliggjort af OECD den 10. december 2019 (33), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship«, der blev offentliggjort af OECD den 10. december 2019 (33),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (34), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (34),

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Gender Dimension of the EU Cohesion Policy«, som blev offentliggjort den 19. februar 2019 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (35), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Gender Dimension of the EU Cohesion Policy«, som blev offentliggjort den 19. februar 2019 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker (35),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. januar 2020 om kønsbestemt lønforskel (36), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. januar 2020 om kønsbestemt lønforskel (36),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. februar 2020 om EU's prioriteter for den 64. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (37), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. februar 2020 om EU's prioriteter for den 64. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (37),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

| — | der henviser til Kommissionens faktablad af 17. juni 2020 med titlen »Coronavirus Pandemic — Impact on Gender Equality« (38), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens faktablad af 17. juni 2020 med titlen »Coronavirus Pandemic — Impact on Gender Equality« (38),

| — | der henviser til Europarådets meddelelse af 29. maj 2020 med titlen »National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets meddelelse af 29. maj 2020 med titlen »National minorities and COVID-19: inequality deepened, vulnerability exacerbated«,

| — | der henviser til Kommissionens debatoplæg nr. 129 af 24. juli 2020 med titlen »Gender Smart Financing. Investing In & With Women: Opportunities for Europe« (39), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens debatoplæg nr. 129 af 24. juli 2020 med titlen »Gender Smart Financing. Investing In & With Women: Opportunities for Europe« (39),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. september 2020 med titlen »En Union med lighed: EU-handlingsplan mod racisme 2020-2025« (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. september 2020 med titlen »En Union med lighed: EU-handlingsplan mod racisme 2020-2025« (COM(2020)0565),

| — | der henviser til ligestillingsindekset 2020 fra EIGE, som blev offentliggjort den 16. oktober 2020 (40), |
| --- | --- |

—

der henviser til ligestillingsindekset 2020 fra EIGE, som blev offentliggjort den 16. oktober 2020 (40),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0154/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A9-0154/2021),

| A. | der henviser til, at princippet om ligestilling mellem kvinder og mænd er en kerneværdi i EU, der er nedfældet i traktaterne og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at integration af kønsaspektet derfor bør gennemføres og medtages som et horisontalt princip i alle EU's aktiviteter, foranstaltninger, tiltag og programmer og EU-finansierede projekter og politikker, herunder samhørighedspolitikken; der henviser til, at der er behov for en større indsats for at tackle de mange former for forskelsbehandling og ulighed, som kvinder udsættes for; der henviser til, at artikel 7 i forordningen om fælles bestemmelser (41) for 2014-2020 fastsætter, at ligestilling mellem mænd og kvinder og integrering af kønsaspektet skal tages i betragtning og fremmes i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af programmer, herunder i relation til overvågning, rapportering og evaluering; der henviser til, at kvinder og mænd, der står i spidsen for kampen for ligestilling, har udvist engagement, mod og lederskab med hensyn til at fremme lige muligheder i hele verden, navnlig hvor sådanne uligheder fortsat eksisterer, hvor kvinder forfølges, og hvor deres rettigheder krænkes, blot fordi de er kvinder; der henviser til, at vi som europæiske borgere bør være stolte af at have opnået rettigheder og pligter, friheder og muligheder for mænd og kvinder, og at kvinder i dag leder nogle af de vigtigste institutioner og beklæder nogle af de mest fremtrædende politiske poster i Europa; der henviser til, at disse positive eksempler bidrager til at sætte gang i arbejdet med at bekæmpe eksisterende stereotyper og fremme rollemodeller; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at princippet om ligestilling mellem kvinder og mænd er en kerneværdi i EU, der er nedfældet i traktaterne og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at integration af kønsaspektet derfor bør gennemføres og medtages som et horisontalt princip i alle EU's aktiviteter, foranstaltninger, tiltag og programmer og EU-finansierede projekter og politikker, herunder samhørighedspolitikken; der henviser til, at der er behov for en større indsats for at tackle de mange former for forskelsbehandling og ulighed, som kvinder udsættes for; der henviser til, at artikel 7 i forordningen om fælles bestemmelser (41) for 2014-2020 fastsætter, at ligestilling mellem mænd og kvinder og integrering af kønsaspektet skal tages i betragtning og fremmes i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af programmer, herunder i relation til overvågning, rapportering og evaluering; der henviser til, at kvinder og mænd, der står i spidsen for kampen for ligestilling, har udvist engagement, mod og lederskab med hensyn til at fremme lige muligheder i hele verden, navnlig hvor sådanne uligheder fortsat eksisterer, hvor kvinder forfølges, og hvor deres rettigheder krænkes, blot fordi de er kvinder; der henviser til, at vi som europæiske borgere bør være stolte af at have opnået rettigheder og pligter, friheder og muligheder for mænd og kvinder, og at kvinder i dag leder nogle af de vigtigste institutioner og beklæder nogle af de mest fremtrædende politiske poster i Europa; der henviser til, at disse positive eksempler bidrager til at sætte gang i arbejdet med at bekæmpe eksisterende stereotyper og fremme rollemodeller;

| B. | der henviser til, at samhørighedspolitikken sigter mod at mindske forskelle mellem forskellige regioner og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder for at fremme en overordnet harmonisk udvikling med henblik på at opnå økonomisk, social og territorial samhørighed, hvor opnåelse af ligestilling mellem kønnene er en væsentlig bestanddel heraf; der henviser til, at samhørighedspolitikken har vist sin relevans ved at opnå betydelige fremskridt hen imod ligestilling mellem borgerne og territorial balance; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at samhørighedspolitikken sigter mod at mindske forskelle mellem forskellige regioner og forbedre situationen i de mindst begunstigede områder for at fremme en overordnet harmonisk udvikling med henblik på at opnå økonomisk, social og territorial samhørighed, hvor opnåelse af ligestilling mellem kønnene er en væsentlig bestanddel heraf; der henviser til, at samhørighedspolitikken har vist sin relevans ved at opnå betydelige fremskridt hen imod ligestilling mellem borgerne og territorial balance;

| C. | der henviser til, at samhørighedspolitikken er et vigtigt redskab ikke blot til aktivt og effektivt at støtte opnåelsen af ligestilling mellem borgere, bæredygtig udvikling og økonomisk og social samhørighed, men også til at mindske forskellene for grupper, der stadig udsættes for forskelsbehandling, herunder på grund af deres seksuelle orientering; der henviser til, at fremme af ligestilling mellem kønnene er et horisontalt mål for alle fonde under samhørighedspolitikken; der henviser til, at strukturfondene er en meget vigtig ressource til at støtte medlemsstaterne i at opnå fremskridt inden for ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at samhørighedspolitikken er et vigtigt redskab ikke blot til aktivt og effektivt at støtte opnåelsen af ligestilling mellem borgere, bæredygtig udvikling og økonomisk og social samhørighed, men også til at mindske forskellene for grupper, der stadig udsættes for forskelsbehandling, herunder på grund af deres seksuelle orientering; der henviser til, at fremme af ligestilling mellem kønnene er et horisontalt mål for alle fonde under samhørighedspolitikken; der henviser til, at strukturfondene er en meget vigtig ressource til at støtte medlemsstaterne i at opnå fremskridt inden for ligestilling mellem kønnene;

| D. | der henviser til, at opnåelse af ligestilling mellem kønnene, ligestilling mellem mænd og kvinder, regioner eller generationer bl.a. er afgørende for at mindske lokale og regionale og økonomiske og sociale forskelle samt for at sikre konkurrenceevne på lang sigt og retfærdig, inklusiv og bæredygtig udvikling i EU, dets medlemsstater og dets regioner; der henviser til, at der i de seneste årtier er sket fremskridt inden for ligestilling mellem mænd og kvinder, og at ligestillingen mellem kønnene i EU er blevet forbedret horisontalt i mange dimensioner; der henviser til, at kvinders underrepræsentation på arbejdsmarkedet og de tilgængelige indikatorer stadig viser vertikal og horisontal segmentering på arbejdsmarkedet og i de socioøkonomiske og politiske sfærer; der henviser til, at princippet om lige løn for samme arbejde allerede blev nedfældet i Romtraktaten, og at samhørighedspolitikken kan bidrage til at skabe de vilkår, der ligger til grund for økonomisk og social udvikling, og som også kan bidrage til yderligere at mindske denne forskel og integrere kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at en effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene ifølge EIGE vil have en stærk, positiv social og økonomisk virkning, herunder en stigning i EU's BNP pr. indbygger, millioner af nye arbejdspladser og en stigning i medlemsstaternes BNP; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at opnåelse af ligestilling mellem kønnene, ligestilling mellem mænd og kvinder, regioner eller generationer bl.a. er afgørende for at mindske lokale og regionale og økonomiske og sociale forskelle samt for at sikre konkurrenceevne på lang sigt og retfærdig, inklusiv og bæredygtig udvikling i EU, dets medlemsstater og dets regioner; der henviser til, at der i de seneste årtier er sket fremskridt inden for ligestilling mellem mænd og kvinder, og at ligestillingen mellem kønnene i EU er blevet forbedret horisontalt i mange dimensioner; der henviser til, at kvinders underrepræsentation på arbejdsmarkedet og de tilgængelige indikatorer stadig viser vertikal og horisontal segmentering på arbejdsmarkedet og i de socioøkonomiske og politiske sfærer; der henviser til, at princippet om lige løn for samme arbejde allerede blev nedfældet i Romtraktaten, og at samhørighedspolitikken kan bidrage til at skabe de vilkår, der ligger til grund for økonomisk og social udvikling, og som også kan bidrage til yderligere at mindske denne forskel og integrere kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at en effektiv fremme af ligestilling mellem kønnene ifølge EIGE vil have en stærk, positiv social og økonomisk virkning, herunder en stigning i EU's BNP pr. indbygger, millioner af nye arbejdspladser og en stigning i medlemsstaternes BNP;

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Revisionsret er ved at undersøge integrationen af kønsaspektet i EU's budget; der henviser til, at denne revisionsberetning, som forventes offentliggjort i første kvartal af 2021, vil give et nyttigt indblik i, hvordan kønsdimensionen kan gennemføres i samhørighedspolitikkens foranstaltninger under den flerårige finansielle ramme (FFR) 2021-2027; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Revisionsret er ved at undersøge integrationen af kønsaspektet i EU's budget; der henviser til, at denne revisionsberetning, som forventes offentliggjort i første kvartal af 2021, vil give et nyttigt indblik i, hvordan kønsdimensionen kan gennemføres i samhørighedspolitikkens foranstaltninger under den flerårige finansielle ramme (FFR) 2021-2027;

| F. | der henviser til, at de primære kritiske elementer med hensyn til at fremme ligestilling mellem kønnene via samhørighedspolitikken i programmeringsperioden 2014-2020 bl.a. har været afvigelsen mellem de formelle erklæringer i partnerskabsaftaler og operationelle programmer (erklæringer om fremme af principperne om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling) og deres faktiske gennemførelse samt det relativt svage politiske engagement på området; der henviser til, at det af partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer fremgår, at de overholder og fremmer principperne om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling; der henviser til, at der stadig er behov for en større indsats med hensyn til kvinders deltagelse i alle faser af samhørighedspolitikkens cyklus, navnlig i udviklingen af programmer og beslutningsprocesser samt i gennemførelsen af de udvalgte projekter; der henviser til, at kønsrelaterede forhold i programmeringsperioden 2014-2020 primært er blevet tacklet via Den Europæiske Socialfonds (ESF's) operationelle programmer; der henviser til, at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) i samme periode kun i meget begrænset omfang har bidraget til fremme af ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de primære kritiske elementer med hensyn til at fremme ligestilling mellem kønnene via samhørighedspolitikken i programmeringsperioden 2014-2020 bl.a. har været afvigelsen mellem de formelle erklæringer i partnerskabsaftaler og operationelle programmer (erklæringer om fremme af principperne om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling) og deres faktiske gennemførelse samt det relativt svage politiske engagement på området; der henviser til, at det af partnerskabsaftalerne og de operationelle programmer fremgår, at de overholder og fremmer principperne om lige muligheder og ikkeforskelsbehandling; der henviser til, at der stadig er behov for en større indsats med hensyn til kvinders deltagelse i alle faser af samhørighedspolitikkens cyklus, navnlig i udviklingen af programmer og beslutningsprocesser samt i gennemførelsen af de udvalgte projekter; der henviser til, at kønsrelaterede forhold i programmeringsperioden 2014-2020 primært er blevet tacklet via Den Europæiske Socialfonds (ESF's) operationelle programmer; der henviser til, at Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) i samme periode kun i meget begrænset omfang har bidraget til fremme af ligestilling mellem kønnene;

| G. | der henviser til, at kønsopdelte data baseret på pålidelige og kontrollerede kilder og kønsrelevante indikatorer er afgørende for at gøre det muligt for bestemte sektorer eller regioner effektivt at anvende EU-støtte på grundlag af den lokale virkelighed med uligheder med henblik på at forbedre beslutningsprocessen og vurdere resultatet af samhørighedspolitikkens direkte og indirekte foranstaltninger, der har til formål at fremme identifikation af mulige uligheder eller uretfærdigheder, som bør afhjælpes, og udvikle effektive politikker til at opretholde lige rettigheder og frihedsrettigheder blandt borgerne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kønsopdelte data baseret på pålidelige og kontrollerede kilder og kønsrelevante indikatorer er afgørende for at gøre det muligt for bestemte sektorer eller regioner effektivt at anvende EU-støtte på grundlag af den lokale virkelighed med uligheder med henblik på at forbedre beslutningsprocessen og vurdere resultatet af samhørighedspolitikkens direkte og indirekte foranstaltninger, der har til formål at fremme identifikation af mulige uligheder eller uretfærdigheder, som bør afhjælpes, og udvikle effektive politikker til at opretholde lige rettigheder og frihedsrettigheder blandt borgerne;

| H. | der henviser til, at der mangler politikkohærens på ligestillingsområdet, og at der endnu ikke findes et fælles system til fremme af en identisk forståelse og gennemførelse af integrationen af kønsaspektet i EU-institutionerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der mangler politikkohærens på ligestillingsområdet, og at der endnu ikke findes et fælles system til fremme af en identisk forståelse og gennemførelse af integrationen af kønsaspektet i EU-institutionerne;

| I. | der henviser til, at de fulde økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale konsekvenser af pandemien stadig er ukendte; der henviser til, at foreløbige undersøgelser tyder på, at covid-19-pandemien har forværret de eksisterende uligheder mellem mænd og kvinder, navnlig med hensyn til en stigning i ulønnet omsorgsarbejde og ubalance mellem arbejdsliv og privatliv samt vold i hjemmet, og har en uforholdsmæssig stor indvirkning på piger og kvinder, navnlig fra marginaliserede grupper; der henviser til, at dette også skyldes, at kvinder ofte udgør størstedelen af de ansatte i de sektorer, der er berørt af pandemien, såsom uddannelse og sundhed; der henviser til, at samhørighedspolitikken, og nærmere bestemt den kommende ESF+, bør tage dette i betragtning; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de fulde økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale konsekvenser af pandemien stadig er ukendte; der henviser til, at foreløbige undersøgelser tyder på, at covid-19-pandemien har forværret de eksisterende uligheder mellem mænd og kvinder, navnlig med hensyn til en stigning i ulønnet omsorgsarbejde og ubalance mellem arbejdsliv og privatliv samt vold i hjemmet, og har en uforholdsmæssig stor indvirkning på piger og kvinder, navnlig fra marginaliserede grupper; der henviser til, at dette også skyldes, at kvinder ofte udgør størstedelen af de ansatte i de sektorer, der er berørt af pandemien, såsom uddannelse og sundhed; der henviser til, at samhørighedspolitikken, og nærmere bestemt den kommende ESF+, bør tage dette i betragtning;

| J. | der henviser til, at EU's genopretningsfond støtter sektorer, der er hårdt ramt af krisen; der henviser til, at indvirkningen på det europæiske samfund som helhed derfor vil have langsigtede virkninger for alle borgeres uddannelse, beskæftigelsesegnethed og fremtid, og at de europæiske institutioners hurtige reaktion og deres vilje til at støtte det europæiske samfund bør roses; der henviser til, at de overordnede prioriteter for EU's genopretningsfond fokuserer på sektorer, hvor en stor del af arbejdstagerne er mænd, og derfor potentielt kan risikere at øge ulighederne mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU's genopretningsfond støtter sektorer, der er hårdt ramt af krisen; der henviser til, at indvirkningen på det europæiske samfund som helhed derfor vil have langsigtede virkninger for alle borgeres uddannelse, beskæftigelsesegnethed og fremtid, og at de europæiske institutioners hurtige reaktion og deres vilje til at støtte det europæiske samfund bør roses; der henviser til, at de overordnede prioriteter for EU's genopretningsfond fokuserer på sektorer, hvor en stor del af arbejdstagerne er mænd, og derfor potentielt kan risikere at øge ulighederne mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet;

| K. | der henviser til, at kvinder og mænd ikke har de samme ressourcer, behov og præferencer; der henviser til, at mange politikker ofte hovedsageligt tager hensyn til det mandlige perspektiv; der henviser til, at kvinder og mænd derfor oplever tjenesteydelser og infrastrukturer forskelligt, og at deres prioriteringer ofte ikke er de samme med hensyn til grundlæggende tjenesteydelser; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kvinder og mænd ikke har de samme ressourcer, behov og præferencer; der henviser til, at mange politikker ofte hovedsageligt tager hensyn til det mandlige perspektiv; der henviser til, at kvinder og mænd derfor oplever tjenesteydelser og infrastrukturer forskelligt, og at deres prioriteringer ofte ikke er de samme med hensyn til grundlæggende tjenesteydelser;

| L. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) udgør rygraden i de regionale økonomier; der henviser til at fremme af ligestilling, balance mellem arbejdsliv og privatliv, inklusiv rekruttering og ligeløn vil bidrage til ligestilling mellem kønnene i SMV'er; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er) udgør rygraden i de regionale økonomier; der henviser til at fremme af ligestilling, balance mellem arbejdsliv og privatliv, inklusiv rekruttering og ligeløn vil bidrage til ligestilling mellem kønnene i SMV'er;

| M. | der henviser til, at mange investeringer påvirker kvinder og mænd forskelligt, hvilket gør det nødvendigt at anvende et ligestillingsperspektiv i forbindelse med investeringer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mange investeringer påvirker kvinder og mænd forskelligt, hvilket gør det nødvendigt at anvende et ligestillingsperspektiv i forbindelse med investeringer;

Samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at fremme ligestilling mellem kønnene til gavn for socioøkonomisk vækst og bæredygtig udvikling

| 1. | understreger samhørighedspolitikkens betydning for fremme af ligestilling mellem mennesker og mellem regioner, herunder ligestilling mellem kønnene, og for gennemførelsen af EU's strategi for ligestilling mellem kønnene, herunder dens kønsrelaterede sundhedsprioriteter såsom seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR); minder om, at alle politikmål kræver passende, tilstrækkelige og bæredygtige ressourcer til deres gennemførelse; anbefaler, at medlemsstaterne tager ligestillingstiltag i betragtning, når de udvikler og godkender programmer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er af den faste overbevisning, at ligestilling mellem kønnene stadig primært adresseres generelt og er begrænset til politikområderne under ESF samt i analyse- og programmeringsfasen, mens der er behov for mere løbende opmærksomhed i gennemførelses-, overvågnings- og evalueringsfaserne; minder om, at det for hver programmeringsfase er nødvendigt at identificere de prioriterede områder, der bidrager til ligestilling mellem kønnene og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den faste overbevisning, at EU-reglerne bør formuleres på en klar og eksplicit måde, der letter deres anvendelse til gavn for borgerne, herunder med hensyn til ligestilling mellem kønnene og ligestilling mellem mænd og kvinder; understreger, at manglende ressourcer er en vigtig årsag til forskelsbehandling; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger behovet for et stærkt politisk engagement for at forsvare ligestilling mellem kønnene i lovgivningen for hele befolkningen og for retfærdig, inklusiv og bæredygtig økonomisk vækst og territorial udvikling; påpeger, at det for at opnå ligestilling mellem kønnene er afgørende at sikre en god balance mellem arbejdsliv og privatliv, hvilket mindsker presset på kvinder i forbindelse med familieorlov; understreger derfor behovet for en stærkere EU-strategi for balance mellem arbejdsliv og privatliv som et middel til at fremme ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger betydningen af en koordineret forvaltningsramme for ligestilling mellem kønnene, nationale retningslinjer og teknisk støtte til overvågning af kønsspecifikke konsekvenser, som er tilgængelige på de officielle EU-sprog, og en stærkere kontrol på EU-plan efter vedtagelsen af programmer; anmoder endvidere om, at der tages hensyn til forbindelsen til de nationale planer, der følger af genopretningsplanen, ved udviklingen af disse programmeres økonomiske og sociale mål; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for en strategi for ligestilling mellem kønnene med klare målsætninger og mål på nationalt og regionalt plan og for oplysningsprogrammer om fordelene ved at stræbe efter ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for mænd og kvinder med henblik på socioøkonomisk vækst og bæredygtig udvikling på nationalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anser det for nødvendigt at styrke færdighederne og yderligere udvikle den faglige uddannelse og kapacitetsopbygningen hos forvaltningsmyndigheder og gennemførelsespartnere for så vidt angår strukturfondenes kønsdimension samt at imødekomme behovet for koordinerede overvågningsstrategier, ensartede metoder og evalueringssystemer med hensyn til forvaltning og opdeling af nyttige data, der har til formål at identificere eventuelle uligheder mellem borgerne; fremhæver betydningen af at evaluere uddannelsesresultaterne for at vurdere uddannelsens effektivitet med hensyn til at forbedre gennemførelsen af integration af kønsaspektet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger betydningen af at respektere partnerskabsprincippet i den nationale programmering under samhørighedspolitikken; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer, civilsamfundet og den akademiske verden inden for rammerne af partnerskabsprincippet på en tværgående måde og ved udarbejdelsen af partnerskabsaftalen for at tage hensyn til udfordringerne i forbindelse med effektive ligestillingspolitikker på lokalt og regionalt plan og opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre kampagner til fremme af ligestillingspolitikker, navnlig med hensyn til at forene arbejdsliv og privatliv, afskaffe kønsstereotyper i karrierevalg og forbedre kvinders økonomiske uafhængighed; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at programaktører og overvågningsudvalg bør have klarere indikatorer for programmernes effektivitet og produktivitet, når det drejer sig om gennemførelsen af kønsperspektivet i konkrete projekter, navnlig i forbindelse med interventioner under EFRU; mener, at retningslinjerne, uddannelsesprogrammerne og de konkrete eksempler på god praksis til at løse dette problem fortsat er begrænsede; understreger i denne henseende EFRU's/Samhørighedsfondens potentiale til at slå bro over den kløft, kvinder stadig står over for, især hvad angår kvindelige iværksættere og den digitale sektor, idet kvinder kun udgør 34,4 % af de selvstændige erhvervsdrivende og tegner sig for 30 % af de nyetablerede iværksættervirksomheder i Den Europæiske Union; opfordrer indtrængende Rådet til at nå til enighed om forslaget til direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (direktivet om kvindelige bestyrelsesmedlemmer), da det er et meget vigtigt redskab til at opnå en større kønsbalance i den økonomiske beslutningstagning på højeste niveau; opfordrer til, at en del af samhørighedspolitikkens midler afsættes til at støtte kvinder, der lever i fattigdom, kvinder, som er i risiko for fattigdom, enlige mødre, kvinder med handicap og kvinder, som er ofre for vold; opfordrer medlemsstaterne og deres respektive myndigheder til at iværksætte sådanne programmer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at alle programmer, der gennemføres under samhørighedspolitikken, bør sikre ligestilling mellem kønnene under hele deres udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering samt lige muligheder for alle, herunder gennem positiv særbehandling, hvor det er nødvendigt og relevant, uden forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; understreger, at de tiltag, der har til formål at mindske den kønsbestemte forskel under samhørighedspolitikken, også bør anlægge en tværsektoriel tilgang; mener, at sammensætningen af ekspertgrupper i de forskellige faser af politikcyklussen skal være kønsbalanceret; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og deres respektive myndigheder til at følge retsstatsprincipperne, herunder princippet om ikkeforskelsbehandling, og overholde de grundlæggende rettigheder, når det gælder beslutninger om finansiering af programmer eller regioner, og følge op med overvågning, undersøgelse og passende tiltag i tilfælde af brud på disse principper, samtidig med at der altid sikres beskyttelse af de endelige modtagere; mener, at støttemodtagere under samhørighedspolitikken ikke bør vedtage diskriminerende politikker, navnlig mod de grupper, der stadig lider under forskelsbehandling, herunder LGBTI-samfundet; opfordrer til at afvise ansøgninger fra potentielle modtagere, herunder fra regionale eller lokale myndigheder, som har vedtaget diskriminerende politikker mod medlemmer af LGBTI-samfundet, såsom udpegelsen af »LGBT-frie områder«; |
| --- | --- |

11.

| 12. | påpeger behovet for at forbedre synergierne mellem samhørighed, genopretningsfonde og andre eksisterende programmer, såsom programmer med henblik på at forbedre arbejdsvilkårene for kvinder, bl.a. ved at bekæmpe kønsbestemte lønforskelle og usikre ansættelsesforhold, investere i plejefaciliteter, bekæmpe og forebygge kønsbaseret vold og sikre adgang til bl.a. SRSR-tjenester; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anerkender den byrde, der pålægges kvinder som primære omsorgspersoner i formelle og uformelle sammenhænge, samt den samfundsmæssige værdi heraf, navnlig under covid-19-krisen; anerkender, at 80 % af al pleje i EU ydes af ofte ulønnede uformelle omsorgspersoner, hvoraf 75 % er kvinder; påpeger derfor samhørighedspolitikkens afgørende rolle med hensyn til at sikre tilstrækkelige investeringer i plejetjenester; opfordrer medlemsstaterne til at prioritere de midler, der er til rådighed inden for samhørighedspolitikken, til tilvejebringelse af pleje, der ikke blot imødekommer den stigende efterspørgsel efter plejeinfrastruktur, men også effektivt afhjælper kønsskævhederne i forbindelse med beskæftigelse, de deraf følgende løn- og pensionsforskelle, kønsopdelingen på arbejdsmarkedet, og dermed forbedrer arbejdsvilkårene og sikrer samme løn for samme arbejde, bekæmper uformel beskæftigelse og usikkerhed og skaber beskæftigelse af høj kvalitet i denne sektor og støtter omstillingen til en bedre plejeøkonomi, der er tilgængelig for alle; anmoder derfor Kommissionen om at foreslå en plejepagt for Europa med henblik på at støtte en sådan omstilling; understreger desuden nødvendigheden af at investere i den socioøkonomiske beskyttelse af kvinder, da de påtager sig ansvaret for ulønnet omsorgsarbejde det meste af tiden og ofte har meget ringe social beskyttelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at der stadig er behov for at afhjælpe en alvorlig digital kløft, og at der er behov for større investeringer i digitalisering, digital innovation og digital konnektivitet; understreger, at samhørighedspolitikken skal støtte lige adgang til uddannelse og beskæftigelse for kvinder og mænd, gennemføre positiv særbehandling for at slå bro over den digitale kløft mellem kønnene og støtte den retfærdige, grønne og digitale omstilling og samtidig beskytte de arbejdstagere, der vil blive berørt af disse omstillinger, f.eks. ved at øge andelen af færdiguddannede kvinder inden for STEM-fag samt deres involvering i sektorer, der er afgørende for den miljømæssige omstilling, såsom energisektoren; anerkender, at innovation er et afgørende element i bæredygtig udvikling og grønne job i EU, og at skræddersyede strategier kan gøre det muligt for de enkelte regioner at identificere og udvikle deres egne konkurrencemæssige fordele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger samhørighedspolitikkens afgørende rolle med hensyn til at investere i offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet, herunder sundhedspleje, og social infrastruktur, både for at bekæmpe forskellige uligheder, navnlig ulighed mellem kønnene, og for at opbygge social modstandsdygtighed og håndtere økonomiske, sociale og sundhedsmæssige kriser; minder om, at samhørighedspolitikken sigter mod en harmonisk udvikling af regionerne gennem målet om social og økonomisk konvergens og derved bidrager til borgernes trivsel; mener derfor, at samhørighedspolitikken bør lægge særlig vægt på kvinder i områder, der er berørt af industriel omstilling, og regioner, der lider under alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, såsom regionerne i den yderste periferi eller meget tyndt befolkede områder samt øer, grænseområder og bjergområder; understreger, at effektiv gennemførelse af ligestillingspolitikker bidrager til at vende affolkningstendenser i konvergensregioner, som er udsat for dette fænomen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger den mulighed, som frembydes af de strategier for bæredygtig integreret byudvikling og territorial udvikling, som lokale og regionale myndigheder har iværksat i overensstemmelse med 2030-dagsordenen, og som sikrer, at alle aspekter af bæredygtig udvikling, herunder mål for bæredygtig udvikling (SDG) nr. 5, adresseres i forbindelse med udformningen af politikker på lokalt og regionalt plan; understreger den rolle, som spilles af de byer og regioner, der længe har været førende med hensyn til at arbejde hen imod ligestilling mellem kønnene, samt de europæiske byudviklingsinitiativer, såsom Leipzigcharteret; mener, at samhørighedspolitikken bør bidrage til at reducere den udbredte ulighed i byer gennem bedre integration af kvinder i den politiske planlægning af regional- og byudvikling med henblik på at udforme kønsinkluderende byer og samfund, der fungerer for alle; understreger, at byplanlægning, der tager højde for kønsaspektet, kan sikre mere retfærdig og lige adgang til byernes faciliteter; understreger endvidere, at regioner og lokale myndigheder har en vigtig rolle at spille i at fremme social inklusion, og at territorial planlægning, der tager hensyn til kønsaspektet, kan bidrage til at sikre fremskridt i denne proces; |
| --- | --- |

16.

Ligestilling mellem kønnene i samhørighedspolitikken efter 2020

| 17. | opfordrer til et stærkt politisk engagement i ligestilling mellem kønnene på EU-plan og nationalt og regionalt plan for at øge de nationale, regionale og lokale interessenters opmærksomhed på ligestilling mellem kønnene og ligestillingsaspekter, både ud fra et menneskerettighedsperspektiv og som en afgørende faktor for socioøkonomisk udvikling, og for at fremme yderligere engagement på dette område; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at der indføres klare og konkrete mål og krav om ligestillingsmålsætninger, og til større muligheder og lighed mellem mænd og kvinder i alle programmer efter 2020 med specifikke og tværfaglige foranstaltninger, der skal afspejles i alle tiltag; |
| --- | --- |

18.

| 19. | støtter kraftigt forhåndskravet om at udvikle en national strategi for ligestilling mellem kønnene med klare målsætninger og mål med henblik på at understøtte interventioner under samhørighedspolitikken for at forbedre dens effektivitet og merværdi i forhold til ligestilling mellem kønnene; opfordrer medlemsstaterne til at håndhæve en sådan strategi, herunder, hvor det er relevant, gennem målrettede foranstaltninger, forpligtelser og bindende retningslinjer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at anvende midler fra samhørighedspolitikken til yderligere at mindske de regionale økonomiske og sociale forskelle med særlig fokus på bekæmpelse af feminiseringen af fattigdom, på arbejdsløshed blandt kvinder og deres udelukkelse fra mange økonomiske muligheder, på forebyggelse og bekæmpelse af alle former for kønsbaseret vold og forskelsbehandling, på fremme og styrkelse af kvinders indflydelse og status gennem bedre adgang til og reintegration på arbejdsmarkedet samt på håndtering af de sundhedsrelaterede prioriteter som defineret i strategien for ligestilling mellem kønnene 2020-2025, navnlig seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) som en grundlæggende menneskerettighed og et væsentligt aspekt af borgernes trivsel, og på fremme af ligestilling mellem kønnene; opfordrer endvidere til at forbedre synergierne mellem samhørigheds- og genopretningsfonde og andre eksisterende programmer med henblik på at forbedre arbejdsvilkårene for kvinder, bl.a. ved at bekæmpe kønsbestemte lønforskelle, usikre ansættelsesforhold og uformelt arbejde, investere i plejefaciliteter, bekæmpe og forebygge kønsbaseret vold og sikre adgang til bl.a. SRSR-tjenester; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger betydningen af partnerskaber med kønsligestillingsorganer og støtter kraftigt inddragelsen af disse organisationer i alle programfaser for at sikre bedre overensstemmelse mellem de gennemførte tiltag og kvinders og mænds behov ved at konsolidere de institutionelle rammer og styrke koordineringen på kønsligestillingsområdet og støtte organer inden for alle politikområderne; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer til, at der indføres en forudgående og efterfølgende kønsspecifik konsekvensanalyse som led i medlemsstaternes evalueringer i forbindelse med fremme af ligestilling mellem kønnene, som undersøger, hvordan midlerne anvendes, og hvorvidt ligestillingsmålene reelt overholdes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der i forbindelse med midtvejsevalueringen af samhørighedspolitikken efter 2020 foretages en evaluering af brugen af deres kilder for at vurdere deres produktivitet, effektivitet, virkning og, når det er relevant, inklusivitet og ikkeforskelsbehandling, herunder ud fra et kønsperspektiv; |
| --- | --- |

22.

| 23. | minder om behovet for at evaluere fondene på grundlag af de oplysninger, der er indsamlet inden for rammerne af specifikke overvågningskrav; understreger, at målbare indikatorer, når det er relevant, også bør gøre det muligt at overvåge støtte til ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

23.

| 24. | glæder sig over tilføjelsen af ligestilling mellem kønnene og integration af ligestillingsaspektet som en af de horisontale prioriteter i den nye FFR og som et horisontalt princip i den nye forordning om fælles bestemmelser; minder om, at kønsbudgettering er anvendelsen af integration af ligestillingsaspektet på alle niveauer i budgetproceduren; understreger, at overvågningen af programmerne ikke blot skal sigte mod at måle de relevante udgifter på alle budgetposter, men, hvad der er endnu vigtigere, vurdere EU-budgettets resultater med hensyn til at forbedre ligestilling mellem kønnene; understreger, at enhver kønsspecifik konsekvensanalyse bør være tilgængelig på de officielle EU-sprog; anbefaler, at der anvendes kriterier, der ikke kun vurderer den nationale medianløn og den årlige medianbruttoindkomst i købekraftspariteten, men også ikkeøkonomiske indikatorer, såsom indikatorer, der måler den subjektive trivsel, udryddelsen af kønsbaseret vold, civilsamfundets inddragelse, balance mellem arbejdsliv og privatliv og sociale relationer; understreger, at vurderingen af resultaterne kun er mulig, hvis der er adgang til kønsopdelte data; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fremhæver den mangel på kønsspecifikke data inden for samhørighedspolitikken og byplanlægning, som findes i en række medlemsstater, og opfordrer medlemsstaterne til at indføre dataindsamlingsmetoder, der sikrer kønsopdelte data, således at forskellene mellem kønnene kan analyseres korrekt; understreger, at Kommissionen for at sikre integration af kønsaspektet bør gennemføre en kønsspecifik konsekvensanalyse for hvert politisk og lovgivningsmæssigt forslag inden for samhørighedspolitikken, opstille kønsspecifikke indikatorer, indsamle kønsopdelte data og foretage kønsspecifikke evalueringer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer alle institutioner til at udarbejde vejledninger og på regelmæssig basis tilvejebringe praktisk uddannelse på alle forvaltningsniveauer med henblik på at udbrede og integrere konkrete eksempler på god praksis vedrørende integration af kønsaspektet og forsvarlig forvaltning; understreger endvidere, at kriterierne for integration af kønsaspektet bør styrkes i projektudvælgelsesfasen gennem højere pointtal og krav om mere praktiske tiltag; glæder sig over den rolle, som EIGE spiller i fremme af ligestilling mellem kønnene og i bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af køn; fremhæver EIGE's positive bidrag til integration af kønsaspektet, herunder i samhørighedspolitikken; opfordrer til tilstrækkelig finansiering af EIGE og anbefaler, at der gøres brug af de eksisterende værktøjer, som EIGE har udviklet, såsom dets værktøjskasse til kønsbudgettering i alle faser af evalueringen, gennemførelsen og overvågningen i de europæiske struktur- og investeringsfonde; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at utallige kvinder rammes af de udfordringer, der er forbundet med covid-19-pandemien, og som har ført til stigninger i antallet af anmeldelser af vold i hjemmet; opfordrer Rådet til hurtigst muligt at afslutte EU's ratificering af Istanbulkonventionen til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afsætte midler fra samhørighedspolitikken og til at gennemføre programmer, der har til formål at forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og hjælpe voldsofre; fremhæver forskellene i mængden og kvaliteten af de tjenester, som ydes til kvinder og børn, der er udsat for kønsbaseret vold, og samhørighedspolitikkens rolle med hensyn til at fjerne sådanne uligheder; understreger nødvendigheden af, at de lokale myndigheder inddrager regionale arbejdsgivere og NGO'er i deres arbejde; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at medtage de nødvendige henstillinger om fremme af kønsdimensionen og kønsrelaterede spørgsmål i sin meddelelse om iværksættelsen af den nye samhørighedspolitik 2021-2027; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  https://www.ohchr.org/documents/professionalinterest/cedaw.pdf

(2)  https://sdgs.un.org/goals/goal5

(3)  https://www.ccre.org/docs/charte_egalite_en.pdf

(4)  Rådets direktiv 79/7/EØF af 19. december 1978 om gradvis gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder med hensyn til social sikring (EFT L 6 af 10.1.1979, s. 24).

(5)  Rådets direktiv 86/613/EØF af 11. december 1986 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv, herunder i landbrugserhverv, samt om beskyttelse af kvinder i selvstændige erhverv i forbindelse med graviditet og barsel (EFT L 359 af 19.12.1986, s. 56).

(6)  Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1).

(7)  Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23).

(9)  Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (EUT L 68 af 18.3.2010, s. 13).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (EUT L 180 af 15.7.2010, s. 1).

(11)  EUT C 264 E af 13.9.2013, s. 75.

(12)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 18.

(13)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 173.

(14)  EUT C 11 af 12.1.2018, s. 35.

(15)  EUT C 66 af 21.2.2018, s. 44.

(16)  https://eige.europa.eu/publications/gender-regional-cohesion-policy

(17)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 99.

(18)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 49.

(19)  EUT C 298 af 23.8.2018, s. 14.

(20)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 60.

(21)  EUT C 346 af 27.9.2018, s. 6.

(22)  EUT C 458 af 19.12.2018, s. 34.

(23)  EUT C 162 af 10.5.2019, s. 9.

(24)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 28.

(25)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 80.

(26)  https://eige.europa.eu/publications/gender-budgeting-mainstreaming-gender-eu-budget-and-macroeconomic-policy-framework

(27)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/opinion_on_gender_equality_policy_post_2019_2018_en.pdf

(28)  EUT C 411 af 27.11.2020, s. 38.

(29)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 102.

(30)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7263-2019-INIT/en/pdf

(31)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0080.

(32)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14254-2019-INIT/da/pdf

(33)  https://www.oecd.org/industry/the-missing-entrepreneurs-43c2f41c-en.htm

(34)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0101.

(35)  Undersøgelse/dybdegående analyse — »Gender Dimension of the EU Cohesion Policy«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 19. februar 2019, tilgængelig på: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/629185/IPOL_STU(2019)629185_EN.pdf

(36)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0025.

(37)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0039.

(38)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/research_and_innovation/research_by_area/documents/ec_rtd_covid19-gender-equality_factsheet.pdf

(39)  https://ec.europa.eu/info/publications/gender-smart-financing-investing-and-women-opportunities-europe_en

(40)  https://eige.europa.eu/publications/gender-equality-index-2020-digitalisation-and-future-work

(41)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320).

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/25 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/25

---

P9_TA(2021)0277

EU's biodiversitetsstrategi for 2030 — Naturen skal bringes tilbage i vores liv

Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (2020/2273(INI))

(2022/C 67/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640) og sin beslutning af 15. januar 2020 om samme emne (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640) og sin beslutning af 15. januar 2020 om samme emne (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. februar 2016 med titlen »EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter« (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. februar 2016 med titlen »EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter« (COM(2016)0087),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 2. oktober 2015 med titlen »Midtvejsevaluering af EU's 2020-strategi for biodiversitet« (COM(2015)0478), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 2. oktober 2015 med titlen »Midtvejsevaluering af EU's 2020-strategi for biodiversitet« (COM(2015)0478),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352) og til Europa-Parlamentets beslutning af 16. september 2020 med titlen »EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352) og til Europa-Parlamentets beslutning af 16. september 2020 med titlen »EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove« (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden« (3) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 14. oktober 2020 om et nyt generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (COM(2020)0652), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1386/2013/EU af 20. november 2013 om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2020 »Et godt liv i en ressourcebegrænset verden« (3) og forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse af 14. oktober 2020 om et nyt generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (COM(2020)0652),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (4),

| — | der henviser til den globale vurderingsrapport om biodiversitet og økosystemydelser af 31. maj 2019 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES), |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale vurderingsrapport om biodiversitet og økosystemydelser af 31. maj 2019 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES),

| — | der henviser til FN's konvention om den biologiske mangfoldighed (CBD) og det hertil svarende kommende 15. møde i partskonferencen (COP15), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om den biologiske mangfoldighed (CBD) og det hertil svarende kommende 15. møde i partskonferencen (COP15),

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG),

| — | der henviser til Global Biodiversity Outlook 5 fra sekretariatet for CBD af 15. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Global Biodiversity Outlook 5 fra sekretariatet for CBD af 15. september 2020,

| — | der henviser til Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC's) rapporter, navnlig særrapporten af 24. september 2019 om havene og kryosfæren i et klima under forandring, særrapporten af 8. august 2019 om klimaændringer og landarealer og særrapporten af 8. oktober 2018 om global opvarmning på 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringers (IPCC's) rapporter, navnlig særrapporten af 24. september 2019 om havene og kryosfæren i et klima under forandring, særrapporten af 8. august 2019 om klimaændringer og landarealer og særrapporten af 8. oktober 2018 om global opvarmning på 1,5 oC,

| — | der henviser til konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES),

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr,

| — | der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention,

| — | der henviser til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder, konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening, Helsingforskonventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet og konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om beskyttelse af Middelhavets havmiljø og kystområder, konventionen om beskyttelse af Sortehavet mod forurening, Helsingforskonventionen om beskyttelse af havmiljøet i Østersøområdet og konventionen om beskyttelse af havmiljøet i det nordøstlige Atlanterhav,

| — | der henviser til rapporterne fra FN's særlige rapportør af 24. januar 2018 og af 15. juli 2020 om menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med udøvelsen af et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra FN's særlige rapportør af 24. januar 2018 og af 15. juli 2020 om menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med udøvelsen af et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø,

| — | der henviser til ledernes løfte til naturen af 28. september 2020 med titlen »United to Reverse Biodiversity Loss in 2030 for Sustainable Development« (Forenet for at vende biodiversitetstabet inden 2030 med henblik på bæredygtig udvikling), |
| --- | --- |

—

der henviser til ledernes løfte til naturen af 28. september 2020 med titlen »United to Reverse Biodiversity Loss in 2030 for Sustainable Development« (Forenet for at vende biodiversitetstabet inden 2030 med henblik på bæredygtig udvikling),

| — | der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA's) rapport af 4. december 2019 med titlen »The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe« (Europas miljø — Tilstand og fremtidsudsigter 2020: viden om overgangen til et bæredygtigt Europa), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Miljøagenturs (EEA's) rapport af 4. december 2019 med titlen »The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe« (Europas miljø — Tilstand og fremtidsudsigter 2020: viden om overgangen til et bæredygtigt Europa),

| — | der henviser til EEA's rapport af 19. oktober 2020 om »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til EEA's rapport af 19. oktober 2020 om »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018),

| — | der henviser til »Global Resources Outlook 2019« fra FN's Miljøprograms internationale ressourcepanel, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Global Resources Outlook 2019« fra FN's Miljøprograms internationale ressourcepanel,

| — | der henviser til IPBES-workshoprapporten om biodiversitet og pandemier af 29. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til IPBES-workshoprapporten om biodiversitet og pandemier af 29. oktober 2020,

| — | der henviser til 2020-udgaven af rapporten fra De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) med titlen »State of World Fisheries and Aquaculture«, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2020-udgaven af rapporten fra De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorganisation (FAO) med titlen »State of World Fisheries and Aquaculture«,

| — | der henviser til den offentliggjorte rapport af 13. oktober 2020 fra Kommissionens Fælles Forskningscenters Science for Policy med titlen »Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentliggjorte rapport af 13. oktober 2020 fra Kommissionens Fælles Forskningscenters Science for Policy med titlen »Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment«,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetninger af 5. februar 2020 med titlen »Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler: Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risici«, af 5. juni 2020 med titlen »Biodiversitet på landbrugsarealer: Den fælles landbrugspolitiks bidrag har ikke standset nedgangen«, af 9. juli 2020 med titlen »Beskyttelse af vilde bestøvere i EU: Kommissionens initiativer har ikke båret frugt« og af 26. november 2020 med titlen »Havmiljø: EU-beskyttelsen spænder vidt, men stikker ikke dybt«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetninger af 5. februar 2020 med titlen »Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler: Der er kun sket begrænsede fremskridt med hensyn til at måle og mindske risici«, af 5. juni 2020 med titlen »Biodiversitet på landbrugsarealer: Den fælles landbrugspolitiks bidrag har ikke standset nedgangen«, af 9. juli 2020 med titlen »Beskyttelse af vilde bestøvere i EU: Kommissionens initiativer har ikke båret frugt« og af 26. november 2020 med titlen »Havmiljø: EU-beskyttelsen spænder vidt, men stikker ikke dybt«,

| — | der henviser til EEA's briefing af 6. oktober 2020 med titlen »Management effectiveness in the EU's Natura 2000 network of protected areas«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EEA's briefing af 6. oktober 2020 med titlen »Management effectiveness in the EU's Natura 2000 network of protected areas«,

| — | der henviser til EEA's briefing af 11. januar 2021 med titlen »Growth without economic growth«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EEA's briefing af 11. januar 2021 med titlen »Growth without economic growth«,

| — | der henviser til resultatet af den tekniske ad hoc-gruppe under CBD om risikovurdering af 15. april 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultatet af den tekniske ad hoc-gruppe under CBD om risikovurdering af 15. april 2020,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om det 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP15) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om det 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP15) (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om den årlige strategiske rapport om gennemførelsen og opfyldelsen af de bæredygtige udviklingsmål (verdensmålene) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om den årlige strategiske rapport om gennemførelsen og opfyldelsen af de bæredygtige udviklingsmål (verdensmålene) (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2020 med henstillinger til Kommissionen om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2017 om en handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2017 om en handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om Japans beslutning om at genoptage hvalfangsten i sæsonen 2015-2016 (10) og sin beslutning af 12. september 2017 om hvalfangst i Norge (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om Japans beslutning om at genoptage hvalfangsten i sæsonen 2015-2016 (10) og sin beslutning af 12. september 2017 om hvalfangst i Norge (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en strategi for bæredygtig brug af kemikalier (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om en strategi for bæredygtig brug af kemikalier (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. september 2020 om det europæiske år for grønnere byer 2022 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. september 2020 om det europæiske år for grønnere byer 2022 (13),

| — | der henviser til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udvalget om International Handel, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Udenrigsudvalget og Fiskeriudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udvalget om International Handel, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Udenrigsudvalget og Fiskeriudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0179/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0179/2021),

| A. | der henviser til, at Europa-Parlamentet har erklæret, at der er tale om en klima- og miljøkrise, og har forpligtet sig til hurtigst muligt at træffe den konkrete krævede foranstaltning med henblik på at bekæmpe og inddæmme denne trussel, før det er for sent (14); der henviser til, at tab af biodiversitet og klimaændringer er gensidigt forbundne og forstærker hinanden (15) og udgør lige store trusler mod livet på vores planet, og at det som følge heraf er bydende nødvendigt, at de bliver håndteret sammen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa-Parlamentet har erklæret, at der er tale om en klima- og miljøkrise, og har forpligtet sig til hurtigst muligt at træffe den konkrete krævede foranstaltning med henblik på at bekæmpe og inddæmme denne trussel, før det er for sent (14); der henviser til, at tab af biodiversitet og klimaændringer er gensidigt forbundne og forstærker hinanden (15) og udgør lige store trusler mod livet på vores planet, og at det som følge heraf er bydende nødvendigt, at de bliver håndteret sammen;

| B. | der henviser til, at naturen nedbrydes i et tempo, som aldrig er set før i menneskehedens historie; der henviser til, at en million arter på verdensplan skønnes at være truet af udryddelse (16); der henviser til, at blot 23 % af arterne og 16 % af levestederne under EU's naturdirektiver har gunstig bevaringsstatus (17); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at naturen nedbrydes i et tempo, som aldrig er set før i menneskehedens historie; der henviser til, at en million arter på verdensplan skønnes at være truet af udryddelse (16); der henviser til, at blot 23 % af arterne og 16 % af levestederne under EU's naturdirektiver har gunstig bevaringsstatus (17);

| C. | der henviser til, at EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og den kommende internationale aftale under CBD har til formål at etablere EU-rammen og den globale ramme for biodiversitet frem til 2030; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og den kommende internationale aftale under CBD har til formål at etablere EU-rammen og den globale ramme for biodiversitet frem til 2030;

| D. | der henviser til, at 2021 er et afgørende år for biodiversitet, og at COP15 skal være for biodiversiteten, hvad Parisaftalen var for klimaet; der henviser til, at COP15 og COP26 under UNFCCC giver en enestående mulighed for at skifte fra en reagerende model til en proaktiv og forsigtighedsbaseret model og skabe den gennemgribende forandring, der er behov for; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at 2021 er et afgørende år for biodiversitet, og at COP15 skal være for biodiversiteten, hvad Parisaftalen var for klimaet; der henviser til, at COP15 og COP26 under UNFCCC giver en enestående mulighed for at skifte fra en reagerende model til en proaktiv og forsigtighedsbaseret model og skabe den gennemgribende forandring, der er behov for;

| E. | der henviser til, at EU's biodiversitetsstrategi for 2030 er et af de vigtigste initiativer i den europæiske grønne pagt; der henviser til, at EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og fra jord til bord-strategien sammen med andre politikker vil forme ændringer med henblik på at beskytte naturen og bevare levesteder og arter; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's biodiversitetsstrategi for 2030 er et af de vigtigste initiativer i den europæiske grønne pagt; der henviser til, at EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og fra jord til bord-strategien sammen med andre politikker vil forme ændringer med henblik på at beskytte naturen og bevare levesteder og arter;

| F. | der henviser til, at de foreliggende oplysninger tyder på, at det ikke er for sent at standse og vende den nuværende udvikling i nedgangen i biodiversiteten (18); der henviser til, at dette vil kræve betydelige ændringer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de foreliggende oplysninger tyder på, at det ikke er for sent at standse og vende den nuværende udvikling i nedgangen i biodiversiteten (18); der henviser til, at dette vil kræve betydelige ændringer;

| G. | der henviser til, at mennesker er en del af naturen, og at naturen har en iboende værdi; der henviser til, at biodiversitet er en integreret del af verdens kulturarv; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mennesker er en del af naturen, og at naturen har en iboende værdi; der henviser til, at biodiversitet er en integreret del af verdens kulturarv;

| H. | der henviser til, at udryddelse af arter er permanent, truer økosystemerne og leveringen af økosystemtjenester og udgør en trussel mod menneskers trivsel og overlevelse; der henviser til, at Den Internationale Union for Naturbevarelse (IUCN) har erklæret, at 160 arter er udryddet alene i løbet af det seneste årti; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udryddelse af arter er permanent, truer økosystemerne og leveringen af økosystemtjenester og udgør en trussel mod menneskers trivsel og overlevelse; der henviser til, at Den Internationale Union for Naturbevarelse (IUCN) har erklæret, at 160 arter er udryddet alene i løbet af det seneste årti;

| I. | der henviser til, at 90 % af landarealerne ifølge IPBES skønnes at være væsentligt forandrede inden 2050, og at 75 % af landarealerne allerede er blevet væsentligt forandrede; der henviser til, at 85 % af vådområderne allerede er gået tabt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at 90 % af landarealerne ifølge IPBES skønnes at være væsentligt forandrede inden 2050, og at 75 % af landarealerne allerede er blevet væsentligt forandrede; der henviser til, at 85 % af vådområderne allerede er gået tabt;

| J. | der henviser til, at biodiversitet er afgørende for den globale fødevaresikkerhed, menneskers trivsel og udvikling; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at biodiversitet er afgørende for den globale fødevaresikkerhed, menneskers trivsel og udvikling;

| K. | der henviser til, at EU skal udnytte mulighederne for at indarbejde erfaringerne fra covid-19-pandemien i sine politikker og mål; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU skal udnytte mulighederne for at indarbejde erfaringerne fra covid-19-pandemien i sine politikker og mål;

| L. | der henviser til, at 70 % af nye sygdomme og pandemier stammer fra dyr (19); der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at praksisser, der sætter biodiversiteten under pres, kan føre til øgede risici for menneskers og dyrs sundhed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 70 % af nye sygdomme og pandemier stammer fra dyr (19); der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at praksisser, der sætter biodiversiteten under pres, kan føre til øgede risici for menneskers og dyrs sundhed;

| M. | der henviser til, at ødelæggelsen af naturlige levesteder og handel med vilde dyr øger kontaktfladerne mellem mennesker og vilde dyr og kan være en vigtig faktor for fremkomsten og spredningen af virussygdomme (20); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at ødelæggelsen af naturlige levesteder og handel med vilde dyr øger kontaktfladerne mellem mennesker og vilde dyr og kan være en vigtig faktor for fremkomsten og spredningen af virussygdomme (20);

| N. | der henviser til, at biodiversitet yder et positivt bidrag til menneskers sundhed; der henviser til, at op til 80 % af de lægemidler, der anvendes af mennesker, er af naturlig oprindelse (21); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at biodiversitet yder et positivt bidrag til menneskers sundhed; der henviser til, at op til 80 % af de lægemidler, der anvendes af mennesker, er af naturlig oprindelse (21);

| O. | der henviser til, at EU har flere beskyttede områder end nogen anden region i verden (22); der henviser til, at det nuværende netværk af retligt beskyttede områder, herunder strengt beskyttede områder, imidlertid ikke er tilstrækkeligt stort til at sikre biodiversiteten (23); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU har flere beskyttede områder end nogen anden region i verden (22); der henviser til, at det nuværende netværk af retligt beskyttede områder, herunder strengt beskyttede områder, imidlertid ikke er tilstrækkeligt stort til at sikre biodiversiteten (23);

| P. | der henviser til, at EU fortsat står over for store gennemførelsesrelaterede mangler, når det kommer til effektivt at kunne håndtere Natura 2000-nettet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU fortsat står over for store gennemførelsesrelaterede mangler, når det kommer til effektivt at kunne håndtere Natura 2000-nettet;

| Q. | der henviser til, at Natura 2000 bidrager til bevaringen af arter, men at mange udryddelsestruede arter ikke er en beskyttet af dette netværk (24); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Natura 2000 bidrager til bevaringen af arter, men at mange udryddelsestruede arter ikke er en beskyttet af dette netværk (24);

| R. | der henviser til, at Natura 2000 er blevet anslået til at understøtte beskæftigelsen med 52 000 direkte og indirekte arbejdspladser inden for bevaringsforvaltning, og 3,1 mio. (svarende til en fjerdedel) af arbejdspladserne i turismesektoren er relaterede til beskyttede områder (25); der henviser til, at udvidelsen af beskyttede områder har til hensigt at beskytte biodiversiteten, men også bidrager til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer samt genererer et væsentligt investeringsudbytte gennem jobmuligheder og jobskabelse; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Natura 2000 er blevet anslået til at understøtte beskæftigelsen med 52 000 direkte og indirekte arbejdspladser inden for bevaringsforvaltning, og 3,1 mio. (svarende til en fjerdedel) af arbejdspladserne i turismesektoren er relaterede til beskyttede områder (25); der henviser til, at udvidelsen af beskyttede områder har til hensigt at beskytte biodiversiteten, men også bidrager til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer samt genererer et væsentligt investeringsudbytte gennem jobmuligheder og jobskabelse;

| S. | der henviser til, at Revisionsretten har fremhævet alvorlige mangler i EU's politikker om beskyttelsen eller genopretningen af biodiversitet, herunder, men ikke begrænset til, utilstrækkelige foranstaltninger til beskyttelse eller genopretning af biodiversitet, manglende gennemførelse og finansiering samt utilstrækkelige indikatorer for måling af fremgang (26); der henviser til, at fremtidige EU-politikker bør afhjælpe og tackle disse mangler; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Revisionsretten har fremhævet alvorlige mangler i EU's politikker om beskyttelsen eller genopretningen af biodiversitet, herunder, men ikke begrænset til, utilstrækkelige foranstaltninger til beskyttelse eller genopretning af biodiversitet, manglende gennemførelse og finansiering samt utilstrækkelige indikatorer for måling af fremgang (26); der henviser til, at fremtidige EU-politikker bør afhjælpe og tackle disse mangler;

| T. | der henviser til, at ca. 75 % af verdens fødevareafgrøder er afhængige af bestøvende insekter (27), og til, at antallet af bestøvere er faldet drastisk over de seneste årtier; der henviser til, at bevarelsen af biodiversitet og af insekter er uløseligt forbundet med hinanden; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at ca. 75 % af verdens fødevareafgrøder er afhængige af bestøvende insekter (27), og til, at antallet af bestøvere er faldet drastisk over de seneste årtier; der henviser til, at bevarelsen af biodiversitet og af insekter er uløseligt forbundet med hinanden;

| U. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA) vejledning om bier ikke er blevet formelt vedtaget, og at revisionen heraf ikke er blevet afsluttet med succes; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA) vejledning om bier ikke er blevet formelt vedtaget, og at revisionen heraf ikke er blevet afsluttet med succes;

| V. | der henviser til, at Europa-Parlamentet den 18. december 2019 vedtog en beslutning om EU's bestøverinitiativ (28), som bekræfter dets stærke holdning til betydningen af at beskytte bestøvere; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Europa-Parlamentet den 18. december 2019 vedtog en beslutning om EU's bestøverinitiativ (28), som bekræfter dets stærke holdning til betydningen af at beskytte bestøvere;

| W. | der henviser til, at der er behov for at styrke og integrere rammen for og foranstaltningerne i EU's nuværende bestøverinitiativ i alle EU's sektorpolitikker; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der er behov for at styrke og integrere rammen for og foranstaltningerne i EU's nuværende bestøverinitiativ i alle EU's sektorpolitikker;

| X. | der henviser til, at overvågning, forskning og andre aktiviteter med relation til beskyttelse af insekter er fragmenterede, ofte utilstrækkelige, utilstrækkeligt finansierede eller ikkeeksisterende på nationalt niveau; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at overvågning, forskning og andre aktiviteter med relation til beskyttelse af insekter er fragmenterede, ofte utilstrækkelige, utilstrækkeligt finansierede eller ikkeeksisterende på nationalt niveau;

| Y. | der henviser til, at tab af biodiversitet er forbundet med økonomiske aktiviteter; der henviser til, at de økonomiske aktiviteter bør respektere planetens begrænsninger; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at tab af biodiversitet er forbundet med økonomiske aktiviteter; der henviser til, at de økonomiske aktiviteter bør respektere planetens begrænsninger;

| Z. | der henviser til, at bevarelse af biodiversitet og økosystemer har direkte og indirekte økonomiske fordele for de fleste sektorer af økonomien og understøtter vores økonomiers og samfunds funktion; der henviser til, at alle virksomheder er enten direkte eller indirekte afhængige af økosystemtjenester; der henviser til, at en forbedret biodiversitetspolitik med effektive foranstaltninger har potentiale til at styrke økonomien og skabe beskæftigelsesmuligheder; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at bevarelse af biodiversitet og økosystemer har direkte og indirekte økonomiske fordele for de fleste sektorer af økonomien og understøtter vores økonomiers og samfunds funktion; der henviser til, at alle virksomheder er enten direkte eller indirekte afhængige af økosystemtjenester; der henviser til, at en forbedret biodiversitetspolitik med effektive foranstaltninger har potentiale til at styrke økonomien og skabe beskæftigelsesmuligheder;

| AA. | der henviser til, at de vigtigste direkte årsager til tab af biodiversitet er forandringer i land- og havudnyttelsen, udvinding af naturressourcer, klimaændringer, forurening og invasion af fremmede arter (29); der henviser til, at næstefter bevaring og genopretning af naturen er indsatsen mod årsagerne bag tab af biodiversitet, særligt i sektorerne for arealanvendelse og forandring af fødevaresystemet, centrale for en effektiv biodiversitetsstrategi efter 2020 (30); |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at de vigtigste direkte årsager til tab af biodiversitet er forandringer i land- og havudnyttelsen, udvinding af naturressourcer, klimaændringer, forurening og invasion af fremmede arter (29); der henviser til, at næstefter bevaring og genopretning af naturen er indsatsen mod årsagerne bag tab af biodiversitet, særligt i sektorerne for arealanvendelse og forandring af fødevaresystemet, centrale for en effektiv biodiversitetsstrategi efter 2020 (30);

| AB. | der henviser til, at jord er en fælles ressource (31), og at jords biodiversitet er under stigende pres; der henviser til, at EU-dækkende overvågning af jords biodiversitet, herunder tendenser med hensyn til rækkevidde og omfang heraf, bør komplimentere regelmæssig undersøgelse af arealanvendelse og arealdække af fysisk-kemiske parametre på lang sigt; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at jord er en fælles ressource (31), og at jords biodiversitet er under stigende pres; der henviser til, at EU-dækkende overvågning af jords biodiversitet, herunder tendenser med hensyn til rækkevidde og omfang heraf, bør komplimentere regelmæssig undersøgelse af arealanvendelse og arealdække af fysisk-kemiske parametre på lang sigt;

| AC. | der henviser til, at biodiversitet i landbruget omfatter alle de dele af den biologiske mangfoldighed, der er relevante for fødevarer og landbrug, og alle komponenter i den biologiske mangfoldighed, der udgør landbrugsøkosystemer, også kaldet agroøkosystemer, herunder mangfoldigheden og variabiliteten af dyr, planter og mikroorganismer på genetisk, arts- og økosystemniveau, som er nødvendige for at opretholde landbrugsøkosystemets centrale funktioner, dets struktur og processer; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at biodiversitet i landbruget omfatter alle de dele af den biologiske mangfoldighed, der er relevante for fødevarer og landbrug, og alle komponenter i den biologiske mangfoldighed, der udgør landbrugsøkosystemer, også kaldet agroøkosystemer, herunder mangfoldigheden og variabiliteten af dyr, planter og mikroorganismer på genetisk, arts- og økosystemniveau, som er nødvendige for at opretholde landbrugsøkosystemets centrale funktioner, dets struktur og processer;

| AD. | der henviser til, at udviklingen på lang sigt blandt populationer af almindeligt forekommende fugle på landbrugs- og skovarealer samt sommerfugle på græsarealer viser, at der er sket en markant nedgang i biodiversiteten på landbrugsarealer i EU (32); der henviser til, at det hovedsagelig skyldes tab, fragmentering eller forringelse af naturlige økosystemer primært på grund af intensiveret landbrugsdyrkning, intensiv skovbrug, udtagning af landbrugsarealer og diffus byvækst (33); |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at udviklingen på lang sigt blandt populationer af almindeligt forekommende fugle på landbrugs- og skovarealer samt sommerfugle på græsarealer viser, at der er sket en markant nedgang i biodiversiteten på landbrugsarealer i EU (32); der henviser til, at det hovedsagelig skyldes tab, fragmentering eller forringelse af naturlige økosystemer primært på grund af intensiveret landbrugsdyrkning, intensiv skovbrug, udtagning af landbrugsarealer og diffus byvækst (33);

| AE. | der henviser til, at bæredygtig forvaltning af landbrugsarealer kan bidrage til mere omfattende økosystemfunktioner som f.eks. beskyttelse af biodiversitet, kulstofbinding, opretholdelse af vand- og luftkvalitet, fastholdelse af fugt i jordbunden ved at reducere afstrømning, nedsivning af vand og erosionsbekæmpelse; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at bæredygtig forvaltning af landbrugsarealer kan bidrage til mere omfattende økosystemfunktioner som f.eks. beskyttelse af biodiversitet, kulstofbinding, opretholdelse af vand- og luftkvalitet, fastholdelse af fugt i jordbunden ved at reducere afstrømning, nedsivning af vand og erosionsbekæmpelse;

| AF. | der henviser til, at det anslås, at størstedelen af alle pattedyr på jorden på grundlag af biomasse er husdyr, og at en lav procentdel er vildtlevende; der henviser til, at fugles genetiske mangfoldighed også er foruroligende lav (34); |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at det anslås, at størstedelen af alle pattedyr på jorden på grundlag af biomasse er husdyr, og at en lav procentdel er vildtlevende; der henviser til, at fugles genetiske mangfoldighed også er foruroligende lav (34);

| AG. | der henviser til, at fiskeri-, akvakultur- og forarbejdningssektorerne kan bidrage til FN's verdensmål; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at fiskeri-, akvakultur- og forarbejdningssektorerne kan bidrage til FN's verdensmål;

| AH. | der henviser til, at videnskabelige undersøgelser har givet anledning til bekymring over den langsigtede negative indvirkning, som brugen af visse fangstmetoder har på havets biodiversitet og havmiljøet; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at videnskabelige undersøgelser har givet anledning til bekymring over den langsigtede negative indvirkning, som brugen af visse fangstmetoder har på havets biodiversitet og havmiljøet;

| AI. | der henviser til, at fiskere kan bidrage til at forebygge miljøforringelse og bevare havmiljøet ved hjælp af bæredygtige metoder og teknikker; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at fiskere kan bidrage til at forebygge miljøforringelse og bevare havmiljøet ved hjælp af bæredygtige metoder og teknikker;

| AJ. | der henviser til, at forringelse af levesteder og forstyrrelse af migrationskorridorer og overudnyttelse som følge af fiskeri blandt andre faktorer har bragt visse fiskearter, såsom stør, på randen af udryddelse; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at forringelse af levesteder og forstyrrelse af migrationskorridorer og overudnyttelse som følge af fiskeri blandt andre faktorer har bragt visse fiskearter, såsom stør, på randen af udryddelse;

| AK. | der henviser til, at der på trods af den konstaterede forbedrede bæredygtighed i udnyttelsen af de marine ressourcer i nogle havområder stadig er områder, hvor situationen er bekymrende, navnlig Middelhavet; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at der på trods af den konstaterede forbedrede bæredygtighed i udnyttelsen af de marine ressourcer i nogle havområder stadig er områder, hvor situationen er bekymrende, navnlig Middelhavet;

| AL. | der henviser til, at EU har fastsat mål i henhold til havstrategirammedirektivet; der henviser til, at der stadig er behov for foranstaltninger for at nå målet om en god miljøtilstand for vandområder; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at EU har fastsat mål i henhold til havstrategirammedirektivet; der henviser til, at der stadig er behov for foranstaltninger for at nå målet om en god miljøtilstand for vandområder;

| AM. | der henviser til, at Revisionsretten har udtalt (35), at selv om der er indført en ramme for beskyttelse af havmiljøet, har EU's foranstaltninger ikke ført til en tilstrækkelig beskyttelse af økosystemer og levesteder, og at de nuværende beskyttede havområder kun giver begrænset beskyttelse; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at Revisionsretten har udtalt (35), at selv om der er indført en ramme for beskyttelse af havmiljøet, har EU's foranstaltninger ikke ført til en tilstrækkelig beskyttelse af økosystemer og levesteder, og at de nuværende beskyttede havområder kun giver begrænset beskyttelse;

| AN. | der henviser til, at skove og hele den skovbaserede værdikæde er afgørende for videreudviklingen af den cirkulære bioøkonomi, da de skaber arbejdspladser, sikrer økonomisk velfærd i landdistrikter og byområder, bidrager til afbødning af og tilpasning til klimaændringer, giver sundhedsmæssige fordele og beskytter bjergområders, øers og landdistrikters biodiversitet og fremtidsudsigter, samt bekæmper ørkendannelse; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at skove og hele den skovbaserede værdikæde er afgørende for videreudviklingen af den cirkulære bioøkonomi, da de skaber arbejdspladser, sikrer økonomisk velfærd i landdistrikter og byområder, bidrager til afbødning af og tilpasning til klimaændringer, giver sundhedsmæssige fordele og beskytter bjergområders, øers og landdistrikters biodiversitet og fremtidsudsigter, samt bekæmper ørkendannelse;

| AO. | der henviser til, at skovene udgør 43 % af EU's landareal og indeholder 80 % af EU's biodiversitet på land (36); der henviser til, at skovbrugsaktiviteter er den kategori med det næststørste rapporterede pres for arter (37), som påvirker især leddyr, pattedyr og ikkevaskulære planter; der henviser til, at mange skovafhængige arter påvirkes negativt af fjernelsen af døde, døende og gamle træer (38), skovforvaltning, som reducerer skove med gamle vækster, og visse skovforvaltningsmetoder såsom renafdrift; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at skovene udgør 43 % af EU's landareal og indeholder 80 % af EU's biodiversitet på land (36); der henviser til, at skovbrugsaktiviteter er den kategori med det næststørste rapporterede pres for arter (37), som påvirker især leddyr, pattedyr og ikkevaskulære planter; der henviser til, at mange skovafhængige arter påvirkes negativt af fjernelsen af døde, døende og gamle træer (38), skovforvaltning, som reducerer skove med gamle vækster, og visse skovforvaltningsmetoder såsom renafdrift;

| AP. | der henviser til, at skove rummer mere end 75 % af verdens biodiversitet på land (39); der henviser til, at Europa-Parlamentet har fremsat henstillinger til Kommissionen om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning og forringelse af skove og økosystemer (40); |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at skove rummer mere end 75 % af verdens biodiversitet på land (39); der henviser til, at Europa-Parlamentet har fremsat henstillinger til Kommissionen om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning og forringelse af skove og økosystemer (40);

| AQ. | der henviser til, at en god miljøtilstand og sunde økosystemer er afgørende for bekæmpelsen af klimaændringer, idet økosystemerne spiller en afgørende rolle i afbødning af og tilpasning til klimaændringer; der henviser til, at klimaændringer påvirker biodiversiteten, da klimavariabler i høj grad afgør rækkevidden af arters geografiske udbredelse; der henviser til, at visse arter i de områder, hvor klimaet ikke længere er egnet til dem, ændrer deres geografiske rækkevidder, og andre udryddes lokalt; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at en god miljøtilstand og sunde økosystemer er afgørende for bekæmpelsen af klimaændringer, idet økosystemerne spiller en afgørende rolle i afbødning af og tilpasning til klimaændringer; der henviser til, at klimaændringer påvirker biodiversiteten, da klimavariabler i høj grad afgør rækkevidden af arters geografiske udbredelse; der henviser til, at visse arter i de områder, hvor klimaet ikke længere er egnet til dem, ændrer deres geografiske rækkevidder, og andre udryddes lokalt;

| AR. | der henviser til, at naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange har potentiale til at skabe en stærk politisk forbindelse mellem de tre Rio-konventioner, hvor klimaændringer og tab af biodiversitet håndteres på en integreret måde; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange har potentiale til at skabe en stærk politisk forbindelse mellem de tre Rio-konventioner, hvor klimaændringer og tab af biodiversitet håndteres på en integreret måde;

| AS. | der henviser til, at forurening ifølge IPBES er en af de fem årsager til tab af biodiversitet; der henviser til, at der skønnes at være robuste oplysninger om ca. 500 kemikalier, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i april 2019 anså 450 stoffer for at være tilstrækkeligt regulerede; der henviser til, at risiciene ved yderligere 10 000 stoffer anses for at være rimeligt godt beskrevet, og at der er begrænsede oplysninger til rådighed om risiciene ved omkring 20 000 stoffer; der henviser til, at der for størstedelens vedkommende, ca. 70 000 stoffer, stort set ikke findes oplysninger om deres farer eller eksponeringsrisici; der henviser til, at væsentlige videnskløfter i relation til alle de indvirkninger, som kemikalier har på biodiversiteten og miljøet, straks skal lukkes; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at forurening ifølge IPBES er en af de fem årsager til tab af biodiversitet; der henviser til, at der skønnes at være robuste oplysninger om ca. 500 kemikalier, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i april 2019 anså 450 stoffer for at være tilstrækkeligt regulerede; der henviser til, at risiciene ved yderligere 10 000 stoffer anses for at være rimeligt godt beskrevet, og at der er begrænsede oplysninger til rådighed om risiciene ved omkring 20 000 stoffer; der henviser til, at der for størstedelens vedkommende, ca. 70 000 stoffer, stort set ikke findes oplysninger om deres farer eller eksponeringsrisici; der henviser til, at væsentlige videnskløfter i relation til alle de indvirkninger, som kemikalier har på biodiversiteten og miljøet, straks skal lukkes;

| AT. | der henviser til, at lysforurening ændrer de naturlige niveauer for nattelys for mennesker, dyr og planter og således påvirker biodiversiteten negativt ved f.eks. at skabe ubalance i dyrs migrerende, natlige og reproduktive adfærd, hvilket også fører til tab af insekter og bestøvere, som tiltrækkes af kunstigt lys med døden til følge; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at lysforurening ændrer de naturlige niveauer for nattelys for mennesker, dyr og planter og således påvirker biodiversiteten negativt ved f.eks. at skabe ubalance i dyrs migrerende, natlige og reproduktive adfærd, hvilket også fører til tab af insekter og bestøvere, som tiltrækkes af kunstigt lys med døden til følge;

| AU. | der henviser til, at invasive ikkehjemmehørende arter ifølge Det Fælles Forskningscenters rapport (41) fra 2020 nu findes i alle økosystemer og navnlig udgør en trussel mod byøkosystemer og græsarealer; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at invasive ikkehjemmehørende arter ifølge Det Fælles Forskningscenters rapport (41) fra 2020 nu findes i alle økosystemer og navnlig udgør en trussel mod byøkosystemer og græsarealer;

| AV. | der henviser til, at aktuelle negative tendenser inden for biodiversitet og økosystemer vil undergrave fremgangen mod ikke blot verdensmålene for bæredygtig udvikling, men også de verdensmål, der er relaterede til fattigdom, sult, sundhed, vand, byer og klima; der henviser til, at tab og nedbrydning af biodiversitet derfor ikke må betragtes som værende blot en miljørelateret problemstilling, men også skal betragtes som værende en udviklingsmæssig, økonomisk, social og moralsk problemstilling; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at aktuelle negative tendenser inden for biodiversitet og økosystemer vil undergrave fremgangen mod ikke blot verdensmålene for bæredygtig udvikling, men også de verdensmål, der er relaterede til fattigdom, sult, sundhed, vand, byer og klima; der henviser til, at tab og nedbrydning af biodiversitet derfor ikke må betragtes som værende blot en miljørelateret problemstilling, men også skal betragtes som værende en udviklingsmæssig, økonomisk, social og moralsk problemstilling;

| AW. | der henviser til, at tæt ved 80 % af biodiversiteten i EU på nuværende tidspunkt lever i regionerne i den yderste periferi og de oversøiske lande og territorier (42); |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at tæt ved 80 % af biodiversiteten i EU på nuværende tidspunkt lever i regionerne i den yderste periferi og de oversøiske lande og territorier (42);

| AX. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater skal overholde deres internationale forpligtelser vedrørende biodiversitet og menneskerettigheder, ud over deres forpligtelser i henhold til EU-retten om politikkohærens i EU's optræden udadtil, i overensstemmelse med forpligtelsen i henhold til chartret til at integrere et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten i Unionens politikker og i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater skal overholde deres internationale forpligtelser vedrørende biodiversitet og menneskerettigheder, ud over deres forpligtelser i henhold til EU-retten om politikkohærens i EU's optræden udadtil, i overensstemmelse med forpligtelsen i henhold til chartret til at integrere et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten i Unionens politikker og i overensstemmelse med princippet om bæredygtig udvikling;

| AY. | der henviser til, at det arbejde, der udføres af FN's særlige rapportør om menneskerettigheder og miljø, kan bane vejen for udformningen af en retlig ramme for menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med bevarelse og bæredygtig anvendelse af biodiversitet; der henviser til, at antallet af miljø- og jordrettighedsforkæmpere, der er blevet angrebet, er steget betydeligt i hele verden i de seneste år; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at det arbejde, der udføres af FN's særlige rapportør om menneskerettigheder og miljø, kan bane vejen for udformningen af en retlig ramme for menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med bevarelse og bæredygtig anvendelse af biodiversitet; der henviser til, at antallet af miljø- og jordrettighedsforkæmpere, der er blevet angrebet, er steget betydeligt i hele verden i de seneste år;

| AZ. | der henviser til, at mindst en fjerdedel af det globale landområde skønnes at være ejet, forvaltet, anvendt eller beboet af oprindelige folk og lokalsamfund; der henviser til, at FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder anerkender oprindelige folks kollektive og individuelle rettigheder; der henviser til, at indfødte befolkninger og lokale samfund spiller en vigtig rolle med hensyn til at bevare verdens biodiversitet, og at de globale mål for biodiversitet ikke kan opnås, uden at deres rettigheder anerkendes; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at mindst en fjerdedel af det globale landområde skønnes at være ejet, forvaltet, anvendt eller beboet af oprindelige folk og lokalsamfund; der henviser til, at FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder anerkender oprindelige folks kollektive og individuelle rettigheder; der henviser til, at indfødte befolkninger og lokale samfund spiller en vigtig rolle med hensyn til at bevare verdens biodiversitet, og at de globale mål for biodiversitet ikke kan opnås, uden at deres rettigheder anerkendes;

| BA. | der henviser til, at både ulovlig og lovlig handel med og anvendelse af vilde dyr og planter væsentligt til nedgangen i biodiversitet, og ødelæggelsen af levesteder samt udnyttelsen af vilde dyr og planter bidrager til fremkomsten og udbredelsen af infektionssygdomme (43); |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at både ulovlig og lovlig handel med og anvendelse af vilde dyr og planter væsentligt til nedgangen i biodiversitet, og ødelæggelsen af levesteder samt udnyttelsen af vilde dyr og planter bidrager til fremkomsten og udbredelsen af infektionssygdomme (43);

| BB. | der henviser til, at havenes biodiversitet ifølge IPBES og IPCC er i alvorlig fare (44); der henviser til, at EEA har advaret om den nuværende forringede tilstand af det europæiske havmiljø og nødvendigheden af hurtigst muligt at genoprette vores marine økosystemer ved at tage hånd om de menneskelige aktiviteters indvirkning på havmiljøet (45); der henviser til, at marine hotspots såsom koralrev, mangrover og havgræsenge er kraftigt nedbrudte og truede af klimaændringer og forurening; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at havenes biodiversitet ifølge IPBES og IPCC er i alvorlig fare (44); der henviser til, at EEA har advaret om den nuværende forringede tilstand af det europæiske havmiljø og nødvendigheden af hurtigst muligt at genoprette vores marine økosystemer ved at tage hånd om de menneskelige aktiviteters indvirkning på havmiljøet (45); der henviser til, at marine hotspots såsom koralrev, mangrover og havgræsenge er kraftigt nedbrudte og truede af klimaændringer og forurening;

| BC. | der henviser til, at oceanet er et sammenhængende ocean, og at dets gode miljøtilstand er afgørende for at sikre dets modstandsdygtighed og dets fortsatte levering af økosystemtjenester såsom CO2-optagelse og iltproduktion; der henviser til, at klimamekanismer er afhængige af oceanets og de marine økosystemers sundhed, som i øjeblikket påvirkes af den globale opvarmning, forurening, overudnyttelse af havets biodiversitet, forsuring, afiltning og kysterosion; der henviser til, at IPCC minder om, at havet er en del af løsningen til at modvirke og tilpasse sig følgerne af klimaændringerne (46); |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at oceanet er et sammenhængende ocean, og at dets gode miljøtilstand er afgørende for at sikre dets modstandsdygtighed og dets fortsatte levering af økosystemtjenester såsom CO2-optagelse og iltproduktion; der henviser til, at klimamekanismer er afhængige af oceanets og de marine økosystemers sundhed, som i øjeblikket påvirkes af den globale opvarmning, forurening, overudnyttelse af havets biodiversitet, forsuring, afiltning og kysterosion; der henviser til, at IPCC minder om, at havet er en del af løsningen til at modvirke og tilpasse sig følgerne af klimaændringerne (46);

| BD. | der henviser til, at 80 % af havaffaldet er landbaseret, og at der er akkumuleret 150 ton plast i vores have (47); der henviser til, at 80 % af alt byspildevand udledes i havet; der henviser til, at den samlede masse af flydende affald kun repræsenterer 1 % af den plast, der dumpes i havet (48); |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at 80 % af havaffaldet er landbaseret, og at der er akkumuleret 150 ton plast i vores have (47); der henviser til, at 80 % af alt byspildevand udledes i havet; der henviser til, at den samlede masse af flydende affald kun repræsenterer 1 % af den plast, der dumpes i havet (48);

| BE. | der henviser til, at den blå økonomi udgør en mulighed for en bæredygtig udvikling af hav- og kystaktiviteter; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at den blå økonomi udgør en mulighed for en bæredygtig udvikling af hav- og kystaktiviteter;

| BF. | der henviser til, at der bør tilskyndes til fælles initiativer mellem mennesker, kommuner, foreninger, virksomheder, uddannelsesinstitutioner og andre samfundsaktører om beskyttelse og genopretning af biodiversitet; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at der bør tilskyndes til fælles initiativer mellem mennesker, kommuner, foreninger, virksomheder, uddannelsesinstitutioner og andre samfundsaktører om beskyttelse og genopretning af biodiversitet;

| BG. | der henviser til, at en vellykket gennemførelse af strategien kræver et effektivt samarbejde på EU- og medlemsstatsniveau med inddragelse af alle interessenter; |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at en vellykket gennemførelse af strategien kræver et effektivt samarbejde på EU- og medlemsstatsniveau med inddragelse af alle interessenter;

Nuværende biodiversitetsstatus

| 1. | glæder sig over EU's nye biodiversitetsstrategi for 2030 og dens ambitionsniveau; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig desuden over den overordnede ambition om at sikre, at alle verdens økosystemer inden 2050 er genoprettede, modstandsdygtige og tilstrækkeligt beskyttet; understreger, at der bør gøres alt for at nå dette mål så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at der i forbindelse med gennemførelsen af strategien bør sikres overensstemmelse med andre strategier i den europæiske grønne pagt, såsom fra jord til bord-strategien; anerkender betydningen af de tre dimensioner af bæredygtig udvikling: miljømæssigt, økonomisk og socialt, minder om, at den miljømæssige dimension, herunder bevarelse af biodiversitet og økosystemer, understøtter de to andre dimensioner og er den grundlæggende forudsætning for bæredygtig udvikling og for opfyldelsen af verdensmålene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at der er et presserende behov for at styrke den maritime vision i Den Europæiske Unions nye strategier, navnlig i opfølgningen af den europæiske grønne pagt, biodiversitetsstrategien og jord til bord-strategien; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at basere hvert lovgivningsforslag på en omfattende konsekvensanalyse, der tager hensyn til individuelle og kumulative virkninger, indvirkningen på de relevante sektorers sociale og økonomiske bæredygtighed, på fødevaresikkerhed og fødevarepriser, og på den potentielle risiko for at flytte tab af biodiversitet til lande uden for EU ved at erstatte lokal produktion med import og både omkostningerne ved handling og manglende handling med hensyn til umiddelbare og langsigtede virkninger; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til med henblik på at gennemføre konsekvensanalyser at supplere det eneste redskab, der i dag anvendes til at vurdere miljøaspekterne, med redskaber til at undersøge konsekvenserne for biodiversiteten, ressourceforbruget og forurening; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker i denne forbindelse, at et samtidigt fokus på skovbrugs sociale, miljømæssige og økonomiske fordele kan bidrage til at sikre modstandsdygtighed og tilpasningsevne såvel som til at gennemføre omstillingen til en cirkulær bioøkonomi og til at forbedre beskyttelsen af biodiversiteten; mener, at mål og gennemførelse skal tage hensyn til hver lands nøjagtige forhold og muligheder og resultere i positive indvirkninger på vilkårene for skove og skovbrug, udkomme i landdistrikter og biodiversiteten i skove i EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om konklusionerne i IPBES-rapporten fra 2019, ifølge hvilken naturen går tilbage på verdensplan med en hastighed uden fortilfælde i menneskets historie, og at omkring en mio. arter ud af et estimeret samlet antal på otte millioner er udryddelsestruede; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at dette er den tredje biodiversitetsstrategi, der har til formål at standse tabet af biodiversitet i EU; beklager imidlertid, at biodiversiteten i EU fortsat er faldende; beklager dybt, at EU hverken har opfyldt 2020-strategiens biodiversitetsmål eller de globale Aichimål for biodiversitet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at målene i biodiversitetsstrategien for 2030 skal opfyldes fuldt ud; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at forpligte sig til væsentlige og supplerende foranstaltninger til bevarelse og genopretning af biodiversiteten for fuldt ud at opfylde de nye mål, som bør være klart definerede og målbare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at covid-19-pandemien endnu en gang har vist betydningen af en holistisk anvendelse af princippet om »One Health« i politikudformningen, hvilket afspejler den omstændighed, at menneskers sundhed, dyr og miljøet er indbyrdes forbundne, og at der er et presserende behov for gennemgribende forandringer i hele samfundet; understreger Kommissionens vigtige rolle med hensyn til at koordinere og støtte »One Health«-tilgangen i EU og fremme den i alle internationale fora; opfordrer til nytænkning og en hurtig og fuldstændig tilpasning af EU's nuværende politikker til de nødvendige ændringer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at de underliggende årsager til pandemier omfatter de samme globale miljøændringer, som forårsager tab af biodiversitet og klimaændringer (49), såsom ændringer i arealanvendelsen og lovlig og ulovlig handel med og forbrug af vilde dyr og planter; påpeger, at risikoen for pandemier kan reduceres betydeligt ved at reducere menneskelige aktiviteter, der forårsager tab af biodiversitet, og at de anslåede omkostninger ved at reducere risikoen for pandemier er 100 gange lavere end omkostningerne ved at reagere på dem (50); |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til fuldt ud at tage hensyn til den videnskabelige dokumentation, rapporter og anbefalinger vedrørende zoonoser og pandemier, herunder IPBES-workshoprapporten om tab af biodiversitet og pandemier (51), FN's miljøprograms rapport af 6. juli 2020 med titlen »Preventing the next pandemic — Zoonotic diseases and how to break the chain of transmission« (52) og trepartskonceptdokumentet fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO), FAO og Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE) fra april 2010 om »sharing responsibilities and coordinating global activities to address health risks at the animal-human-ecosystems interfaces« med henblik på at undgå sundhedsrisici ved grænsefladerne mellem mennesker, dyr og miljø (53); |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over den planlagte styrkelse af EU's indsats mod pandemier og andre sundhedstrusler som led i EU's sundhedsunion (54), herunder udarbejdelsen af en EU-plan for sundhedskriser og pandemier som fastsat i Kommissionens nye forslag om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler (55), som bør omfatte pandemier med zoonotisk oprindelse; |
| --- | --- |

14.

Beskyttelse og genopretning

| 15. | udtrykker stærk støtte til målene om beskyttelse af mindst 30 % af EU's havområder og terrestriske områder, og til at omfatte en bred vifte af økosystemer såsom skove, vådområder, tørveområder, græsarealer og kystøkosystemer samt til nøje at beskytte mindst 10 % af EU's havområder og terrestriske områder, herunder alle resterende primærskove og skove med gamle vækster og andre kulstofrige økosystemer; understreger, at disse mål bør være bindende og bør gennemføres af medlemsstaterne på nationalt plan i samarbejde med regionale og lokale myndigheder og i overensstemmelse med videnskabeligt baserede kriterier og biodiversitetsbehov under hensyntagen til forskelle i naturområdernes størrelse og andel i de enkelte medlemsstater og regionale og lokale forhold; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at disse beskyttede områder bør skabe et økologisk sammenhængende og repræsentativt netværk, der bygger på eksisterende beskyttede områder; understreger, at ud over at øge de beskyttede områder skal kvaliteten af beskyttede områder sikres, bl.a. gennem tilstrækkelig finansiering og ved at gennemføre klare og effektive bevaringsplaner, sikre ordentlig forvaltning, tilstrækkelig overvågning og kontrol og effektiv håndhævelse af relevant lovgivning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at miljøskadelige industrielle aktiviteter og infrastrukturudvikling ifølge IUCN's internationale henstillinger bør forbydes i alle kategorier af beskyttede områder (56); |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at der er behov for en klar definition af »streng beskyttelse«; noterer sig Rådets konklusioner af 16. oktober 2020 om biodiversitet, hvoraf det fremgår, at et strengere beskyttelsesniveau kan give mulighed for, at der kan gennemføres visse menneskelige aktiviteter i overensstemmelse med bevaringsmålene for det beskyttede område; mener, at menneskelige aktiviteter, der er forenelige med beskyttelsesmålene eller sågar yder et positivt bidrag til biodiversiteten, bør være tilladt i områder under streng beskyttelse; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at præcisere, hvilke former for menneskelige aktiviteter der potentielt kan anses for at være tilladt i henhold til streng beskyttelsesstatus, når de efterlader naturlige processer i alt væsentligt uforstyrret og er forenelige med de økologiske krav i områderne, på grundlag af en vurdering fra sag til sag baseret på den bedste tilgængelige videnskab; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at det for at nå målene i biodiversitetsstrategien for 2030 også er nødvendigt at forhindre en forringelse af det resterende hav- og landområde i EU; opfordrer til, at der træffes foranstaltninger for at imødegå tab af biodiversitet uden for beskyttede områder; bemærker, at genopretning af naturen og økosystemer i beskyttede områder ikke retter op på den fortsatte ødelæggelse og nedbrydning af økosystemer andre steder; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af at inddrage oversøiske lande og territorier i indsatsen for bevarelse og genopretning; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at det er vigtigt at tage hensyn til biogeografiske områder og vedtage en helhedsorienteret tilgang til beskyttede områder, som inddrager medlemsstaterne i evalueringen af behovet for finansiel støtte og kompensationsforanstaltninger i forbindelse med udpegelsen af beskyttede områder; understreger behovet for at inddrage alle relevante interessenter, herunder jordejere; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fremhæver Natura 2000-skovområdernes betydning for bevarelsen af skovenes biodiversitet; bemærker imidlertid, at der er behov for tilstrækkelige finansielle ressourcer til at forvalte sådanne områder og sikre håndhævelse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger betydningen af at styrke bæredygtig skovforvaltning på en afbalanceret måde til gavn for skovøkosystemers sundhed, modstandsdygtighed over for klimaforandringer og levetid og for at bevare skovenes multifunktionelle rolle, herunder opretholdelse af skovbiodiversitet, samt for at indfri verdensmålene for bæredygtig udvikling og gennemføre den europæiske grønne pagt; fremhæver værdien af at indarbejde genetisk diversitet i plantningsovervejelser, da dette begrænser risikoen for skadedyrsangreb og spredning af sygdomme og af lokale/indfødte arter; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at EU har det største koordinerede netværk af beskyttede områder i verden; |
| --- | --- |

24.

| 25. | bemærker forpligtelsen til at sikre, at bevaringstendenser og den gunstige status for alle beskyttede naturtyper og arter ikke forringes inden 2030, og til at sikre, at mindst 30 % af arter og levesteder på medlemsstatsniveau, som på nuværende tidspunkt ikke har en gunstig status, henhører under denne kategori eller viser en stærk positiv tendens; mener imidlertid, at der bør opnås en gunstig bevaringsstatus for alle beskyttede arter og levesteder i henhold til fugledirektivet (57) og habitatdirektivet (58) så hurtigt som muligt; understreger, at der er eksisterende forpligtelser til at sikre, at arter ikke forringes; opfordrer Kommissionen til sammen med EEA at fastsætte en klar basislinje for at sikre harmoniseret og regelmæssig rapportering og tackle mangler i den nuværende metode til skøn af tendenser; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre kvaliteten og fuldstændigheden af deres overvågningssystemer af Natura 2000-nettet, herunder overvågning af forvaltningens effektivitet; understreger betydningen af specialiserede forvaltningsorganer og områdeforvaltningsplaner; minder om, at de gældende standarder for effektiv forvaltning ifølge EEA's briefing (59) ikke er tilstrækkeligt udbredte og forståede blandt udøvere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre mere målrettet kapacitetsopbygning og yde bedre vejledning om forvaltningseffektivitet med henblik på vurdering og forbedring af Natura 2000-forvaltningen, herunder gennem anvendelse af globale standarder for vurderinger af effektiviteten af forvaltningen af beskyttede områder (PAME), såsom IUCN's grønne liste over beskyttede og bevarede områder; opfordrer også Kommissionen til at ajourføre den tilpasningsvenlige forvaltningsvejledning om Natura 2000, som indebærer, at der tages hensyn til klimaændringernes potentielle indvirkning på arter og økosystemer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at beskytte vilde arters genetiske mangfoldighed gennem passende bevaringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

27.

| 28. | beklager, at EU's medlemsstater ikke har opfyldt 2020-målsætningen om en god miljøtilstand for havområder som præciseret i havstrategi-rammedirektivet; opfordrer Kommissionen til at styrke netværket af beskyttede havområder gennem forbedret konnektivitet, forbedret forvaltning, stærkere fysisk planlægning og systematisk evaluering og håndhævelse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | udtrykker sin bekymring over ferskvandsøkosystemers og -arters tilstand; bemærker, at faldet i Europa mellem 1970 og 2016 har været det alvorligste i verden med 93 % (60); |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at størstedelen af biodiversiteten på land befinder sig i skovområder; bemærker, at der er sket små forbedringer af bevaringsstatus for nogle få skovtyper (61), men at bevaringsstatussen for de skovlevesteder og -arter, der er omfattet af EU's naturlovgivning, ikke viser mærkbare tegn på forbedring (62); understreger, at næsten en tredjedel af EU's skove mellem 2011 og 2020 blev vurderet til at have en dårlig bevaringsstatus (31 %), og at over halvdelen af dem blev vurderet til at have en ringe bevaringsstatus (54 %) (63); |
| --- | --- |

30.

| 31. | fremhæver de europæiske skoves ringe tilstand; understreger, at i nogle biogeografiske regioner har kun 5 % af skovlevestederne i bilag I en gunstig bevaringsstatus (64); understreger, at biodiversitetsstrategien kræver, at medlemsstaterne sikrer, at bevaringstendenser og bevaringsstatus for alle beskyttede levesteder og arter ikke forringes; bemærker, at der er betydelige yderligere forringelser af skovøkosystemerne i en ugunstig bevaringsstatus i de fleste biogeografiske områder (65); |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker med bekymring de betydelige tab af skovarter og -habitater, der rapporteres om; minder om, at der er blevet udryddet fem skovtræarter i naturen, at 42 skovtræarter er i overhængende fare for at blive udryddet, og at 107 skovtræarter er udryddelsestruede i Europa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | finder det vigtigt og presserende at sikre en streng beskyttelse af alle tilbageværende primærskove og skove med gamle vækster; understreger, at skovbevaring, som gør det muligt for naturskove at vokse sig ældre, er afgørende for at øge arealet af skove med gamle vækster; glæder sig over de igangværende deltagerorienterede processer for udpegning, kortlægning og overvågning af primærskove og skove med gamle vækster; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at skove, navnlig naturskove, er særligt relevante for beskyttelsen af biodiversiteten, og opfordrer til, at de beskyttes; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at medtage en definition af urgamle skove, som skal udarbejdes af Den Stående Skovbrugskomité som led i EU's fremtidige skovstrategi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre den nationale lovgivning, der styrker beskyttelsen mod ulovlig skovhugst; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at harmonisere eksisterende data, til at udfylde hullerne med hensyn til placeringen af primærskove og skove med gamle vækster, til at oprette en database med alle de potentielle områder, som opfylder kriterierne for skove med gamle vækster og primærskove med tilbagevirkende kraft til 2020, og til at indføre et midlertidigt moratorium for skovning i alle de respektive områder for at forhindre forsætlig ødelæggelse af dem og for retligt at sikre, at de bekræftede områder straks gives status som områder, hvor der ikke må foretages indgreb; |
| --- | --- |

35.

| 36. | glæder sig meget over tilsagnet om at udarbejde et lovgivningsforslag om EU's naturgenopretningsplan, herunder om bindende genopretningsmål, og gentager sin opfordring til et mål om genopretning af mindst 30 % af EU's land- og havområder (66), som bør gennemføres fuldt ud af hver enkelt medlemsstat på hele deres område i og uden for beskyttede områder på grundlag af biodiversitets- og økosystembehov, og som afspejler landets særlige karakteristika; understreger, at genopretningsmålene bør bygge på EU's eksisterende lovgivning, og at genopretningsindsatsen bør understøtte naturlig regenerering i det omfang, det er muligt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at lovgivningsforslaget om EU's naturgenopretningsplan ud over et overordnet genopretningsmål bør omfatte økosystem-, levesteds- og artsspecifikke mål på EU- og medlemsstatsplan på grundlag af deres økosystemer, med særlig vægt på økosystemer med det dobbelte formål at genoprette biodiversitet og modvirke og tilpasse til klimaændringer; understreger, at instrumentet bør omfatte skove, græsarealer, vådområder, tørvemoser, bestøvere, floder med frit løb, kystområder og marine økosystemer; understreger, at der efter genopretningen ikke bør tillades nogen forringelse af økosystemet; mener, at fremskridtene med hensyn til genopretningsmålene regelmæssigt skal vurderes på både medlemsstats- og EU-plan, bl.a. gennem anvendelse af delmål på vej mod 2030-målene; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at der bør udvikles positive incitamenter og deltagelsesorienterede processer for at øge engagementet i genopretning af biodiversiteten; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger på det kraftigste vigtigheden af at integrere EU's naturgenopretningsmål fuldt ud i andre relaterede politikker og strategier; gentager sin opfordring til bindende mål for genopretning af skove (67), bl.a. for at øge og genoprette sammenkoblingen mellem skovene; anmoder om, at der i naturgenopretningsplanen medtages genopretning af mindst 25 000 km floder med frit løb i EU gennem fjernelse af barrierer og genopretning af flodsletter; |
| --- | --- |

39.

| 40. | beklager dybt nedgangen i antallet af bestøvere, som er en vigtig indikator for miljøets sundhed; understreger, at denne nedgang ikke blot betyder et tab af biodiversitet, men også en trussel mod fødevaresikkerheden; gentager den holdning, der kom til udtryk i Parlamentets beslutning om EU's bestøverinitiativ, og opfordrer til en hurtig revision af initiativet; understreger, at det reviderede initiativ bør omfatte en ny EU-dækkende ramme for overvågning af bestøvere med solide foranstaltninger, klare tidsbestemte mål og indikatorer, herunder indikatorer for virkning, og nødvendig kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om sin indsigelse af 23. oktober 2019 for så vidt angår vurderingen af plantebeskyttelsesmidlers virkning på honningbier (68) og beklager, at EFSA's vejledning om bier ikke er blevet formelt vedtaget af medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at revisionen af EFSA's vejledning om bier og de fremtidige gennemførelsesretsakter som minimum sikrer samme beskyttelsesniveau som det, der blev fastsat i 2013, og som omhandler både akut og kronisk toksicitet og larvetoksicitet og også omfatter vilde bestøvere; understreger behovet for øget gennemsigtighed i revisionsprocessen; bemærker, at EFSA er i færd med at udforme sit eget modelleringssystem, ApisRAM, som forventes at være mere i overensstemmelse med honningbiernes biologi end BeeHAVE og mindre åbent for interessekonflikter; |
| --- | --- |

41.

| 42. | fremhæver betydningen af landskabstræk med høj diversitet i landbrugsområder for at bidrage til beskyttelse og genopretning af biodiversitet og bestøvere samt af biavlernes rolle; understreger, at forøgelse af grønne områder i byområder også kan bidrage til disse mål; opfordrer medlemsstaterne til at medtage foranstaltninger rettet mod forskellige grupper af bestøvere i deres udkast til strategiske planer; |
| --- | --- |

42.

Drivkræfter for tab af biodiversitet

| 43. | understreger, at tiltagene i biodiversitetsstrategien for 2030 på passende vis skal tackle alle de fem vigtigste direkte drivkræfter for ændringer i naturen: ændringer i anvendelsen af jorden og havene, direkte udnyttelse af organismer, klimaændringer, forurening og invasive ikkehjemmehørende arter; understreger, at de underliggende årsager til forandringer eller indirekte drivkræfter, såsom ikkebæredygtige produktions- og forbrugsmønstre, befolkningsdynamikker, handel, teknologiske innovationer og forvaltningsmodeller, også bør tackles; |
| --- | --- |

43.

Ændringer i anvendelsen af jorden og havene

| 44. | fremhæver, at jordbundens biodiversitet leverer vitale økosystemtjenester og mindsker klimaændringerne, hvilket gør den til et af de vigtigste elementer i kulstofdræn på land; bemærker med bekymring den tiltagende jordbundsforringelse og manglen på specifik EU-lovgivning om dette emne; anerkender, at der er visse bestemmelser i forskellige love, som indirekte bidrager til beskyttelse af jordbunden, men mener, at dette har resulteret i delvis beskyttelse og en meget fragmenteret forvaltning i EU; opfordrer derfor Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag om i fuld respekt for nærhedsprincippet at etablere en fælles ramme for beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af jordbunden og for effektiv integrering af denne beskyttelse i alle relevante EU-politikker; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at denne fælles ramme for jordbunden bør imødegå alle de største trusler mod jordbunden, herunder tab af jordbundens biodiversitet, tab af organisk materiale i jorden, forurening, forsaltning, forsuring, ørkendannelse, erosion og forsegling af jordens dæklag; understreger, at det er nødvendigt at medtage fælles definitioner, klare mål og en ramme for overvågning heri; støtter også fastsættelsen af et specifikt dekontamineringsmål; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at sund jord, herunder dens frugtbarhed og struktur, er afgørende for landbrugssektoren; påpeger den negative indvirkning, som bl.a. ikkebæredygtige landbrugs- og skovbrugspraksisser, ændringer i arealanvendelsen, bygge- og anlægsaktiviteter, arealbefæstelse og industrielle emissioner har på jordbunden; understreger derfor, at der bør indføres skovhugst- og landbrugsmetoder, som er mindre ødelæggende for jordbunden; |
| --- | --- |

46.

| 47. | anmoder Kommissionen om at revidere direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (69) og direktiv 2006/21/EF om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (70) for bedre at kunne gøre noget ved jordbundsforringelse forårsaget af industrielle aktiviteter og udvindingsaktiviteter; minder om sin opfordring til et materialenyttiggørelsesmål for opgravet jord (71); |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til — på grundlag af forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats samt under hensyntagen til de risici og negative indvirkninger på klima, miljø og biodiversitet, der er involveret i hydrofraktur, med henblik på udvinding af ukonventionelle kulbrinter — ikke at tillade ny hydrofraktur i EU og standse alle eksisterende aktiviteter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | minder om, at EU har forpligtet sig til at opnå jordforringelsesneutralitet (72) senest i 2030 i henhold til De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af ørkendannelse (UNCCD), men at dette mål sandsynligvis ikke vil blive nået som konkluderet i Den Europæiske Revisionsret særberetning (73); beklager, at Kommissionen ikke gør noget reelt ved dette til trods for den trussel, som ørkendannelse udgør mod biodiversiteten, jordens frugtbarhed, jordens naturlige modstandskraft, fødevareproduktionen og vandkvaliteten, og på trods af at 13 medlemsstater under UNCCD har erklæret, at de er berørt af ørkendannelse; opfordrer derfor Kommissionen til at være mere ambitiøs og hurtigst muligt fremlægge en strategi på EU-plan vedrørende ørkendannelse og jordforringelse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bemærker, at urbanisering og fritidsaktiviteter i EU står for 13 % af det samlede rapporterede pres på naturen og 48 % af det samlede pres på havene (74); fremhæver, at grønne byområder og grøn infrastruktur kan levere økosystemtjenester til støtte for biodiversiteten og bidrage til befolkningens fysiske og mentale trivsel; |
| --- | --- |

50.

| 51. | støtter Kommissionens hensigt om at oprette en EU-platform for grønnere byer; opfordrer Kommissionen til at fastsætte specifikke ambitiøse bindende mål for biodiversitet i byområder, naturbaserede løsninger, økosystembaserede tilgange og grøn infrastruktur, der er til gavn for både mennesker og vilde dyr og planter og bidrager til de overordnede biodiversitetsmål; fremhæver behovet for at medtage foranstaltninger såsom en minimumsandel af grønne tage på nye bygninger, støtte til bylandbrug, herunder anvendelse af frugttræer, hvor det er relevant, sikring af, at der ikke anvendes kemiske pesticider, og at brugen af gødning i grønne byområder i EU formindskes, samt for at antallet af grønne områder forøges, så det svarer til antallet af indbyggere, samtidig med at ulighed i adgangen til grønne områder imødegås; opfordrer desuden Kommissionen og medlemsstaterne til at udvide terrestriske og marine økologiske korridorer i byområder, bl.a. ved at udvikle et transeuropæisk netværk for grøn infrastruktur (TEN-G) i tilknytning til det transeuropæiske naturnet (TEN-N); |
| --- | --- |

51.

Direkte udnyttelse af organismer

| 52. | udtrykker sin støtte til 2030-målene om at lade mindst 25 % af landbrugsjorden indgå i økologisk landbrug, hvilket bør forøges på mellemlang og lang sigt; glæder sig desuden meget over målet om at sikre, at mindst 10 % af landbrugsarealerne består af landskabstræk med høj diversitet, som bør gennemføres på et passende niveau for at skabe økologisk sammenkobling af levesteder, der ligger på tværs af og imellem landbrugslandskaber; understreger, at begge mål bør indarbejdes i EU-lovgivningen og gennemføres af hver enkelt medlemsstat, også inden for de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker med stor bekymring, at antallet og mangfoldigheden af arter på landbrugsjord har været konstant faldende ifølge Revisionsrettens beretning om biodiversitet på landbrugsjord; beklager, at EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020 ikke fastsatte nogen målbare mål og foranstaltninger for landbruget, hvilket gør det svært at bedømme fremskridtene; minder om, at sporingen af den fælles landbrugspolitiks udgifter til biodiversitet har været upålidelig, og at der har været manglende koordinering mellem EU's politikker og strategier, hvoraf ét resultat er, at de ikke imødegår nedgangen i den genetiske mangfoldighed (75); opfordrer Kommissionen til at følge Revisionsrettens anbefalinger om biodiversitet på landbrugsjord og bygge videre på de indhøstede erfaringer i biodiversitetsstrategien for 2030 (76); |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger, at biodiversitet er helt afgørende for at beskytte fødevaresikkerheden i EU; fremhæver den vigtige rolle, som EU's landbrugssektor spiller i produktionen af sunde og sikre fødevarer til overkommelige priser; understreger, at landbrugere har en vigtig rolle at spille med hensyn til succesen af denne strategi, og at denne strategi bør tilpasses jord til bord-strategiens foranstaltninger og mål; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mener, at det er bydende nødvendigt, at EU's landbrug omdannes for at gøre det bæredygtigt og sikre høje standarder for dyrevelfærd i overensstemmelse med den økologiske og klimamæssige omstilling med en minimal anvendelse af fossile og kemiske input og antibiotikabehandlinger; understreger, at landbruget bør bidrage til at beskytte og genoprette biodiversiteten; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mener, at det i betragtning af de potentielle socioøkonomiske virkninger er bydende nødvendigt, at landbrugerne modtager støtte, herunder økonomisk støtte, og uddannelse i forbindelse med overgangen til bæredygtige landbrugssystemer for at fremme agroøkologiske og andre innovative bæredygtige praksisser; fremhæver derfor betydningen af at sikre veldefineret og tilstrækkelig finansiel støtte, også under den flerårige finansielle ramme, til at bidrage til at nå disse mål, og opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at anvende de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og dennes grønne komponenter til disse formål og samtidig udvikle win-win-løsninger til beskyttelse af biodiversiteten; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en strategi til støtte for lokale værdikæder med henblik på at nå de foreslåede mål og understreger, at små landbrugsbedrifter har brug for særlig støtte til at bidrage til strategien; |
| --- | --- |

57.

| 58. | glæder sig over anerkendelsen af økologisk landbrug som et fremtrædende element på EU's vej mod mere bæredygtige fødevaresystemer, nemlig hvad angår biodiversitetshensyn og med henblik på at indfri politikmålsætningerne om økonomisk udvikling, udvikling af landdistrikter, miljøbeskyttelse og klimaindsats; understreger betydningen af den europæiske handlingsplan for økologisk landbrug med hensyn til at øge udbredelsen af økologisk landbrug; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at udviklingen af økologisk fødevareproduktion skal ledsages af markedsbaseret udvikling, udvikling inden for forsyningskæden og foranstaltninger, der stimulerer efterspørgslen efter økologiske fødevarer, herunder gennem offentlige indkøb og en bred vifte af salgsfremmende foranstaltninger, forskning, innovation, læring og overførsel af videnskabelig viden med henblik på at støtte stabiliteten af markedet for økologiske produkter og en rimelig indkomst for landbrugere og på at fremme foranstaltninger, der støtter unge økologiske landbrugere; fremhæver behovet for at udvikle hele den økologiske fødevarekæde med henblik på at tage højde for lokal forarbejdning og distribution af EU's økologiske landbrugsprodukter; |
| --- | --- |

59.

| 60. | bemærker, at medlemsstaterne vil bidrage forskelligt til at nå disse mål på EU-plan, afhængigt af hvor veludviklet deres økologiske sektor er, og opfordrer derfor til, at der fastsættes nationale mål; påpeger, at disse mål ikke vil blive nået uden massiv økonomisk støtte, solide uddannelsesprogrammer og rådgivningstjenester; opfordrer medlemsstaterne til at afpasse deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik i overensstemmelse hermed, og opfordrer Kommissionen til at sørge for, at disse strategiske planer kan levere varen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | minder om vigtigheden af at tilskynde til en kollektiv tilgang og drage fordel af multiplikatoreffekten herved for at fremme biodiversitetsstrategiens tiltag og opfordrer Kommissionen til at fremme og støtte andelsvirksomheder såsom landbrugskooperativer i en kollektiv implementering af foranstaltninger til beskyttelse af biodiversiteten; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger den centrale rolle, som den fælles landbrugspolitik bør spille i beskyttelsen og fremme af biodiversiteten i landbrugsjord sammen med andre politikker under den europæiske grønne pagt; beklager, at den fælles landbrugspolitik ikke har været effektiv med hensyn til at vende den flere årtier lange nedgang i biodiversiteten; minder om, at landbrugets produktivitet og modstandsdygtighed afhænger af biodiversitet, som er afgørende for at sikre, at vores fødevaresystemer og fødevaresikkerheden er bæredygtige og modstandsdygtige på lang sigt; mener, at de små ændringer, der er indført ved de forskellige reformer af den fælles landbrugspolitik, ikke har sendt et kraftigt signal til landbrugerne om at lægge deres metoder om, og er af den opfattelse, at der er brug for et væsentligt skifte baseret på erfaringerne fra og forudsigelserne om klima- og biodiversitetskriser; |
| --- | --- |

62.

| 63. | gentager, at den fælles landbrugspolitik bør være i fuld overensstemmelse med EU's øgede klima- og biodiversitetsmål; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik til at gennemføre målene i biodiversitetsstrategien for 2030 og fra jord til bord-strategien, herunder om yderligere integrering af biodiversitetsvenlige og agroøkologiske tilgange, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fastsætte ambitiøse basislinjer for bæredygtighed og biodiversitet, når de fastlægger konditionalitetsstandarder, og til at sikre en ambitiøs og hurtig udvikling og udbredelse af foranstaltninger, navnlig økoordninger og miljø- og klimavenlige landbrugsforanstaltninger; understreger, at der bør øremærkes tilstrækkelige finansielle midler til genopretning; opfordrer medlemsstaterne til at bygge videre på Kommissionens henstillinger i dette øjemed; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle de nødvendige foranstaltninger for så vidt angår landskabstræk med høj diversitet, navnlig inden for rammerne af deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, f.eks. ved hjælp af hække eller bræmmer, som også bør sigte mod at fremme den økologiske sammenkobling mellem levesteder og skabelsen af grønne korridorer; |
| --- | --- |

64.

| 65. | fremhæver behovet for at styrke overvågningsrammen inden for den fælles landbrugspolitik, herunder gennem udvikling af mere pålidelige indikatorer til måling af dens virkninger; opfordrer Kommissionen til at foretage en uafhængig vurdering af deres samlede forventede virkninger, når de nationale strategiske planer er godkendt; opfordrer Kommissionen til, i tilfælde hvor denne analyse finder indsatsen for at nå målene i den europæiske grønne pagt utilstrækkelig, at træffe passende foranstaltninger såsom at anmode medlemsstaterne om at ændre deres strategiske planer eller revidere forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik som led i midtvejsevalueringen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | understreger betydningen af en velafbalanceret kost; mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør fremme indførelsen af sunde og velafbalancerede kostvaner, samtidig med at der indføres passende foranstaltninger til at bistå landbrugere i denne omstilling under behørig hensyntagen til behovet for at sikre EU-bedrifternes økonomiske bæredygtighed; |
| --- | --- |

66.

| 67. | beklager, at landbrugsproduktionen og forbruget i stigende grad fokuseres på et begrænset udvalg af landbrugsafgrøder og, blandt disse, begrænsede sorter og genotyper; understreger, at forbedring og bevarelse af genetisk variabilitet med naturlige metoder er afgørende for at fremme landbrugsøkosystemernes mangfoldighed og for bevarelsen af lokale genetiske ressourcer, navnlig som en samling af løsninger til at imødegå miljømæssige og klimatiske udfordringer; fremhæver betydningen af at anvende lokale racer og sorter, der er bedst tilpasset de lokale økosystemer; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, om udviklingen af regnskaber for naturkapital kan begrænse og rationalisere udnyttelsen af og indvirkningen på økosystemer og dermed bidrage til at standse og vende tabet af biodiversitet; udtrykker imidlertid forbehold med hensyn til gennemførligheden af en nøjagtig kvantitativ måling af naturens værdi og understreger, at naturen har en iboende værdi; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at fremlægge flere oplysninger om det potentielle internationale initiativ til regnskabsførelse for naturkapital; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle de nødvendige foranstaltninger i henhold til deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik for at fremme biodiversitetsrige områder, herunder landskabstræk, med henblik på at opnå et område på mindst 10 % af diversitetsintensive områder til gavn for biodiversiteten, f.eks. hegn, bræmmer, områder fri for anvendelse af kemikalier og midlertidig brakjord, såvel som større landbrugsarealer afsat til biodiversitet på lang sigt, og for så meget som muligt at fremme sammenkoblingen mellem levesteder og skabelsen af grønne korridorer for at maksimere potentialet for biodiversitet; |
| --- | --- |

69.

| 70. | bemærker, at pelsdyravl, som omfatter indespærring af tusindvis af ikkedomesticerede dyr af ensartet genotype tæt på hinanden under kronisk stressende forhold, kan medføre betydelig forringelse af dyrevelfærden og øge dyrenes modtagelighed over for infektionssygdomme, herunder zoonoser, som det har været tilfældet med covid-19 hos mink; |
| --- | --- |

70.

| 71. | beklager, at EU's tilsagn om fuldt ud at respektere maksimal bæredygtig fangst (MSY) senest i 2020, som var et vigtigt mål for den fælles fiskeripolitik, ikke er blevet opfyldt; understreger, at alle fiskebestande bør genoprettes til niveauer, der ligger over dem, der er i stand til at producere MSY, samtidig med at forsigtighedsprincippet overholdes, og det sikres, at de udviser en alders- og størrelsesfordeling, som er kendetegnende for en sund bestand; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forpligte sig til fuld genopretning af marine levesteder og fiskebestande med respekt for MSY ved straks at anvende en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltning, til at forbedre selektiviteten og overlevelsen af ikke-målarter og til at reducere fiskeriets indvirkning på marine økosystemer, når denne tilgang gennemføres, herunder ved at begrænse praksisser og anvendelser, der har skadelige virkninger; |
| --- | --- |

71.

| 72. | minder endvidere om, at Kommissionen i henhold til den nye forordning om tekniske foranstaltninger (77) skal forelægge en rapport for Parlamentet og Rådet senest den 31. december 2020, og at Kommissionen kan foreslå foranstaltninger, hvis der foreligger dokumentation for, at målsætningerne og målene ikke er nået; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer Kommissionen til at se på forringelse, eutrofiering og forsuring af havene ved at præsentere en ambitiøs handlingsplan for at beskytte marine økosystemer og bevare fiskeressourcerne; mener, at alle nødvendige foranstaltninger, herunder lovgivning, bør vedtages for at mindske de potentielle negative virkninger af økonomiske og andre aktiviteter på marine levesteder; |
| --- | --- |

73.

| 74. | understreger betydningen af at oprette områder til genopretning af fiskebestande eller områder, hvor fiskeri er helt forbudt, for at gøre det muligt for fiskebestandene at komme sig, herunder i yngle- og gydeområder; understreger betydningen af at forbyde alt fiskeri og al udvindingsaktivitet i fiskeriforbudsområder; |
| --- | --- |

74.

| 75. | støtter på det kraftigste målet om nultolerance over for ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri); minder om, at IUU-fiskeri har meget alvorlige følger for bestandens tilstand, de marine økosystemer, biodiversiteten og konkurrenceevnen for EU's fiskere; opfordrer til at skabe bedre sammenhæng mellem EU's handelspolitik og fiskeripolitik for at sikre en effektiv bekæmpelse af IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge en økosystemtilgang til alle årsager til tab af biodiversitet i havet, som tager hensyn til fiskeriets pres på bestande, biodiversitet og marine økosystemer, men også til andre faktorer såsom forurening, klimaændringer, skibsfart og kyst- og kystnære anvendelser, herunder gennem konsekvensvurderinger af økosystemer, der omfatter alt fiskeri og andre marine aktiviteter, idet der tages hensyn til økosystemernes evne til at bidrage til afbødning af og tilpasning til klimaændringer og samspillet mellem rovdyr og deres bytte; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at fremme udviklingen og gennemførelsen af mere skånsomme metoder til fangst, landing og slagtning af fisk på grundlag af den bedste tilgængelige videnskab; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mener, at det er vigtigt at sikre, at fiskeopdrætsmetoder er bæredygtige og baseret på høje standarder for fiskevelfærd; mener, at akvakulturproduktion bør være baseret på bæredygtige produktionsmetoder såsom ekstensive metoder og anvendelse af alger, muslinger, dambrugsanlæg og laguneakvakultur, som kan levere vigtige økosystemfunktioner og -tjenester, herunder opretholdelse af levesteder i vådområder, og mindske presset på ressourcer og biodiversitet, ud over at have lavere kulstofemissioner og kunne tilføre næring; udtrykker bekymring over fangst af fisk, der udelukkende har til formål at tjene som foder for kødædende opdrættede fisk, og mener, at denne fangstpraksis bør udfases og erstattes af bæredygtige alternativer; fremhæver behovet for at sikre, at de administrative procedurer vedrørende akvakultur er klare og kan gennemføres fuldt ud; anmoder Kommissionen om at ajourføre sin vejledning om akvakultur og Natura 2000-områder, såfremt det er nødvendigt; |
| --- | --- |

78.

| 79. | bemærker med bekymring, at der fortsat forekommer udbredt fysisk forstyrrelse af havbunden i EU's kystfarvande, navnlig som følge af bundtrawling (78), som FAO har identificeret som den redskabstype, der bidrager mest til det årlige udsmidsniveau, og som kan have en meget ødelæggende virkning på havbunden, alt afhængigt af fiskeriet og fiskeområdernes særlige kendetegn (79); minder om, at bundtrawl er et af de mest almindelige fiskeredskaber i EU (80); minder om det gældende krav om, at fiskeri med bundslæbende redskaber i dybder over 400 m i områder, hvor der forekommer sårbare marine økosystemer, skal indstilles; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre fuld og effektiv gennemførelse af forordning (EU) 2016/2336 (81), herunder i forbindelse med undersøiske bjerge; opfordrer endvidere Kommissionen til i overensstemmelse med begrænsningerne i Middelhavet (82), hvor det er nødvendigt for at beskytte kystøkosystemerne, at begrænse anvendelsen af bundtrawl i andre kystområder, herunder i sin kommende handlingsplan for bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af marine økosystemer, for at sikre den mest bæredygtige og mindst skadelige praksis; |
| --- | --- |

79.

| 80. | understreger, at fiskeriforvaltningsplanerne bør tage hensyn til resultaterne af de videnskabelige undersøgelser af fangstmetoder og deres indvirkning på arter, levesteder, havets biodiversitet og havmiljøet, og bidrage med løsninger på de konstaterede negative indvirkninger, herunder en begrænsning af deres anvendelse eller indførelse af nye teknologiske afbødende foranstaltninger; understreger endvidere, at bifangster af følsomme arter bør elimineres eller reduceres til et niveau, der muliggør fuld genopretning, og at skader på levesteder på havbunden bør minimeres; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en definition af supertrawlere og overveje foranstaltninger, der begrænser deres aktiviteter i EU-farvande, navnlig forbud mod deres aktiviteter i beskyttede områder; |
| --- | --- |

81.

| 82. | finder det vigtigt at etablere et godt samarbejde med tredjelande, navnlig nabolande, herunder fremme af overvågning af fiskeressourcerne i tredjelandsfarvande på en ensartet måde for at sikre et sundt økosystem i marine levesteder på tværs af grænserne; |
| --- | --- |

82.

| 83. | minder om, at den fælles fiskeripolitik og fiskerikontrolforordningen (83) giver EU en reguleringsramme med specifikke værktøjer vedrørende fiskeriet; mener, at det er nødvendigt at sikre socioøkonomisk bæredygtighed for fiskere, der er berørt af overgangen til økologisk praksis inden for den blå økonomi, herunder de dermed forbundne uddannelsesbehov; understreger betydningen af at sikre tilstrækkelig finansiering til disse formål fra Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og Horisont Europa; |
| --- | --- |

83.

| 84. | anmoder Rådet om proaktivt at offentliggøre alle dokumenter i forbindelse med vedtagelsen af regler om den samlede tilladte fangstmængde i overensstemmelse med Den Europæiske Ombudsmands henstilling i sag 640/2019/FP; |
| --- | --- |

84.

| 85. | anbefaler, at der løbende indsamles data for bedre at kunne evaluere bæredygtighedskriterierne og forhindre, at der oprettes fiskerizoner i områder, hvor der er fundet sårbare marine økosystemer; |
| --- | --- |

85.

| 86. | insisterer på, at prioriteringen af beskyttede områder skal være bevaring af det naturlige miljø og miljøgenopretning, og at ingen aktivitet i disse områder bør underminere dette mål; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbyde skadelige menneskelige aktiviteter inden for beskyttede havområder; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at arters og levesteders følsomhed over for menneskeligt pres i alle havområder behandles i nationale maritime fysiske planer; |
| --- | --- |

86.

| 87. | understreger betydningen af at styrke og effektivt gennemføre de eksisterende beskyttede havområder, navnlig i hotspots for biodiversitet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere udarbejdelsen af specifikke forvaltningsplaner for disse områder, hvori der fastsættes klare bevaringsmål og effektive foranstaltninger til tilsyn, overvågning og kontrol; opfordrer især medlemsstaterne til at fremskynde udviklingen og fremsendelsen af de fælles henstillinger til fiskeriforvaltning i deres beskyttede havområder i henhold til artikel 11 i den fælles fiskeripolitik; mener, at der fuldt ud bør tages hensyn til klimaændringernes indvirkning på marine arter; opfordrer endvidere Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fremlægge kriterier og retningslinjer for hensigtsmæssig forvaltningsplanlægning for udpegede beskyttede havområder, herunder i økologiske korridorer, baseret på den bedste tilgængelige videnskab, og til at lette samarbejdet mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

87.

| 88. | opfordrer Kommissionen til først at medregne beskyttede havområder i internationale mål, når de forvaltes korrekt; |
| --- | --- |

88.

| 89. | mener, at de nye beskyttede havområder bør medtages i Natura 2000-rammen og fremme økologisk konnektivitet; |
| --- | --- |

89.

| 90. | fremhæver, at velfungerende beskyttede havområder giver store socioøkonomiske fordele, navnlig for kystsamfund, fiskerierhvervet og turismesektoren, og at beskyttede havområder har økologiske funktioner, som er af central betydning for genopretning af fiskebestande og forbedrer deres modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

90.

| 91. | understreger, at EU's nye skovstrategi skal være afstemt og i overensstemmelse med den europæiske klimalov og biodiversitetsstrategien for 2030; fremhæver behovet for en helhedsorienteret og sammenhængende EU-skovstrategi, der styrker skovenes og den skovbaserede sektors multifunktionelle rolle i EU og fremmer skovenes vidtrækkende miljømæssige, samfundsmæssige og økonomiske fordele i fuld overensstemmelse med EU's klima- og miljømål; fremhæver behovet for en tydelig prioritering med beskyttelse og genopretning af klima og biodiversitet som centrale og forbundne mål i den nye EU-skovstrategi; opfordrer til, at der i naturgenopretningsplanen medtages specifikke bindende mål for genopretning og efterfølgende beskyttelse af skovøkosystemer, som også bør indarbejdes i EU-skovstrategien; mener, at der bør tages hensyn til de forskellige forhold på lokalt, regionalt og nationalt plan; |
| --- | --- |

91.

| 92. | gentager sin holdning af 8. oktober 2020 om EU's skovstrategi om, at strategien bør fungere som en bro mellem de nationale skov- og skovlandbrugspolitikker og EU's mål vedrørende skove og agroskove, idet den anerkender både behovet for at respektere national kompetence og behovet for at bidrage til bredere EU-mål; understreger derfor behovet for, at EU-skovstrategien overholder nærhedsprincippet og anerkender EU's kompetencer inden for miljøbeskyttelse; minder om, at EU's politik på miljøområdet i henhold til artikel 191 i TEUF bl.a. skal bidrage til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten og til en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne; minder om, at flere dele af EU-retten påvirker skove og skovforvaltning; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre de højeste standarder for miljøbeskyttelse af skove i deres interne og eksterne politikker; |
| --- | --- |

93.

| 94. | understreger, at den nye EU-skovstrategi bør fremme bæredygtig skovforvaltning, og understreger betydningen af at styrke bæredygtig skovforvaltning på en afbalanceret måde af hensyn til skovøkosystemernes sundhed, modstandsdygtighed over for klimaændringer og levetid og bevarelsen af skovenes multifunktionelle rolle; bemærker, at bevaring og bæredygtig forvaltning af vores skove er et centralt element i vores almindelige trivsel, da de danner ramme om velfærdsaktiviteter af almen interesse inden for fritid og sundhed samt uddannelse, og anerkender, at bæredygtig skovforvaltning fremmer beskyttelsen af biodiversiteten af skove i EU; minder om, at EU og dets medlemsstater har forpligtet sig til at anvende definitionen og principperne for bæredygtig skovforvaltning; |
| --- | --- |

94.

| 95. | understreger skovenes bidrag til opfyldelsen af EU's klimamål; mener, at cirkulær anvendelse og kaskadeanvendelse af skove og andre biomasseressourcer, som ikke går ud over videnskabeligt underbyggede beskyttelses- og genopretningsforanstaltninger og klimaindsatsen, bør prioriteres; betragter anvendelsen af træ som byggemateriale som et godt eksempel; |
| --- | --- |

95.

| 96. | understreger den afgørende betydning af den fælles landbrugspolitiks foranstaltninger vedrørende skovlandbrug og skovrejsning og tilskynder til kontinuitet i skovbrugsforanstaltningerne, alt i overensstemmelse med EU's skovstrategi; |
| --- | --- |

96.

| 97. | understreger betydningen af modstandsdygtige og sunde skovøkosystemer, herunder flora og fauna, hvad angår at opretholde og forbedre de mange forskellige økosystemtjenester, som skovene frembringer, såsom biodiversitet, ren luft, vand, sund jordbund samt råmaterialer i form af træ og andre materialer; påpeger, at det aldrig vil være muligt at indfri EU's miljø-, klima- og biodiversitetsmål uden skove og skovbrug, der forvaltes multifunktionelt, sundt og bæredygtigt og ud fra et langsigtet perspektiv; |
| --- | --- |

97.

| 98. | påpeger behovet for at formulere en sammenhængende tilgang, der kan forene beskyttelse af biodiversiteten og klimaet med en blomstrende skovbaseret sektor og bæredygtig bioøkonomi; |
| --- | --- |

98.

| 99. | anerkender den rolle, som brugen af træ fra bæredygtigt forvaltede skove og træprodukter spiller i at bidrage til overgangen til en CO2- neutral økonomi og til udviklingen af den cirkulære bioøkonomi; |
| --- | --- |

99.

| 100. | understreger behovet for at revidere og tilpasse EU-reglerne om anvendelse af biomasse til energiproduktion til målene i biodiversitetsstrategien for 2030 og den europæiske klimalov, navnlig som en del af direktivet om vedvarende energi og de delegerede retsakter i henhold til klassificeringsforordningen; |
| --- | --- |

100.

| 101. | glæder sig over tilsagnet om at plante mindst tre milliarder flere træer i EU; understreger, at EU's træplantningsinitiativer bør baseres på klare økologiske principper, lade eksisterende skove vokse sig store, bæredygtig genplantning, grønnere byområder og bynære områder, genopretning, bedre sammenkobling og skovlandbrug i overensstemmelse med den nyeste videnskabelige viden; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse initiativer kun gennemføres på en måde, der er forenelig med og befordrende for biodiversitetsmålene, idet det sikres, at denne nyplantning ikke erstatter eksisterende skove med gamle vækster og biologisk mangfoldige skove, og bidrager til, at skovene bliver modstandsdygtige, blandede og sunde; |
| --- | --- |

101.

| 102. | minder om sin holdning, som kommer til udtryk i beslutningen om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremlægge et forslag til en EU-retlig ramme baseret på obligatorisk due diligence, der sikrer, at værdikæderne er bæredygtige, og at produkter eller varer, der bringes i omsætning på EU-markedet, ikke fører til eller er resultatet af skovrydning, skovforringelse, konvertering eller forringelse af økosystemer eller krænkelser af menneskerettighederne; bemærker, at en sådan EU-retlig ramme også bør udvides til at omfatte andre økosystemer, der ikke er skovarealer, f.eks. hav- og kystøkosystemer, vådområder, tørvemoser og savanner, men som også har et stort kulstoflager og en rig biodiversitet, for at undgå, at presset overføres til disse landskabstyper; |
| --- | --- |

102.

| 103. | anmoder Kommissionen om at undersøge muligheden for at skabe en retlig ramme, primært inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO), der giver mulighed for at forbyde handel med visse råvarer, produkter og tjenesteydelser, der bringer biodiversiteten i fare; |
| --- | --- |

103.

| 104. | understreger, at det miljømæssige fodaftryk af EU's produktion og forbrug hurtigst muligt bør reduceres for, at vi kan forblive inden for planetens grænser; opfordrer Kommissionen til at foreslå bindende EU-mål for 2030 for i væsentlig grad at reducere EU's materiale- og forbrugsfodaftryk og bringe dem inden for plantens grænser inden 2050 (84); støtter Kommissionen i at have en livscyklustilgang til at måle produkters og organisationers miljøaftryk; mener, at produktionen og anvendelsen af plast bør reduceres; understreger, at økonomiske aktiviteter, der påvirker og udnytter økosystemer og deres biodiversitet skal indarbejde alle mulige sikkerhedsforanstaltninger for at mindske deres negative indvirkning på disse økosystemer; |
| --- | --- |

104.

Klimaændringer

| 105. | udtrykker bekymring over, at størstedelen af rækker af terrestriske arter vil blive reduceret betydeligt i et scenario med en global opvarmning på 1,5-2 oC, og at marine arter ligeledes vil blive truet, især fordi disse temperaturstigninger sandsynligvis vil blive overskredet med de aktuelle udviklingstendenser; gentager derfor behovet for i betydelig grad at øge EU's ambitionsniveau og prioritere naturbaserede løsninger og økosystembaserede tilgange med henblik på at opfylde målsætningerne for modvirkning af klimaændringer og tilpasningsstrategierne og øge beskyttelsen terrestriske og marine naturlige kulstofdræn i EU som en komplementær foranstaltning til reduktion af drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

105.

| 106. | opfordrer Kommissionen til at vurdere klimaændringernes indvirkning på arternes rigdom og geografiske fordeling, til at tage hensyn til denne vurdering i forbindelse med gennemførelsen af biodiversitetsstrategien for 2030 og til at hjælpe medlemsstaterne med at indarbejde resultaterne i deres nationale politikker og i fremtidig rapportering i henhold til naturdirektiverne; |
| --- | --- |

106.

| 107. | fremhæver den afgørende rolle, som sunde havøkosystemer spiller med hensyn til at standse og vende tabet af biodiversitet og afbøde klimaændringerne; opfordrer til bevarelse og genopretning af kulstofrige levesteder i havene for at forbedre kulstoflagring, kystbeskyttelse og marine arters og fiskeriets modstandsdygtighed over for klimaændringer; opfordrer endvidere til, at der tages hensyn til disse i effektivt forvaltede beskyttede havområder; |
| --- | --- |

107.

| 108. | opfordrer Kommissionen til efter vedtagelsen af den europæiske klimalov (85) og i betragtning af den vigtige rolle, som naturlige kulstofdræn spiller med hensyn til at opnå klimaneutralitet, at foreslå et ambitiøst videnskabeligt baseret EU-mål for 2030 for fjernelse af drivhusgasemissioner gennem naturlige kulstofdræn, som bør være i overensstemmelse med biodiversitetsstrategien for 2030 og fastsat i lovgivningen; minder endvidere om, at en hurtig reduktion af emissioner fortsat skal være en prioritet; |
| --- | --- |

108.

| 109. | opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt af fremlægge en langsigtet EU-handlingsplan for klima og biodiversitet og deres respektive mål, der forbedrer koordineringen og sikrer sammenhæng, bæredygtighed og sammenkoblinger i forbindelse med fremtidige foranstaltninger og integrerer forpligtelserne i henhold til den globale biodiversitetsramme for perioden efter 2020, Parisaftalen, de nationalt fastsatte bidrag hertil og verdensmålene; understreger betydningen af, at man hurtigst muligt formelt koordinerer overvågningen, rapporteringen og revisionen af klima- og biodiversitetsplaner; fremhæver, at modstandsdygtige og sunde økosystemer er afgørende for at tackle og tilpasse sig klimaændringer, og at der bør sikres synergier mellem biodiversitets- og klimapolitikker i foranstaltningerne under den europæiske klimapagt; |
| --- | --- |

109.

| 110. | glæder sig over den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer; mener, at de foranstaltninger, der træffes som led i tilpasningsstrategien, bør være i fuld overensstemmelse med biodiversitetsstrategien for 2030 og med forebyggelses- og beredskabsforanstaltningerne i forbindelse med naturkatastrofer under EU-civilbeskyttelsesmekanismen; |
| --- | --- |

110.

| 111. | godkender desuden de økosystembaserede tilgange som defineret i CBD, der tilbyder en mere holistisk strategi for den integrerede forvaltning af jorden, vandet og de levende ressourcer, som fremmer bevarelse og bæredygtig brug på en retfærdig måde; |
| --- | --- |

111.

| 112. | understreger, at begrebet »naturbaserede løsninger« bør defineres bedre, og at denne definition bør sikre, at biodiversiteten og økosystemernes integritet ikke bringes i fare; opfordrer derfor til, at der udvikles en klarere definition på EU-plan samt retningslinjer og værktøjer for anvendelsen af naturbaserede løsninger for at maksimere naturkonnektivitet samt fordele og synergier mellem bevarelse af biodiversiteten og modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne; |
| --- | --- |

112.

| 113. | bemærker, at naturbaserede løsninger stadig mangler i mange nationale klimastrategier; mener, at en platform for naturbaserede løsninger med flere interessenter kan bidrage til at styrke synergier på tværs af multilaterale internationale konventioner om biodiversitet og klimaændringer og støtte opfyldelsen af verdensmålene; |
| --- | --- |

113.

Forurening

| 114. | glæder sig over Kommissionens mål om at reducere anvendelsen af mere farlige og kemiske pesticider med 50 % og tabet af næringsstoffer fra gødning med 50 %, som vil resultere i en reduktion af anvendelsen af gødningsstoffer med mindst 20 % inden 2030, hvilket alt sammen bør fastsættes i lovgivningen og revideres for perioden efter 2030 med henblik på at fortsætte reduktionerne og indgå langsigtede forpligtelser; opfordrer til en effektiv vurdering af disse mål på grundlag af specifikke delmål; |
| --- | --- |

114.

| 115. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte klare og ambitiøse referencescenarier for disse mål og sammen med medlemsstaterne fastlægge rimelige bidrag til de EU-dækkende mål for hver enkelt medlemsstat, der afspejler deres forskellige udgangspunkter og omstændigheder; insisterer på, at hver medlemsstat bør gennemføre solide foranstaltninger for at nå deres mål; |
| --- | --- |

115.

| 116. | modsætter sig en fornyet godkendelse af det aktive stof glyphosat efter den 31. december 2022; opfordrer alle medlemsstaterne til at træffe de relevante forberedelser for at sikre bæredygtige alternative løsninger for alle landbrugere efter forbuddet mod glyphosat; |
| --- | --- |

116.

| 117. | minder om sin beslutning af 16. januar 2019 om Unionens godkendelsesprocedure for pesticider (86) og forventer, at Kommissionen og medlemsstaterne behandler alle opfordringerne heri hurtigst muligt; opfordrer Kommissionen til i sin revision af gennemførelsesforanstaltningerne under plantebeskyttelsesmiddelrammen at medtage bestemmelser til støtte for det EU-dækkende mål om reduktion af pesticider, f.eks. ved at styrke og præcisere miljøkriterierne for godkendelse af markedsadgang for pesticider; understreger, at når EFSA konkluderer, at der er uacceptable indvirkninger på miljøet, bør der ikke træffes afgørelse om godkendelse; opfordrer Kommissionen til at gøre lovgivningsmæssige risikodata mere gennemsigtige og tilgængelige; |
| --- | --- |

117.

| 118. | mener, at undtagelsen i artikel 53, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 (87) bør præciseres og kun må anvendes af sundhedsmæssige og miljømæssige årsager; beklager, at denne undtagelse anvendes til at undergrave forbuddet mod al udendørs anvendelse af tre neonicotinoider; |
| --- | --- |

118.

| 119. | opfordrer Kommissionen til hurtigt at afslutte revisionen af direktiv 2009/128/EF om bæredygtig anvendelse af pesticider (88), herunder målene for reduktion af pesticider, og til at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne forpligter sig til at gennemføre direktivet, herunder i deres nationale handlingsplaner; |
| --- | --- |

119.

| 120. | bemærker, at udbredt anvendelse af pesticider fører til pesticidresistens, som er et omfattende problem, der gør pesticider mindre effektive; påpeger, at øget anvendelse og afhængighed af pesticider øger omkostningerne for landbrugerne; bemærker, at man for at undgå tab af biodiversitet og resistens hos skadegørere bør følge et handlingshierarki i overensstemmelse med de otte principper for integreret bekæmpelse af skadegørere i bilag III til direktiv 2009/128/EF, ifølge hvile kemiske pesticider kun skal bruges som en sidste udvej; |
| --- | --- |

120.

| 121. | beklager, at konsekvensanalyser af kemikaliers indvirkning på miljøet og biodiversiteten har en tendens til at undervurdere disse virkninger, og at de også undervurderes i den socioøkonomiske analyse under godkendelsesprocessen i henhold til REACH; er bekymret over den fortsatte brug og godkendelse af farlige kemikalier med negative virkninger for miljøet eller i tilfælde af manglende sikkerhedsdata for miljømæssige effektparametre; opfordrer Kommissionen til i dens rolle som risikoforvalter at tage større hensyn til kemikaliernes virkninger, herunder deres kroniske virkninger og langtidsvirkninger på miljøet og biodiversiteten; |
| --- | --- |

121.

| 122. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre ensartede standarder for og effektiv kontrol af landbrugsprodukter, der importeres fra tredjelande; |
| --- | --- |

122.

| 123. | opfordrer Kommissionen til at revidere forordning (EF) nr. 396/2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester (89), således at den kommer til at omfatte dyresundhedsmæssige og miljømæssige risici som kriterier for lovgivningen; |
| --- | --- |

123.

| 124. | glæder sig over, at Kommissionen har forpligtet sig til at samarbejde med medlemsstaterne og interessenter for at sikre, at de nationale strategiske planer for landbruget helt fra begyndelsen fuldt ud afspejler ambitionerne i den europæiske grønne pagt og jord til bord-strategien, hvilket omfatter et øget ambitionsniveau for i væsentlig grad at mindske anvendelsen af og risikoen ved kemiske pesticider samt brugen af gødningsstoffer og antibiotika; understreger betydningen af at forfølge disse mål på holistiske og cirkulære måder, f.eks. gennem vedtagne agroøkologiske tilgange såsom integreret produktion og økologisk landbrug, herunder vekseldrift; understreger også bidraget fra præcisionslandbrug, digitalisering og andre værktøjer til reduktion og effektiv anvendelse af pesticider, gødningsstoffer og næringsstoffer; |
| --- | --- |

124.

| 125. | understreger, at landbrugerne har brug for en større værktøjskasse med alternative, effektive, økonomisk overkommelige og miljømæssigt sikre afgrødebeskyttelsesløsninger og -metoder, hvis de skal kunne mindske behovet for pesticider og opnå en yderligere reduktion af anvendelsen af kemiske pesticider og de dermed forbundne risici; foreslår, at dette vil kunne omfatte øget anvendelse af kulturelle, fysiske og biologiske kontrolteknikker, nye lavrisikopesticider og biopesticider, mere effektive anvendelsesteknikker, der lettes ved hjælp af værktøjer såsom digitalt landbrug og præcisionslandbrug, epidemiologiske modeller, et bredere og bedre udvalg af muligheder for resistente sorter, der kræver færre input, og styrkelse af forsknings- og innovationsoplæring og rådgivningssystemer, herunder i agroøkologiske landbrugspraksisser; |
| --- | --- |

125.

| 126. | understreger, at EU's landbrugs-, fiskeri- og skovbrugssektor har en vigtig rolle at spille i beskyttelsen og genopretningen af naturen og skal inddrages fuldt ud i gennemførelsen af biodiversitetsstrategien for 2030; understreger, at gennemførelsesforanstaltningerne bør ledsages af veldefineret støtte, uddannelsesprogrammer og en værktøjskasse med bæredygtige, sikre, effektive og prismæssigt overkommelige løsninger og alternativer samt adgang til den nyeste viden, teknologi og rådgivningstjenester; understreger endvidere det bidrag, som positive incitamenter og udveksling af bedste praksis kan yde til gennemførelsen af strategien; |
| --- | --- |

126.

| 127. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at målene i biodiversitetsstrategien for 2030 fuldt ud afspejles i gennemførelsen af jord til bord-strategien, kemikaliestrategien for bæredygtighed og i den kommende handlingsplan for nulforurening, som også bør omfatte lys- og støjforurening, herunder undervandsstøj; understreger betydningen af at bekæmpe forurening ved kilden som en prioritet og samtidig sikre anvendelsen af de bedste tilgængelige teknologier; |
| --- | --- |

127.

| 128. | opfordrer Kommissionen til at fastsætte et ambitiøst reduktionsmål for 2030 for anvendelsen af kunstigt belysning udendørs og til at foreslå retningslinjer for, hvordan medlemsstaterne kan reducere kunstig belysning om natten; |
| --- | --- |

128.

| 129. | understreger behovet for, at biodiversitetsstrategien inkluderer særskilte foranstaltninger til at reducere forurening med en direkte indvirkning på biodiversitet og sundhed såsom plastik, mikroplast og kemisk forurening; opfordrer Kommissionen til at sikre en hurtig gennemførelse af alle foranstaltninger i den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi og den dertil knyttede lovgivning; |
| --- | --- |

129.

Invasive ikkehjemmehørende arter

| 130. | er bekymret over, at invasive ikkehjemmehørende arter udgør en alvorlig trussel mod miljøet, livsgrundlaget og fødevaresikkerheden og uigenkaldeligt skader beskyttede områder og den biodiversitet, de rummer, og at dette forværres af klimaændringerne; |
| --- | --- |

130.

| 131. | beklager, at listen over invasive ikkehjemmehørende arter på EU-plan omfatter mindre end 6 % af de ikkehjemmehørende arter, der findes i EU; opfordrer Kommissionen til at intensivere indsatsen og sikre, at invasive ikkehjemmehørende arter, der påvirker truede arter, medtages på listen; opfordrer endvidere Kommissionen til at forbedre forebyggelsen ved at indføre obligatoriske risikovurderinger forud for den første import af ikkehjemmehørende arter og ved snarest muligt at foreslå EU-dækkende hvide lister over arter, som det er tilladt at importere, holde, avle og handle som kæledyr på grundlag af en videnskabelig risikovurdering og de økologiske karakteristika i EU; |
| --- | --- |

131.

| 132. | fremhæver, at handel med eksotiske kæledyr er en af de vigtigste veje til indførelse af invasive ikkehjemmehørende arter, og at indførelsen af disse arter desuden er forbundet med andre belastende faktorer såsom land- og søtransport og havaffald; opfordrer til, at der udvikles yderligere foranstaltninger på EU-plan til forebyggelse, kontrol og udryddelse af invasive ikkehjemmehørende arter, herunder udarbejdelse af specifikke planer for dem, der påvirker kritisk truede arter; understreger behovet for tilstrækkelige menneskelige, tekniske og finansielle ressourcer til at støtte forebyggelse og hjælpe berørte områder med at håndtere allerede og nyligt indførte invasive ikkehjemmehørende arter; |
| --- | --- |

132.

| 133. | beklager, at kun én marin art er optaget på listen over invasive ikkehjemmehørende arter, som anses for at være problematiske på EU-plan (90); opfordrer Kommissionen til at se på dette uforholdsmæssigt lave antal marine invasive ikkehjemmehørende arter for at sikre behørig overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1143/2014 (91); |
| --- | --- |

133.

Rammer for finansiering, mainstreaming og forvaltning

| 134. | understreger, at de samfundsmæssige og miljømæssige fordele ved forebyggelse og genopretning overstiger investeringsomkostningerne; opfordrer Kommissionen til at sikre en effektiv mainstreaming og dokumentation af biodiversiteten på tværs af EU's udgifter og programmer på grundlag af EU-klassificeringen; opfordrer til en effektiv anvendelse af princippet om ikke at gøre væsentlig skade i EU's udgifter og programmer; opfordrer Kommissionen til at foretage en omfattende vurdering af, hvordan man kan mobilisere de 20 mia. EUR, der mindst er brug for til naturen om året, til at fremsætte tilsvarende forslag til EU's årlige budget og til at undersøge behovet for et særligt finansieringsinstrument for TEN-N; tager aftalen om at mainstreame biodiversitetsudgifter med 7,5 % fra 2024 og 10 % fra 2026 og fremefter til efterretning; mener, at der bør gøres en indsats for at nå op på mindst 10 % årlige udgifter til biodiversitet under den flerårige finansielle ramme så hurtigt som muligt fra 2021 og fremefter; understreger nødvendigheden af at sikre sammenhæng mellem klima- og biodiversitetsfinansiering; opfordrer derfor medlemsstaterne til at medtage biodiversitetsforanstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne; minder om, at biodiversitetsrelaterede EU-udgifter bør spores i overensstemmelse med en effektiv, gennemsigtig og omfattende metode, som fastsættes af Kommissionen i samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

134.

| 135. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til senest i 2022 at vurdere, hvilke subsidier der er skadelige for miljøet, med henblik på straks at udfase dem; opfordrer til en omlægning af de finansielle incitamenter i retning af investeringer, som er positive for biodiversiteten, og af skattesystemerne i retning af øget anvendelse af miljøbeskatning og miljøindtægter; |
| --- | --- |

135.

| 136. | minder om EU's tilsagn om at opfylde Parisaftalens mål; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sætte en stopper for alle indirekte og direkte subsidier til fossile brændstoffer så hurtigt som muligt og senest i 2025; |
| --- | --- |

136.

| 137. | mener, at udfasningen af fossile brændstoffer og andre miljøskadelige subsidier også bør støttes globalt gennem EU's handelspolitik og grønne diplomati, herunder gennem en aftale om en køreplan med delmål for hver handelspartner; |
| --- | --- |

137.

| 138. | minder om, at Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling har anslået, at regeringerne på verdensplan bruger ca. 500 mia. USD om året på støtte, der potentielt er skadelig for biodiversiteten, dvs. fem til seks gange mere end de samlede biodiversitetsudgifter (92); |
| --- | --- |

138.

| 139. | opfordrer Kommissionen til at udstikke klare retningslinjer og incitamenter for at mobilisere privat finansiering til biodiversitet og til at tilpasse investeringerne til målene i den europæiske grønne pagt og biodiversitetsstrategien for 2030; opfordrer Kommissionen til at skabe en ambitiøs og fremadrettet ramme, der integrerer lovgivningsmæssige foranstaltninger og finansielle incitamenter for både den offentlige og den private sektor med henblik på at støtte opfyldelsen af mål og målsætninger i biodiversitetsstrategien for 2030 som led i den nye strategi for bæredygtig finansiering; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger vedrørende bæredygtige virksomhedsindkøb; |
| --- | --- |

139.

| 140. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre politisk sammenhæng og tilpasse EU's og medlemsstaternes politikker til biodiversitetsstrategien for 2030; opfordrer endvidere til, at alle traktaternes principper opretholdes i alle EU-politikker, navnlig forsigtighedsprincippet og princippet om, at forureneren betaler; |
| --- | --- |

140.

| 141. | fremhæver behovet for en juridisk bindende forvaltningsramme for biodiversitet — en biodiversitetslov — på grundlag af en omfattende konsekvensanalyse, som udstikker en vej frem mod 2050 gennem et sæt bindende mål, herunder mål for 2030 og COP15-forpligtelserne, og som etablerer en overvågningsmekanisme med specifikke, målelige, acceptable, realistiske og tidsbundne indikatorer, inden for og uden for beskyttede områder; opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag med henblik herpå i 2022; understreger, at sikring af tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer vil være afgørende for en effektiv forvaltning; |
| --- | --- |

141.

| 142. | opfordrer Kommissionen til at overveje at oprette et uafhængigt videnskabeligt europæisk panel for biodiversitet eller et lignende organ, der skal vurdere, om EU's foranstaltninger er i overensstemmelse med ambitionerne i biodiversitetsstrategien for 2030, og til at fremsætte politiske henstillinger i overensstemmelse hermed for at undgå eventuelle overlapninger med Miljøagenturets eller andre EU-organers og internationale organers politik; |
| --- | --- |

142.

| 143. | minder om, at artikel 37 i chartret afspejler princippet om at sikre miljøbeskyttelse i EU-lovgivningen; mener, at retten til et sundt miljø bør anerkendes i chartret, og at EU også bør tage initiativ til anerkendelse af en lignende rettighed på internationalt plan; |
| --- | --- |

143.

Forskning, innovation og uddannelse

| 144. | opfordrer Kommissionen til at styrke biodiversiteten i EU's ungdomsprogrammer såsom den europæiske volontørtjeneste og til at iværksætte et grønt Erasmusprogram som led i det overordnede Erasmusprogram med fokus på udveksling af viden, studerende og fagfolk inden for genopretning og bevarelse; |
| --- | --- |

144.

| 145. | fremhæver behovet for en dybere forståelse af sammensætningen af biodiversiteten og dens indvirkning på økosystemernes funktion og modstandsdygtighed; mener, at både grundforskning og anvendt forskning i biodiversitet bør øges, og understreger, at der bør sikres tilstrækkelig finansiering hertil; opfordrer til, at forskning i biodiversitet medtages i forskellige EU-programmer og nationale finansieringsprogrammer; gentager sin opfordring til en særlig mission dedikeret til biodiversitet inden for EU's forskningsprogrammer; understreger behovet for en betydelig forøgelse af midlerne til offentlig forskning; |
| --- | --- |

145.

| 146. | understreger betydningen af mere forskning i biogeografiske regioner og klassificering af organismer samt i konsekvenserne af skovrydning og tab af biodiversitet for vigtige tjenester såsom fødevareforsyning; understreger behovet for at forbedre kendskabet til sammenhængen mellem sygdomsudbrud på den ene side og lovlig og ulovlig handel med vilde dyr, bevaring og forringelse af økosystemet på den anden side; |
| --- | --- |

146.

| 147. | er af den faste overbevisning, at der bør gennemføres yderligere forskning i havene, da de i vid udstrækning stadig er udforskede; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at spille en vigtig rolle i FN's tiår for havforskning og til at følge anbefalingerne fra Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters; mener, at der også bør afsættes midler til dybhavsøkosystemer og biodiversitet; |
| --- | --- |

147.

| 148. | tilskynder til forskning i bæredygtig landbrugsinnovation, teknologi og produktionsmetoder og praksis for landbrugere, der forbedrer biodiversiteten og økosystemernes sundhed, herunder digitalisering, bæredygtigt skovlandbrug, biologiske lavrisikoalternativer til kemiske pesticider og pesticidfrit landbrug; |
| --- | --- |

148.

| 149. | mener, at en øget forskningsindsats også bør omfatte de sociale og økonomiske virkninger af og muligheder i forbindelse med bevaringspolitikker, jordbundens biodiversitet og smeltning af gletsjere og permafrost; |
| --- | --- |

149.

| 150. | glæder sig over oprettelsen af videnscentret for biodiversitet og det nye EU-jordbundsobservatorium; |
| --- | --- |

150.

| 151. | understreger betydningen af at afsætte tilstrækkelige ressourcer til dataindsamling og udviklingen af indikatorer til støtte for kapacitetsopbygning og styrkelse af samarbejde om biodiversitet mellem interessenterne; anerkender digitaliseringens, big datas og kunstig intelligens potentiale til at forbedre vores forståelse af og viden om biodiversitet; |
| --- | --- |

151.

| 152. | opfordrer Kommissionen til at støtte deltagelsen af små og mellemstore virksomheder i forsknings- og innovationstiltag, så de kan bidrage til målene i EU's biodiversitetsstrategi for 2030; |
| --- | --- |

152.

| 153. | mener, at viden om miljøet bør være en integreret del af al uddannelse; støtter etableringen af beskyttede områder, også til uddannelsesmæssige formål; understreger, at deltagelsesvidenskaber og bevidstgørelse bør støttes, bl.a. for at vise samfundet, at det er nødvendigt at beskytte og genoprette biodiversiteten; |
| --- | --- |

153.

Den globale biodiversitetsramme for perioden efter 2020, international indsats, handel og havforvaltning

| 154. | minder om den holdning, som Parlamentet gav udtryk for i sin beslutning om COP15 om biodiversitet og behovet for en bindende multilateral aftale for perioden efter 2020, der svarer til Parisaftalen, om at standse og vende tabet af biodiversitet inden 2030 med specifikke, målelige, acceptable, realistiske og tidsbundne mål og indikatorer, en solid gennemførelsesramme og en videnskabeligt baseret, uafhængig og gennemsigtig revisionsmekanisme; mener, at 2021 er et vendepunkt for biodiversiteten på verdensplan, og at EU bør optræde som en global leder og under forhandlingerne presse på for et højt ambitionsniveau, der matcher eller overskrider EU's eget, herunder retligt bindende globale genoprettelses- og beskyttelsesmål på mindst 30 % inden 2030; glæder sig i denne forbindelse over, at den højambitiøse koalition for natur og mennesker har forpligtet sig til at beskytte 30 % af jordens land- og havområder; understreger behovet for at støtte lavindkomstlande i gennemførelsen af denne nye ramme; understreger betydningen af yderligere tilsagn fra den private sektor om at beskytte og genoprette biodiversiteten; |
| --- | --- |

154.

| 155. | opfordrer Kommissionen til at presse på for ambitiøse og klare langsigtede mål på globalt plan; gentager sin holdning om, at EU i forhandlingerne potentielt bør opfordre til at beskytte halvdelen af planeten inden 2050 (93); |
| --- | --- |

155.

| 156. | støtter udviklingen af en international traktat om pandemier inden for Verdenssundhedsorganisationen (WHO) med henblik på at styrke modstandsdygtigheden over for fremtidige pandemier; bemærker, at en af anbefalingerne fra IPBES-workshoppen om biodiversitet og pandemier er dannelsen af et mellemstatsligt råd på højt plan om forebyggelse af pandemier, som vil lette samarbejdet mellem regeringerne, herunder ved at tilvejebringe politisk relevante videnskabelige oplysninger og koordinere udformningen af en overvågningsramme, og lægge fundamentet for potentielle mål, der kan fungere i skæringsfeltet mellem de tre Riokonventioner; opfordrer EU og medlemsstaterne til at fremme oprettelsen af et sådant råd under COP15, som bør arbejde i synergi med eksisterende organer såsom WHO; |
| --- | --- |

156.

| 157. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at anmode om en særberetning fra IPCC om biodiversitet og klimaændringer; |
| --- | --- |

157.

| 158. | er bekymret over de nye juridiske, miljømæssige, biosikkerheds- og forvaltningsmæssige udfordringer, der kan opstå som følge af udsætning af genetisk modificerede gene drive-organismer i miljøet, herunder med henblik på naturbeskyttelse; anerkender konklusionen fra ad hoc-gruppen af tekniske eksperter under konventionen om den biologiske mangfoldighed om gene drive-organismer og levende modificerede fisk (94), som giver anledning til bekymring med hensyn til vanskelighederne ved at forudsige deres adfærd, vurdere deres risici og kontrollere dem efter udsætning; bemærker, at gene drive-organismer i sig selv kan blive invasive arter; mener, at der på globalt plan og EU-plan bør udvikles fuldstændige vejledninger og værktøjer vedrørende risikovurdering og en ramme for miljøovervågning samt en klar global styring og effektive mekanismer til at kontrollere og vende virkningerne af gene drive-organismer, og at der er behov for yderligere forskning i de sundhedsmæssige, miljømæssige, økologiske, etiske og andre konsekvenser af gene drive-organismer for bedre at forstå deres potentielle virkninger; mener derfor, at der ikke bør tillades udsætning af genetisk modificerede gene drive-organismer, herunder med henblik på naturbeskyttelse, i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet (95); |
| --- | --- |

158.

| 159. | understreger potentialet ved at anvende grønt diplomati, handelspolitik og multilaterale tiltag til at fremme beskyttelsen af biodiversiteten uden for Europa; udtrykker sin støtte til »FN's tiår for genoprettelse af økosystemer« (2021-2031) og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til effektivt at integrere beskyttelsen af miljøet og biodiversiteten i alle eksterne foranstaltninger; |
| --- | --- |

159.

| 160. | opfordrer Kommissionen til at stå i spidsen for bestræbelserne på at opnå en international aftale om forvaltning af naturressourcer for at holde sig inden for »planetens grænser« for anvendelse af naturressourcer; |
| --- | --- |

160.

| 161. | understreger endvidere, at forringelsen af og presset på økosystemer skader den samlede indsats for bæredygtig udvikling og undergraver fremskridtene hen imod opfyldelsen af de fleste af verdensmålene for 2030, navnlig målene om at udrydde fattigdom og sult, sikre adgang til vand og sanitet, opnå fødevaresikkerhed og sikre et sundt liv og reducere socioøkonomiske uligheder i og mellem landene; |
| --- | --- |

161.

| 162. | understreger, at klimaændringer og miljøforringelse i stigende grad interagerer med drivkræfterne bag fordrivelse af befolkningsgrupper, eftersom befolkninger tvangsfordrives fra deres hjem på grund af følgerne af klimaændringer og miljøforringelser og -katastrofer; påpeger, at sådanne kriser som følge af klimaændringer og tab af biodiversitet vil forøges i de kommende årtier, medmindre der træffes hurtige og effektive foranstaltninger nu; understreger, at EU skal være forberedt på klimarelaterede fordrivelser og fordrivelser som følge af miljøforringelser og -katastrofer, og anerkender behovet for at træffe passende foranstaltninger for at beskytte de berørte befolkningers menneskerettigheder; |
| --- | --- |

162.

| 163. | opfordrer Kommissionen til især at fremme kapacitetsopbygning, herunder vidensoverførsel, teknologisk udveksling og faglig uddannelse, for modtagerlandene til gennemførelse af CBD, konvention om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) og andre konventioner og aftaler, der er vigtige for beskyttelsen af biodiversitet, under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) og bistand til handel; insisterer på behovet for at styrke samarbejdsprogrammer med tredjelande med henblik på beskyttelse af deres oprindelige biodiversitet, herunder gennem interparlamentarisk dialog, og bistå udviklingslandene med at gennemføre disse; opfordrer endvidere til, at den fælles forvaltning af grænseoverskridende økosystemer og trækruter og -arter forbedres, og at potentiel overførsel af risikoen for tab af biodiversitet til andre dele af verden reduceres; |
| --- | --- |

163.

| 164. | glæder sig over initiativer som den afrikanske »Great Green Wall« (den store grønne mur) og opfordrer Kommissionen til at udvikle lignende initiativer for andre regioner og til at støtte internationale initiativer til genopretning af biodiversiteten i hele verden, samtidig med at centrale biodiversitetsområder udvides med henblik på at fremme udviklingslandenes modstandsdygtighed over for klimaændringer; mener, at det nye NDICI kan fungere som en vigtig drivkraft for forandring med henblik på genoprettelse og bevarelse af biodiversitet i hele verden; mener, at der i det nye NDICI bør anvendes et betydeligt bidrag fra budgettet til genopretning og bevarelse af biodiversitet for at fremme det overordnede mål om integration af biodiversiteten; |
| --- | --- |

164.

| 165. | mener, at den oprindelige og lokale viden er afgørende for en effektiv beskyttelse af biodiversiteten, og minder om, at IPCC's særrapport om klimaændringer og landarealer anerkender den afgørende rolle, som oprindelige folk og lokalsamfund spiller for miljøbevarelse; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at arbejde sammen med det internationale samfund for at anerkende deres bidrag til beskyttelsen af biodiversitet, til at garantere deres rettigheder og til at støtte deres deltagelse i beslutningsprocesserne; opfordrer desuden alle medlemsstater til omgående at ratificere Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention fra 1989 vedrørende oprindelige folk og stammefolk (ILO-konvention nr. 169); |
| --- | --- |

165.

| 166. | støtter den indsats, som FN's særlige rapportør om menneskerettigheder og miljø har gjort for at udvikle retningslinjer for menneskerettighedsforpligtelser i forbindelse med miljø, økosystemer og biodiversitet; opfordrer EU's medlemsstater og institutioner til at støtte og slå til lyd for den globale gennemførelse af rammeprincipperne for menneskerettigheder og miljø, som FN's særlige rapportør om menneskerettigheder og miljø har fremlagt i 2018; opfordrer også EU til at støtte FN's miljøprograms initiativ vedrørende miljørettigheder; |
| --- | --- |

166.

| 167. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at fremme anerkendelsen af økocid som en international forbrydelse i henhold til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC); |
| --- | --- |

167.

| 168. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om at sikre fuld gennemførelse og håndhævelse af biodiversitetsbestemmelserne i alle EU's handelsaftaler og til at foretage bedre vurderinger af deres indvirkning på biodiversiteten; glæder sig desuden over, at den nye handelsstrategi »kræver en tættere politisk integration mellem handelspolitikker og interne EU-politikker«, og anerkender, at »bevaring af biodiversitet [er] en global udfordring, som kræver en global indsats« (96); understreger, at handelens bidrag til det drastiske tab af biodiversitet ikke er blevet håndteret godt nok hverken af strukturen i de eksisterende frihandelsaftaler eller i de nuværende WTO-regler; opfordrer derfor Kommissionen til straks at overveje specifikke og konkrete foranstaltninger for at sikre, at EU's handelsaftaler ikke forårsager eller truer med at forårsage tab af biodiversitet, og til effektivt at bringe EU's handelspolitik i overensstemmelse med dets biodiversitetsstrategi for 2030; |
| --- | --- |

168.

| 169. | opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre, at alle nye og fremtidige handels- og investeringsaftaler er fuldt forenelige med den europæiske grønne pagt, Parisaftalen, EU's biodiversitetsforpligtelser og verdensmålene for bæredygtig udvikling, der indeholder bindende kapitler, der kan håndhæves, om handel og bæredygtig udvikling, herunder sikkerhedsforanstaltninger og effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner for manglende overholdelse, herunder muligheden for at genindføre told; opfordrer desuden Kommissionen til at fremme lignende foranstaltninger i eksisterende handels- og investeringsaftaler; |
| --- | --- |

169.

| 170. | understreger betydningen af systematisk at medtage en biodiversitetsdimension, sammen med den økonomiske og sociale dimension, i alle bæredygtighedsvurderinger, der skal følge en mere robust metode end tidligere, som foreslået i Kommissionens tilgængelige studier, og til konsekvent at tage hensyn til biodiversitetsspørgsmål; opfordrer til, at bæredygtighedsvurderinger gennemføres som led i screeningsfasen for fremtidige frihandels- og investeringsaftaler; opfordrer til, at bæredygtighedsvurderinger ajourføres regelmæssigt, efterhånden som forhandlingerne udvikler sig, med henblik på så tidligt som muligt og på en hensigtsmæssig måde at identificere, vurdere og håndtere eventuelle risici for biodiversiteten i den berørte region og i EU, og til, at der udformes relevante bilaterale forpligtelser som skitseret i forhandlingerne; |
| --- | --- |

170.

| 171. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling omfatter en køreplan med konkrete og kontrollerbare forpligtelser, som der vil blive gjort fremskridt med i andre kapitler; understreger betydningen af systematisk at foretage regelmæssige efterfølgende bæredygtighedsanalyser og -vurderinger af handelsaftaler for at sikre overensstemmelse med EU's internationale forpligtelser vedrørende biodiversitet; opfordrer Kommissionen til at ajourføre de eksisterende kapitler i handels- og investeringsaftaler ved at gøre brug af aktive og rettidige revisionsklausuler for at sikre tilpasning af eksisterende frihandelsaftaler til den europæiske grønne pagt ved førstkommende lejlighed og til at forelægge sine resultater og planlagte tilpasninger for Parlamentet; |
| --- | --- |

171.

| 172. | anmoder om, at Rådet i sit udkast til mandat for fremtidige aftaler og i forbindelse med gennemgangen af de nuværende aftaler gør CBD til et væsentligt element i frihandelsaftaler, forudsat at der opnås enighed om obligatoriske mekanismer til revision af nationale mål; anmoder Rådet om også at gøre CITES og Parisaftalen til væsentlige elementer i frihandelsaftaler og understrege behovet for en effektiv gennemførelse heraf; fremhæver betydningen af den kommende reform af forordningen om den generelle præferenceordning med henblik på effektiv gennemførelse af multilaterale konventioner om klima- og miljøbetingelser, der er omfattet af forordningen, herunder CBD; |
| --- | --- |

172.

| 173. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at importerede produkter opfylder de samme standarder, som de europæiske producenter kræver, for at beskytte miljøet og biodiversiteten og sikre respekten for menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder; understreger behovet for at fremme lige vilkår på globalt plan og træffe foranstaltninger til at forhindre en potentiel flytning af tab af biodiversitet til udlandet; opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe en undersøgelse af virkningerne af EU's eksport og produktionsmetoder på biodiversiteten; |
| --- | --- |

173.

| 174. | opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at forbyde eksporten fra EU af farlige stoffer, der er forbudt i EU, i overensstemmelse med princippet om ikke at gøre skade, Rotterdamkonventionen om proceduren for forudgående informeret samtykke for visse farlige kemikalier og pesticider i international handel og den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

174.

| 175. | bakker Kommissionen op i dens ønske om at skabe og udvide kendskab til og fremme fortolkningen, i internationale drøftelser om handel og miljø, af relevante WTO-bestemmelser, der anerkender medlemmernes ret til at reagere effektivt på globale miljømæssige udfordringer, navnlig klimaændringerne og beskyttelsen af biodiversitet, især gennem anvendelse af ikke-produktrelaterede processer og produktionsmetoder; mener endvidere, at EU bør arbejde på at medtage bindende niveauer for beskyttelse af biodiversiteten i det kommende arbejde med WTO-reformen; opfordrer Kommissionen til at overveje at inddrage ekspertise inden for handel og miljø i tvister, der opstår som følge af konflikter mellem handelsforpligtelser og undtagelser fra miljøbeskyttelse; tilskynder Kommissionen til at fremme dette forslag i forbindelse med sit klima- og handelsinitiativ inden for WTO; anmoder om en uafhængig indgående analyse af virkningerne af de resterende bestemmelser om tvistbilæggelse mellem investorer og stater og investeringsretssystemet i handelsaftaler; |
| --- | --- |

175.

| 176. | beklager manglerne i gennemførelsen af EU's forordninger om handel med vilde dyr og planter, idet de ikke dækker alle kritiske arter og ikke yder samme beskyttelse for dyr avlet i fangenskab; opfordrer Kommissionen til både at behandle lovlig kommerciel handel og ulovlig handel i forbindelse med revisionen af EU's handlingsplan mod ulovlig handel med vilde dyr og planter, som bør være i fuld overensstemmelse med biodiversitetsstrategien for 2030 og modtage tilstrækkelig finansiering, herunder bistand til tredjelande og redningscentre og reservater for vilde dyr og planter; opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivning, der forbyder import, omladning, køb og salg af vilde dyr og planter, der fanges, forarbejdes, transporteres eller sælges i strid med lovgivningen i oprindelseslandet; |
| --- | --- |

176.

| 177. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at føre an i bestræbelserne på at bringe handelen med truede arter og dele heraf til ophør; understreger betydningen af at udvikle specifikke, målelige, acceptable, realistiske og tidsbundne mål til dette formål; gentager sin opfordring til et fuldstændigt og øjeblikkeligt forbud på europæisk plan mod kommerciel handel, udførsel eller genudførsel inden for EU og til bestemmelsessteder uden for EU for elfenben (97), herunder elfenben fra før konventionen, og påpeger samtidig, at der fortsat bør være mulighed for begrænsede undtagelser for videnskabelig import og eksport, for musikinstrumenter, der er erhvervet lovligt før 1975, og for handel med artefakter og antikviteter, der er produceret før 1947, forudsat at de ledsages af et gyldigt certifikat, og anmoder om lignende restriktioner for andre truede arter såsom tigre og næsehorn; opfordrer til, at dette forbud implementeres uden yderligere forsinkelse i 2021; |
| --- | --- |

177.

| 178. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bistå det globale samfund med at tackle de risici, der er forbundet med kommerciel handel med og salg af vilde dyr; opfordrer Kommissionen til at bruge de reguleringsdialoger, der er fastsat i frihandelsaftaler, til at fremme EU's strenge sundhedsmæssige og fytosanitære standarder og dyrevelfærd for at minimere risiciene for fremtidige epidemier og pandemier; opfordrer desuden Kommissionen til om nødvendigt at overveje at vedtage et moratorium for import af vilde dyr eller andre arter fra hotspots for nye smitsomme sygdomme med henblik på i tilstrækkelig grad at imødegå alle sikkerhedsmæssige betænkeligheder; |
| --- | --- |

178.

| 179. | bemærker med dyb bekymring, at plastforureningen i havene er blevet tidoblet siden 1980 og direkte påvirker mindst 267 arter og menneskers sundhed; udtrykker bekymring over den forurening, der forårsages af mikroplast og nanoplast, og over deres indvirkning på havets biodiversitet; understreger behovet for synergier mellem handlingsplanen for den cirkulære økonomi og biodiversitetsstrategien for 2030; |
| --- | --- |

179.

| 180. | opfordrer EU til at lede forhandlingerne om en global aftale om plast, herunder om plastfrie have inden 2030, med bindende mål; |
| --- | --- |

180.

| 181. | noterer sig, at medlemmerne af WTO ikke har kunnet afslutte forhandlingerne om støtte til fiskeri inden udgangen af 2020; beklager dybt, at det ikke lykkedes at opnå en forpligtelse under verdensmålene (SDG 14.6) om udfasning af støtte til skadeligt fiskeri i 2020; støtter opfordringen til en global aftale om forbud mod skadelig fiskeristøtte; opfordrer derfor EU til at spille en mere fremtrædende rolle i forhandlingerne og Kommissionen til at sikre, at fiskeribestemmelserne i handelsaftaler er i overensstemmelse med beskyttelsen af havets biodiversitet; |
| --- | --- |

181.

| 182. | understreger, at havene bør anerkendes på internationalt plan som et globalt fælles gode med henblik på at sikre deres beskyttelse; opfordrer desuden EU til at presse på for vedtagelsen af en ambitiøs global havtraktat for at beskytte havets biodiversitet i områder uden for national jurisdiktion over hele verden ved den kommende regeringskonference om biodiversitet uden for national jurisdiktion og for et mellemstatsligt panel om have; |
| --- | --- |

182.

| 183. | understreger behovet for at opnå en integreret ramme for EU's havpolitik, der sikrer sammenhæng mellem havets biodiversitet, klimapolitikken og den fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

183.

| 184. | fremhæver, at dybhavet menes at have den største biodiversitet på jorden og yder kritiske miljøtjenester, herunder langsigtet kulstofbinding; påpeger, at dybhavsminedrift højst sandsynligt vil forårsage et uundgåeligt og permanent tab af biodiversitet; understreger, at forsigtighedsprincippet skal gælde for den spirende sektor for dybhavsminedrift; minder om sin beslutning af 16. januar 2018 om international havforvaltning (98) og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme et moratorium, herunder i Den Internationale Havbundsmyndighed, for dybhavsminedrift, indtil virkningerne af dybhavsminedrift på havmiljøet, biodiversiteten og menneskelige aktiviteter på havet er blevet undersøgt og udforsket tilstrækkeligt, og dybhavsminedrift kan forvaltes på en måde, der sikrer, at der ikke sker tab af havets biodiversitet eller ødelæggelse af marine økosystemer; understreger behovet for, at Kommissionen ophører med at finansiere udviklingen af teknologi til havbundsminedrift i overensstemmelse med en cirkulær økonomi baseret på minimering, genbrug og genanvendelse af mineraler og metaller; |
| --- | --- |

184.

| 185. | gentager sin opfordring (99) til medlemsstaterne og Kommissionen om at arbejde gennem Den Internationale Havbundsmyndighed for at sikre gennemsigtighed i dens arbejdsmetoder samt effektiv beskyttelse af havmiljøet mod skadelige virkninger og beskyttelse og bevarelse af havmiljøet som krævet i del XI og XII i FN's havretskonvention, og opfordrer medlemsstaterne til at påtage sig en proaktiv og progressiv rolle i internationale organer med henblik på at foreslå gennemsigtighedsreformer og øge de iværksatte foranstaltningers overordnede miljømæssige ambitioner; |
| --- | --- |

185.

| 186. | bemærker hvalbestandenes afgørende betydning for marine økosystemer og kulstofbinding; minder om sin stærke støtte til den fortsatte opretholdelse af det globale moratorium for kommerciel hvalfangst og forbuddet mod international handel med hvalprodukter (100); beklager, at Japan er trådt ud af Den Internationale Hvalfangstkommission (IWC); opfordrer indtrængende Norge og Japan til at indstille deres hvalfangst; anmoder om, at EU og medlemsstaterne opfordrer IWC til formelt at behandle Norges kommercielle hvalfangstaktiviteter; |
| --- | --- |

186.

| 187. | opfordrer Færøerne til at stoppe sin kontroversielle årlige jagt på grindehvaler, også kendt som Grindadràp; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til løbende at kommunikere med Færøerne om dette spørgsmål med henblik på at afskaffe denne praksis; |
| --- | --- |

187.

Gennemførelse og håndhævelse af naturlovgivning

| 188. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre og overholde de forpligtelser, der er fastsat i EU's eksisterende miljølovgivning; opfordrer Kommissionen til hurtigere, mere effektivt og gennemsigtigt, herunder gennem regelmæssig opfølgning af sager, at indlede traktatbrudsprocedurer for at afhjælpe alle tilfælde af manglende overholdelse og til senest i 2022 at forbedre sin offentlige database, således at de skridt, som medlemsstaterne og Kommissionen har taget som reaktion på miljøovertrædelser, kan spores på en klart forståelig og tilgængelig måde; opfordrer desuden Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til at overvinde de nuværende forsinkelser; mener, at et tilstrækkeligt kvalificeret personale og tilstrækkelige ressourcer er afgørende for en vellykket gennemførelse og håndhævelse af EU's politikker; |
| --- | --- |

188.

| 189. | opfordrer mere specifikt Kommissionen til hurtigt at indlede traktatbrudsprocedurer i sager om ulovlig skovhugst i samarbejde med andre europæiske organisationer såsom Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om manglende overholdelse af vandrammedirektivet (101) og havstrategirammedirektivet (102) med henblik på at opfylde kravene om at opnå en god miljøtilstand for europæiske have og farvande; |
| --- | --- |

189.

| 190. | opfordrer medlemsstaterne, herunder de regionale og lokale myndigheder, til at fremskynde gennemførelsen og håndhævelsen og opfordrer medlemsstaternes regeringer til at ajourføre deres nationale biodiversitetsstrategier og til hvert andet år at forelægge Kommissionen gennemførelsesrapporter om biodiversitetsstrategien for 2030 på nationalt plan; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en midtvejsevaluering og om nødvendigt revidere strategien; |
| --- | --- |

190.

| 191. | understreger, at det også er vigtigt at gennemføre og håndhæve EU-lovgivningen i alle medlemsstaterne for at skabe stabile og gennemsigtige lovgivningsmæssige rammer for interessenter, herunder økonomiske aktører; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at nå målene i biodiversitetsstrategien for 2030 på den mest effektive måde, samtidig med at unødvendige administrative byrder undgås; |
| --- | --- |

191.

| 192. | mener, at bekæmpelsen af miljøkriminalitet bør styrkes i medlemsstaterne og på tværs af deres grænser; mener, at der er store forskelle mellem EU's medlemsstater, som forhindrer miljøstrafferetten i at være effektiv; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at revidere direktivet om miljøkriminalitet (103) for at rette op på disse forskelle; opfordrer til, at miljøforbrydelser og -overtrædelser, f.eks. IUU-fiskeri, og kriminalitet i forbrydelser mod vilde dyr og planter anerkendes som alvorlige forbrydelser, der bør straffes tilstrækkeligt med strenge afskrækkende foranstaltninger, navnlig i forbindelse med organiseret kriminalitet; opfordrer Kommissionen til yderligere at undersøge muligheden for at tilføje en protokol om kriminalitet i forbindelse med vilde dyr og planter til FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

192.

| 193. | understreger betydningen af ansvar i tilfælde af overtrædelser af lovgivningen eller skade på miljøet; opfordrer til, at miljøansvarsdirektivet (104) revideres snarest muligt og ændres til en fuldt harmoniseret forordning; |
| --- | --- |

193.

| 194. | udtrykker sin dybe bekymring over situationen for miljøforkæmpere og -aktivister, navnlig i udviklingslandene, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte dem i hele verden; |
| --- | --- |

194.

| 195. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fastlægge en specifik beskyttelses- og støttestrategi for lokalsamfund og forkæmpere for miljømæssige menneskerettigheder og jordrettigheder, som bør koordineres på tværs af alle eksterne bistandsprogrammer; opfordrer også til øget støtte til civilsamfundsorganisationer, der arbejder for at beskytte miljøet og biodiversiteten, navnlig gennem etablering af partnerskaber og opbygning af kapacitet til at forsvare oprindelige folks og lokalsamfunds rettigheder; |
| --- | --- |

195.

| 196. | gentager, at medlemsstaterne skal sikre bevaring af Natura 2000-områder og bevarelse eller genopretning af beskyttede arters og levesteders gunstige bevaringsstatus; opfordrer til, at habitatdirektivet gennemføres fuldt ud, således at bevaringsforanstaltningerne bringes i overensstemmelse med de seneste tekniske og videnskabelige fremskridt; er opmærksom på de problemer, der opstår i forbindelse med sameksistensen mellem husdyrbrug og store kødædende dyr i nogle medlemsstater; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe passende foranstaltninger til at håndtere de socioøkonomiske konflikter, som er forbundet med sameksistensen med store rovdyr, f.eks. forebyggende og kompenserende foranstaltninger, der prioriterer deres beskyttelse; bemærker, at der findes klare retningslinjer for gennemførelsen af disse foranstaltninger i overensstemmelse med direktiv 92/43/EØF, herunder om hybridisering af ulve; |
| --- | --- |

196.

| 197. | understreger, at en vellykket gennemførelse af strategien afhænger af inddragelsen af alle relevante aktører og sektorer; understreger behovet for at inddrage og tilskynde disse aktører og sektorer til at fremme målene i biodiversitetsstrategien for 2030; opfordrer Kommissionen til at skabe en interessentplatform for drøftelser med de forskellige interessenter og lokalsamfund og til at sikre en inklusiv, rimelig og retfærdig overgang; mener, at denne platform bør fremme aktiv og repræsentativ deltagelse af lokalsamfund og interessenter i beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

197.

| 198. | understreger, at det er afgørende, at den kommende revision af direktivet om ikkefinansiel rapportering integrerer krav, der både dækker klima- og biodiversitetskrav; |
| --- | --- |

198.

o

o o

| 199. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

199.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0212.

(3)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 171.

(4)  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0015.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0078.

(7)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 130.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0285.

(9)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 38.

(10)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 123.

(11)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 30.

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0201.

(13)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0241.

(14)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0078.

(15)  Karlsruher Institut für Technologie, »Climate change exacerbates biodiversity loss: Post-2020 biodiversity targets will have to consider global warming«, ScienceDaily, Rockville, 2020.

(16)  Summary for policymakers of the IPBES Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services.

(17)  »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018).

(18)  Global Biodiversity Outlook 5.

(19)  Daszak, P. et al., Workshop Report on Biodiversity and Pandemics, Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser, Bonn, 2020.

(20)  Ibid.

(21)  Durant, O., Natural Medicine: Past to Present, University College of London, London, 2018.

(22)  EEA-rapport af 23. november 2020 med titlen »En introduktion til Europas beskyttede områder«.

(23)  Forvaltningseffektivitet i EU's Natura 2020-net af beskyttede områder.

(24)  ten Brink, P. et al., Natura 2000 — Jobs Scoping Study (Executive summary), Institute for European Environmental Policy, Brussels, 2017.

(25)  Ibid.

(26)  Revisionsrettens særberetning af 21. februar 2017 med titlen »Det vil kræve en yderligere indsats at gennemføre Natura 2000-nettet på en sådan måde, at dets fulde potentiale realiseres«.

(27)  FAO's rapport af 20. maj 2018 med titlen »Why Bees Matter«.

(28)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0104.

(29)  IPBES 2019: Global Assessment Report of 31. May 2019 on Biodiversity and Ecosystem Services (Global vurdering af biodiversitet og økosystemtjenester).

(30)  Leclère, D. et al., »Bending the curve of terrestrial biodiversity needs an integrated strategy«, Nature, Vol. 585, Nature Research, London, 2020, pp. 551–556.

(31)  Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2021 om jordbundsbeskyttelse (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0143).

(32)  Revisionsrettens særberetning med titlen »Biodiversitet på landbrugsjord: Den fælles landbrugspolitiks bidrag har ikke standset nedgangen«.

(33)  EEA's rapport med titlen »The European environment — state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe«, (Europas miljø — Tilstand og fremtidsudsigter 2020: viden om overgangen til et bæredygtigt Europa).

(34)  Bar-On, Y.M., Phillips, R. and Milo, R., »The biomass distribution on Earth«, Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America, Vol. 115, No. 25, National Academy of Sciences, Washington, D.C., 2018.

(35)  Revisionsrettens særberetning med titlen »Havmiljø: EU-beskyttelsen spænder vidt, men stikker ikke dybt«.

(36)  Europa-Parlamentets artikel af 9. december 2020 med titlen »Sustainable forestry: Parliament’s work to fight deforestation« (Bæredygtigt skovbrug: Parlamentets indsats for at bekæmpe skovrydning).

(37)  Kommissionens rapport af 15. oktober 2020 om naturens tilstand i Den Europæiske Union og om status og tendenser i 2013-2018 for arter og naturtyper beskyttet af fugledirektivet og habitatdirektivet (COM(2020)0635).

(38)  Ibid.

(39)  FAO's og FN's miljøprograms rapport af 22. maj 2020 med titlen »The State of the World's Forests — Forests, Biodiversity and people«.

(40)  Beslutning med henstillinger til Kommissionen om en EU-retlig ramme for at standse og vende den EU-anførte globale skovrydning.

(41)  Rapport af 13. oktober 2020 fra Kommissionens Fælles Forskningscenters Science for Policy med titlen »Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment« (supplement) og Kommissionens Generaldirektorat for Miljøs BEST-initiativ (frivillig ordning for biodiversitet og økosystemtjenester i EU's regioner i den yderste periferi og oversøiske lande og territorier).

(42)  BEST-initiativet.

(43)  Summary for policymakers of the IPBES Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services.

(44)  IPBES 5: Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services (Global vurdering af biodiversitet og økosystemtjenester) og Global Biodiversity Outlook 5.

(45)  EEA's rapport af 25. juni 2020 med titlen »Marine messages II: Navigating the course towards clean, healthy and productive seas through implementation of an ecosystem-based approach«.

(46)  IPCC's særrapport af 24. september 2019 om »the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate«.

(47)  Kommissionens Generaldirektorat for Miljø, deskriptor 10: affald i havet.

(48)  Ibid.

(49)  EEA-rapport med titlen »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018).

(50)  IPBES-workshoprapporten om biodiversitet og pandemier af 29. oktober 2020.

(51)  Ibid.

(52)  De Forenede Nationers Miljøprograms rapport af 6. juli 2020 med titlen »Preventing the next pandemic — Zoonotic disease and how to break the chain of transmission«.

(53)  FAO-OIE-WHO's trepartskonceptdokument fra april 2010 om »sharing responsibilities and coordinating global activities to address health risks at the animal-human-ecosystems interfaces«.

(54)  der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. november 2020 med titlen »Opbygning af en europæisk sundhedsunion: Styrkelse af EU's modstandsdygtighed over for grænseoverskridende sundhedstrusler« (COM(2020)0724).

(55)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 11. november 2020 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler og om ophævelse af afgørelse nr. 1082/2013/EU (COM(2020)0727).

(56)  IUCN's henstilling af 10. september 2016 med titlen »Protected areas and other areas important for biodiversity in relation to environmentally damaging industrial activities and infrastructure development«.

(57)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).

(58)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

(59)  EEA's briefing om forvaltningseffektivitet i EU's Natura 2020-net af beskyttede områder.

(60)  World Fish Migration Foundation's pressemeddelelse af 28. juli 2020 med titlen »Massive decline in migratory freshwater fish populations could threaten livelihoods of millions, warns new report« (Massiv nedgang i vandrende ferskvandsfiskepopulationer kan true millioner af menneskers eksistensgrundlag, advarer ny rapport om).

(61)  »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018).

(62)  Kommissionens rapport af 2. oktober 2015 med titlen »Midtvejsevaluering af EU's 2020-strategi for biodiversitet« (COM(2015)0478).

(63)  »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018).

(64)  Ifølge data (2019), som er indrapporteret i henhold til artikel 17 i habitatdirektivet for perioden 2013--2018, har den borealske biogeografisk region 4,84 % med gunstig bevaringsstatus, og Atlanten har 4,94 % med en gunstig bevaringsstatus.

(65)  Data (2019), som er indrapporteret i henhold til artikel 17 i habitatdirektivet for perioden 2013-2018.

(66)  Beslutning om COP15 under konventionen om den biologiske mangfoldighed.

(67)  Beslutning om EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove.

(68)  Europa-Parlamentets beslutning af 23. oktober 2019 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af forordning (EU) nr. 546/2011 for så vidt angår vurderingen af plantebeskyttelsesmidlers virkning på honningbier (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0041).

(69)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17).

(70)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/21/EF af 15. marts 2006 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien og om ændring af direktiv 2004/35/EF — Erklæring vedtaget af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen (EUT L 102 af 11.4.2006, s. 15).

(71)  Europa-Parlamentets beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0040).

(72)  Jordforringelsesneutralitet er af parterne i UNCCD defineret som: En tilstand, hvor mængden og kvaliteten af jordressourcer, som er nødvendig for at understøtte økosystemfunktioner og -tjenester og øge fødevaresikkerhed, forbliver stabil eller øges i angivne tids- og rumskalaer og økosystemer.

(73)  Revisionsrettens særberetning af 18. december 2018 med titlen »Bekæmpelse af ørkendannelse i EU: En stigende trussel, der kræver en større indsats«.

(74)  »State of Nature in the EU — Results from reporting under the nature directives 2013-2018« (naturens tilstand i Europa og resultater fra rapportering i henhold til naturdirektiverne for perioden 2013-2018).

(75)  Revisionsrettens særberetning af 5. juni 2020»Biodiversitet på landbrugsjord: Den fælles landbrugspolitiks bidrag har ikke standset nedgangen«.

(76)  Ibid.

(77)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 af 20. juni 2019 om bevarelse af fiskeressourcerne og beskyttelse af marine økosystemer ved hjælp af tekniske foranstaltninger (EUT L 198 af 25.7.2019, s. 105).

(78)  EEA's rapport med titlen »Marine Messages II«, s. 34.

(79)  FAO's tekniske dokument om fiskeri og akvakultur af 19. februar 2019 med titlen »A third assessment of global marine fisheries discards«.

(80)  Revisionsrettens særberetning med titlen »Biodiversitet på landbrugsjord: CAP contribution has not halted the decline«.

(81)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2336 af 14. december 2016 om fastlæggelse af særlige betingelser for fiskeriet efter dybhavsbestande i det nordøstlige Atlanterhav og bestemmelser for fiskeriet i internationale farvande i det nordøstlige Atlanterhav og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 (EUT L 354 af 23.12.2016, s. 1).

(82)  Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11).

(83)  Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

(84)  Beslutning om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi.

(85)  Foreløbig aftale om Europa-Parlamentets og Rådets forordning om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (COM(2020)0080 — C9–0077/2020 — 2020/0036(COD)).

(86)  EUT C 411 af 27.11.2020, s. 48.

(87)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(88)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/128/EF af 21. oktober 2009 om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 71).

(89)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

(90)  Tsiamis, K. et al., »Prioritizing marine invasive alien species in the European Union through horizon scanning«, Aquatic Conservation — Marine and Freshwater Ecosystems, bind 30, nr. 4, John Wiley & Sons Ltd, Chichester, 2020.

(91)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35).

(92)  Rapport fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling fra april 2020 med titlen »A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance«.

(93)  Beslutning om COP15 under konventionen om den biologiske mangfoldighed.

(94)  Rapport fra ad hoc-gruppen af tekniske eksperter under CBD af 15. april 2020 om risikovurdering.

(95)  Ibid.

(96)  Kommissionens meddelelse af 18. februar 2021 med titlen »Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik« (COM(2021)0066).

(97)  Europa-Parlamentets beslutning af 24. november 2016 om EU's handlingsplan for bekæmpelse af ulovlig handel med vilde dyr og planter (EUT C 224 af 27.6.2018, s. 117).

(98)  Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2018 om international havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030 (EUT C 458 af 19.12.2018, s. 9).

(99)  Beslutning om international havforvaltning.

(100)  Beslutning om hvalfangst i Norge.

(101)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

(102)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

(103)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28).

(104)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56).

---

Torsdag den 10. juni 2021

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/56 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/56

---

P9_TA(2021)0282

Den tjekkiske premierministers interessekonflikt

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om den tjekkiske premierministers interessekonflikt (2021/2671(RSP))

(2022/C 67/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310, stk. 6, og artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, stk. 6, og artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 61 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (1) (finansforordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 61 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (1) (finansforordningen),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen: »Vejledning om undgåelse og håndtering af interessekonflikter i henhold til finansforordningen« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen: »Vejledning om undgåelse og håndtering af interessekonflikter i henhold til finansforordningen« (2),

| — | der henviser til sine tidligere afgørelser og beslutninger om meddelelse af decharge til Kommissionen for årene 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 og 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere afgørelser og beslutninger om meddelelse af decharge til Kommissionen for årene 2014, 2015, 2016, 2017, 2018 og 2019,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2018 om interessekonflikter og beskyttelse af EU's budget i Den Tjekkiske Republik (3) og til sin beslutning af 19. juni 2020 om genåbning af undersøgelsen af Tjekkiets premierminister for misbrug af EU-midler og mulige interessekonflikter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2018 om interessekonflikter og beskyttelse af EU's budget i Den Tjekkiske Republik (3) og til sin beslutning af 19. juni 2020 om genåbning af undersøgelsen af Tjekkiets premierminister for misbrug af EU-midler og mulige interessekonflikter (4),

| — | der henviser til Budgetkontroludvalgets informationsrejser til Den Tjekkiske Republik fra den 26. til den 27. marts 2014 og fra den 26. til den 28. februar 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Budgetkontroludvalgets informationsrejser til Den Tjekkiske Republik fra den 26. til den 27. marts 2014 og fra den 26. til den 28. februar 2020,

| — | der henviser til den endelige rapport fra november 2019 om revisionen af, hvordan de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er indført for at undgå interessekonflikter i Tjekkiet, fungerer, som blev gennemført af Kommissionens Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik (REGIO) og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (EMPL), som blev offentliggjort den 23. april 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra november 2019 om revisionen af, hvordan de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er indført for at undgå interessekonflikter i Tjekkiet, fungerer, som blev gennemført af Kommissionens Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik (REGIO) og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (EMPL), som blev offentliggjort den 23. april 2021,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (5),

| — | der henviser til Kommissionens Rapport om retsstatssituationen 2020 og navnlig til Landekapitlet om retsstatssituationen i Tjekkiet (SWD(2020)0302), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens Rapport om retsstatssituationen 2020 og navnlig til Landekapitlet om retsstatssituationen i Tjekkiet (SWD(2020)0302),

| — | der henviser til Sammenslutningen af Stater mod Korruptions (Greco's) rapport med titlen »Fourth Evaluation Round — Interim Compliance Report of Czech Republic«, som blev vedtaget af Greco på dets 84. plenarmøde i december 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sammenslutningen af Stater mod Korruptions (Greco's) rapport med titlen »Fourth Evaluation Round — Interim Compliance Report of Czech Republic«, som blev vedtaget af Greco på dets 84. plenarmøde i december 2019,

| — | der henviser til landerapporten om Tjekkiet 2020 af 26. februar 2020 (SWD(2020)0502), der ledsager Kommissionens meddelelse om det europæiske semester 2020: Vurdering af fremskridtene med strukturreformer, forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer og resultater af de dybdegående undersøgelser i henhold til forordning (EU) nr. 1176/2011 (COM(2020)0150), |
| --- | --- |

—

der henviser til landerapporten om Tjekkiet 2020 af 26. februar 2020 (SWD(2020)0502), der ledsager Kommissionens meddelelse om det europæiske semester 2020: Vurdering af fremskridtene med strukturreformer, forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer og resultater af de dybdegående undersøgelser i henhold til forordning (EU) nr. 1176/2011 (COM(2020)0150),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Budgetkontroludvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Budgetkontroludvalget,

| A. | der henviser til, at artikel 61 og artikel 63 i finansforordningen, artikel 24 i direktiv 2014/24/EU om reglerne om undgåelse af interessekonflikter inden for rammerne af offentlige udbud, artikel 144 og 145 i forordningen om fælles bestemmelser under delt forvaltning, forordning (EU) nr. 1303/2013, Domstolens retspraksis og den tjekkiske lov nr. 159/2006 om interessekonflikter som ændret den 29. november 2016 fastsætter specifikke forpligtelser og tilvejebringer værktøjer til effektivt at håndtere situationer med interessekonflikter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 61 og artikel 63 i finansforordningen, artikel 24 i direktiv 2014/24/EU om reglerne om undgåelse af interessekonflikter inden for rammerne af offentlige udbud, artikel 144 og 145 i forordningen om fælles bestemmelser under delt forvaltning, forordning (EU) nr. 1303/2013, Domstolens retspraksis og den tjekkiske lov nr. 159/2006 om interessekonflikter som ændret den 29. november 2016 fastsætter specifikke forpligtelser og tilvejebringer værktøjer til effektivt at håndtere situationer med interessekonflikter;

| B. | der henviser til, at Agrofert er en kæmpekoncern, der er grundlagt og oprettet af den tjekkiske premierminister Andrej Babiš og består af over 230 virksomheder; der henviser til, at det er blevet afsløret, at premierminister Andrej Babiš også er én af de reelle ejere af Agrofert, det kontrollerende selskab i Agrofert-koncernen, der blandt andet omfatter et stort antal tjekkiske medieforetagender, via trustfondene AB Private Trust I og AB Private Trust II, som han både er stifter og reel ejer af; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Agrofert er en kæmpekoncern, der er grundlagt og oprettet af den tjekkiske premierminister Andrej Babiš og består af over 230 virksomheder; der henviser til, at det er blevet afsløret, at premierminister Andrej Babiš også er én af de reelle ejere af Agrofert, det kontrollerende selskab i Agrofert-koncernen, der blandt andet omfatter et stort antal tjekkiske medieforetagender, via trustfondene AB Private Trust I og AB Private Trust II, som han både er stifter og reel ejer af;

| C. | der henviser til, at flere af Kommissionens tjenestegrene (GD REGIO/GD EMPL og GD AGRI (associeret GD)) i januar og februar 2019 gennemførte en koordineret og omfattende revision af anvendelsen af EU-retten og den nationale lovgivning; der henviser til, at en igangværende AGRI-revision undersøger påståede interessekonflikter i forbindelse med gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik i Tjekkiet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at flere af Kommissionens tjenestegrene (GD REGIO/GD EMPL og GD AGRI (associeret GD)) i januar og februar 2019 gennemførte en koordineret og omfattende revision af anvendelsen af EU-retten og den nationale lovgivning; der henviser til, at en igangværende AGRI-revision undersøger påståede interessekonflikter i forbindelse med gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik i Tjekkiet;

| D. | der henviser til, at Kommissionen i april 2021 offentliggjorde en behørigt redigeret udgave af den endelige revisionsrapport om den retlige gennemførelse af ESI-fondene som verificeret af GD EMPL og GD REGIO; der henviser til, at GD AGRI's anden revisionsrapport stadig ikke er blevet offentliggjort; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen i april 2021 offentliggjorde en behørigt redigeret udgave af den endelige revisionsrapport om den retlige gennemførelse af ESI-fondene som verificeret af GD EMPL og GD REGIO; der henviser til, at GD AGRI's anden revisionsrapport stadig ikke er blevet offentliggjort;

| E. | der henviser til, at den offentliggjorte revisionsrapport fremhæver alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet (6) i Den Tjekkiske Republik samt mangler, der skal afhjælpes ved hjælp af finansielle korrektioner; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den offentliggjorte revisionsrapport fremhæver alvorlige mangler i forvaltnings- og kontrolsystemet (6) i Den Tjekkiske Republik samt mangler, der skal afhjælpes ved hjælp af finansielle korrektioner;

| F. | der henviser til, at GD REGIO's revisionsrapport identificerede tre tilskud under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som var i strid med den tjekkiske lovgivning og EU's forordning om fælles bestemmelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at GD REGIO's revisionsrapport identificerede tre tilskud under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som var i strid med den tjekkiske lovgivning og EU's forordning om fælles bestemmelser;

| G. | der henviser til, at den strafferetlige efterforskning af den tjekkiske premierminister Andrej Babiš, som udsprang af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svigs (OLAF's) rapport om den ulovlige anvendelse af EU-tilskud til små virksomheder, og som oprindeligt blev lukket og derefter genåbnet og var emnet for Europa-Parlamentets beslutning af 19. juni 2020, stadig er i gang; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den strafferetlige efterforskning af den tjekkiske premierminister Andrej Babiš, som udsprang af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svigs (OLAF's) rapport om den ulovlige anvendelse af EU-tilskud til små virksomheder, og som oprindeligt blev lukket og derefter genåbnet og var emnet for Europa-Parlamentets beslutning af 19. juni 2020, stadig er i gang;

| H. | der henviser til, at Kommissionen efter ét år stadig ikke har givet et fyldestgørende svar på Parlamentets anmodning om at kvantificere det samlede støttebeløb, der er modtaget af enheder i Agrofert-koncernen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen efter ét år stadig ikke har givet et fyldestgørende svar på Parlamentets anmodning om at kvantificere det samlede støttebeløb, der er modtaget af enheder i Agrofert-koncernen;

| I. | der henviser til, at situationen vedrørende den tjekkiske premierminister Andrej Babiš' interessekonflikt til trods for Parlamentets beslutninger fra december 2018 og juni 2020 om premierministerens interessekonflikt og mere end to år efter påbegyndelsen af Kommissionens revisioner fortsat er uafklaret; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at situationen vedrørende den tjekkiske premierminister Andrej Babiš' interessekonflikt til trods for Parlamentets beslutninger fra december 2018 og juni 2020 om premierministerens interessekonflikt og mere end to år efter påbegyndelsen af Kommissionens revisioner fortsat er uafklaret;

| J. | der henviser til, at medlemsstaterne kun kan sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning, hvis de offentlige myndigheder handler i overensstemmelse med lovgivningen på såvel nationalt plan som på EU-plan, og hvis efterforsknings- og anklagemyndighederne effektivt forfølger kriminelle handlinger, der skyldes ukorrekt håndtering af interessekonflikter; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at medlemsstaterne kun kan sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning, hvis de offentlige myndigheder handler i overensstemmelse med lovgivningen på såvel nationalt plan som på EU-plan, og hvis efterforsknings- og anklagemyndighederne effektivt forfølger kriminelle handlinger, der skyldes ukorrekt håndtering af interessekonflikter;

| K. | der henviser til, at undladelse af at sikre, at der ikke foreligger interessekonflikter, jf. artikel 3, litra b), i forordning (EU, Euratom) 2020/2092, kan være tegn på tilsidesættelser af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at undladelse af at sikre, at der ikke foreligger interessekonflikter, jf. artikel 3, litra b), i forordning (EU, Euratom) 2020/2092, kan være tegn på tilsidesættelser af retsstatsprincippet;

| L. | der henviser til, at detaljerede politikker og regler for dels at undgå og dels håndtere konflikter og opfattede interessekonflikter er en væsentlig del af god regeringsførelse og forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at detaljerede politikker og regler for dels at undgå og dels håndtere konflikter og opfattede interessekonflikter er en væsentlig del af god regeringsførelse og forsvarlig økonomisk forvaltning;

| M. | der henviser til, at Budgetkontroludvalgets informationsrejse i februar 2020 afslørede begrænsninger i den retlige ramme, der hindrer et effektivt og produktivt arbejde i det nationale overordnede revisionsorgan ved at forhindre det i at kontrollere den formelle rigtighed og resultaterne af de offentlige udgifter på regionalt og lokalt plan eller i at foretage stikprøvekontroller af de endelige støttemodtagere; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Budgetkontroludvalgets informationsrejse i februar 2020 afslørede begrænsninger i den retlige ramme, der hindrer et effektivt og produktivt arbejde i det nationale overordnede revisionsorgan ved at forhindre det i at kontrollere den formelle rigtighed og resultaterne af de offentlige udgifter på regionalt og lokalt plan eller i at foretage stikprøvekontroller af de endelige støttemodtagere;

1.

glæder sig over offentliggørelsen af den endelige revisionsrapport fra GD REGIO og GD EMPL om, hvordan de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er indført for at undgå interessekonflikter i Tjekkiet, fungerer, efter Parlamentets gentagne opfordringer, hvilket bekræfter premierminister Andrej Babiš' nuværende og igangværende interessekonflikt i forhold til Agrofert-koncernen og således bekræfter Parlamentets holdning som udtrykt i tidligere beslutninger og dechargebetænkninger;

2.

glæder sig over, at GD REGIO og GD EMPL anerkender den vigtige offentlige interesse i gennemsigtighed og information vedrørende denne ekstraordinære situation som rimelige grunde til offentliggørelse; beklager ikke desto mindre, at resultaterne først blev offentliggjort i april 2021, selv om den endelige revisionsrapport blev sendt til de tjekkiske myndigheder i november 2019, og Kommissionen modtog svar i maj 2020; opfordrer indtrængende GD AGRI til at fremskynde sin revisionsprocedure og sin opfølgning herpå samt til at offentliggøre sin endelige revisionsrapport uden unødig forsinkelse; anmoder om, at der rettes særlig opmærksomhed mod betalinger, der foretages til virksomheder, som direkte og indirekte ejes af premierminister Andrej Babiš eller af andre medlemmer af den tjekkiske regering;

3.

finder det beklageligt, at revisionsprocedurer, kontradiktoriske procedurer og procedurer for anvendelsen af finansielle korrektioner i øjeblikket strækker sig over flere år; opfordrer indtrængende Kommissionen til at revidere reglerne for revisionsprocedurer og procedurer for finansielle korrektioner for at muliggøre mere rettidige konklusioner og inddrivelse af uretmæssigt udbetalte EU-midler; gentager sin opfordring til Kommissionen om at offentliggøre alle dokumenter vedrørende den tjekkiske premierministers interessekonflikt;

4.

| — | ESI-midler uretmæssigt blev tildelt enheder i Agrofert-koncernen |
| --- | --- |

—

ESI-midler uretmæssigt blev tildelt enheder i Agrofert-koncernen

| — | premierministeren er den reelle ejer af Agrofert Holding og siden februar 2017 af Trust Funds AB Private Trust I og AB Private Trust II, som han kontrollerer, hvorfor han således har en direkte økonomisk interesse i Agroferts succes |
| --- | --- |

—

premierministeren er den reelle ejer af Agrofert Holding og siden februar 2017 af Trust Funds AB Private Trust I og AB Private Trust II, som han kontrollerer, hvorfor han således har en direkte økonomisk interesse i Agroferts succes

| — | premierminister Andrej Babiš var aktivt involveret i gennemførelsen af EU's budget i Den Tjekkiske Republik og var i stand til at øve indflydelse på organer, såsom ESIF-rådet og den nationale koordineringsmyndighed, samtidig med at han var involveret i beslutninger, der berører Agrofert-gruppen |
| --- | --- |

—

premierminister Andrej Babiš var aktivt involveret i gennemførelsen af EU's budget i Den Tjekkiske Republik og var i stand til at øve indflydelse på organer, såsom ESIF-rådet og den nationale koordineringsmyndighed, samtidig med at han var involveret i beslutninger, der berører Agrofert-gruppen

| — | de identificerede projekter blev tildelt i strid med artikel 4c i den reviderede tjekkiske lov om interessekonflikter samt i strid med EU's finansforordning, og at |
| --- | --- |

—

de identificerede projekter blev tildelt i strid med artikel 4c i den reviderede tjekkiske lov om interessekonflikter samt i strid med EU's finansforordning, og at

| — | den upartiske og objektive udøvelse af Andrej Babiš' funktioner som premierminister, formand for ESI-rådet, finansminister og vicepremierminister for økonomien blev kompromitteret i den reviderede periode; |
| --- | --- |

—

den upartiske og objektive udøvelse af Andrej Babiš' funktioner som premierminister, formand for ESI-rådet, finansminister og vicepremierminister for økonomien blev kompromitteret i den reviderede periode;

5.

bemærker, at den tjekkiske lov nr. 37/2021 SB. af 1. juni 2021 om registrering af reelle ejere langt om længe gennemførte det 5. direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge i national ret, i henhold til hvilket det kræves, at der oprettes offentligt tilgængelige registre for virksomheder, fonde og andre juridiske arrangementer; minder om, at fristen for gennemførelse af dette direktiv udløb den 10. januar 2020; kritiserer dybt, at Tjekkiet har gennemført det 5. direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge med en så voldsom forsinkelse; bemærker, at premierminister Andrej Babiš har stået opført i det tjekkiske ejerregister som »indirekte reel ejer« af Agrofert siden den 1. juni 2021; kritiserer kraftigt det tjekkiske justitsministeriums erklæring om, at tilskud fortsat kan udbetales til Agrofert, på trods af at Andrej Babiš står opført som den reelle ejer af Agrofert i Tjekkiet;

6.

| a) | at træffe foranstaltninger, der vil sikre, at premierminister Andrej Babiš i relation til Agrofert-koncernen ikke længere har økonomiske interesser eller andre interesser, der er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 61 i EU's finansforordning eller den tjekkiske lov om interessekonflikter, |
| --- | --- |

a)

at træffe foranstaltninger, der vil sikre, at premierminister Andrej Babiš i relation til Agrofert-koncernen ikke længere har økonomiske interesser eller andre interesser, der er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 61 i EU's finansforordning eller den tjekkiske lov om interessekonflikter,

| b) | at sikre, at forretningsenhederne under den tjekkiske premierminister Andrej Babiš' kontrol ophører med at modtage enhver form for finansiering fra EU-midler, offentlige tilskud eller finansiering, der fordeles af offentlige myndigheder på alle niveauer i hele EU, eller |
| --- | --- |

b)

at sikre, at forretningsenhederne under den tjekkiske premierminister Andrej Babiš' kontrol ophører med at modtage enhver form for finansiering fra EU-midler, offentlige tilskud eller finansiering, der fordeles af offentlige myndigheder på alle niveauer i hele EU, eller

| c) | fuldt ud at afstå fra at deltage i enhver EU-beslutningsproces, der direkte eller indirekte kan berøre Agrofert-koncernens interesser; understreger imidlertid, at det i lyset af premierministerens og regeringsmedlemmernes funktioner og beføjelser er tvivlsomt, om en sådan foranstaltning i tilstrækkelig grad kan løse interessekonflikten i praksis, hvis de pågældende personer fortsætter med at udøve deres offentlige hverv, hvorfor tilbagetræden fra det offentlige hverv derfor er en mere passende måde at håndtere interessekonflikten på; |
| --- | --- |

c)

fuldt ud at afstå fra at deltage i enhver EU-beslutningsproces, der direkte eller indirekte kan berøre Agrofert-koncernens interesser; understreger imidlertid, at det i lyset af premierministerens og regeringsmedlemmernes funktioner og beføjelser er tvivlsomt, om en sådan foranstaltning i tilstrækkelig grad kan løse interessekonflikten i praksis, hvis de pågældende personer fortsætter med at udøve deres offentlige hverv, hvorfor tilbagetræden fra det offentlige hverv derfor er en mere passende måde at håndtere interessekonflikten på;

7.

glæder sig over meddelelsen om, at Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) vil foretage en upartisk og faktabaseret efterforskning af interessekonflikten; anerkender den ansvarlige anklagemyndigheds erklæring, ifølge hvilken sagen "opfylder betingelserne for, at den nyoprettede Europæiske Anklagemyndighed udøver obligatorisk jurisdiktion i henhold til den relevante EU-forordning, og at sagen straks skal overdrages til Den Europæiske Anklagemyndighed;

8.

beklager, at revisionsresultaterne bekræfter eksistensen af alvorlige systemiske mangler i forvaltnings- og kontrolsystemets funktionsmåde og navnlig med hensyn til påvisning af interessekonflikter; beklager, at den manglende effektivitet af krydskontroller og uigennemsigtige processer og strukturer hæmmer pålideligheden af enhver forebyggelse og påvisning af interessekonflikter i Den Tjekkiske Republik;

9.

er dybt bekymret over, at manglerne i forvaltnings- og kontrolsystemerne for så vidt angår forebyggelse af interessekonflikter fortsat består — selv efter at finansforordningens artikel 61 og 63 trådte i kraft i 2018 — og at de tjekkiske myndigheder kun har truffet få og utilstrækkelige foranstaltninger for at sikre overholdelse;

10.

beklager den tjekkiske regerings rapporterede forsøg på at lovliggøre premierminister Andrej Babiš' interessekonflikt ved hjælp af en lov, der blev foreslået i begyndelsen af covid-krisen i marts 2020, i stedet for at løse selve interessekonflikten;

11.

forventer, at de nationale myndigheder giver tilladelse til at gennemføre alle de henstillinger, der er anmodet om, og som bl.a. har til formål at forbedre forvaltnings- og kontrolsystemet og kontrollere alle tilskud, der er tildelt efter den 9. februar 2017, som eventuelt er i strid med loven om interessekonflikter;

12.

anmoder Kommissionen om at underrette Parlamentet om den tjekkiske regerings gennemførelse af revisionens henstillinger, navnlig vedrørende kontrollen med alle de midler, der er tildelt Agrofert-koncernen, og som ikke indgik i revisionsstikprøven;

13.

er dybt bekymret over svaghederne i den overordnede lovgivningsmæssige ramme, som gør det vanskeligt systematisk at identificere de reelle ejere af enheder, der modtager EU-midler; minder om, at Kommissionen har bekræftet, at den har foretaget betalinger under den fælles landbrugspolitik til virksomheder, der er en del af Agrofert-koncernen, samt til andre virksomheder, hvis reelle ejer er premierminister Andrej Babiš, i flere andre medlemsstater, men ikke er i stand til udtømmende at identificere alle de økonomiske aktører, der har draget fordel heraf; insisterer på, at Kommissionen forventes at give dechargemyndigheden et fuldstændigt og pålideligt overblik over alle betalinger til virksomheder i Agrofert-koncernen og til virksomheder med den samme reelle ejer i alle medlemsstater for regnskabsårene 2018 og 2019; opfordrer Kommissionen til også at medtage oplysninger for 2020; mener, at dette viser det presserende behov for, at Kommissionen i samarbejde med de nationale agenturer udarbejder et standardiseret og offentligt tilgængeligt format til offentliggørelse af de endelige støttemodtagere af udbetalinger under den fælles landbrugspolitik;

14.

noterer sig den nylige ændring i registret over reelle ejere af selskaber (Transparenzregister), som nu oplister premierminister Andrej Babiš som støttemodtager og aktionær i et datterselskab af Agrofert i Tyskland; gentager, at premierminister Andrej Babiš står opført som én af seks aktive personer med betydelig indflydelse på eller kontrol over forvalterne af en trustfond med tilknytning til Agroferts datterselskab GreenChem Solutions Ltd. i Det Forenede Kongerige; opfordrer alle medlemsstater, hvor Agroferts datterselskaber er aktive, til at gennemgå registret over reelle ejere i denne henseende;

15.

beklager, at enheder i Agrofert-koncernen fortsat modtager betalinger under den første søjle i den fælles landbrugspolitik; minder om, at den tjekkiske lov om interessekonflikter forbyder enhver form for støtte, herunder direkte betalinger under den fælles landbrugspolitik, til en virksomhed, hvori en offentligt ansat eller en enhed, der kontrolleres af en offentligt ansat, ejer en andel på 25 % eller derover; understreger alvorlig tvivl med hensyn til uafhængigheden af de tjekkiske myndigheder, der træffer afgørelse om støtteberettigelse og kontrollerer direkte betalinger til landbruget; anser det forhold, at de virksomheder, der er en del af Agrofert-koncernen, fortsat modtager disse midler i strid med den tjekkiske lov om interessekonflikter, for at være en risikoindikator;

16.

bemærker, at gennemførelsen af den eksisterende tjekkiske lovgivning om interessekonflikter, der har været gældende siden 2006, havde alvorlige huller og væsentlige mangler, hvilket gjorde det muligt at etablere og udvikle dybe oligarkiske strukturer; beklager, at Parlamentets Budgetkontroludvalgs informationsrejse i februar 2020 afdækkede alvorlige mangler i de systemer, som har til formål undgå, påvise og løse interessekonflikter i Tjekkiet;

17.

er forbløffet over GD REGIO's, GD EMPL's og GD AGRI's tilsyneladende forskellige tilgange til lignende overtrædelser af den tjekkiske lov om interessekonflikter og artikel 61 i finansforordningen; bemærker, at GD REGIO og GD EMPL mener, at en overtrædelse af den tjekkiske lov om interessekonflikter udgør en tilsidesættelse af finansforordningens artikel 61, stk. 2, mens GD AGRI ikke synes at anvende samme logik; påpeger endvidere, at kontrollen af støtteberettigelsen af rettighedsbaserede betalinger (direkte betalinger) også omfatter et element af beslutningstagning i forbindelse med kontrollen; understreger, at denne kontrol kan påvirkes af en interessekonflikt; opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet en detaljeret juridisk redegørelse for de forskellige konsekvenser af tilsidesættelser af national lovgivning om interessekonflikter og af artikel 61 i finansforordningen samt til at medtage en detaljeret redegørelse for, hvordan Kommissionen sikrer, at afgørelser, der træffes vedrørende kontrol i forbindelse med rettighedsbaseret betaling, ikke blev påvirket af en interessekonflikt;

18.

er overrasket over Kommissionens vurdering af, at den tjekkiske landbrugsminister ikke befinder sig i en interessekonflikt, selv om hans familiemedlemmer modtager betydelige støttebeløb under den fælles landbrugspolitik, samtidig med at han er ansvarlig for programmeringen og gennemførelsen af landbrugsprogrammerne under den fælles landbrugspolitik; anmoder Kommissionen om at videreformidle denne evaluering til Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at sikre ensartet fortolkning og anvendelse af finansforordningens artikel 61;

19.

anmoder Kommissionen om at vurdere effektiviteten af finansforordningens artikel 61 med hensyn til effektivt at forebygge eller påvise og løse interessekonflikter, når de opstår, og om, når det er relevant, at fremsætte forslag i forbindelse med den næste revision af finansforordningen med henblik på yderligere at styrke bestemmelserne om interessekonflikter, idet der tages særligt hensyn til definitioner, anvendelsesområde (hvem er omfattet), identificering af følsomme funktioner eller eventuelt berørte aktiviteter, »situationer, der objektivt kan opfattes som en interessekonflikt« samt hvilke forpligtelser, der gælder i tilfælde af interessekonflikter; minder om, at finansforordningens artikel 61 ikke skelner mellem forskellige typer betalinger fra EU-budgettet, og at den blotte mulighed for, at en position, der kan henføres til en interessekonflikt, udnyttes, er en tilstrækkelig indikator;

20.

er bekymret over den snævre fortolkning af artikel 61 i finansforordningen, som det tjekkiske organ for udbetaling af landbrugsstøtte (den statslige landbrugsinterventionsfond) har lagt til grund, ifølge hvilken den ikke finder anvendelse på medlemmerne af regeringen; gentager Parlamentets bekymring over en række konstaterede mangler i forbindelse med forvaltningen i det tjekkiske organ for udbetaling af landbrugsstøtte, navnlig tilsynsrådets manglende uafhængighed, således som det blev understreget i Parlamentets rapport om informationsrejsen til Den Tjekkiske Republik i februar 2020 (7); anmoder Kommissionen om at indlede en revisionsprocedure for at sikre en forsvarlig forvaltning i betalingsorganet;

21.

mener, at Kommissionens vejledning om forebyggelse og håndtering af interessekonflikter i henhold til finansforordningen er et vigtigt redskab til yderligere at styrke foranstaltningerne til at beskytte EU-budgettet mod svig og uregelmæssigheder; anmoder Kommissionen om at øge bevidstheden om og fremme en ensartet fortolkning og anvendelse af bestemmelserne om undgåelse af interessekonflikter, herunder direkte betalinger under den første søjle i den fælles landbrugspolitik, og om at overvåge, om betalingsorganerne og revisionsstrukturerne fungerer uafhængigt i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at give de berørte medlemsstaters myndigheder yderligere konkrete eksempler på samt forslag og anbefalinger til, hvordan de kan hjælpe dem med at undgå interessekonflikter;

22.

gentager, at tjekkiske borgere og skatteydere ikke bør betale eller lide nogen skade som følge af premierminister Andrej Babiš' interessekonflikt, og at virksomheder, der tilhører Agrofert-koncernen, bør tilbagebetale al støtte, der er modtaget ulovligt fra enten EU-budgettet eller fra Tjekkiets nationale budget; opfordrer indtrængende de tjekkiske myndigheder til at kræve al støtte, der uretmæssigt er blevet udbetalt til en hvilken som helst enhed i Agrofert-koncernen, tilbage;

23.

insisterer på, at yderligere udbetalinger af midler, enten fra EU-budgettet eller fra Tjekkiets nationale budget, til virksomheder, der i sidste ende kontrolleres af premierminister Andrej Babiš eller af medlemmer af den tjekkiske regering, skal indstilles, indtil der er fundet en endelig løsning på sagerne om interessekonflikter;

24.

opfordrer indtrængende den tjekkiske regering til at forbedre den generelle retfærdighed i forbindelse med fordelingen af EU-tilskud og til at etablere et system, der vil sikre fuld og hel gennemsigtighed i fordelingen af EU-midler; bemærker med bekymring, at der ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, ikke er truffet nogen afgørelser om at ændre det tjekkiske system for direkte betalinger, siden det blev oprettet i 2014, og om at skabe en effektiv mekanisme til bekæmpelse af interessekonflikter;

25.

minder om, at Agrofert som led i »Stork Nest«-projektet kunstigt oprettede en mellemstor virksomhed, som forblev under Agroferts kontrol, med henblik på at opnå midler, der var tiltænkt små og mellemstore virksomheder, som i alt beløb sig til ca. 2 mio. EUR; finder det uacceptabelt, at de tjekkiske myndigheder, efter at der var blevet konstateret alvorlige uregelmæssigheder i »Stork Nest«-undersøgelserne, trak projektet tilbage fra EU-finansiering med det formål at finansiere det over det nationale budget og flytte den finansielle byrde til de tjekkiske skatteydere; mener, at dette bekræfter, at de tjekkiske myndigheder ikke kunne overbevise Kommissionen om lovligheden og den formelle rigtighed af disse betalinger; beklager, at dette betyder, at OLAF ikke længere har ret til at foretage en efterforskning, og at det kun er den nationale anklagemyndighed, der kan rejse sigtelse; er alvorligt bekymret over, at den tjekkiske anklagemyndighed midlertidigt afsluttede sagen og senere genåbnede den; opfordrer de tjekkiske myndigheder til snarest muligt at underrette EU-institutionerne om resultatet af den genåbnede »Stork Nest«-undersøgelse;

26.

bemærker, at det tjekkiske politi for anden gang har henstillet til, at der rejses tiltale mod premierminister Andrej Babiš for påstået svig for ca. 2 mio. EUR i forbindelse med »Stork Nest«-undersøgelserne; bemærker, at den tilsynsførende anklager, Jaroslav Šaroch, som i september 2019 oprindeligt havde besluttet at henlægge sagen, er ansvarlig for at træffe afgørelse om anklageskriftet; minder om, at den nu fratrådte rigsadvokat, Pavel Zeman, den 4. december 2019 besluttede, at sagen skulle genoptages, idet han henviste til mangler i anklagerens, Jaroslav Šarochs, retlige vurdering;

27.

er dybt bekymret over det politiske pres mod uafhængige medier og uafhængige institutioner i Den Tjekkiske Republik, hvilket for nylig blev fremhævet med rigsadvokatens tilbagetræden, idet denne anførte, at årsagen til hans tilbagetræden var pres fra justitsministeren;

28.

anmoder Kommissionen om at undersøge angribeligheden af det tjekkiske retssystem og om at iværksætte de nødvendige foranstaltninger; anmoder Kommissionen om nøje at undersøge og analysere, hvorvidt der findes andre sager, der involverer medlemmer af den tjekkiske regering, som er blevet trukket tilbage eller afsluttet i utide, potentielt efter pres; opfordrer Kommissionen til uden unødig forsinkelse at holde Parlamentet underrettet om sine resultater og konklusioner;

29.

er bekymret over rapporter om, at den tjekkiske regering allerede har betalt over 150 mio. CZK til Agrofert fra det tjekkiske nationale budget i den reviderede periode (8); anmoder — eftersom dette kan udgøre ulovlig statsstøtte og kompromittere den loyale konkurrence på EU's indre marked og integriteten heraf — Kommissionen om at undersøge disse tilfælde af finansiering fra det nationale budget til bunds samt til at underrette Parlamentet om konklusionerne af undersøgelsen og de trufne foranstaltninger;

30.

fordømmer praksissen med at trække projekter tilbage fra EU-finansiering med henblik på at finansiere dem over det nationale budget, efter at Kommissionen eller Den Europæiske Revisionsret har opdaget uregelmæssigheder; anmoder Kommissionen om nøje at overvåge og gennemføre en omhyggelig juridisk analyse i disse sager, idet der lægges særlig vægt på potentielle tilsidesættelser af statsstøttereglerne;

31.

beklager de offentligt fremsatte kommentarer fra premierminister Andrej Babiš som reaktion på offentliggørelsen af den endelige revisionsrapport fra GD REGIO og GD EMPL (9); finder det uacceptabelt, at et medlem af Det Europæiske Råd betegner Kommissionens revisorer som »mafia«;

32.

fordømmer premierminister Andrej Babiš' ærekrænkende bemærkninger over for nyhedsorganisationer, der beretter om hans interessekonflikt og virksomhedsaktiviteter; noterer sig i den forbindelse hans negative bemærkninger om »Deník Referendum« i det tjekkiske parlament i november 2020;

33.

er dybt bekymret over den lave grad af overholdelse af henstillingerne i Greco's Fourth Round Evaluation Report (fjerde rapport om evaluering), hvor kun én af de fjorten henstillinger er blevet gennemført på tilfredsstillende vis, syv henstillinger er delvis gennemført, og de resterende seks henstillinger slet ikke er blevet gennemført;

34.

opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at forbyde, at der udbetales trecifrede millionbeløb i euro i tilskud til individuelle fysiske personer under den nye flerårige finansielle ramme (FFR) og til at bevæge sig i retning af Parlamentets holdning med hensyn til at sikre fuld gennemsigtighed og mulighed for at samle betalinger og gennemføre digitale overvågnings- og revisionsprocedurer på tværs af medlemsstaternes grænser i programmer under delt forvaltning;

35.

opfordrer Rådet til i forbindelse med de igangværende forhandlinger om forordningen om den fælles landbrugspolitik at tage behørigt hensyn til den budgetmæssige effektivitet og en mere retfærdig og gennemsigtig fordeling af direkte betalinger, at bevæge sig i retning af Parlamentets holdning om at fastsætte specifikke lofter pr. fysisk person inden for rammerne af begge søjler i den fælles landbrugspolitik, degressiv støtte, obligatoriske lofter samt omfordelingsbetalinger for at sikre, at EU-borgerne generelt opfatter den fælles landbrugspolitik positivt; understreger, at forhandlingerne i Rådet ikke må påvirkes af interessekonflikter, og at ingen minister i, intet medlem af eller ingen repræsentant for en national regering må deltage i forhandlinger, så længe vedkommende er berørt af en interessekonflikt; finder det uacceptabelt, at premierminister Andrej Babiš, selv om han var den reelle ejer af Agrofert-koncernen, deltog i forhandlingerne om den fælles landbrugspolitik og kæmpede imod støttelofter; understreger kraftigt, at lofterne pr. fysisk person for den første og anden søjle i den fælles landbrugspolitik skal finde ensartet anvendelse, herunder for medlemmer af nationale regeringer, for at forhindre dem i at føre forhandlinger i Rådet til deres egen fordel;

36.

er stærkt utilfreds med oligarkiske strukturer, der trækker på EU's landbrugs- og samhørighedsfonde, hvorved et lille mindretal af støttemodtagere modtager langt størstedelen af EU-midler, og opfordrer Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd til at forhindre, at der skabes sådanne strukturer, som mindsker konkurrenceevnen for små og mellemstore landbrugere og familielandbrug, som bør være de vigtigste begunstigede inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik;

37.

understreger sin dybe bekymring over, at premierminister Andrej Babiš er i en interessekonflikt, samtidig med at han deltager i beslutningstagningen om tilpasningen af den fælles landbrugspolitik til de overordnede europæiske klimapolitiske mål, da Agrofert-koncernens forretningsinteresser kan underkende offentlighedens interesse i at støtte et mere bæredygtigt landbrug og begrænse de negative virkninger af klimaændringerne;

38.

mener, at den tjekkiske regerings manglende handling i forhold til at håndtere premierminister Andrej Babiš' interessekonflikter har en negativ indvirkning på den måde, hvorpå de tjekkiske statslige myndigheder, herunder de retshåndhævende myndigheder og forvaltnings- og kontrolsystemerne, fungerer, og på overholdelsen af EU-lovgivningen;

39.

opfordrer Kommissionen til at vurdere ovenstående situation samt premierminister Andrej Babiš' indflydelse på de tjekkiske medier og retssystemet med henblik på at identificere tilsidesættelser af retsstatsprincippet og til, såfremt sådanne bekræftes samt på baggrund af sine konklusioner, i tilstrækkelig god tid at aktivere konditionalitetsmekanismen til beskyttelse af Unionens budget;

40.

er stadig bekymret over den stigende koncentration af medieejerskab i hænderne på nogle få oligarker (10);

41.

bemærker, at der på både nationalt og europæisk plan er undersøgelser og revisioner i gang af potentielle interessekonflikter og i forbindelse med anvendelsen af EU-midler; er foruroliget over de bekymringer, der kommer til udtryk i Kommissionens Årsrapport om retsstatsprincippet 2020, om, at der ikke følges tilstrækkelig op på korruptionssager på højt niveau, og at der er konstateret visse mangler i de integritetsrammer, der gælder for parlamentsmedlemmer;

42.

opfordrer Rådet og Det Europæiske Råd til at træffe alle nødvendige og passende foranstaltninger til at forebygge interessekonflikter i overensstemmelse med finansforordningens artikel 61, stk. 1; udtrykker bekymring over, at den tjekkiske premierminister har taget del i og stadig aktivt deltager i forhandlingerne om EU's budget og EU-programmer, samtidig med at han befinder sig i en interessekonflikt; anmoder Rådet og Det Europæiske Råd om at forklare Parlamentet, hvordan de agter at tage hensyn til og agere med hensyn til premierminister Andrej Babiš' deltagelse i EU's landbrugs- og budgetrelaterede beslutninger i kølvandet på konklusionerne i Kommissionens revisionsrapporter;

43.

mener, at sagen om premierminister Andrej Babiš' interessekonflikt også bekræfter, at der er et presserende behov for at etablere et interoperabelt digitalt rapporterings- og overvågningssystem for så vidt angår EU's finanser; beklager dybt, at lovgivningsmyndighedens to parter ikke nåede frem til en tilfredsstillende aftale om bestemmelser, der etablerer interoperabilitet mellem IT-systemerne, hvilket ville muliggøre standardiseret og ensartet rapportering og fremme samarbejde; opfordrer til, at alle de relevante aktører tilstræber at finde lige så effektive løsninger med henblik på at forbedre ansvarligheden;

44.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at finansforordningens bestemmelser om interessekonflikter, herunder i sagen om premierminister Andrej Babiš' interessekonflikt, anvendes fuldt ud i forbindelse med gennemførelsen af FFR 2021-2027 og NextGenerationEU, således at der ikke foretages indbetalinger til virksomheder, der direkte eller indirekte ejes af premierminister Andrej Babiš (11); opfordrer til yderligere undersøgelse af enhver potentiel interessekonflikt samt af andre retsstatsaspekter i de nationale genopretningsplaner;

45.

understreger kraftigt, at medlemmer af Europa-Parlamentet skal kunne udføre deres arbejde uden trusler, og at de nationale regeringer er ansvarlige for at sikre, at de beskyttes i deres hjemlande;

46.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet samt til regeringen og begge kamre i Den Tjekkiske Republiks parlament.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

1

(2)  EUT C 121 af 9.4.2021, s. 1.

2

(3)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 157.

3

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0164.

4

(5)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

5

(6)  Der blev i den endelige revisionsrapport konstateret alvorlige mangler i udformningen af kontrolsystemet for at undgå interessekonflikter, hvilket fremgår af de syv overtrædelser af artikel 4c i den tjekkiske lov om interessekonflikter og den høje fejlprocent på 96,7 % i den reviderede stikprøve.

6

(7)  Rapporten om Budgetkontroludvalgets (CONT's) informationsrejse til Den Tjekkiske Republik den 26.-28. februar 2020.

7

(8)  iROZHLAS, Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů, 27. april 2021.

8

Penam, Lovochemie, Cerea. Česko vyplatilo Agrofertu podle Bruselu na dotacích neoprávněně 155 milionů

(9)  Euractiv, Czech PM slams EU Commission auditors as »mafia«, 26. april 2021.

9

Czech PM slams EU Commission auditors as »mafia«

(10)  Journalister uden Grænser, Den Tjekkiske Republik, hhttps://rsf.org/en/czech-republic [tilgået den 2.6.2021].

10

(11)  Liste over virksomheder og projekter, som den tjekkiske regering har godkendt til finansiering inden for rammerne af Fonden for Retfærdig Omstilling, omfatter over 6 mia. CZK til Lovochemie, som er en virksomhed, der er en del af Agrofert-koncernen, og som tidligere blev ledet af den nuværende tjekkiske miljøminister, Richard Brabec.

11

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/64 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/64

---

P9_TA(2021)0283

Imødegåelse af den globale covid-19-udfordring: virkningerne af en fritagelse af covid-19-vacciner, -behandlinger og -udstyr fra WTO's TRIPS-aftale og forøgelse af produktionskapaciteten i udviklingslande

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om imødegåelse af den globale covid-19-udfordring: virkningerne af en fritagelse af covid-19-vacciner, -behandlinger og -udstyr fra WTO's TRIPS-aftale og forøgelse af produktionskapaciteten i udviklingslande (2021/2692(RSP))

(2022/C 67/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS), særlig artikel 31a, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenshandelsorganisationens (WTO's) aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS), særlig artikel 31a,

| — | der henviser til Doha-erklæringen af 14. november 2001 om TRIPS-aftalen og folkesundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Doha-erklæringen af 14. november 2001 om TRIPS-aftalen og folkesundhed,

| — | der henviser til WTO's Råd for Handelsrelaterede Intellektuelle Ejendomsrettigheders afgørelse af 6. november 2015 om udvidelse af fritagelsen for de mindst udviklede lande (LDC) til at gennemføre TRIPS-aftalens bestemmelser om farmaceutiske produkter, |
| --- | --- |

—

der henviser til WTO's Råd for Handelsrelaterede Intellektuelle Ejendomsrettigheders afgørelse af 6. november 2015 om udvidelse af fritagelsen for de mindst udviklede lande (LDC) til at gennemføre TRIPS-aftalens bestemmelser om farmaceutiske produkter,

| — | der henviser til meddelelsen fra Indien og Sydafrika af 2. oktober 2020, hvori der anmodes om en undtagelse fra visse bestemmelser i TRIPS-aftalen med henblik på forebyggelse, inddæmning og behandling af covid-19, der er medsponsoreret af Eswatini, Kenya, Mozambique og Pakistan, og som støttes af 100 andre lande, |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen fra Indien og Sydafrika af 2. oktober 2020, hvori der anmodes om en undtagelse fra visse bestemmelser i TRIPS-aftalen med henblik på forebyggelse, inddæmning og behandling af covid-19, der er medsponsoreret af Eswatini, Kenya, Mozambique og Pakistan, og som støttes af 100 andre lande,

| — | der henviser til det reviderede forslag om en fritagelse fra bestemmelserne i TRIPS-aftalen som meddelt den 21. maj 2021 af 62 WTO-medlemmer, |
| --- | --- |

—

der henviser til det reviderede forslag om en fritagelse fra bestemmelserne i TRIPS-aftalen som meddelt den 21. maj 2021 af 62 WTO-medlemmer,

| — | der henviser til det åbne brev af 13. april 2021 fra 243 civilsamfundsorganisationer til WTO's generaldirektør om håndtering af de globale udfordringer med utilstrækkelig forsyning og ulige adgang til covid-19-lægemidler, navnlig vacciner, |
| --- | --- |

—

der henviser til det åbne brev af 13. april 2021 fra 243 civilsamfundsorganisationer til WTO's generaldirektør om håndtering af de globale udfordringer med utilstrækkelig forsyning og ulige adgang til covid-19-lægemidler, navnlig vacciner,

| — | der henviser til erklæringen af 5. maj 2021 fra USA's handelsrepræsentant, hvori støtten til en midlertidig fritagelse fra TRIPS-aftalen i forbindelse med covid-19 blev bekræftet, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 5. maj 2021 fra USA's handelsrepræsentant, hvori støtten til en midlertidig fritagelse fra TRIPS-aftalen i forbindelse med covid-19 blev bekræftet,

| — | der henviser til det åbne brev af 27. maj 2021 fra Republikken Costa Ricas præsident og generaldirektøren for Verdenssundhedsorganisationen (WHO) om endnu en gang at opfordre alle WHO's medlemsstater til aktivt at støtte covid-19-teknologiadgangspuljen (C-TAP), |
| --- | --- |

—

der henviser til det åbne brev af 27. maj 2021 fra Republikken Costa Ricas præsident og generaldirektøren for Verdenssundhedsorganisationen (WHO) om endnu en gang at opfordre alle WHO's medlemsstater til aktivt at støtte covid-19-teknologiadgangspuljen (C-TAP),

| — | der henviser til Romerklæringen, som blev vedtaget på det globale sundhedstopmøde den 21. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romerklæringen, som blev vedtaget på det globale sundhedstopmøde den 21. maj 2021,

| — | der henviser til skrivelse af 31. maj 2021 fra WHO's generaldirektør, den administrerende direktør for Den Internationale Valutafond (IMF) og formanden for Verdensbankgruppen, hvori der opfordres til et nyt tilsagn om lige muligheder for vacciner og bekæmpelse af pandemien, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 31. maj 2021 fra WHO's generaldirektør, den administrerende direktør for Den Internationale Valutafond (IMF) og formanden for Verdensbankgruppen, hvori der opfordres til et nyt tilsagn om lige muligheder for vacciner og bekæmpelse af pandemien,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 20. april 2020 fra generaldirektørerne for Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Verdenssundhedsorganisationen om støtte til bestræbelserne på at sikre den normale grænseoverskridende strøm af livsvigtige forsyninger af lægemidler og andre varer og tjenesteydelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 20. april 2020 fra generaldirektørerne for Verdenshandelsorganisationen (WTO) og Verdenssundhedsorganisationen om støtte til bestræbelserne på at sikre den normale grænseoverskridende strøm af livsvigtige forsyninger af lægemidler og andre varer og tjenesteydelser,

| — | der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til målene for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til målene for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at der har været ca. 172 000 000 tilfælde af COVID-19, som har resulteret i over 3 700 000 dødsfald på verdensplan, hvilket har medført hidtil uset lidelse, trængsler og ødelæggelse af eksistensgrundlaget for millioner af mennesker; der henviser til, at konsekvenserne af langvarig covid rammer 10 % af patienterne på verdensplan, hvilket resulterer i tab af arbejdspladser, fattigdom og markante socioøkonomiske sårbarheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der har været ca. 172 000 000 tilfælde af COVID-19, som har resulteret i over 3 700 000 dødsfald på verdensplan, hvilket har medført hidtil uset lidelse, trængsler og ødelæggelse af eksistensgrundlaget for millioner af mennesker; der henviser til, at konsekvenserne af langvarig covid rammer 10 % af patienterne på verdensplan, hvilket resulterer i tab af arbejdspladser, fattigdom og markante socioøkonomiske sårbarheder;

| B. | der henviser til, at den nuværende globale covid-19-pandemi kræver en global strategi for vacciner, diagnosticering, behandlinger og produktion og distribution af udstyr; der henviser til, at der er behov for en helhedsorienteret tilgang baseret på videnskab og fakta for at kunne tackle de sundhedsmæssige udfordringer i forbindelse med denne pandemi; henviser til, at en kønssensitiv og tværsektoriel tilgang er afgørende for at opnå ligestilling og i alle faser af vaccinationsprocessen, lige fra udvikling og til udrulning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nuværende globale covid-19-pandemi kræver en global strategi for vacciner, diagnosticering, behandlinger og produktion og distribution af udstyr; der henviser til, at der er behov for en helhedsorienteret tilgang baseret på videnskab og fakta for at kunne tackle de sundhedsmæssige udfordringer i forbindelse med denne pandemi; henviser til, at en kønssensitiv og tværsektoriel tilgang er afgørende for at opnå ligestilling og i alle faser af vaccinationsprocessen, lige fra udvikling og til udrulning;

| C. | der henviser til, at vacciner er et skoleeksempel, hvor enorme positive eksternaliteter kræver, at de behandles som globale offentlige goder og stilles gratis til rådighed; der henviser til, at alle borgere i de udviklede lande bliver vaccineret gratis; der henviser til, at det ville være etisk uforsvarligt, hvis dette princip ikke fandt anvendelse på de langt fattigere mennesker i udviklingslandene; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at vacciner er et skoleeksempel, hvor enorme positive eksternaliteter kræver, at de behandles som globale offentlige goder og stilles gratis til rådighed; der henviser til, at alle borgere i de udviklede lande bliver vaccineret gratis; der henviser til, at det ville være etisk uforsvarligt, hvis dette princip ikke fandt anvendelse på de langt fattigere mennesker i udviklingslandene;

| D. | der henviser til erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundheden, der blev vedtaget i Doha den 14. november 2001, hvori det hedder, at TRIPS-aftalen bør implementeres og fortolkes på en måde, der er til gavn for folkesundheden, nemlig således at den fremmer både adgangen til eksisterende lægemidler og udviklingen af nye; der henviser til, at WTO's TRIPS-råd den 6. november 2015 besluttede at forlænge lægemiddelpatentfritagelsen for de mindst udviklede landes vedkommende indtil januar 2033; |
| --- | --- |

D.

der henviser til erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundheden, der blev vedtaget i Doha den 14. november 2001, hvori det hedder, at TRIPS-aftalen bør implementeres og fortolkes på en måde, der er til gavn for folkesundheden, nemlig således at den fremmer både adgangen til eksisterende lægemidler og udviklingen af nye; der henviser til, at WTO's TRIPS-råd den 6. november 2015 besluttede at forlænge lægemiddelpatentfritagelsen for de mindst udviklede landes vedkommende indtil januar 2033;

| E. | der henviser til, at det er afgørende at sikre de mest sårbare befolkningsgrupper i lav- og mellemindkomstlande adgang til vaccination til en overkommelig pris; der henviser til, at mRNA-baserede vacciner har vist sig at være de mest effektive, men også de dyreste vacciner på markedet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er afgørende at sikre de mest sårbare befolkningsgrupper i lav- og mellemindkomstlande adgang til vaccination til en overkommelig pris; der henviser til, at mRNA-baserede vacciner har vist sig at være de mest effektive, men også de dyreste vacciner på markedet;

| F. | der henviser til, at der i juni 2021 er blevet givet ca. 1,6 mia. vaccinedoser i hele verden, hvoraf langt størstedelen er gået til industrilande og vaccineproducerende lande; der henviser til, at kun 0,3 % af de vaccinedoser, der er givet globalt, er blevet givet i de 29 fattigste lande, hvor ca. 9 % af verdens befolkning bor; der henviser til, at IMF skønner, at der med en fremskyndet distribution af vacciner vil kunne føjes mere end 7 billioner EUR til det globale BNP, hvis virusset holdes under kontrol; der henviser til, at EU har distribueret over 260 millioner vacciner til sine medlemsstater og eksporteret over 226 millioner vacciner til tredjelande, hvoraf kun 10 % går til de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i juni 2021 er blevet givet ca. 1,6 mia. vaccinedoser i hele verden, hvoraf langt størstedelen er gået til industrilande og vaccineproducerende lande; der henviser til, at kun 0,3 % af de vaccinedoser, der er givet globalt, er blevet givet i de 29 fattigste lande, hvor ca. 9 % af verdens befolkning bor; der henviser til, at IMF skønner, at der med en fremskyndet distribution af vacciner vil kunne føjes mere end 7 billioner EUR til det globale BNP, hvis virusset holdes under kontrol; der henviser til, at EU har distribueret over 260 millioner vacciner til sine medlemsstater og eksporteret over 226 millioner vacciner til tredjelande, hvoraf kun 10 % går til de mindst udviklede lande;

| G. | der henviser til, at der er ved at opstå foruroligende nye covid-19-varianter, som er mere smitsomme, mere dødbringende og mindre påvirkelige over for vacciner, og som kan kræve yderligere vaccinationer, hvilket presser efterspørgslen langt ud over de 11 mia. nødvendige doser, der oprindeligt blev anslået; der henviser til, at en intensivering af produktionen er afgørende for at opnå global vaccination; der henviser til, at en forøgelse af fremstillingen af vacciner er en global prioritet; der henviser til, at globale forsyningskæder for råstoffer ikke må hindres af protektionistiske foranstaltninger eller ikke-toldmæssige handelshindringer; der henviser til, at de fleste af de lande, hvor der fremstilles vacciner, beklageligvis har indført eksportforbud mod vacciner og deres ingredienser, hvilket har forhindret en stigning i den globale produktion og forårsaget flaskehalse i forsyningskæderne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er ved at opstå foruroligende nye covid-19-varianter, som er mere smitsomme, mere dødbringende og mindre påvirkelige over for vacciner, og som kan kræve yderligere vaccinationer, hvilket presser efterspørgslen langt ud over de 11 mia. nødvendige doser, der oprindeligt blev anslået; der henviser til, at en intensivering af produktionen er afgørende for at opnå global vaccination; der henviser til, at en forøgelse af fremstillingen af vacciner er en global prioritet; der henviser til, at globale forsyningskæder for råstoffer ikke må hindres af protektionistiske foranstaltninger eller ikke-toldmæssige handelshindringer; der henviser til, at de fleste af de lande, hvor der fremstilles vacciner, beklageligvis har indført eksportforbud mod vacciner og deres ingredienser, hvilket har forhindret en stigning i den globale produktion og forårsaget flaskehalse i forsyningskæderne;

| H. | der henviser til, at der er investeret enorme mængder private og offentlige midler og ressourcer i forskning og udvikling, kliniske forsøg og indkøb med henblik på at udvikle vacciner og covid-19-behandlinger på en åben og tilgængelig måde; der henviser til, at forskning i den private og den offentlige sektor, sundhedsinstitutioner, arbejdstagere i frontlinjen, videnskabsfolk, forskere og patienter alle har indsamlet oplysninger om virusset, som medicinalvirksomheder har gjort brug af; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er investeret enorme mængder private og offentlige midler og ressourcer i forskning og udvikling, kliniske forsøg og indkøb med henblik på at udvikle vacciner og covid-19-behandlinger på en åben og tilgængelig måde; der henviser til, at forskning i den private og den offentlige sektor, sundhedsinstitutioner, arbejdstagere i frontlinjen, videnskabsfolk, forskere og patienter alle har indsamlet oplysninger om virusset, som medicinalvirksomheder har gjort brug af;

| I. | henviser til, at frivillig licensudstedelse synes at være det mest effektive redskab til at fremme en forøgelse af produktionen og udveksling af knowhow; der henviser til, at ingen private selskaber har deltaget i initiativet med puljen for adgang til teknologi vedrørende covid-19 (C-TAP), der opfordrer medicinalvirksomhederne til at forpligte sig til gennemsigtige, ikkeeksklusive globale frivillige licenser; der henviser til, at 19 producenter fra mere end en halv snes lande i Afrika, Asien og Latinamerika ifølge WHO har udtrykt, at de er villige til at øge produktionen af mRNA-vacciner; der henviser til, at kun 40 % af verdens produktionskapacitet hidtil har været anvendt til produktionen af vacciner mod covid-19; |
| --- | --- |

I.

henviser til, at frivillig licensudstedelse synes at være det mest effektive redskab til at fremme en forøgelse af produktionen og udveksling af knowhow; der henviser til, at ingen private selskaber har deltaget i initiativet med puljen for adgang til teknologi vedrørende covid-19 (C-TAP), der opfordrer medicinalvirksomhederne til at forpligte sig til gennemsigtige, ikkeeksklusive globale frivillige licenser; der henviser til, at 19 producenter fra mere end en halv snes lande i Afrika, Asien og Latinamerika ifølge WHO har udtrykt, at de er villige til at øge produktionen af mRNA-vacciner; der henviser til, at kun 40 % af verdens produktionskapacitet hidtil har været anvendt til produktionen af vacciner mod covid-19;

| J. | der henviser til, at mange udviklingslande med utilstrækkelig eller ingen produktionskapacitet stadig står over for et betydeligt politisk pres og juridiske vanskeligheder, der forhindrer deres brug af TRIPS-aftalens fleksibilitet, navnlig artikel 31a, og den besværlige og langvarige procedure i forbindelse med import og eksport af lægemidler; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at mange udviklingslande med utilstrækkelig eller ingen produktionskapacitet stadig står over for et betydeligt politisk pres og juridiske vanskeligheder, der forhindrer deres brug af TRIPS-aftalens fleksibilitet, navnlig artikel 31a, og den besværlige og langvarige procedure i forbindelse med import og eksport af lægemidler;

| K. | der henviser til, at patentbeskyttelse og anden beskyttelse af intellektuel ejendomsret sikrer garantier for virksomheders risikotagning, og at en multilateral retlig ramme for intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) giver incitamenter, som er afgørende for beredskabet til imødegåelse af fremtidige pandemier; der henviser til, at global lige adgang til prismæssigt overkommelige vacciner, diagnoser og behandlinger er den eneste måde, hvorpå de globale folkesundhedsmæssige og økonomiske virkninger af pandemien kan afbødes, og at den midlertidige fritagelse for internationale forpligtelser til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for covid-19-relaterede lægemidler, medicinsk udstyr og andre medicinske teknologier er et af de vigtige bidrag til at nå dette mål; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at patentbeskyttelse og anden beskyttelse af intellektuel ejendomsret sikrer garantier for virksomheders risikotagning, og at en multilateral retlig ramme for intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR) giver incitamenter, som er afgørende for beredskabet til imødegåelse af fremtidige pandemier; der henviser til, at global lige adgang til prismæssigt overkommelige vacciner, diagnoser og behandlinger er den eneste måde, hvorpå de globale folkesundhedsmæssige og økonomiske virkninger af pandemien kan afbødes, og at den midlertidige fritagelse for internationale forpligtelser til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for covid-19-relaterede lægemidler, medicinsk udstyr og andre medicinske teknologier er et af de vigtige bidrag til at nå dette mål;

| L. | der henviser til, at den indiske regering på baggrund af den hidtil usete og alarmerende epidemiologiske situation i landet indførte et eksportforbud for vacciner, hvilket førte til forstyrrelser i den globale forsyning og COVAX-mekanismen; der henviser til, at EU er en førende bidragyder til COVAX; der henviser til, at EU under Team Europe har forpligtet sig til at donere yderligere 100 mio. doser til brug i lav- og mellemindkomstlande inden udgangen af 2021; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den indiske regering på baggrund af den hidtil usete og alarmerende epidemiologiske situation i landet indførte et eksportforbud for vacciner, hvilket førte til forstyrrelser i den globale forsyning og COVAX-mekanismen; der henviser til, at EU er en førende bidragyder til COVAX; der henviser til, at EU under Team Europe har forpligtet sig til at donere yderligere 100 mio. doser til brug i lav- og mellemindkomstlande inden udgangen af 2021;

| M. | der henviser til, at poliovaccinen blev bragt i handel uden patentudtagelse, og at sygdommen nu er udryddet i mange dele af verden; der henviser til, at den sydafrikanske regering under Nelson Mandela så sig nødsaget til at gøre brug af rådigheden af obligatoriske licensudstedelse for at fremme prismæssigt overkommelige og kvalitetssikre, generiske, ækvivalente produkter, så den ikke behøvede at betale urimeligt høje priser til multinationale lægemiddelvirksomheder, der anvendte patenter på HIV-lægemidler; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at poliovaccinen blev bragt i handel uden patentudtagelse, og at sygdommen nu er udryddet i mange dele af verden; der henviser til, at den sydafrikanske regering under Nelson Mandela så sig nødsaget til at gøre brug af rådigheden af obligatoriske licensudstedelse for at fremme prismæssigt overkommelige og kvalitetssikre, generiske, ækvivalente produkter, så den ikke behøvede at betale urimeligt høje priser til multinationale lægemiddelvirksomheder, der anvendte patenter på HIV-lægemidler;

| N. | der henviser til, at forsyningskæderne i udviklingslandene skal forbedres; der henviser til, at udvidelsen af den lokale produktion, oplysning af befolkningen og øget støtte til distribution i udviklingslandene kan øge det samlede antal vaccinerede personer; der henviser til, at der fortsat er et foruroligende finansieringsunderskud på 18,5 mia. USD til Access to COVID-19 Tools (ACT) Accelerator; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at forsyningskæderne i udviklingslandene skal forbedres; der henviser til, at udvidelsen af den lokale produktion, oplysning af befolkningen og øget støtte til distribution i udviklingslandene kan øge det samlede antal vaccinerede personer; der henviser til, at der fortsat er et foruroligende finansieringsunderskud på 18,5 mia. USD til Access to COVID-19 Tools (ACT) Accelerator;

| O. | der henviser til, at EU's prioriteter bør være at sikre retfærdig global adgang til vacciner, diagnostik, behandlingsmetoder og andre medicinske fornødenheder og dermed holde forsyningskæderne åbne ved brug af alle tilgængelige værktøjer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU's prioriteter bør være at sikre retfærdig global adgang til vacciner, diagnostik, behandlingsmetoder og andre medicinske fornødenheder og dermed holde forsyningskæderne åbne ved brug af alle tilgængelige værktøjer;

| P. | der henviser til, at de mindst udviklede lande allerede har en fritagelse, der er indrømmet indtil den 1. januar 2033, vedrørende gennemførelsen af TRIPS-aftalens bestemmelser om lægemidler samt en fritagelse, der er indrømmet indtil den 1. juli 2021, og hvis forlængelse i øjeblikket drøftes, og som fritager de mindst udviklede lande fra alle TRIPS-aftalens forpligtelser med undtagelse af artikel 3, 4 og 5; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de mindst udviklede lande allerede har en fritagelse, der er indrømmet indtil den 1. januar 2033, vedrørende gennemførelsen af TRIPS-aftalens bestemmelser om lægemidler samt en fritagelse, der er indrømmet indtil den 1. juli 2021, og hvis forlængelse i øjeblikket drøftes, og som fritager de mindst udviklede lande fra alle TRIPS-aftalens forpligtelser med undtagelse af artikel 3, 4 og 5;

| 1. | udtrykker sin alvorlige bekymring over pandemiens udvikling, navnlig i lav- og mellemindkomstlande; minder om, at covid-19-pandemien endnu ikke er overstået, og at der skal udvikles nye vacciner for at bekæmpe mutationer; understreger, at det internationale samfund skal gøre alt, hvad der kræves for at få covid-19-pandemien under kontrol, og at ekstraordinære omstændigheder kræver ekstraordinære løsninger; understreger derfor, at der er behov for en helhedsorienteret tilgang, der prioriterer tilgængeligheden og prisoverkommeligheden af covid-19-relaterede sundhedsprodukter, en forøgelse af covid-19-vaccineproduktionen og en global geografisk fordeling af produktionskapaciteten; understreger, at den internationale handelspolitik skal spille en proaktiv rolle i denne henseende ved at lette handelen med råvarer samt vigtige sundhedsprodukter og lægemidler og afhjælpe manglen på kvalificeret og erfarent personale, løse problemer i forsyningskæden og revidere den globale ramme for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på fremtidige pandemier; opfordrer til støtte til proaktive, konstruktive og tekstbaserede forhandlinger om en midlertidig undtagelse fra WTO's TRIPS-aftale med henblik på at forbedre den globale adgang til økonomisk overkommelige covid-19-relaterede lægemidler og imødegå globale produktionsbegrænsninger og forsyningsknaphed; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed bekræfter, at TRIPS-aftalen ikke forhindrer og ikke bør forhindre medlemmerne i at træffe foranstaltninger til at beskytte folkesundheden; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger, at der skal bruges 11 mia. doser til at vaccinere 70 % af verdens befolkning, og at der kun er produceret en brøkdel af denne mængde; påpeger, at en tilgang baseret på tilsagn om overskydende doser er utilstrækkelig; minder om, at COVAX står over for et underskud på 190 mio. doser på grund af den nuværende covid-19-situation i Indien og ikke vil opfylde sine forsyningsmål inden for en overskuelig fremtid; bemærker, at EU er en vigtig donor til COVAX-faciliteten med hensyn til finansiering og udveksling af vacciner, både via COVAX og bilateralt; opfordrer imidlertid EU og dets partnere til at øge de finansielle og ikke-finansielle bidrag til COVAX betydeligt; glæder sig i denne forbindelse over visse producenters tilsagn om at levere 1,3 mia. vaccinedoser til produktionsomkostninger eller lave omkostninger og Team Europe's tilsagn om at donere 100 mio. doser til lav- og mellemindkomstlande inden årets udgang, og minder om, at EU-medlemsstaterne skønnes at modtage et overskud på mindst 400 mio. vaccinedoser i 2021; glæder sig også over den støtte, som EU's civilbeskyttelsesmekanisme stiller til rådighed til levering af vacciner og tilhørende materiale; understreger behovet for at prioritere forsyning af COVAX; beklager, at Det Forenede Kongerige og USA har taget skridt til at udvikle et sekundært videresalgsmarked med henblik på at sælge overskydende vacciner til andre industrialiserede lande; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at den globale reaktion på sundhedskriser på den ene side bør omfatte en behovsorienteret tilgang på »efterspørgselssiden«, der giver fælles finansiering og globalt koordinerede forhåndsindkøb, og på den anden side en integreret strategi på »udbudssiden« for at øge produktionskapaciteten i hele værdikæden; mener, at øget global vaccineproduktion, bedre koordinering af forsyningerne og styrkede, diversificerede og modstandsdygtige værdikæder for vacciner er nødvendige for, at vacciner kan distribueres globalt; opfordrer indtrængende Kommissionen til at samarbejde med de vaccineproducerende lande om hurtigt at fjerne eksportbarrierer og erstatte sin egen eksportgodkendelsesmekanisme med krav om eksportgennemsigtighed og insisterer på rettidigt at få altomfattende adgang til sådanne data; opfordrer USA og Det Forenede Kongerige til omgående at ophæve deres forbud mod eksport af vacciner og råstoffer, der er nødvendige til fremstilling af vacciner; opfordrer til en hurtig forøgelse af de internationale investeringer og koordinering med henblik på at øge produktionen af afgørende elementer, der hører til vaccinen, såsom engangsemballager og aktive lægemiddelingredienser, med henblik på at afhjælpe flaskehalse på tværs af vaccineværdikæder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at den globale produktion af vacciner på lang sigt hurtigst muligt skal udvides for at imødekomme den globale efterspørgsel, og at der derfor er behov for investeringer i udviklingslandenes produktionskapacitet for at gøre dem mere selvforsynende; påpeger nødvendigheden af effektiv overførsel af teknologi og knowhow for at få dette til at ske; anerkender, at incitamenter til frivillige licensaftaler og frivillig overførsel af teknologi og knowhow til lande med allerede eksisterende vaccineproducerende industrier må være den vigtigste måde at opnå dette på; er dog åben over for at drøfte alle effektive og pragmatiske løsninger, der kan sætte yderligere fart i den globale vaccineproduktion, og opfordrer navnlig Kommissionen til at gå i dialog med USA og andre ligesindede lande i denne henseende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at patentbeskyttelse er et vigtigt incitament til innovation og forskning i hele verden; bemærker, at en sådan beskyttelse er grundlaget for frivillige licensaftaler og overførsel af knowhow og derfor snarere er en katalysator end en hindring for tilgængeligheden af vacciner; advarer om, at virksomheder i henhold til et paradigme om, at patenter ikke har juridisk gyldighed, vil være nødt til at ty til hemmeligholdelse eller eksklusivitet for at beskytte deres innovationer; understreger den trussel, som en ubegrænset fritagelse fra TRIPS-aftalen vil udgøre for finansiering af forskning, navnlig for forskere, investorer, udviklere og kliniske forsøg; understreger, at beskyttelse af ejendomsrettigheder, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder, er en forfatningsmæssig forpligtelse for Den Europæiske Union og dens medlemsstater; |
| --- | --- |

6.

| 7. | noterer sig Kommissionens meddelelse om, at den er åben over for muligheden for at lette anvendelsen af tvangslicenser, hvor det er nødvendigt for at sikre hurtig global adgang til vaccineproduktion; opfordrer Kommissionen til at fastsætte objektive kriterier med hensyn til, hvorvidt, hvornår og i hvilke tilfælde den vil gøre brug af tvangslicenser; understreger, at TRIPS-aftalen ikke præciserer, hvilke grunde der kan anvendes som begrundelse for tvangslicenser; understreger, at det i Doha-erklæringen om TRIPS-aftalen og folkesundhed bekræftes, at landene frit kan fastlægge grundlaget for udstedelse af tvangslicenser og bestemme, hvad der udgør en national nødsituation; understreger, at tvangslicenser kræver en effektiv retlig ramme, og at dette kan medføre juridiske vanskeligheder i udviklingslandene; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om og hvordan den vil yde juridisk støtte med henblik på udstedelse af tvangslicenser i de mindst udviklede lande; glæder sig over Kommissionens vurdering af, at samarbejde og frivillig licensudstedelse er de mest effektive redskaber til at lette en udvidelse af produktionen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at søjlen for sammenkobling af sundhedssystemer i Access to COVID-19 Tools (ACT) Accelerator skal styrkes for at øge forarbejdnings-, opbevarings-, distributions- og leveringskapaciteten på verdensplan, navnlig i sårbare lande; opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge engagementet i WHO og prioritere ACT-Accelerator som en del af EU's globale indsats inden for alle dens søjler for diagnosticering, behandling, vaccine og styrkelse af sundhedssystemerne; understreger, at det er nødvendigt at støtte fremstillingskapaciteten på det afrikanske kontinent, og glæder sig meget over, at Team Europe har bebudet, at det vil give 1 mia. EUR i støtte til et initiativ, der har til formål at forbedre fremstillingen af og adgangen til vacciner, lægemidler og sundhedsteknologier; understreger også betydningen af passende lovgivningsmæssige rammer for farmaceutiske produkter; understreger, at EU nu har et ansvar for at investere i regionale distributionscentre, navnlig i Afrika, og for at støtte oprettelsen af et afrikansk lægemiddelagentur; opfordrer i denne forbindelse til støtte til lokale godkendelsesmyndigheder, til uddannelse af kvalificeret medicinsk og teknisk personale til at foretage vaccinationer og til at understøtte vaccinedistributionskæder samt bidrage til at overvinde begrænsninger såsom køleinfrastruktur, geografisk og socioøkonomisk rækkevidde og vaccinationsskepsis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bekræfter sin støtte til WHO's covid-19-inititiv C-TAP og knudepunktet for mRNA-teknologioverførsel; beklager, at medicinalvirksomheder hidtil har besluttet ikke at deltage i C-TAP-initiativet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tilskynde medicinalvirksomheder til at dele deres teknologier og knowhow gennem C-TAP og medtage forpligtelser om teknologioverførselspartnerskaber med tredjeparter, navnlig udviklingslande, i EU's fremtidige forhåndskøbsaftaler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre fuld brug af sin indflydelse under forhandlingerne om kontrakterne om den næste generation af COVID-vacciner for at sikre, at udviklere overfører deres teknologi til lav- og mellemindkomstlande til lave omkostninger; opfordrer til en aktiv kortlægning af virksomheder, herunder underleverandører, med den nødvendige knowhow til at overføre teknologi og til at føre dem sammen med virksomheder med uudnyttede produktionsfaciliteter; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EU til at sikre, at fremtidige avancerede købsaftaler offentliggøres fuldt ud, navnlig for næste generation af vacciner; opfordrer EU til at integrere forpligtelser med hensyn til ikke-eksklusiv global licensudstedelse, forretningshemmeligheder, fortrolige data og teknologioverførsler og til at inkludere gennemsigtighedskrav til leverandører, herunder en cost-benefit-analyse for hvert enkelt produkt; understreger, at disse gennemsigtighedskrav ikke bør forhindre Kommissionen i at fungere som en konkurrerende tilbudsgiver, hvis det er nødvendigt; gentager behovet for størst mulig gennemsigtighed i forhandlingerne om kontrakter om covid-19-vaccine, herunder gennem direkte inddragelse af medlemmer af Europa-Parlamentet gennem kontaktgruppen for vacciner i de kontraktlige beslutningsprocesser; forventer, at Europa-Parlamentet regelmæssigt modtager en omfattende og detaljeret analyse af produktionen, importen, eksporten og prognoserne for vacciner, herunder oplysninger om bestemmelseslandet for EU's eksport samt oprindelsen af importerede vacciner og vaccinekomponenter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anerkender, at handelslettelser og bestemmelser vedrørende eksportrestriktioner, udvidelse af produktionen, herunder gennem tilsagn fra vaccineproducenter og -udviklere, og fremme af fleksibiliteten i TRIPS-aftalen, hvad angår tvangslicenser, alle spiller en rolle med hensyn til at øge antallet af vaccinationer i verden; glæder sig over den indsats, som WTO's generaldirektør har gjort for at motivere medlemmerne for en dialogbaseret løsning; noterer sig meddelelserne fra Den Europæiske Union til WTO's Almindelige Råd og TRIPS-Rådet om de hastende handelspolitiske skridt til imødegåelse af covid-19-krisen, som indeholder tre komplementære søjler, herunder handelslettelser og bestemmelser om eksportrestriktioner, og udvidelse af produktionen; forventer, at Kommissionen øger sit engagement med hensyn til at afslutte WTO's handels- og sundhedsinitiativ på WTO's 12. ministerkonference i november 2021; opfordrer endvidere til, at der oprettes en handels- og sundhedskomité på WTO's 12. ministerkonference med henblik på at tage ved lære af erfaringerne fra pandemien, fremsætte forslag om at øge effektiviteten af WTO's indsats under internationale sundhedskriser og forberede en handelssøjle for en international pandemitraktat med henblik på at håndtere afbrydelser i forsyningskæden, øge produktionskapaciteten, gribe ind over for prisspekulation og revidere WTO-lovrammen i lyset af de indhøstede erfaringer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at EU bør føre an i den multilaterale og globale indsats inden for vaccinedistribution, koordinering og flerårig planlægning på de kommende møder i TRIPS-Rådet den 8. juni og 14. oktober 2021, G7-topmødet den 11.-13. juni 2021, G20-topmødet i 2021, topmødet mellem EU og USA i 2021, FN's Generalforsamling i 2021, Verdenssundhedsforsamlingen i 2021 og på WTO's 12. ministerkonference og derefter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, generaldirektøren for Verdenssundhedsorganisationen, Verdenshandelsorganisationens generaldirektør, G20-landenes regeringer, Den Internationale Valutafond, Verdensbanken, FN's generalsekretær og medlemmerne af FN's Generalforsamling. |
| --- | --- |

13.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/69 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/69

---

P9_TA(2021)0284

Maksimalgrænseværdien for imidacloprid

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 af 15. april 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 med henblik på klassifikation af stoffet imidacloprid med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 af 15. april 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 med henblik på klassifikation af stoffet imidacloprid med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 af 15. april 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 med henblik på klassifikation af stoffet imidacloprid med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (2), særlig artikel 14 og 17, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (2), særlig artikel 14 og 17,

| — | der henviser til udtalelse af 20. april 2021 fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. april 2021 fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til artikel 13 og 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 13 og 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (4) fastsættes, at intet veterinærlægemiddel må markedsføres i Unionen, medmindre det er godkendt, og dets kvalitet, sikkerhed og virkning er blevet påvist, og det anerkendes, at forbedret adgang til oplysninger giver offentligheden mulighed for at fremsætte bemærkninger og sætter myndighederne i stand til at tage behørigt hensyn til disse bemærkninger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (4) fastsættes, at intet veterinærlægemiddel må markedsføres i Unionen, medmindre det er godkendt, og dets kvalitet, sikkerhed og virkning er blevet påvist, og det anerkendes, at forbedret adgang til oplysninger giver offentligheden mulighed for at fremsætte bemærkninger og sætter myndighederne i stand til at tage behørigt hensyn til disse bemærkninger;

| B. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 (5) fastsættes, at der bør gives oplysninger om, hvordan risikostyringsbeslutninger blev truffet, og om andre faktorer end resultaterne af risikovurderingen, samt hvordan disse faktorer blev afvejet mod hinanden, og at risikokommunikation bør bidrage til en participatorisk og åben dialog mellem alle interesserede parter for at sikre, at der tages hensyn til offentlighedens interesse og nøjagtighed, fuldstændighed, gennemsigtighed, sammenhæng og ansvarlighed i risikoanalyseprocessen; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 (5) fastsættes, at der bør gives oplysninger om, hvordan risikostyringsbeslutninger blev truffet, og om andre faktorer end resultaterne af risikovurderingen, samt hvordan disse faktorer blev afvejet mod hinanden, og at risikokommunikation bør bidrage til en participatorisk og åben dialog mellem alle interesserede parter for at sikre, at der tages hensyn til offentlighedens interesse og nøjagtighed, fuldstændighed, gennemsigtighed, sammenhæng og ansvarlighed i risikoanalyseprocessen;

| C. | der henviser til, at Det Europæiske Kemikalieagenturs (ECHA) vurderingsrapport af 18. februar 2011 med titlen »Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)« (6) kategoriserer signifikante toksicitetsdata for akvatiske arter og ikkemålarter; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Det Europæiske Kemikalieagenturs (ECHA) vurderingsrapport af 18. februar 2011 med titlen »Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)« (6) kategoriserer signifikante toksicitetsdata for akvatiske arter og ikkemålarter;

| D. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/39/EU (7) anføres, at »Forureningen af vand og jord med rester af farmaceutiske stoffer er et nyt miljøproblem. Ved evaluering og kontrol af risikoen for eller via vandmiljøet ved farmaceutiske stoffer bør der tages tilstrækkeligt hensyn til Unionens målsætninger på miljøområdet. Med henblik herpå bør Kommissionen undersøge risiciene ved miljøvirkninger af farmaceutiske stoffer og analysere den nuværende lovgivnings relevans og effektivitet med hensyn til beskyttelse af vandmiljøet og menneskers sundhed gennem vandmiljøet.«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/39/EU (7) anføres, at »Forureningen af vand og jord med rester af farmaceutiske stoffer er et nyt miljøproblem. Ved evaluering og kontrol af risikoen for eller via vandmiljøet ved farmaceutiske stoffer bør der tages tilstrækkeligt hensyn til Unionens målsætninger på miljøområdet. Med henblik herpå bør Kommissionen undersøge risiciene ved miljøvirkninger af farmaceutiske stoffer og analysere den nuværende lovgivnings relevans og effektivitet med hensyn til beskyttelse af vandmiljøet og menneskers sundhed gennem vandmiljøet.«;

| E. | der henviser til, at der i Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 (8) fastsættes minimumskrav, herunder oplysninger om aktivstoffets og dets metabolitters og urenheders potentielt skadelige virkninger på menneskers og dyrs sundhed eller på grundvandet, miljøet og ikkemålarter (flora og fauna); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der i Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 (8) fastsættes minimumskrav, herunder oplysninger om aktivstoffets og dets metabolitters og urenheders potentielt skadelige virkninger på menneskers og dyrs sundhed eller på grundvandet, miljøet og ikkemålarter (flora og fauna);

| F. | der henviser til, at det i Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 (9) anføres, at »Alle oplysninger om potentielt uacceptable virkninger af plantebeskyttelsesmidlet for miljøet, planter og planteprodukter samt om kendte og forventede kumulative og synergistiske virkninger skal fremlægges.«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 (9) anføres, at »Alle oplysninger om potentielt uacceptable virkninger af plantebeskyttelsesmidlet for miljøet, planter og planteprodukter samt om kendte og forventede kumulative og synergistiske virkninger skal fremlægges.«;

| G. | der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (10) fastslås, at »De dokumenter og oplysninger, som skal vedlægges ansøgningen om tilladelse til markedsføring, skal vise, at de fordele, der er forbundet med effektiviteten, opvejer de potentielle risici. I tilfælde af et negativt udfald skal ansøgningen afslås.«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (10) fastslås, at »De dokumenter og oplysninger, som skal vedlægges ansøgningen om tilladelse til markedsføring, skal vise, at de fordele, der er forbundet med effektiviteten, opvejer de potentielle risici. I tilfælde af et negativt udfald skal ansøgningen afslås.«;

| H. | der henviser til, at der er indgivet en ansøgning om fastsættelse af en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer (»maksimalgrænseværdi«) for imidacloprid i Salmonidae til Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der er indgivet en ansøgning om fastsættelse af en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer (»maksimalgrænseværdi«) for imidacloprid i Salmonidae til Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«);

| I. | der henviser til, at agenturet på grundlag af udtalelse af 9. september 2020 fra Udvalget for Veterinærlægemidler (11) har anbefalet, at der fastsættes en maksimalgrænseværdi for imidacloprid på 0,6 mg/kg (600 μg/kg) i alle fisk, alt efter hvad der er relevant; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at agenturet på grundlag af udtalelse af 9. september 2020 fra Udvalget for Veterinærlægemidler (11) har anbefalet, at der fastsættes en maksimalgrænseværdi for imidacloprid på 0,6 mg/kg (600 μg/kg) i alle fisk, alt efter hvad der er relevant;

| J. | der henviser til, at der i Codex Alimentarius (12) ikke er fastsat en maksimalgrænseværdi for anvendelse i vand; der henviser til, at det fælles møde i FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation og Verdenssundhedsorganisationen om pesticidrester fra 2008 anbefalede et maksimalt acceptabelt dagligt indtag på 0,06 mg/kg fra restprodukter fra landbrugsafgrøder (13); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i Codex Alimentarius (12) ikke er fastsat en maksimalgrænseværdi for anvendelse i vand; der henviser til, at det fælles møde i FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation og Verdenssundhedsorganisationen om pesticidrester fra 2008 anbefalede et maksimalt acceptabelt dagligt indtag på 0,06 mg/kg fra restprodukter fra landbrugsafgrøder (13);

| K. | der henviser til, at udtalelsen fra Udvalget for Veterinærlægemidler, der ligger til grund for agenturets anbefaling, kun er gjort tilgængelig i sammendrag, og at den ifølge Kommissionen først vil blive gjort tilgængelig i sin helhed efter vedtagelsen af maksimalgrænseværdien; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at udtalelsen fra Udvalget for Veterinærlægemidler, der ligger til grund for agenturets anbefaling, kun er gjort tilgængelig i sammendrag, og at den ifølge Kommissionen først vil blive gjort tilgængelig i sin helhed efter vedtagelsen af maksimalgrænseværdien;

| L. | der henviser til, at en udtalelse om fastsættelse af en maksimalgrænseværdi i henhold til EU-retten bør gøres offentligt tilgængelig og bør være let tilgængelig; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en udtalelse om fastsættelse af en maksimalgrænseværdi i henhold til EU-retten bør gøres offentligt tilgængelig og bør være let tilgængelig;

| M. | der henviser til, at sikring af, at risikovurderingsprocessen er gennemsigtig, fremmer offentlighedens forståelse, bidrager til at give agenturet større legitimitet i forbrugernes og den brede offentligheds øjne og skaber større ansvarlighed over for EU-borgerne i et demokratisk system (14); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at sikring af, at risikovurderingsprocessen er gennemsigtig, fremmer offentlighedens forståelse, bidrager til at give agenturet større legitimitet i forbrugernes og den brede offentligheds øjne og skaber større ansvarlighed over for EU-borgerne i et demokratisk system (14);

| N. | der henviser til, at imidacloprid er et neonicotinoid-biocidaktivstof, som blev markedsført med henblik på udbredt anvendelse til behandling af afgrøder og husdyr på grund af dets toksicitet for en bred vifte af skadegørere; der henviser til, at imidacloprid virker som en antagonist for de nicotinske acetylcholinreceptorer (nAChR) i centralnervesystemet og derved forstyrrer transmissionerne af synaptiske signaler, hvilket fører til dødelig hyperaktivitet i nerver og muskler hos dyr — både hvirveldyr og hvirvelløse dyr — hvilket uigenkaldeligt blokerer nAChR og fører til lammelse og død (15); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at imidacloprid er et neonicotinoid-biocidaktivstof, som blev markedsført med henblik på udbredt anvendelse til behandling af afgrøder og husdyr på grund af dets toksicitet for en bred vifte af skadegørere; der henviser til, at imidacloprid virker som en antagonist for de nicotinske acetylcholinreceptorer (nAChR) i centralnervesystemet og derved forstyrrer transmissionerne af synaptiske signaler, hvilket fører til dødelig hyperaktivitet i nerver og muskler hos dyr — både hvirveldyr og hvirvelløse dyr — hvilket uigenkaldeligt blokerer nAChR og fører til lammelse og død (15);

| O. | der henviser til, at Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/783 (16) forbyder anvendelsen af imidacloprid på alle afgrøder, der dyrkes udendørs, på grund af dets skadelige virkninger på bestøvere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/783 (16) forbyder anvendelsen af imidacloprid på alle afgrøder, der dyrkes udendørs, på grund af dets skadelige virkninger på bestøvere;

| P. | der henviser til, at farlige kemikalier, der anvendes på dyrlægerecept og bruges til behandling af infektioner med fiskelus, i sidste ende frigives i vandmiljøet; deres virkninger har ikke alene en potentielt negativ indvirkning på følsomme organismer uden for målgruppen, men frigivelsen af disse forbindelser er blevet udpeget som et betydeligt miljøproblem (17) på grund af imidacloprids høje mobilitet i jorden og den deraf følgende forurening af grund- og overfladevand (18); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at farlige kemikalier, der anvendes på dyrlægerecept og bruges til behandling af infektioner med fiskelus, i sidste ende frigives i vandmiljøet; deres virkninger har ikke alene en potentielt negativ indvirkning på følsomme organismer uden for målgruppen, men frigivelsen af disse forbindelser er blevet udpeget som et betydeligt miljøproblem (17) på grund af imidacloprids høje mobilitet i jorden og den deraf følgende forurening af grund- og overfladevand (18);

| Q. | der henviser til, at der er stadig flere tegn på, at anvendelsen af imidacloprid har en ødelæggende indvirkning på biodiversiteten, navnlig på floder og vandveje (19), og ikke kun påvirker krebsdyr (20), bløddyr (21) og ikkemålarter (insekter), men også jordorganismer (22), og medfører faldende fuglebestande (23), samt at der er stigende bekymring over, at der findes og ophobes pesticidrester og deres metabolitter i jorden, og at de kan føre til forsuring af jorden; bemærker med bekymring, at anvendelsen af imidacloprid i Japan førte til et dramatisk sammenbrud i fiskebestandene, som ikke er blevet genoprettet (24); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der er stadig flere tegn på, at anvendelsen af imidacloprid har en ødelæggende indvirkning på biodiversiteten, navnlig på floder og vandveje (19), og ikke kun påvirker krebsdyr (20), bløddyr (21) og ikkemålarter (insekter), men også jordorganismer (22), og medfører faldende fuglebestande (23), samt at der er stigende bekymring over, at der findes og ophobes pesticidrester og deres metabolitter i jorden, og at de kan føre til forsuring af jorden; bemærker med bekymring, at anvendelsen af imidacloprid i Japan førte til et dramatisk sammenbrud i fiskebestandene, som ikke er blevet genoprettet (24);

| R. | der henviser til, at den harmoniserede klassificering og mærkning, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (25), kategoriserede imidacloprid som »farlig ved indtagelse«, »miljøfarlig« og »meget giftig med langvarige virkninger for vandlevende organismer« (26); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den harmoniserede klassificering og mærkning, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (25), kategoriserede imidacloprid som »farlig ved indtagelse«, »miljøfarlig« og »meget giftig med langvarige virkninger for vandlevende organismer« (26);

| S. | der henviser til, at en undersøgelse af imidacloprid-eksponeringen hos almindelig karpefisk (Cyprinua carpio L.) fandt degeneration i hjernen, gællerne og øjnene (27) ud over histopatologiske forandringer (læsioner), aktivering af biomarkører og alternering af genekspressionsniveauer; undersøgelsen konkluderede, at inflammation og oxidativ stress fremkaldes af imidacloprid-eksponering; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en undersøgelse af imidacloprid-eksponeringen hos almindelig karpefisk (Cyprinua carpio L.) fandt degeneration i hjernen, gællerne og øjnene (27) ud over histopatologiske forandringer (læsioner), aktivering af biomarkører og alternering af genekspressionsniveauer; undersøgelsen konkluderede, at inflammation og oxidativ stress fremkaldes af imidacloprid-eksponering;

| T. | der henviser til, at der kan forekomme bioakkumulering af neonicotinoid-metabolitter hos mennesker gennem gentagen indtagelse af kontaminerede fødevarer, eftersom bioakkumulering af imidacloprid ved lavdosiseksponering blev observeret i en dyreundersøgelse (28); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der kan forekomme bioakkumulering af neonicotinoid-metabolitter hos mennesker gennem gentagen indtagelse af kontaminerede fødevarer, eftersom bioakkumulering af imidacloprid ved lavdosiseksponering blev observeret i en dyreundersøgelse (28);

| U. | der henviser til, at forskellige videnskabelige undersøgelser i dyreforsøg har konkluderet, at imidacloprid fungerer som et reproduktionstoksisk og hormonforstyrrende stof, der kan have en negativ indvirkning på hjerte, nyrer, skjoldbruskkirtel og hjerne og kan forårsage neurologiske symptomer, herunder åndedrætsvigt og dødsfald (29); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at forskellige videnskabelige undersøgelser i dyreforsøg har konkluderet, at imidacloprid fungerer som et reproduktionstoksisk og hormonforstyrrende stof, der kan have en negativ indvirkning på hjerte, nyrer, skjoldbruskkirtel og hjerne og kan forårsage neurologiske symptomer, herunder åndedrætsvigt og dødsfald (29);

| V. | der henviser til, at eksperimentel dokumentation viser, at toksiciteten af imidacloprid øges med eksponeringstid lige så meget som med dosering, beskrevet som »tidskumulativ toksicitet«, og at imidacloprids toksicitet derfor ikke kun bør forstås som et spørgsmål om akut dødelighed, men også bør betragtes inden for en kronisk ramme (30); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at eksperimentel dokumentation viser, at toksiciteten af imidacloprid øges med eksponeringstid lige så meget som med dosering, beskrevet som »tidskumulativ toksicitet«, og at imidacloprids toksicitet derfor ikke kun bør forstås som et spørgsmål om akut dødelighed, men også bør betragtes inden for en kronisk ramme (30);

| W. | der henviser til, at forordning (EU) nr. 283/2013 kræver, at der gennemføres undersøgelser om langtidstoksicitet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at forordning (EU) nr. 283/2013 kræver, at der gennemføres undersøgelser om langtidstoksicitet;

| X. | der henviser til, at det i forordning (EF) nr. 396/2005 er fastsat, at »kendte kumulative og synergistiske virkninger« skal tages i betragtning, »når der findes metoder til vurdering af sådanne virkninger«; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det i forordning (EF) nr. 396/2005 er fastsat, at »kendte kumulative og synergistiske virkninger« skal tages i betragtning, »når der findes metoder til vurdering af sådanne virkninger«;

| Y. | der henviser til, at forordning (EU) nr. 284/2013 i øjeblikket kræver toksikologiske undersøgelser af eksponering af brugere, andre tilstedeværende, beboere og arbejdstagere, flere langsigtede og kroniske toksicitetsundersøgelser for dyr og undersøgelser af skæbne og opførsel i jord, vand og luft; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at forordning (EU) nr. 284/2013 i øjeblikket kræver toksikologiske undersøgelser af eksponering af brugere, andre tilstedeværende, beboere og arbejdstagere, flere langsigtede og kroniske toksicitetsundersøgelser for dyr og undersøgelser af skæbne og opførsel i jord, vand og luft;

| Z. | der henviser til, at der mangler viden om de forurenende virkninger i miljøet af mange individuelle kemikalier og kemiske blandinger; ikke alle kemikalier er blevet vurderet, og økotoksicitetsvurderinger fokuserer på meget få arter og økosystemer; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at der mangler viden om de forurenende virkninger i miljøet af mange individuelle kemikalier og kemiske blandinger; ikke alle kemikalier er blevet vurderet, og økotoksicitetsvurderinger fokuserer på meget få arter og økosystemer;

| AA. | der henviser til, at forordning (EU) 2019/6 anerkender, at en risikostyringsbeslutning bør tage hensyn til: »andre relevante faktorer, herunder samfundsmæssige, økonomiske, etiske, miljømæssige og velfærdsmæssige faktorer og kontrollens gennemførlighed«; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at forordning (EU) 2019/6 anerkender, at en risikostyringsbeslutning bør tage hensyn til: »andre relevante faktorer, herunder samfundsmæssige, økonomiske, etiske, miljømæssige og velfærdsmæssige faktorer og kontrollens gennemførlighed«;

| AB. | der henviser til, at i modsætning til de undersøgelser, der forelægges for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), behøver undersøgelser, der forelægges for agenturet, ikke at blive offentliggjort; beklager den manglende adgang til videnskabelige undersøgelser i fuldt omfang, videnskabelige udtalelser og rådata samt manglen på oplysninger om gennemførligheden af kontrol med og risikostyring i forbindelse med udledning af spildevand i vandmiljøet; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at i modsætning til de undersøgelser, der forelægges for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), behøver undersøgelser, der forelægges for agenturet, ikke at blive offentliggjort; beklager den manglende adgang til videnskabelige undersøgelser i fuldt omfang, videnskabelige udtalelser og rådata samt manglen på oplysninger om gennemførligheden af kontrol med og risikostyring i forbindelse med udledning af spildevand i vandmiljøet;

| AC. | der henviser til, at i henhold til forordning (EF) nr. 470/2009 skal maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer fastsættes i overensstemmelse med almindeligt anerkendte principper for sikkerhedsvurdering under hensyntagen til enhver anden videnskabelig vurdering af sikkerheden ved det pågældende stof, som måtte være foretaget af internationale organisationer, navnlig Codex Alimentarius, eller, hvis sådanne stoffer anvendes til andre formål, af videnskabelige udvalg, der er nedsat i Fællesskabet; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at i henhold til forordning (EF) nr. 470/2009 skal maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer fastsættes i overensstemmelse med almindeligt anerkendte principper for sikkerhedsvurdering under hensyntagen til enhver anden videnskabelig vurdering af sikkerheden ved det pågældende stof, som måtte være foretaget af internationale organisationer, navnlig Codex Alimentarius, eller, hvis sådanne stoffer anvendes til andre formål, af videnskabelige udvalg, der er nedsat i Fællesskabet;

| AD. | der henviser til, at Codex Alimentarius ikke anbefaler imidacloprid til anvendelse i vandmiljøet, og ECHA antyder, hvorfor dette kan være tilfældet: »Ifølge den harmoniserede klassificering og mærkning (ATP01), der er godkendt af Den Europæiske Union, er dette stof meget giftigt med langvarige virkninger for vandlevende organismer og er farligt ved indtagelse« (31); |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Codex Alimentarius ikke anbefaler imidacloprid til anvendelse i vandmiljøet, og ECHA antyder, hvorfor dette kan være tilfældet: »Ifølge den harmoniserede klassificering og mærkning (ATP01), der er godkendt af Den Europæiske Union, er dette stof meget giftigt med langvarige virkninger for vandlevende organismer og er farligt ved indtagelse« (31);

| AE. | der henviser til, at det i artikel 37 i forordning (EU) 2019/6 fastsættes, at der skal gives afslag på markedsføringstilladelse, hvis risiciene for folke- eller dyresundheden eller for miljøet ikke i tilstrækkelig grad imødegås; mener, at dette er en begrundelse for ikke at fastsætte maksimalgrænseværdien; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at det i artikel 37 i forordning (EU) 2019/6 fastsættes, at der skal gives afslag på markedsføringstilladelse, hvis risiciene for folke- eller dyresundheden eller for miljøet ikke i tilstrækkelig grad imødegås; mener, at dette er en begrundelse for ikke at fastsætte maksimalgrænseværdien;

| AF. | der henviser til, at de fire største lakseproducerende nationer — Norge, Chile, Det Forenede Kongerige og Canada — ikke er medlemsstater, og at Kommissionen derfor ikke vil være i stand til at foretage passende kontrol af de kompetente myndigheder i disse lande eller til at vurdere, om kontrollen er tilstrækkelig; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at de fire største lakseproducerende nationer — Norge, Chile, Det Forenede Kongerige og Canada — ikke er medlemsstater, og at Kommissionen derfor ikke vil være i stand til at foretage passende kontrol af de kompetente myndigheder i disse lande eller til at vurdere, om kontrollen er tilstrækkelig;

| 1. | mener, at gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 470/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 ikke er i overensstemmelse med EU-retten, idet den krænker informationsfriheden og de grundlæggende principper om gennemsigtighed, demokratisk kontrol og ansvarlighed, for så vidt som den tilgrundliggende udtalelse fra Udvalget for Veterinærlægemidler kun er gjort tilgængelig i sammendrag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at ophæve gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 og forelægge udvalget et nyt udkast, der omfatter imidacloprid på listen i bilag IV til forordning (EF) nr. 396/2005 over farmakologisk virksomme stoffer, for hvilke der ikke kan fastsættes maksimalgrænseværdier for anvendelse i vand; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at alle veterinærlægemidler, pesticider og farmakologiske og kemiske restkoncentrationer bør gennemgå standardforsøg og fagfællebedømte evalueringer på grund af deres risiko for at forårsage yderligere og varige skader; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at agenturet bør offentliggøre den fulde udtalelse fra Udvalget for Veterinærlægemidler, der består af den videnskabelige risikovurdering og risikohåndteringsanbefalingerne og den videnskabelige dokumentation, som de bygger på; mener, at risikovurderingen af imidacloprid er mangelfuld med hensyn til vurderingen af akutte endepunktsværdier, og at der ses bort fra forsinkede, kumulative og kroniske virkninger; minder om, at forskning i hvirvelløse vanddyr har afsløret en forsinket virkning på dødeligheden, navnlig blandt akvatiske insektarter, som ikke kunne påvises i almindelige akutte test, hvilket viser, at risikovurderinger for neonicotinoider har været utilstrækkelige med hensyn til beskyttelse af miljøet (32); |
| --- | --- |

5.

| 6. | finder det vigtigt at evaluere farmakologisk virksomme stoffer og deres klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier i animalske fødevarer i sammenhæng med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (33), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (34) og forordning (EU) 2019/6 og (EU) 2019/1381; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at der er et presserende behov for at revidere direktiv 2001/82/EF for at beskytte biodiversiteten, vandmiljøet og landmiljøet og tage hensyn til dyrevelfærd og ikkemålorganismer og mikroorganismer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at forordning (EF) nr. 470/2009 ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til behovet for at inddrage Europa-Parlamentet og borgerne, således at de fuldt ud kan udøve deres demokratiske ret til indsigt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager behovet for at styrke det videnskabelige samarbejde, koordineringen og sammenhængen mellem de EU-agenturer, der har kompetence på dette område, dvs. agenturet, EFSA og ECHA sammen med nationale og internationale agenturer, ved at udvikle en fælles ramme for risikovurdering af biocider og fytofarmaceutiske produkter, der anvendes i fødekæder, for at undgå uoverensstemmelser og begrænse risikoen for miljøskader og miljøforstyrrelser; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til i sin rolle som ansvarlig for risikostyringen behørigt at anvende forsigtighedsprincippet i forbindelse med en vurdering af de foreliggende oplysninger, således at risikoen for skadelige virkninger på miljøet, biodiversiteten, dyrevelfærden og menneskers sundhed kvantificeres; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer indtrængende Kommissionen til systematisk at meddele, hvordan der er taget hensyn til forsigtighedsprincippet og princippet om informeret samtykke, og hvordan konklusionerne i udtalelsen fra Udvalget for Veterinærlægemidler er udledt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at opretholde det demokratiske princip om informeret samtykke og til at foretage en kvalitetskontrol af risikovurderingsprocessen med henblik på at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske fødevarer; mener, at det er afgørende, at den er i fuld overensstemmelse med de mål, der er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt«, Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« og EU's biodiversitetsstrategi for 2030; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at tidskumulative, ajourførte, fagfællebedømte, økotoksikologiske test for ikkemålarter i jorden og vandmiljøet medtages i risikovurderingen, og at den også omfatter miljørester i luft, jord og vand, herunder de langsigtede kumulative toksiske virkninger, og at den specificerer de uafhængige, fagfællebedømte videnskabelige undersøgelser og videnskabelige udtalelser, der blev taget i betragtning; understreger, at disse oplysninger bør være offentligt tilgængelige; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til at forelægge og medlemsstaterne til at støtte et lovgivningsforslag for at sikre, at der er overensstemmelse med og sammenhæng med forordning (EU) 2019/6 og (EU) 2019/1381 og al fødevarerelateret lovgivning, hvis risikovurderingen med henblik på fastsættelse af maksimalgrænseværdier foretages af andre agenturer end EFSA; opfordrer Kommissionen til også at sikre, at en sådan vurdering er gennemsigtig og tjener til bedre at beskytte biodiversiteten og de akvatiske økosystemer, insekter, regnorme og mikroorganismer i jorden; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT L 131 af 16.4.2021, s. 120.

(2)  EUT L 152 af 16.6.2009, s. 11.

(3)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/82/EF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 af 20. juni 2019 om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden og om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 2065/2003, (EF) nr. 1935/2004, (EF) nr. 1331/2008, (EF) nr. 1107/2009, (EU) 2015/2283 og direktiv 2001/18/EF (EUT L 231 af 6.9.2019, s. 1).

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/39/EU af 12. august 2013 om ændring af direktiv 2000/60/EF og 2008/105/EF for så vidt angår prioriterede stoffer inden for vandpolitikken (EUT L 226 af 24.8.2013, s. 1).

(8)  Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav vedrørende aktivstoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 93 af 3.4.2013, s. 1).

(9)  Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav vedrørende plantebeskyttelsesmidler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 93 af 3.4.2013, s. 85).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1).

(11)  https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf

(12)  http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206

(13)  http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides/JMPR/JMPRReport08.pdf

(14)  Se Domstolens dom i sag T-235/15, Pari Pharma GmbH mod Det Europæiske Lægemiddelagentur, ECLI:EU:T:2018:65; se også sag T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd mod Det Europæiske Lægemiddelagentur, ECLI:EU:T:2018:66 og T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH og Intervet International BV mod Det Europæiske Lægemiddelagentur, ECLI:EU:T:2018:67.

(15)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., »Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments«, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(16)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/783 af 29. maj 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet imidacloprid (EUT L 132 af 30.5.2018, s. 31).

(17)  Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K., »Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects«, Aquaculture, 2010, bind 306, 1-4, s. 7, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., »Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments«, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K,»Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)«, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, bind 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(20)  Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K,»Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)«, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, bind 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(21)  Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K., »The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata«, Science of the Total Environment, 2020, bind 742, The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata — ScienceDirect

(22)  de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M., »Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates« Ecotoxicology, 2017, 26, s. 555, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7

(23)  https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020

(24)  https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(26)  ECHA's vurderingsrapport, Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaracides and Products to control other Arthropods), https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(27)  Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P., »Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)«, Toxicology International, 2020, 27, s. 70.

(28)  Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M., »Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid«, Chemosphere 2013, bind 93, 10, s. 2612, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid — ScienceDirect

(29)  Katić, A., Karačonji, I.B., »Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals«, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals

(30)  Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., »Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments«, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5),1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(31)  https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32)  Sánchez-Bayo F., Tennekes, H.A., »Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments«, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/75

---

P9_TA(2021)0285

Aktivstoffer, herunder flumioxazin

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 af 6. maj 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, calciumcarbonat, captan, carbondioxid, cymoxanil, dimethomorph, ethephon, ekstrakt af tetræ, famoxadon, fedtdestillationsrester, fedtsyrer C7-C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurochloridon, folpet, formetanat, giberellinsyre, gibberellin, heptamaloxyloglucan, hydrolyserede proteiner, jernsulfat, metazachlor, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphosmethyl, planteolier/rapsolie, kaliumhydrogencarbonat, propamocarb, prothioconazol, kvartssand, fiskeolie, repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fårefedt, s-metolachlor, ligekædede sommerfugleferomoner, tebuconazol og urea (2021/2706(RSP))

(2022/C 67/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 af 6. maj 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, calciumcarbonat, captan, carbondioxid, cymoxanil, dimethomorph, ethephon, ekstrakt af tetræ, famoxadon, fedtdestillationsrester, fedtsyrer C7-C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurochloridon, folpet, formetanat, giberellinsyre, gibberellin, heptamaloxyloglucan, hydrolyserede proteiner, jernsulfat, metazachlor, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphosmethyl, planteolier/rapsolie, kaliumhydrogencarbonat, propamocarb, prothioconazol, kvartssand, fiskeolie, repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fårefedt, s-metolachlor, ligekædede sommerfugleferomoner, tebuconazol og urea (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 af 6. maj 2021 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne aluminiumammoniumsulfat, aluminiumsilikat, beflubutamid, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, calciumcarbonat, captan, carbondioxid, cymoxanil, dimethomorph, ethephon, ekstrakt af tetræ, famoxadon, fedtdestillationsrester, fedtsyrer C7-C20, flumioxazin, fluoxastrobin, flurochloridon, folpet, formetanat, giberellinsyre, gibberellin, heptamaloxyloglucan, hydrolyserede proteiner, jernsulfat, metazachlor, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphosmethyl, planteolier/rapsolie, kaliumhydrogencarbonat, propamocarb, prothioconazol, kvartssand, fiskeolie, repellenter (lugt), vegetabilske eller animalske/fårefedt, s-metolachlor, ligekædede sommerfugleferomoner, tebuconazol og urea (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (2), særlig artikel 17, stk. 1, og artikel 21, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (2), særlig artikel 17, stk. 1, og artikel 21,

| — | der henviser til udtalelse af 30. marts 2021 fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 30. marts 2021 fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder,

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 af 11. marts 2015 om gennemførelse af artikel 80, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om oprettelse af en liste over stoffer, der er kandidater til substitution (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/408 af 11. marts 2015 om gennemførelse af artikel 80, stk. 7, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om oprettelse af en liste over stoffer, der er kandidater til substitution (3),

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 om plantebeskyttelsesmidler (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 om plantebeskyttelsesmidler (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at flumioxazin blev optaget i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (6) den 1. januar 2003 ved Kommissionens direktiv 2002/81/EF (7) og anses for at være godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at flumioxazin blev optaget i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (6) den 1. januar 2003 ved Kommissionens direktiv 2002/81/EF (7) og anses for at være godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009;

| B. | der henviser til, at en procedure for forlængelse af godkendelsen af flumioxazin i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (8) har været i gang siden 2010 (9), og at den vedkommende ansøgning blev indgivet den 29. februar 2012 i henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 (10); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en procedure for forlængelse af godkendelsen af flumioxazin i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (8) har været i gang siden 2010 (9), og at den vedkommende ansøgning blev indgivet den 29. februar 2012 i henhold til artikel 4 i Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 (10);

| C. | der henviser til, at godkendelsesperioden for aktivstoffet flumioxazin allerede er blevet forlænget med fem år ved Kommissionens direktiv 2010/77/EU (11) og efterfølgende med et år hvert år siden 2015 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) og (EU) 2020/869 (17) og nu med ét år ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/745, som forlænger godkendelsesperioden til den 30. juni 2022; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at godkendelsesperioden for aktivstoffet flumioxazin allerede er blevet forlænget med fem år ved Kommissionens direktiv 2010/77/EU (11) og efterfølgende med et år hvert år siden 2015 ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1885 (12), (EU) 2016/549 (13), (EU) 2017/841 (14), (EU) 2018/917 (15), (EU) 2019/707 (16) og (EU) 2020/869 (17) og nu med ét år ved gennemførelsesforordning (EU) 2021/745, som forlænger godkendelsesperioden til den 30. juni 2022;

| D. | der henviser til, at Kommissionen i gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 ikke begrunder forlængelsen med andet end at anføre: »Da vurderingen af disse aktivstoffer er blevet forsinket af årsager, som ansøgerne ikke har indflydelse på, kan godkendelserne af de pågældende aktivstoffer forventes at udløbe, inden der er truffet beslutning om at forny dem«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen i gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 ikke begrunder forlængelsen med andet end at anføre: »Da vurderingen af disse aktivstoffer er blevet forsinket af årsager, som ansøgerne ikke har indflydelse på, kan godkendelserne af de pågældende aktivstoffer forventes at udløbe, inden der er truffet beslutning om at forny dem«;

| E. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1107/2009 har til formål at sikre et højt niveau for beskyttelse af både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og samtidig at sikre, at Unionens landbrug er konkurrencedygtigt; der henviser til, at der især bør sættes fokus på beskyttelsen af sårbare befolkningsgrupper, herunder gravide kvinder, spædbørn og børn; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1107/2009 har til formål at sikre et højt niveau for beskyttelse af både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og samtidig at sikre, at Unionens landbrug er konkurrencedygtigt; der henviser til, at der især bør sættes fokus på beskyttelsen af sårbare befolkningsgrupper, herunder gravide kvinder, spædbørn og børn;

| F. | der henviser til, at forsigtighedsprincippet bør finde anvendelse, og at forordning (EF) nr. 1107/2009 fastsætter, at stoffer kun bør bruges i plantebeskyttelsesmidler, hvis de bevisligt indebærer klare fordele for planteproduktionen og ikke kan formodes at ville have skadelige virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller en uacceptabel indvirkning på miljøet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forsigtighedsprincippet bør finde anvendelse, og at forordning (EF) nr. 1107/2009 fastsætter, at stoffer kun bør bruges i plantebeskyttelsesmidler, hvis de bevisligt indebærer klare fordele for planteproduktionen og ikke kan formodes at ville have skadelige virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller en uacceptabel indvirkning på miljøet;

| G. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1107/2009 angiver, at godkendelsesperioden for aktivstoffer af sikkerhedshensyn bør være tidsbegrænset; der henviser til, at godkendelsesperioden bør stå i et rimeligt forhold til de eventuelle iboende risici ved anvendelsen af disse stoffer, men i tilfældet flumioxazin er det klart, at et sådant rimeligt forhold er fraværende; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1107/2009 angiver, at godkendelsesperioden for aktivstoffer af sikkerhedshensyn bør være tidsbegrænset; der henviser til, at godkendelsesperioden bør stå i et rimeligt forhold til de eventuelle iboende risici ved anvendelsen af disse stoffer, men i tilfældet flumioxazin er det klart, at et sådant rimeligt forhold er fraværende;

| H. | der henviser til, at flumioxazin i de 18 år, der er gået siden godkendelsen heraf som et aktivstof, er blevet udpeget og klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og som et sandsynligt hormonforstyrrende stof; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at flumioxazin i de 18 år, der er gået siden godkendelsen heraf som et aktivstof, er blevet udpeget og klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og som et sandsynligt hormonforstyrrende stof;

| I. | der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne har mulighed for og ansvar for at handle i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, når der er konstateret risiko for skadelige virkninger på sundheden, men der fortsat hersker videnskabelig usikkerhed, ved at vedtage midlertidige risikostyringsforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen og medlemsstaterne har mulighed for og ansvar for at handle i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet, når der er konstateret risiko for skadelige virkninger på sundheden, men der fortsat hersker videnskabelig usikkerhed, ved at vedtage midlertidige risikostyringsforanstaltninger, som er nødvendige for at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers sundhed;

| J. | der henviser mere præcist til, at artikel 21 i forordning (EF) nr. 1107/2009 fastsætter, at Kommissionen til enhver tid kan foretage en fornyet vurdering af godkendelsen af et aktivstof, navnlig hvis den i lyset af ny videnskabelig og teknisk viden finder indikationer af, at stoffet ikke længere opfylder godkendelseskriterierne i ovennævnte forordnings artikel 4, og til, at denne revurdering kan føre til, at godkendelsen af stoffet tilbagekaldes eller ændres; |
| --- | --- |

J.

der henviser mere præcist til, at artikel 21 i forordning (EF) nr. 1107/2009 fastsætter, at Kommissionen til enhver tid kan foretage en fornyet vurdering af godkendelsen af et aktivstof, navnlig hvis den i lyset af ny videnskabelig og teknisk viden finder indikationer af, at stoffet ikke længere opfylder godkendelseskriterierne i ovennævnte forordnings artikel 4, og til, at denne revurdering kan føre til, at godkendelsen af stoffet tilbagekaldes eller ændres;

Reproduktionstoksisk i kategori 1B og hormonforstyrrende

| K. | der henviser til, at flumioxazin i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (18) har en harmoniseret klassificering som reproduktionstoksisk i kategori 1B, meget giftig for vandlevende organismer og meget giftig for vandlevende organismer med langvarige virkninger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at flumioxazin i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (18) har en harmoniseret klassificering som reproduktionstoksisk i kategori 1B, meget giftig for vandlevende organismer og meget giftig for vandlevende organismer med langvarige virkninger;

| L. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet allerede i 2014 og derefter i 2017 og 2018 konkluderede, at stærkt bekymrende kritiske forhold gjorde sig gældende, idet flumioxazin er klassificeret som reproduktionstoksicitet i kategori 1B, og derudover at stoffets potentielle hormonforstyrrende egenskab var et spørgsmål, der ikke kunne løses og derfor udgjorde et bekymrende kritisk forhold; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet allerede i 2014 og derefter i 2017 og 2018 konkluderede, at stærkt bekymrende kritiske forhold gjorde sig gældende, idet flumioxazin er klassificeret som reproduktionstoksicitet i kategori 1B, og derudover at stoffets potentielle hormonforstyrrende egenskab var et spørgsmål, der ikke kunne løses og derfor udgjorde et bekymrende kritisk forhold;

| M. | der henviser til, at flumioxazin i 2015 blev optaget på substitutionslisten ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/408, fordi det er klassificeret eller skal klassificeres som reproduktionstoksisk i kategori 1A eller 1B i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at flumioxazin i 2015 blev optaget på substitutionslisten ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/408, fordi det er klassificeret eller skal klassificeres som reproduktionstoksisk i kategori 1A eller 1B i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008;

| N. | der henviser til, at aktivstoffer i henhold til punkt 3.6.4 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke kan godkendes, når de kategoriseres som reproduktionstoksiske i 1B, undtagen i tilfælde, hvor der på grundlag af dokumenterede beviser vedlagt ansøgningen er behov for et aktivstof til at kontrollere en alvorlig fare for plantesundheden, som ikke kan bekæmpes med andre disponible midler, herunder ikke-kemiske metoder, i hvilke tilfælde der skal træffes risikobegrænsende foranstaltninger for at sikre, at menneskers og miljøs eksponering for stoffet minimeres; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at aktivstoffer i henhold til punkt 3.6.4 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke kan godkendes, når de kategoriseres som reproduktionstoksiske i 1B, undtagen i tilfælde, hvor der på grundlag af dokumenterede beviser vedlagt ansøgningen er behov for et aktivstof til at kontrollere en alvorlig fare for plantesundheden, som ikke kan bekæmpes med andre disponible midler, herunder ikke-kemiske metoder, i hvilke tilfælde der skal træffes risikobegrænsende foranstaltninger for at sikre, at menneskers og miljøs eksponering for stoffet minimeres;

| O. | der henviser til, at den rapporterende medlemsstat den 1. februar 2018 på baggrund af nye videnskabelige data forelagde Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) et forslag til harmoniseret klassificering og mærkning af flumioxazin i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008; der henviser til, at ECHA's Udvalg for Risikovurdering (RAC) den 15. marts 2019 vedtog en udtalelse, hvorved den ændrede klassificeringen af flumioxazin fra reproduktionstoksisk i kategori 1B til reproduktionstoksisk i kategori 2; der henviser til, at dette sandsynligvis vil føre til en omklassificering af flumioxazin i bilag IV til forordning (EF) nr. 1272/2008, men dette er endnu ikke sket; der henviser til, at flumioxazin indtil da forbliver klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den rapporterende medlemsstat den 1. februar 2018 på baggrund af nye videnskabelige data forelagde Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) et forslag til harmoniseret klassificering og mærkning af flumioxazin i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008; der henviser til, at ECHA's Udvalg for Risikovurdering (RAC) den 15. marts 2019 vedtog en udtalelse, hvorved den ændrede klassificeringen af flumioxazin fra reproduktionstoksisk i kategori 1B til reproduktionstoksisk i kategori 2; der henviser til, at dette sandsynligvis vil føre til en omklassificering af flumioxazin i bilag IV til forordning (EF) nr. 1272/2008, men dette er endnu ikke sket; der henviser til, at flumioxazin indtil da forbliver klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B;

| P. | der henviser til, at et aktivstof i henhold til punkt 3.6.5 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke kan godkendes, når det anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, der kan have negative virkninger for mennesker, medmindre eksponeringen af mennesker for det pågældende aktivstof i et plantebeskyttelsesmiddel på foreslåede realistiske anvendelsesbetingelser er ubetydelig, dvs. at produktet anvendes i lukkede systemer eller på andre betingelser, der udelukker kontakt med mennesker, og hvor restkoncentrationer af det pågældende aktivstof i fødevarer og foder ikke overskrider den standardværdi, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (19); |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at et aktivstof i henhold til punkt 3.6.5 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ikke kan godkendes, når det anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, der kan have negative virkninger for mennesker, medmindre eksponeringen af mennesker for det pågældende aktivstof i et plantebeskyttelsesmiddel på foreslåede realistiske anvendelsesbetingelser er ubetydelig, dvs. at produktet anvendes i lukkede systemer eller på andre betingelser, der udelukker kontakt med mennesker, og hvor restkoncentrationer af det pågældende aktivstof i fødevarer og foder ikke overskrider den standardværdi, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (19);

| Q. | der henviser til, at flumioxazin har været mistænkt for at have hormonforstyrrende egenskaber siden 2014 (20); der henviser til, at kriterier til bestemmelse af, om et stof er et hormonforstyrrende stof i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 (21), som fastsat i Kommissionens forordning (EU) 2018/605, har været gældende siden den 20. oktober 2018 (22); der henviser til, at de dertil svarende retningslinjer blev vedtaget den 5. juni 2018 (23); der henviser til, at Kommissionen imidlertid først den 4. december 2019 bemyndigede EFSA til at vurdere det hormonforstyrrende potentiale i flumioxazin i henhold til de nye kriterier; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at flumioxazin har været mistænkt for at have hormonforstyrrende egenskaber siden 2014 (20); der henviser til, at kriterier til bestemmelse af, om et stof er et hormonforstyrrende stof i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 (21), som fastsat i Kommissionens forordning (EU) 2018/605, har været gældende siden den 20. oktober 2018 (22); der henviser til, at de dertil svarende retningslinjer blev vedtaget den 5. juni 2018 (23); der henviser til, at Kommissionen imidlertid først den 4. december 2019 bemyndigede EFSA til at vurdere det hormonforstyrrende potentiale i flumioxazin i henhold til de nye kriterier;

| R. | der henviser til, at EFSA i september 2020 offentliggjorde sin ajourførte fagfællebedømmelse af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet flumioxazin (24), hvor EFSA ikke var i stand til at udelukke hormonforstyrrende egenskaber, da der blev konstateret adskillige datamangler, også vedrørende andre sikkerhedsaspekter, hvilket gav anledning til bekymring; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EFSA i september 2020 offentliggjorde sin ajourførte fagfællebedømmelse af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet flumioxazin (24), hvor EFSA ikke var i stand til at udelukke hormonforstyrrende egenskaber, da der blev konstateret adskillige datamangler, også vedrørende andre sikkerhedsaspekter, hvilket gav anledning til bekymring;

| S. | der henviser til, at EFSA mere specifikt har udpeget flere datamangler inden for pattedyrstoksikologi, problemer, der ikke kunne løses, og kritiske områder, som giver anledning til bekymring; der henviser til, at EFSA også konstaterede datamangler inden for restkoncentrationer og forbrugersikkerhed, at EFSA ikke var i stand til at færdiggøre vurderingen af eksponeringen af grundvandet på grund af manglende data, og at vurderingen af flumioxazins hormonforstyrrende egenskaber for mennesker og organismer uden for målgruppen ikke kunne færdiggøres på grund af de ufuldstændige datasæt, hvilket betød, at EFSA ikke var i stand til at drage en konklusion om, hvorvidt kriterierne for hormonforstyrrende virkninger for både mennesker og organismer uden for målgruppen ved EATS-modaliteterne som fastsat i punkt 3.6.5 og punkt 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved forordning (EU) 2018/605, er opfyldt; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EFSA mere specifikt har udpeget flere datamangler inden for pattedyrstoksikologi, problemer, der ikke kunne løses, og kritiske områder, som giver anledning til bekymring; der henviser til, at EFSA også konstaterede datamangler inden for restkoncentrationer og forbrugersikkerhed, at EFSA ikke var i stand til at færdiggøre vurderingen af eksponeringen af grundvandet på grund af manglende data, og at vurderingen af flumioxazins hormonforstyrrende egenskaber for mennesker og organismer uden for målgruppen ikke kunne færdiggøres på grund af de ufuldstændige datasæt, hvilket betød, at EFSA ikke var i stand til at drage en konklusion om, hvorvidt kriterierne for hormonforstyrrende virkninger for både mennesker og organismer uden for målgruppen ved EATS-modaliteterne som fastsat i punkt 3.6.5 og punkt 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009, som ændret ved forordning (EU) 2018/605, er opfyldt;

| T. | der henviser til, at flumioxazin har en høj risiko for biokoncentration, er særdeles giftigt for alger og vandplanter og moderat giftigt for regnorme, honningbier, fisk og hvirvelløse vanddyr; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at flumioxazin har en høj risiko for biokoncentration, er særdeles giftigt for alger og vandplanter og moderat giftigt for regnorme, honningbier, fisk og hvirvelløse vanddyr;

| U. | der henviser til, at det er uacceptabelt, at et stof, der på nuværende tidspunkt opfylder udelukkelseskriterierne for aktivstoffer, der er mutagene, kræftfremkaldende og/eller reproduktionstoksiske, og som ikke kan udelukkes fra at opfylde udelukkelseskriterierne på grund af dets hormonforstyrrende egenskaber, som er fastsat for at beskytte menneskers sundhed og miljøet, fortsat er tilladt i Unionen, hvilket bringer menneskers sundhed og miljøet i fare; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det er uacceptabelt, at et stof, der på nuværende tidspunkt opfylder udelukkelseskriterierne for aktivstoffer, der er mutagene, kræftfremkaldende og/eller reproduktionstoksiske, og som ikke kan udelukkes fra at opfylde udelukkelseskriterierne på grund af dets hormonforstyrrende egenskaber, som er fastsat for at beskytte menneskers sundhed og miljøet, fortsat er tilladt i Unionen, hvilket bringer menneskers sundhed og miljøet i fare;

| V. | der henviser til, at ansøgere kan udnytte det automatiske system, der er indbygget i Kommissionens arbejdsmetoder, og som indebærer, at godkendelsesperioderne for aktivstoffer straks forlænges, når den fornyede vurdering af risikoen ikke er afsluttet, ved med vilje at forlænge processen for fornyet vurdering ved at tilvejebringe ufuldstændige data og ved at anmode om flere undtagelser og særlige betingelser, hvilket medfører uacceptable risici for menneskers sundhed og miljøet, da eksponeringen for det farlige stof fortsætter i denne periode; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at ansøgere kan udnytte det automatiske system, der er indbygget i Kommissionens arbejdsmetoder, og som indebærer, at godkendelsesperioderne for aktivstoffer straks forlænges, når den fornyede vurdering af risikoen ikke er afsluttet, ved med vilje at forlænge processen for fornyet vurdering ved at tilvejebringe ufuldstændige data og ved at anmode om flere undtagelser og særlige betingelser, hvilket medfører uacceptable risici for menneskers sundhed og miljøet, da eksponeringen for det farlige stof fortsætter i denne periode;

| W. | der henviser til, at ansøgeren efter et første forslag fra Kommissionen, der gik ud på ikke at forny godkendelsen i 2014 og var baseret på, at flumioxazin opfyldte afskæringskriterierne reproduktionstoksisk i kategori 1B, anmodede om en undtagelse fra anvendelsen af disse afskæringskriterier; og til, at en sådan undtagelse imidlertid krævede, at der blev udviklet relevante vurderingsmetoder, som endnu ikke fandtes til trods for, at forordning (EF) nr. 1107/2009 havde været gældende i tre år, hvilket resulterede i stilstand i den proces, hvorved godkendelsen ikke skulle fornys, i flere år; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at ansøgeren efter et første forslag fra Kommissionen, der gik ud på ikke at forny godkendelsen i 2014 og var baseret på, at flumioxazin opfyldte afskæringskriterierne reproduktionstoksisk i kategori 1B, anmodede om en undtagelse fra anvendelsen af disse afskæringskriterier; og til, at en sådan undtagelse imidlertid krævede, at der blev udviklet relevante vurderingsmetoder, som endnu ikke fandtes til trods for, at forordning (EF) nr. 1107/2009 havde været gældende i tre år, hvilket resulterede i stilstand i den proces, hvorved godkendelsen ikke skulle fornys, i flere år;

| X. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 om plantebeskyttelsesmidler opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til at »sikre, at den proceduremæssige forlængelse af godkendelsesperioden indtil procedurens afslutning, jf. artikel 17 i forordningen, ikke bliver anvendt på aktivstoffer, som er mutagene, kræftfremkaldende eller reproduktionstoksiske og derfor hører til i kategori 1A eller 1B, og heller ikke på aktivstoffer, der har hormonforstyrrende egenskaber og er skadelige for mennesker eller dyr, således som det i øjeblikket er tilfældet med stoffer såsom flumioxazin, thiacloprid, chlorotoluron og dimoxystrobin«; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 13. september 2018 om gennemførelse af forordning (EF) nr. 1107/2009 om plantebeskyttelsesmidler opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til at »sikre, at den proceduremæssige forlængelse af godkendelsesperioden indtil procedurens afslutning, jf. artikel 17 i forordningen, ikke bliver anvendt på aktivstoffer, som er mutagene, kræftfremkaldende eller reproduktionstoksiske og derfor hører til i kategori 1A eller 1B, og heller ikke på aktivstoffer, der har hormonforstyrrende egenskaber og er skadelige for mennesker eller dyr, således som det i øjeblikket er tilfældet med stoffer såsom flumioxazin, thiacloprid, chlorotoluron og dimoxystrobin«;

| Y. | der henviser til, at Parlamentet allerede har gjort indsigelse mod to tidligere forlængelser af godkendelsesperioden for flumioxazin i sine beslutninger af 10. oktober 2019 (25) og 10. juli 2020 (26), og at Kommissionen ikke har givet et overbevisende svar på disse beslutninger og heller ikke på behørig vis har påvist, at endnu en forlængelse ikke ville overskride dens gennemførelsesbeføjelser; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at Parlamentet allerede har gjort indsigelse mod to tidligere forlængelser af godkendelsesperioden for flumioxazin i sine beslutninger af 10. oktober 2019 (25) og 10. juli 2020 (26), og at Kommissionen ikke har givet et overbevisende svar på disse beslutninger og heller ikke på behørig vis har påvist, at endnu en forlængelse ikke ville overskride dens gennemførelsesbeføjelser;

| Z. | der henviser til, at efter den tidligere forlængelse i 2020 af godkendelsesperioderne for 26 aktivstoffer, herunder flumioxazin, i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2020/869 er godkendelserne af kun fire af de 26 stoffer, der er omfattet af nævnte gennemførelsesforordning, enten blevet fornyet eller ikke er blevet fornyet, mens godkendelsesperioderne for 44 aktivstoffer i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 er blevet forlænget, og mange af dem for tredje eller fjerde gang; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at efter den tidligere forlængelse i 2020 af godkendelsesperioderne for 26 aktivstoffer, herunder flumioxazin, i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2020/869 er godkendelserne af kun fire af de 26 stoffer, der er omfattet af nævnte gennemførelsesforordning, enten blevet fornyet eller ikke er blevet fornyet, mens godkendelsesperioderne for 44 aktivstoffer i henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 er blevet forlænget, og mange af dem for tredje eller fjerde gang;

| 1. | mener, at gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er af den opfattelse, at gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 ikke er i overensstemmelse med EU-retten, da det ikke respekterer forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer kraftigt de alvorlige forsinkelser i processen for fornyet godkendelse og i udpegningen af hormonforstyrrende stoffer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er af den opfattelse, at beslutningen om at forlænge godkendelsesperioden for flumioxazin igen ikke er i overensstemmelse med sikkerhedskriterierne i forordning (EF) nr. 1107/2009 og heller ikke er baseret på dokumentation for, at dette stof kan anvendes sikkert, eller at der er et påvist akut behov for det pågældende stof til fødevareproduktion i Unionen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at ophæve gennemførelsesforordning (EU) 2021/745 og til at forelægge Udvalget et nyt udkast, der tager hensyn til de videnskabelige beviser for de skadelige egenskaber ved alle de pågældende stoffer, navnlig ved flumioxazin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at forelægge et forslag om ikke at forny godkendelsen for flumioxazin på det næste møde i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at meddele Parlamentet de specifikke årsager til, at vurderingen af stofferne er blevet forsinket af årsager, som ansøgerne ikke har indflydelse på, hvilke specifikke endepunkter der stadig er ved at blive vurderet, og hvorfor gennemførelsen af denne vurdering kræver så meget tid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager sin opfordring til Kommissionen til kun at forelægge udkast til gennemførelsesforordninger til forlængelse af godkendelsesperioder for stoffer, for hvilke den nyeste videnskabelige fagkundskab ikke forventes at give anledning til et forslag fra Kommissionen om ikke at forny godkendelsen af det pågældende aktivstof; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager sin opfordring til Kommissionen til at trække godkendelserne af stoffer tilbage, når der foreligger dokumentation for, at de ikke opfylder sikkerhedskriterierne i forordning (EF) nr. 1107/2009, eller er begrundet tvivl om, hvorvidt de opfylder disse kriterier; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne til at sikre en korrekt og rettidig fornyet vurdering af godkendelserne af de aktivstoffer, for hvilke de er rapporterende medlemsstater, og til at sikre, at de nuværende forsinkelser afhjælpes effektivt så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUT L 160 af 7.5.2021, s. 89.

(2)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUT L 67 af 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 183.

(6)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

(7)  Kommissionens direktiv 2002/81/EF af 10. oktober 2002 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage flumioxazin som aktivt stof (EFT L 276 af 12.10.2002, s. 28).

(8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

(9)  Kommissionens direktiv 2010/77/EU af 10. november 2010 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår udløbsdatoerne for optagelse af visse aktivstoffer i bilag I (EUT L 293 af 11.11.2010, s. 48).

(10)  Kommissionens forordning (EU) nr. 1141/2010 af 7. december 2010 om en procedure for forlængelse af optagelsen af en anden gruppe af aktivstoffer i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF og om fastlæggelse af en liste over disse stoffer (EUT L 322 af 8.12.2010, s. 10).

(11)  Kommissionens direktiv 2010/77/EU af 10. november 2010 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for så vidt angår udløbsdatoerne for optagelse af visse aktivstoffer i bilag I (EUT L 293 af 11.11.2010, s. 48).

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1885 af 20. oktober 2015 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne 2,4-D, acibenzolar-s-methyl, amitrol, bentazon, cyhalofopbutyl, diquat, esfenvalerat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), glyphosat, iprovalicarb, isoproturon, lambda-cyhalothrin, metalaxyl-M, metsulfuronmethyl, picolinafen, prosulfuron, pymetrozin, pyraflufen-ethyl, thiabendazol, thifensulfuron-methyl og triasulfuron (EUT L 276 af 21.10.2015, s. 48).

(13)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/549 af 8. april 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne bentazon, cyhalofop butyl, diquat, famoxadon, flumioxazin, DPX KE 459 (flupyrsulfuron-methyl), metalaxyl-M, picolinafen, prosulfuron, pymetrozin, thiabendazol og thifensulfuron-methyl (EUT L 95 af 9.4.2016, s. 4).

(14)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/841 af 17. maj 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, Ampelomyces quisqualis stamme AQ 10, benalaxyl, bentazon, bifenazat, bromoxynil, carfentrazonethyl, chlorpropham, cyazofamid, desmedipham, diquat, DPX KE 459 (flupyrsulfuronmethyl), etoxazol, famoxadon, fenamidon, flumioxazin, foramsulfuron, Gliocladium catenulatum stamme J1446, imazamox, imazosulfuron, isoxaflutol, laminarin, metalaxyl-M, methoxyfenozid, milbemectin, oxasulfuron, pendimethalin, phenmedipham, pymetrozin, S-metolachlor og trifloxystrobin (EUT L 125 af 18.5.2017, s. 12).

(15)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/917 af 27. juni 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, carvon, chlorpropham, cyazofamid, desmedipham, dimethoat, dimethomorph, diquat, ethephon, ethoprophos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum stamme: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-m, methiocarb, methoxyfenozid, metribuzin, milbemectin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol, pymetrozin og s-metolachlor (EUT L 163 af 28.6.2018, s. 13).

(16)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/707 af 7. maj 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, cyazofamid, desmedipham, dimethoat, dimethomorph, diuron, ethephon, etoxazol, famoxadon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-m, methiocarb, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol, s-metolachlor og tebuconazol (EUT L 120 af 8.5.2019, s. 16).

(17)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/869 af 24. juni 2020 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, cyazofamid, dimethomorph, ethephon, etoxazol, famoxadon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, formetanat, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol og s-metolachlor (EUT L 201 af 25.6.2020, s. 7).

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

(20)  EFSA's konklusion om fagfællebedømmelser af pesticider, »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin«, EFSA Journal 2014; 12(6):3736, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3736

(21)  Kommissionens forordning (EU) 2018/605 af 19. april 2018 om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved at fastlægge videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (EUT L 101 af 20.4.2018, s. 33).

(22)  Kommissionens forordning (EU) 2018/605 af 19. april 2018 om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved at fastlægge videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (EUT L 101 af 20.4.2018, s. 33).

(23)  Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) og Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) med støtte fra Det Fælles Forskningscenter (JRC), »Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009« (Retningslinjer for identifikation af hormonforstyrrende stoffer i forbindelse med forordning (EU) nr. 528/2012 og (EF) nr. 1107/2009), EFSA Journal 2018; 16(6):5311, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311

(24)  EFSA's konklusion om fagfællebedømmelser af pesticider, »Updated peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flumioxazin«, EFSA Journal 2020; 18(9):6246, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/6246

(25)  Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/707 af 7. maj 2019 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, cyazofamid, desmedipham, dimethoat, dimethomorph, diuron, ethephon, etoxazol, famoxadon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, metalaxyl-m, methiocarb, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol, s-metolachlor og tebuconazol (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0026).

(26)  Europa-Parlamentets beslutning af 10. juli 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktiv stofferne beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, cyazofamid, dimethomorph, ethephon, etoxazol, famoxadon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, formetanat, metribuzin, milbemectin, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol og s-metolachlor (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0197).

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/81 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/81

---

P9_TA(2021)0286

EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti (2021/2568(RSP))

(2022/C 67/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 16. december 2020 med titlen »EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti« (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 16. december 2020 med titlen »EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti« (JOIN(2020)0018),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 16. december 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 16. december 2020 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823),

| — | der henviser til Kommissionen forslag af 24. september 2020 til om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor og om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 909/2014 (COM(2020)0595), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionen forslag af 24. september 2020 til om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor og om ændring af forordning (EF) nr. 1060/2009, (EU) nr. 648/2012, (EU) nr. 600/2014 og (EU) nr. 909/2014 (COM(2020)0595),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 12. september 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed og netværket af nationale koordinationscentre (COM(2018)0630), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 12. september 2018 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af det europæiske industri-, teknologi- og forskningskompetencecenter for cybersikkerhed og netværket af nationale koordinationscentre (COM(2018)0630),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 af 17. april 2019 om ENISA (Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed), om cybersikkerhedscertificering af informations- og kommunikationsteknologi og om ophævelse af forordning (EU) nr. 526/2013 (forordningen om cybersikkerhed) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/881 af 17. april 2019 om ENISA (Den Europæiske Unions Agentur for Cybersikkerhed), om cybersikkerhedscertificering af informations- og kommunikationsteknologi og om ophævelse af forordning (EU) nr. 526/2013 (forordningen om cybersikkerhed) (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/53/EU af 16. april 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse af radioudstyr på markedet og om ophævelse af direktiv 1999/5/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/53/EU af 16. april 2014 om harmonisering af medlemsstaternes love om tilgængeliggørelse af radioudstyr på markedet og om ophævelse af direktiv 1999/5/EF (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 af 11. december 2018 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1972 af 11. december 2018 om oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11. december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i »Horisont 2020 — rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020)« og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 om Horisont 2020 — rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 af 29. april 2021 om programmet for et digitalt Europa og om ophævelse af afgørelse (EU) 2015/2240 (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/40/EU af 7. juli 2010 om rammerne for indførelse af intelligente transportsystemer på vejtransportområdet og for grænsefladerne til andre transportformer (7),

| — | der henviser til Budapestkonventionen om IT-kriminalitet af 23. november 2001 (ETS nr. 185), |
| --- | --- |

—

der henviser til Budapestkonventionen om IT-kriminalitet af 23. november 2001 (ETS nr. 185),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2020 om en ny strategi for europæiske SMV'er (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2020 om en ny strategi for europæiske SMV'er (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om en europæisk strategi for data (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om en europæisk strategi for data (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: Kvinders deltagelse i den digitale økonomi (11). |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: Kvinders deltagelse i den digitale økonomi (11).

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2019 om sikkerhedstrusler forbundet med den stigende kinesiske teknologiske tilstedeværelse i EU og mulige foranstaltninger på EU-plan til at mindske dem (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2019 om sikkerhedstrusler forbundet med den stigende kinesiske teknologiske tilstedeværelse i EU og mulige foranstaltninger på EU-plan til at mindske dem (12),

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti (O-000037/2021 — B9-0024/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti (O-000037/2021 — B9-0024/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at den digitale omstilling er en central strategisk prioritet for Unionen, og som i sagens natur er forbundet med øget eksponering for cybertrusler; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den digitale omstilling er en central strategisk prioritet for Unionen, og som i sagens natur er forbundet med øget eksponering for cybertrusler;

| B. | der henviser til, at antallet af forbundne enheder, herunder maskiner, sensorer, industrielle komponenter og netværk, der udgør tingenes internet (IoT), fortsat stiger, idet 22,3 mia. enheder forventes at være forbundet med IoT på verdensplan inden 2024, hvilket øger eksponeringen for cyberangreb; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at antallet af forbundne enheder, herunder maskiner, sensorer, industrielle komponenter og netværk, der udgør tingenes internet (IoT), fortsat stiger, idet 22,3 mia. enheder forventes at være forbundet med IoT på verdensplan inden 2024, hvilket øger eksponeringen for cyberangreb;

| C. | der henviser til, at teknologiske fremskridt — f.eks. kvantedatabehandling, og asymmetriske adgangsforhold hertil — vil kunne vende op og ned på cybersikkerhedsområdet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at teknologiske fremskridt — f.eks. kvantedatabehandling, og asymmetriske adgangsforhold hertil — vil kunne vende op og ned på cybersikkerhedsområdet;

| D. | der henviser til, at coronakrisen yderligere har afdækket cyber-sårbarhederne inden for flere kritisk vigtige sektorer, herunder ikke mindst sundhedsvæsenet, og til at de medfølgende foranstaltninger i form af telearbejde og social distancering har øget vores afhængighed af digital teknologi og onlineforbindelser, samtidig med at der over hele Unionen er sket en stigning i antal og grad af udspekulerethed inden for cyberangreb og cyberkriminalitet, herunder spionage og sabotage såvel som indbrud i og manipulation af IT-systemer, -strukturer og -netværk ved hjælp af ondsindede og ulovlige installationer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at coronakrisen yderligere har afdækket cyber-sårbarhederne inden for flere kritisk vigtige sektorer, herunder ikke mindst sundhedsvæsenet, og til at de medfølgende foranstaltninger i form af telearbejde og social distancering har øget vores afhængighed af digital teknologi og onlineforbindelser, samtidig med at der over hele Unionen er sket en stigning i antal og grad af udspekulerethed inden for cyberangreb og cyberkriminalitet, herunder spionage og sabotage såvel som indbrud i og manipulation af IT-systemer, -strukturer og -netværk ved hjælp af ondsindede og ulovlige installationer;

| E. | der henviser til, at antallet af cyberangreb er steget betydeligt, som den seneste række ondsindede og organiserede cyberangreb på sundhedssystemer i bl.a. Irland, Finland og Frankrig vidner om; der henviser til, at disse cyberangreb forårsager betydelig skade på sundhedssystemer og patientpleje samt på andre følsomme offentlige og private institutioner; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at antallet af cyberangreb er steget betydeligt, som den seneste række ondsindede og organiserede cyberangreb på sundhedssystemer i bl.a. Irland, Finland og Frankrig vidner om; der henviser til, at disse cyberangreb forårsager betydelig skade på sundhedssystemer og patientpleje samt på andre følsomme offentlige og private institutioner;

| F. | der henviser til, at hybride trusler er i fremmarch, herunder i form af desinformationskampagner og cyberangreb på infrastruktur, økonomiske processer og demokratiske institutioner, og indebærer stadig mere alvorlige implikationer i både cyberspace og den fysiske verden og fare for, at dette vil påvirke de demokratiske processer såsom valg, lovgivning, retshåndhævelse og justits; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at hybride trusler er i fremmarch, herunder i form af desinformationskampagner og cyberangreb på infrastruktur, økonomiske processer og demokratiske institutioner, og indebærer stadig mere alvorlige implikationer i både cyberspace og den fysiske verden og fare for, at dette vil påvirke de demokratiske processer såsom valg, lovgivning, retshåndhævelse og justits;

| G. | der henviser til, at der forekommer en stigende afhængighed af internettets kernefunktion og af essentielle internettjenester til formål som kommunikation og hosting, applikationer og data, for hvilke markedsandelen gradvist koncentreres på stadig færre virksomhedshænder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der forekommer en stigende afhængighed af internettets kernefunktion og af essentielle internettjenester til formål som kommunikation og hosting, applikationer og data, for hvilke markedsandelen gradvist koncentreres på stadig færre virksomhedshænder;

| H. | der henviser til, at mulighederne for at foretage DDoS-angreb (distributed denial of service-angreb) er voksende, og derfor bør kerneinternettets modstandsdygtighed tilsvarende styrkes; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at mulighederne for at foretage DDoS-angreb (distributed denial of service-angreb) er voksende, og derfor bør kerneinternettets modstandsdygtighed tilsvarende styrkes;

| I. | der henviser til, at cybersikkerhedsberedskab og -bevidsthed blandt virksomheder, navnlig SMV'er og enkeltpersoner, fortsat er ringe, at der er mangel på fagkyndig arbejdskraft (hullet i arbejdsstyrken er vokset med 20 % siden 2015) og at de traditionelle rekrutteringskanaler ikke kan følge med efterspørgslen, herunder for ledende og tværfaglige stillinger; der henviser til, at næsten 90 % af den globale arbejdsstyrke inden for cybersikkerhed er mænd, og at den vedvarende mangel på kønsdiversitet begrænser talentmassen yderligere (13); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at cybersikkerhedsberedskab og -bevidsthed blandt virksomheder, navnlig SMV'er og enkeltpersoner, fortsat er ringe, at der er mangel på fagkyndig arbejdskraft (hullet i arbejdsstyrken er vokset med 20 % siden 2015) og at de traditionelle rekrutteringskanaler ikke kan følge med efterspørgslen, herunder for ledende og tværfaglige stillinger; der henviser til, at næsten 90 % af den globale arbejdsstyrke inden for cybersikkerhed er mænd, og at den vedvarende mangel på kønsdiversitet begrænser talentmassen yderligere (13);

| J. | der henviser til, at cybersikkerhedskapaciteter er ulige medlemsstaterne imellem, og at deling af hændelsesrapporter og information mellem dem hverken er systematisk eller tilstrækkeligt omfattende, samtidig med at anvendelse af informationsdelings- og analysecentre til formidling af information mellem den offentlige og den private sektor ikke indfrier sit potentiale; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at cybersikkerhedskapaciteter er ulige medlemsstaterne imellem, og at deling af hændelsesrapporter og information mellem dem hverken er systematisk eller tilstrækkeligt omfattende, samtidig med at anvendelse af informationsdelings- og analysecentre til formidling af information mellem den offentlige og den private sektor ikke indfrier sit potentiale;

| K. | der henviser til. at der ikke findes nogen EU-aftale om efterretningssamarbejde på cyberområdet eller kollektive modtræk over for cyberangreb og hybride angreb; der henviser til, at modforanstaltninger over for cybertrusler og cyberangreb, navnlig af hybrid art, er både teknisk og geopolitisk vanskelige for medlemsstaterne at håndtere på egen hånd; |
| --- | --- |

K.

der henviser til. at der ikke findes nogen EU-aftale om efterretningssamarbejde på cyberområdet eller kollektive modtræk over for cyberangreb og hybride angreb; der henviser til, at modforanstaltninger over for cybertrusler og cyberangreb, navnlig af hybrid art, er både teknisk og geopolitisk vanskelige for medlemsstaterne at håndtere på egen hånd;

| L. | der henviser til, at tværnational datadeling og global datadeling er vigtige for værdiskabelsen, forudsat at der værnes om privatlivets fred og intellektuelle ejendomsrettigheder; der henviser til, at håndhævelsen af udenlandske datalove vil kunne udgøre en cybersikkerhedstrussel mod EU-data i betragtning af, at virksomheder, der opererer inden for flere forskellige geografiske områder, er underlagt overlappende forpligtelser uanset dataenes anbringelses- eller oprindelsessted; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at tværnational datadeling og global datadeling er vigtige for værdiskabelsen, forudsat at der værnes om privatlivets fred og intellektuelle ejendomsrettigheder; der henviser til, at håndhævelsen af udenlandske datalove vil kunne udgøre en cybersikkerhedstrussel mod EU-data i betragtning af, at virksomheder, der opererer inden for flere forskellige geografiske områder, er underlagt overlappende forpligtelser uanset dataenes anbringelses- eller oprindelsessted;

| M. | der henviser til, at cybersikkerhed udgør et globalt marked på 600 mia. EUR, og at dette beløb forventes at vokse hurtigt, og at Unionen er nettoimportør af produkter og løsninger; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at cybersikkerhed udgør et globalt marked på 600 mia. EUR, og at dette beløb forventes at vokse hurtigt, og at Unionen er nettoimportør af produkter og løsninger;

| N. | der henviser til, at der er risiko for fragmentering af det indre marked på grund af nationale bestemmelser om cybersikkerhed og manglen på horisontal lovgivning vedrørende væsentlige cybersikkerhedskrav til hardware og software, herunder forbundne produkter og applikationer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der er risiko for fragmentering af det indre marked på grund af nationale bestemmelser om cybersikkerhed og manglen på horisontal lovgivning vedrørende væsentlige cybersikkerhedskrav til hardware og software, herunder forbundne produkter og applikationer;

| 1. | glæder sig over de initiativer, Kommissionen skitserer i sin fælles meddelelse om EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til, at man fremmer udviklingen af sikrede og pålidelige netværks- og informationssystemer, infrastruktur og sammenkobling på tværs af Unionen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer til at fastsætte som mål, at alle internetforbundne produkter i Unionen, herunder til forbrugere og industriel brug, og langs de forsyningskæder, der gør produkterne tilgængelige, skal være »secured-by-design« (fremstillet med integrerede sikkerhedsmekanismer), modstandsdygtige over for cyberhændelser og hurtigt skal kunne udbedres, når der konstateres sårbarheder; glæder sig over Kommissionens planer om at foreslå horisontal lovgivning om cybersikkerhedskrav for forbundne produkter og tilknyttede tjenester og anmoder om, at en sådan lovgivning foreslår harmonisering af nationale love for at undgå fragmentering af det indre marked; anmoder om, at der tages hensyn til allerede gældende ret (forordning om cybersikkerhed, de nye lovgivningsmæssige rammer, standardiseringsforordningen) for at undgå tvetydighed og fragmentering; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at vurdere behovet for et forslag til en horisontal forordning om indførelse af cybersikkerhedskrav for applikationer, software, indlejret software og operativsystemer inden 2023, der bygger på gældende EU-ret vedrørende krav til risikostyring; fremhæver, at forældede applikationer, software, indlejret software og operativsystemer (dvs. som ikke længere modtager regelmæssige patches og sikkerhedsopdateringer) udgør en ikke ubetydelig andel af alle forbundne enheder og en cybersikkerhedsrisiko; opfordrer Kommissionen til at medtage dette aspekt i sit forslag; foreslår, at forslaget bør omfatte forpligtelser for producenterne til på forhånd at oplyse om de minimumsperioder, hvori de yder sikkerhedspatches og opdateringer, således at køberne kan træffe velunderbyggede valg; mener, at producenterne skal indgå i programmet for koordineret offentliggørelse af sårbarheder som omhandlet i forslaget til NIS2-direktivet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at cybersikkerhed bør integreres i digitaliseringen; opfordrer derfor til, at digitaliseringsprojekter, der finansieres med EU-midler, skal være omfattet af cybersikkerhedskrav; glæder sig over støtten til forskning og innovation inden for cybersikkerhed, navnlig om disruptiv teknologi (såsom kvantedatabehandling og kvantekryptografi), hvis fremvækst vil kunne forstyrre den internationale balance; opfordrer endvidere til yderligere forskning i post-kvantealgoritmer som en cybersikkerhedsstandard; |
| --- | --- |

5.

| 6. | finder, at digitaliseringen af vores samfund betyder, at alle sektorer er forbundne, således at svagheder i én sektor også vil virke hæmmende på andre; fastholder derfor, at cybersikkerhedspolitikker skal inkorporeres i EU's digitale strategi og finansiering, og at de skal være sammenhængende og interoperable på tværs af sektorerne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer til sammenhæng i anvendelsen af EU-midler til cybersikkerhedsformål og dermed forbunden opstilling af infrastruktur; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at drage omsorg for, at der drages nytte af cybersikkerhedsrelateret synergi mellem forskellige programmer, navnlig Horisont Europa, et digitalt Europa, rumprogrammet, EU's genopretnings- og resiliensfacilitet, InvestEU og Connecting Europe-faciliteten, samt at der gøres fuldt brug af Forskningskompetencecentret for Cybersikkerhed og dets netværk; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at kommunikationsinfrastruktur er hjørnestenen i al digital aktivitet, og at det er en strategisk prioritet for Unionen at tilsikre fuld beskyttelse heraf; bakker op om den igangværende udformning af EU-ordningen for cybersikkerhedscertificering af 5G-net; glæder sig over EU-værktøjskassen for 5G-cybersikkerhed og opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og branchen til at fortsætte deres bestræbelser på at opnå sikrede kommunikationsnetværk, herunder også foranstaltninger beregnet på forsyningskæden i dens fulde udstrækning; opfordrer Kommissionen til at undgå fastlåsning af leverandører og til at udbygge netværkssikkerhed ved at yde opbakning til initiativer, der udbygger virtualisering og »cloud-gørelse« af de forskellige komponenter i netværkene; opfordrer til en skyndsom udvikling af den næste generation af kommunikationsteknologi med integreret cybersikkerhedselementer som et grundlæggende princip og som tilsikrer beskyttelse af privatlivets fred og persondata; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager, at det er vigtigt at opstille nye, robuste sikkerhedsrammer for EU's kritisk vigtige infrastruktur for at beskytte EU's sikkerhedsinteresser og bygge videre på eksisterende kapaciteter til at reagere hensigtsmæssigt på risici, trusler og teknologiske ændringer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde bestemmelser, der skal tilsikre tilgængelighed, rådighed og integritet i den offentlige kerne af internettet og dermed stabilitet ved cyberspace, navnlig for så vidt angår EU's adgang til det globale DNS-rootsystem; mener, at sådanne bestemmelser bør indbefatte foranstaltninger til diversificering af leverandører for dermed at mindske den nuværende risiko for afhængighed af enkelte virksomheder med markedsdominans; glæder sig over forslaget til et EU-domænenavnssystem (DNS4EU) som et middel til at styrke internettets kernes modstandskraft; anmoder Kommissionen om at evaluere, hvordan dette DNS4EU kan anvende de nyeste teknologier, sikkerhedsprotokoller og ekspertise inden for cybertrusler til at tilbyde et hurtigt, sikkert og modstandsdygtigt DNS til alle europæere; minder om nødvendigheden af en bedre beskyttelse af BGP (Border Gateway Protocol) for at forhindre BGP-kapringer; minder om sin opbakning til en interessehaver-inklusiv model for internetstyring, hvor cybersikkerhed vil udgøre en af kernepunkterne; understreger, at EU bør fremskynde implementeringen af IPv6.; anerkender, at open source-modellen, der ligger til grund for internettets funktionsmåde, har vist sig nyttig og effektiv; tilskynder derfor til benyttelse heraf; |
| --- | --- |

10.

| 11. | anerkender behovet for at højne cybersikkerhedskriminalteknik med henblik på at bekæmpe kriminalitet, cyberkriminalitet og cyberangreb, herunder også sager hvor en fremmed statsmagt står bag, men advarer mod uforholdsmæssige foranstaltninger, der vil bringe privatlivets fred og ytringsfriheden for EU's borgere i fare, når de bruger internettet; minder om nødvendigheden af at afslutte revisionen af anden tillægsprotokol til Budapestkonventionen om IT-kriminalitet, som har potentiale til at styrke beredskabet over for cyberkriminalitet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sammenlægge deres ressourcer for dermed at udbygge EU's strategiske modstandskraft, reducere afhængigheden af fremmed teknologi og fremme dets lederskab og konkurrenceevne inden for cybersikkerhed på tværs af den digitale forsyningskæde (herunder datalagring og -behandling i cloud-steder, CPU-teknologi, integrerede kredsløb (mikrochips), ultrasikret konnektivitet, kvantedatabehandling og næste generation af netværker); |
| --- | --- |

12.

| 13. | anser planen om ultrasikret konnektivitetsinfrastruktur for et vigtigt instrument til beskyttelse af følsom datakommunikation; glæder sig over meddelelsen om, at der skal udvikles et rumbaseret, globalt sikret kommunikationssystem i EU-regi, der vil inkorporere kvantekrypteringsteknologi; minder om, at der fortsat skal gøres bestræbelser på at skabe sikkerhed omkring EU's rumaktiviteter i samarbejde med Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet (EUSPA) og Den Europæiske Rumorganisation (ESA); |
| --- | --- |

13.

| 14. | beklager, at informationsdelingspraksis angående cybertrusler og -hændelser ikke er synderligt indarbejdet i hverken den private eller den offentlige sektor; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe øget tillid og mindske hindringer for udveksling af oplysninger om cybertrusler og cyberangreb på alle niveauer; glæder sig over den indsats, som er blevet gjort inden for en række sektorer, og opfordrer til tværsektorielt samarbejde, da sårbarheder sjældent er sektorspecifikke; fremhæver, at medlemsstaterne skal slå sig sammen på EU-niveau for effektivt at kunne dele den senest indhentede viden om cybersikkerhedstrusler; opfordrer til, at der i medlemsstatsregi nedsættes en arbejdsgruppe om cyber-efterretningsarbejde med henblik på at fremme udvekslingen af oplysninger i EU og i det europæiske økonomiske rum, navnlig for at forhindre storstilede cyberangreb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | glæder sig over den planlagte oprettelse af en fælles cyber-enhed til styrkelse af samarbejdet mellem EU-organer og medlemsstatsmyndigheder med ansvar for at forebygge, afskrække og sætte ind over for cyberangreb; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til yderligere at styrke cyberforsvarssamarbejdet og udvikle forskning i de mest avancerede cyberforsvarssystemer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om den menneskelige faktors betydning for cybersikkerhedsstrategien; fremhæver, at det fortsat skal gøres en indsats for at højne bevidstheden om cybersikkerhed, herunder cyberhygiejne og cyberfærdigheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fremhæver betydningen af solide og konsekvente sikkerhedsrammer for at beskytte alt EU-personale, data, kommunikationsnet og informationssystemer samt beslutningsprocesser mod cybertrusler baseret på omfattende, konsekvente og ensartede regler og fyldestgørende styring; opfordrer til, at der stilles tilstrækkelige ressourcer og kapacitet til rådighed, herunder i forbindelse med styrkelsen af CERT-EU's mandat og med hensyn til de igangværende drøftelser om fastlæggelse af fælles bindende regler om cybersikkerhed for alle EU's institutioner, organer og agenturer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til øget anvendelse af frivillig certificering og cybersikkerhedsstandarder, eftersom sådanne tiltag udgør vægtige værktøjer til højnelse af det generelle niveau af cybersikkerhed. glæder sig over oprettelsen af den europæiske certificeringsramme og arbejdet i EU-gruppen for cybersikkerhedscertificering; opfordrer ENISA og Kommissionen til i forbindelse med EU-ordningen for cybersikkerhedscertificering af cloud-tjenesteydelser at overveje at indføre obligatorisk anvendelse af EU-retten for så vidt angår garantiniveauet »højt«; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver, at det er nødvendigt at indfri efterspørgslen på cybersikkerhedskyndig arbejdskraft for at lukke kvalifikationskløften ved at videreføre bestræbelserne inden for uddannelse og oplæring; opfordrer til, at der især sættes fokus på helt at udligne lønforskellen mellem kønnene, der også findes inden for denne sektor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | anerkender behovet for bedre støtte til mikro-, små og mellemstore virksomheder for at øge deres forståelse af alle informationssikkerhedsrisici og muligheder for at forbedre deres cybersikkerhed; opfordrer ENISA og de nationale myndigheder til at udvikle selvtestportaler og retningslinjer for bedste praksis for mikro-, små og mellemstore virksomheder; minder om betydningen af oplæringskurser og adgang til særligt allokerede midler til disse enheders sikkerhed; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT L 151 af 7.6.2019, s. 15.

(2)  EUT L 153 af 22.5.2014, s. 62.

(3)  EUT L 321 af 17.12.2018, s. 36.

(4)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 81.

(5)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 104.

(6)  EUT L 166 af 11.5.2021, s. 1.

(7)  EUT L 207 af 6.8.2010, s. 1.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0359.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0098.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0261.

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0026.

(12)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 2.

(13)  Den Europæiske Revisionsret: Challenges to effective EU cybersecurity policy Briefing Paper, marts 2019.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/86 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/86

---

P9_TA(2021)0287

Retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet (2021/2711(RSP))

(2022/C 67/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 1, artikel 4, stk. 3, artikel 6, 7, 13, artikel 14, stk. 1, artikel 16, stk. 1, artikel 17, stk. 1, 3 og 8, artikel 19, stk. 1, andet afsnit, og artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) samt artikel 265, 310, 317 og 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 1, artikel 4, stk. 3, artikel 6, 7, 13, artikel 14, stk. 1, artikel 16, stk. 1, artikel 17, stk. 1, 3 og 8, artikel 19, stk. 1, andet afsnit, og artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) samt artikel 265, 310, 317 og 319 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (1) (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (1) (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (2) og til sin beslutning af 17. december 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, den interinstitutionelle aftale, EU-genopretningsinstrumentet og forordningen om retsstatsprincippet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (2) og til sin beslutning af 17. december 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, den interinstitutionelle aftale, EU-genopretningsinstrumentet og forordningen om retsstatsprincippet (3),

| — | der henviser til Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 af 30. september 2020 (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 af 30. september 2020 (COM(2020)0580),

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 21. juli 2020 og den 11. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 21. juli 2020 og den 11. december 2020,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (4),

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 3. juni 2021 i sag C-650/18 med afvisning af Ungarns annullationssøgsmål til prøvelse af Parlamentets beslutning af 12. september 2018, som indleder den procedure, hvorved det kan fastslås, at der er en klar fare for, at denne medlemsstat groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 3. juni 2021 i sag C-650/18 med afvisning af Ungarns annullationssøgsmål til prøvelse af Parlamentets beslutning af 12. september 2018, som indleder den procedure, hvorved det kan fastslås, at der er en klar fare for, at denne medlemsstat groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (5),

| — | der henviser til Kommissionens begrundede forslag af 20. december 2017 i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU om retsstatsprincippet i Polen: forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens begrundede forslag af 20. december 2017 i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU om retsstatsprincippet i Polen: forslag til Rådets afgørelse, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2018 om Kommissionens beslutning om at tage artikel 7, stk. 1, i TEU i anvendelse i forbindelse med situationen i Polen (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som nedfældet i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal, som nedfældet i artikel 2 i TEU;

| B. | der henviser til, at en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, ikke kun vedrører den medlemsstat, hvor denne fare opstår, men også indvirker på de øvrige medlemsstater, på den gensidige indbyrdes tillid mellem dem og på selve Unionens grundsubstans og dens borgeres grundlæggende rettigheder i henhold til EU-retten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, ikke kun vedrører den medlemsstat, hvor denne fare opstår, men også indvirker på de øvrige medlemsstater, på den gensidige indbyrdes tillid mellem dem og på selve Unionens grundsubstans og dens borgeres grundlæggende rettigheder i henhold til EU-retten;

| C. | der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i TEU blev taget i anvendelse af Kommissionen og Parlamentet for så vidt angår henholdsvis Polen og Ungarn efter at det var fastslået, at der var en klar fare for en grov overtrædelse af de værdier, som Unionen bygger på; der henviser til, at Rådet hidtil har afholdt tre høringer af Polen og to høringer af Ungarn inden for rammerne af Rådet for Almindelige Anliggender; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 7, stk. 1, i TEU blev taget i anvendelse af Kommissionen og Parlamentet for så vidt angår henholdsvis Polen og Ungarn efter at det var fastslået, at der var en klar fare for en grov overtrædelse af de værdier, som Unionen bygger på; der henviser til, at Rådet hidtil har afholdt tre høringer af Polen og to høringer af Ungarn inden for rammerne af Rådet for Almindelige Anliggender;

| D. | der henviser til, at forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet trådte i kraft den 1. januar 2021 og har været gældende siden; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet trådte i kraft den 1. januar 2021 og har været gældende siden;

| E. | der henviser til, at anvendelsen af, formålet med og anvendelsesområdet for forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er klart defineret heri, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i TEU »sikrer anvendelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne i henhold til disse«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at anvendelsen af, formålet med og anvendelsesområdet for forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er klart defineret heri, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i TEU »sikrer anvendelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne i henhold til disse«;

| F. | der henviser til, at anvendelsen af forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet ikke kan gøres til genstand for vedtagelse af retningslinjer, og minder om, at eventuelle retningslinjer ikke må undergrave hensigterne fra den lovgivende myndigheds to parters side; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at anvendelsen af forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet ikke kan gøres til genstand for vedtagelse af retningslinjer, og minder om, at eventuelle retningslinjer ikke må undergrave hensigterne fra den lovgivende myndigheds to parters side;

| G. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 234 i TEUF kan stemme om et mistillidsvotum til Kommissionen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 234 i TEUF kan stemme om et mistillidsvotum til Kommissionen;

| H. | der henviser til, at Kommissionen »skal være fuldstændig uafhængig«, og at dens medlemmer »hverken må søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller nogen anden institution, noget andet organ, kontor eller enhed« (artikel 17, stk. 3, i TEU og artikel 245 i TEUF) og desuden »er ansvarlig over for Europa-Parlamentet« (artikel 17, stk. 8, i TEU) og »sikrer gennemførelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne i henhold til disse« (artikel 17, stk. 1, i TEU); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen »skal være fuldstændig uafhængig«, og at dens medlemmer »hverken må søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller nogen anden institution, noget andet organ, kontor eller enhed« (artikel 17, stk. 3, i TEU og artikel 245 i TEUF) og desuden »er ansvarlig over for Europa-Parlamentet« (artikel 17, stk. 8, i TEU) og »sikrer gennemførelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, der vedtages af institutionerne i henhold til disse« (artikel 17, stk. 1, i TEU);

| I. | der henviser til, at kun EU-Domstolen har beføjelse til at annullere forordningen om konditionalitet i forbindelse med retsstatsprincippet eller en del heraf, og at sager indbragt for EU-Domstolen ikke har opsættende virkning i henhold til artikel 278 i TEUF; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kun EU-Domstolen har beføjelse til at annullere forordningen om konditionalitet i forbindelse med retsstatsprincippet eller en del heraf, og at sager indbragt for EU-Domstolen ikke har opsættende virkning i henhold til artikel 278 i TEUF;

| J. | der henviser til, at Unionens finansielle interesser skal beskyttes i overensstemmelse med de generelle principper, der er forankret i EU-traktaterne, navnlig de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU, og med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, der er fastsat i artikel 317 i TEUF og i Europa-Parlamentets og i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (7) (finansforordningen); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Unionens finansielle interesser skal beskyttes i overensstemmelse med de generelle principper, der er forankret i EU-traktaterne, navnlig de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU, og med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, der er fastsat i artikel 317 i TEUF og i Europa-Parlamentets og i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (7) (finansforordningen);

| 1. | gentager sin holdning til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet, som trådte i kraft den 1. januar 2021 og finder direkte anvendelse i sin helhed i Den Europæiske Union og alle dens medlemsstater for alle midler fra EU-budgettet, herunder midler, der siden da er bevilget gennem EU-genopretningsinstrumentet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen og Rådet til endelig at anerkende det presserende behov for handling for at forsvare de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, og til at indrømme, at en medlemsstat ikke kan ændre sin lovgivning, herunder forfatningsmæssige bestemmelser, på en sådan måde, at beskyttelsen af disse værdier mindskes; mener, at det gensidige loyale samarbejde mellem institutionerne undergraves, hvis Parlamentets bekymringer ikke deles fuldt ud og tages ad notam; minder om, at Parlamentet har ret til at stemme om et mistillidsvotum til Kommissionen og har mulighed for at reagere på Rådets manglende samarbejde; opfordrer andre institutioner til at samarbejde i stedet for at lægge hindringer i vejen for bestræbelserne på at løse den nuværende krise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at i henhold til artikel 5 i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet kontrollerer Kommissionen, om gældende ret er overholdt, og træffer om nødvendigt alle passende foranstaltninger til at beskytte Unionens budget; mener, at situationen med hensyn til overholdelsen af retsstatsprincipperne i nogle medlemsstater berettiger øjeblikkelig anvendelse af forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at reagere hurtigt på de vedvarende alvorlige krænkelser af retsstatsprincippet i visse medlemsstater, som giver anledning til alvorlig fare for så vidt angår en retfærdig, lovlig og upartisk fordeling af EU-midlerne, navnlig under delt forvaltning, og til at foretage en grundig analyse af behovet for at tage den procedure, der er fastsat i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet, i anvendelse uden unødigt ophold; gentager sin opfordring til Kommissionen om omgående at opfylde sine forpligtelser i henhold til denne forordning til behørigt at underrette Parlamentet om eventuelle skriftlige meddelelser til de berørte medlemsstater med angivelse af de faktuelle elementer og specifikke årsager til overtrædelserne af retsstatsprincippet eller af eventuelle igangværende undersøgelser; bemærker, at Parlamentet til dato ikke har modtaget sådanne oplysninger om nogen meddelelse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger sin bekymring over de stadig tydeligere tegn på og den stigende risiko for misbrug af Unionens budget som et middel til at svække retsstatsprincippet i visse medlemsstater; beklager Rådets manglende evne til at gøre meningsfulde fremskridt med håndhævelsen af Unionens værdier i igangværende artikel 7-procedurer som reaktion på truslerne mod de fælles europæiske værdier i Polen og Ungarn; påpeger, at denne manglende evne hos Rådet til at gøre effektiv brug af artikel 7 i TEU fortsat undergraver integriteten af fælles europæiske værdier, den gensidige tillid og Unionens troværdighed som helhed; opfordrer indtrængende de kommende formandskaber til regelmæssigt at afholde høringer; henstiller, at Rådet som opfølgning på høringerne retter konkrete henstillinger til de pågældende medlemsstater, jf. artikel 7, stk. 1, i TEU, og angiver frister for gennemførelsen af disse henstillinger; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at retsstatssituationen i Den Europæiske Union fortsat forværres trods talrige beslutninger og betænkninger fra Europa-Parlamentet og en række traktatbrudssager og afgørelser fra EU-Domstolen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at anvende alle de redskaber, den har til rådighed, herunder forordningen, også til at sætte ind over for de vedvarende krænkelser af demokratiet og de grundlæggende rettigheder alle steder i Unionen, herunder angreb på mediefriheden og på journalister, migranter, kvinders rettigheder, LGBTIQ-personers rettigheder og forenings- og forsamlingsfriheden; glæder sig over den afgørelse, som Domstolen (Store Afdeling) har truffet om at afvise Ungarns annullationssøgsmål mod Parlamentets beslutning af 12. september 2018 om anvendelse af artikel 7-proceduren; beklager Kommissionens manglende evne til at reagere på passende vis på de mange bekymringer, som Parlamentet har givet udtryk for med hensyn til demokratiet, retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i flere medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at anvende alle de redskaber, den har til rådighed, herunder artikel 7 i TEU, retsstatsrammen og traktatbrudsprocedurer i henhold til artikel 19, stk. 1, i TEU samt andre instrumenter såsom fremskyndede procedurer, anmodninger til EU-Domstolen om foreløbige forholdsregler og foranstaltninger vedrørende manglende gennemførelse af Domstolens domme; anmoder Kommissionen om udtrykkeligt at give en begrundelse, når den beslutter ikke at anvende de redskaber, som Parlamentet har anbefalet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver vigtigheden af at støtte og styrke samarbejdet mellem EU-institutionerne, medlemsstaterne, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO); glæder sig over, at Den Europæiske Anklagemyndighed blev operationel den 1. juni 2021; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at den årlige retsstatsrapport er et særskilt redskab, der supplerer forordningen om konditionalitet i forbindelse med retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til at anvende resultaterne af årsrapporten i sin vurdering for så vidt angår forordningen; anmoder Kommissionen om i sin årsrapport om retsstatsprincippet at medtage et særligt afsnit med en analyse af tilfælde, hvor overtrædelser af retsstatsprincippet i en bestemt medlemsstat på en tilstrækkeligt direkte måde kan påvirke eller i alvorlig grad risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget; |
| --- | --- |

9.

| 10. | beklager, at Kommissionen ikke har sendt nogen skriftlige meddelelser til medlemsstaterne siden forordningens ikrafttræden, til trods for de mange bekymringer over de overtrædelser af retsstatsprincippet, der er konstateret i Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020, og eksistensen af to verserende artikel 7-procedurer, som har en indvirkning på den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget, og som stadig ikke er løst af medlemsstaterne; bemærker, at de manglende foranstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 1, og artikel 6 i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er at betragte som vægring fra Kommissionens side mod at opfylde sine forpligtelser i henhold til forordningen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at Parlamentet i sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelse af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet, gav Kommissionen en konkret frist, og bemærker med skuffelse, at Kommissionen ikke har opfyldt sine forpligtelser inden for denne frist; understreger, at dette udgør et tilstrækkeligt grundlag for at indlede et søgsmål mod Kommissionen i henhold til artikel 265 i TEUF; |
| --- | --- |

11.

| 12. | beklager, at Kommissionen ikke har reageret på Parlamentets anmodninger inden den 1. juni 2021 og ikke har igangsat den procedure, der er fastsat i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet, i de mest åbenlyse tilfælde af overtrædelser af retsstatsprincippet i EU; pålægger sin formand på grundlag af artikel 265 i TEUF at opfordre Kommissionen til senest to uger efter vedtagelsen af denne beslutning at opfylde sine forpligtelser i henhold til denne forordning; fastslår, at Parlamentet for at være beredt i mellemtiden omgående skal indlede de nødvendige forberedelser til en eventuel retssag mod Kommissionen i henhold til artikel 265 i TEUF; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0103.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0360.

(4)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 66.

(5)  Dom af 3. juni 2021, Ungarn mod Parlamentet, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  EUT C 129 af 5.4.2019, s. 13.

(7)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/90

---

P9_TA(2021)0288

Parlamentets kontrol med Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Parlamentets holdning til Kommissionens og Rådets igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (2021/2738(RSP))

(2022/C 67/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 174 og 175 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 174 og 175 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (1) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (1) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at forordningen om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten blev vedtaget efter den almindelige lovgivningsprocedure; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forordningen om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten blev vedtaget efter den almindelige lovgivningsprocedure;

| B. | der henviser til, at genopretnings- og resiliensfaciliteten er et hidtil uset instrument med hensyn til omfang og finansieringsmidler; der henviser til, at Kommissionen forbereder sig på at udstede en fælles EU-gæld, eftersom alle EU-medlemsstaterne på vellykket vis har ratificeret afgørelsen om egne indtægter (3); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at genopretnings- og resiliensfaciliteten er et hidtil uset instrument med hensyn til omfang og finansieringsmidler; der henviser til, at Kommissionen forbereder sig på at udstede en fælles EU-gæld, eftersom alle EU-medlemsstaterne på vellykket vis har ratificeret afgørelsen om egne indtægter (3);

| C. | der henviser til, at grønne investeringer under genopretnings- og resiliensfaciliteten vil blive finansieret gennem udstedelse af grønne obligationer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at grønne investeringer under genopretnings- og resiliensfaciliteten vil blive finansieret gennem udstedelse af grønne obligationer;

| D. | der henviser til, at demokratisk kontrol og parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten kun er mulig med fuld inddragelse af Parlamentet og under hensyntagen til alle dets henstillinger i alle faser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at demokratisk kontrol og parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten kun er mulig med fuld inddragelse af Parlamentet og under hensyntagen til alle dets henstillinger i alle faser;

| E. | der henviser til, at artikel 26 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten indfører en dialog om genopretning og resiliens for at sikre større gennemsigtighed og ansvarlighed samt for at sikre, at Kommissionen oplyser Parlamentet om bl.a. medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner og vurderingen af disse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at artikel 26 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten indfører en dialog om genopretning og resiliens for at sikre større gennemsigtighed og ansvarlighed samt for at sikre, at Kommissionen oplyser Parlamentet om bl.a. medlemsstaternes genopretnings- og resiliensplaner og vurderingen af disse;

| F. | der henviser til, at Parlamentet tilkendegiver sine holdninger som led i dialogen om genopretning og resiliens, herunder gennem beslutninger og drøftelser med Kommissionen; der henviser til, at Kommissionen skal tage hensyn til disse holdninger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Parlamentet tilkendegiver sine holdninger som led i dialogen om genopretning og resiliens, herunder gennem beslutninger og drøftelser med Kommissionen; der henviser til, at Kommissionen skal tage hensyn til disse holdninger;

| G. | der henviser til, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten udpeger seks områder af europæisk interesse, som alle repræsenterer instrumentets anvendelsesområde og mål; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten udpeger seks områder af europæisk interesse, som alle repræsenterer instrumentets anvendelsesområde og mål;

| H. | der henviser til, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten er baseret på artikel 175 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og fastsætter, at det overordnede mål er at nå de i artikel 174 fastsatte mål med henblik på at styrke Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og forbedre medlemsstaternes resiliens, kriseberedskab, tilpasningsevne og vækstpotentiale, ved at afbøde krisens sociale og økonomiske konsekvenser, navnlig for kvinder, børn og unge, og bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder ved at støtte den grønne omstilling, ved at bidrage til opnåelsen af de i EU's nye klimalov ajourførte klimamål for 2030 og ved at opfylde målet om klimaneutralitet i EU senest i 2050, navnlig ved hjælp af de nationale energi- og klimaplaner, som er vedtaget inden for rammerne af forvaltningen af energiunionen og klimaindsatsen, fastsat ved forordning (EU) 2018/1999 (4), og om den digitale omstilling og på den måde medvirke til øget økonomisk og social konvergens, genoprettelse og fremme af bæredygtig vækst og integration af Unionens økonomier, fremme jobskabelse af høj kvalitet og bidrage til Unionens strategiske autonomi sammen med en åben økonomi og skabe europæisk merværdi; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten er baseret på artikel 175 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og fastsætter, at det overordnede mål er at nå de i artikel 174 fastsatte mål med henblik på at styrke Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og forbedre medlemsstaternes resiliens, kriseberedskab, tilpasningsevne og vækstpotentiale, ved at afbøde krisens sociale og økonomiske konsekvenser, navnlig for kvinder, børn og unge, og bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder ved at støtte den grønne omstilling, ved at bidrage til opnåelsen af de i EU's nye klimalov ajourførte klimamål for 2030 og ved at opfylde målet om klimaneutralitet i EU senest i 2050, navnlig ved hjælp af de nationale energi- og klimaplaner, som er vedtaget inden for rammerne af forvaltningen af energiunionen og klimaindsatsen, fastsat ved forordning (EU) 2018/1999 (4), og om den digitale omstilling og på den måde medvirke til øget økonomisk og social konvergens, genoprettelse og fremme af bæredygtig vækst og integration af Unionens økonomier, fremme jobskabelse af høj kvalitet og bidrage til Unionens strategiske autonomi sammen med en åben økonomi og skabe europæisk merværdi;

| I. | der henviser til, at EU's ledere på det sociale topmøde i Porto den 7.-8. maj 2021 anerkendte den europæiske søjle for sociale rettigheder som et grundlæggende element i genopretningen, og der henviser til, at de i Portoerklæringen understregede, at de er fast besluttet på fortsat at uddybe gennemførelsen af den på EU-plan og på nationalt plan; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's ledere på det sociale topmøde i Porto den 7.-8. maj 2021 anerkendte den europæiske søjle for sociale rettigheder som et grundlæggende element i genopretningen, og der henviser til, at de i Portoerklæringen understregede, at de er fast besluttet på fortsat at uddybe gennemførelsen af den på EU-plan og på nationalt plan;

| J. | der henviser til, at genopretnings- og resiliensfacilitetens specifikke mål er at yde finansiel støtte til medlemsstaterne med henblik på at nå de milepæle og mål for reformer og investeringer, der er fastsat i deres genopretnings- og resiliensplaner; der henviser til, at dette betyder, at planerne (herunder digitale og grønne foranstaltninger) skal bidrage til principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, skabelse af kvalitetsjob og opadgående social konvergens; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at genopretnings- og resiliensfacilitetens specifikke mål er at yde finansiel støtte til medlemsstaterne med henblik på at nå de milepæle og mål for reformer og investeringer, der er fastsat i deres genopretnings- og resiliensplaner; der henviser til, at dette betyder, at planerne (herunder digitale og grønne foranstaltninger) skal bidrage til principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder, skabelse af kvalitetsjob og opadgående social konvergens;

| K. | der henviser til, at der ikke opstår europæisk merværdi, blot fordi genopretnings- og resiliensfaciliteten er et europæisk initiativ; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der ikke opstår europæisk merværdi, blot fordi genopretnings- og resiliensfaciliteten er et europæisk initiativ;

| L. | der henviser til, at medlemsstaterne som hovedregel skulle havde indgivet deres nationale genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen senest den 30. april 2021; der henviser til, at 23 medlemsstater til dato har indgivet deres genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at medlemsstaterne som hovedregel skulle havde indgivet deres nationale genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen senest den 30. april 2021; der henviser til, at 23 medlemsstater til dato har indgivet deres genopretnings- og resiliensplaner til Kommissionen;

| M. | der henviser til, at Parlamentet havde en forhandling i plenarforsamlingen efterfulgt af vedtagelsen af en beslutning den 18. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Parlamentet havde en forhandling i plenarforsamlingen efterfulgt af vedtagelsen af en beslutning den 18. maj 2021 om Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner;

| N. | der henviser til, at Kommissionen for at sikre korrekt demokratisk og parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten samt større gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed regelmæssigt skal informere Parlamentet mundtligt og skriftligt om status for vurderingen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner, herunder de reformer og investeringer, der vedrører anvendelsesområdet baseret på de seks søjler (inklusive de overordnede og specifikke mål og de horisontale principper) og de 11 vurderingskriterier, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen for at sikre korrekt demokratisk og parlamentarisk kontrol med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten samt større gennemsigtighed og demokratisk ansvarlighed regelmæssigt skal informere Parlamentet mundtligt og skriftligt om status for vurderingen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner, herunder de reformer og investeringer, der vedrører anvendelsesområdet baseret på de seks søjler (inklusive de overordnede og specifikke mål og de horisontale principper) og de 11 vurderingskriterier, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten;

| 1. | mener, at genopretnings- og resiliensfaciliteten udgør et historisk EU-instrument til at fremme økonomisk, social og territorial samhørighed, skabe konvergens, øge konkurrenceevnen og hjælpe medlemsstaterne med at afbøde de økonomiske og sociale konsekvenser af covid-19-pandemien, bringe deres økonomier ind i stærke og bæredygtige vækstbaner og forberede EU på at tackle langsigtede udfordringer, såsom den retfærdige, grønne omstilling og den digitale omstilling, samt skabe EU-merværdi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | forventer, at Kommissionen kun godkender planer, der fuldt ud opfylder de bestemmelser og mål, som er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, og ikke giver nogen politisk indrømmelse, der strider mod forordningen og ånden heri, samtidig med at den distancerer sig fra den omstændighed, at den var tæt involveret i udarbejdelsen af planerne, inden de blev forelagt; anmoder Kommissionen om nøje at anvende forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten i ånd og bogstav i forbindelse med vurderingen af de nationale genopretnings- og resiliensplaner og foretage dybdegående og omfattende vurderinger inden vedtagelsen af det relevante udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse; glæder sig dog over Kommissionens bestræbelser på at sikre en hurtig vedtagelse af Rådets relevante gennemførelsesafgørelser inden sommeren og dens kontinuerlige dialog med medlemsstaterne for at hjælpe dem med at fremlægge planer af høj kvalitet, som bidrager i betydelig grad til vores fælles europæiske mål; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den faste overbevisning, at midlerne skal fordeles retfærdigt på tværs af sektorer, samfund og fremtidige generationer for at sikre den størst mulige indvirkning på økonomisk og social opadgående og territorial konvergens, velstand og økonomisk stabilitet; opfordrer Kommissionen til at insistere på ambitiøse reformforanstaltninger som en del af de nationale planer i alle medlemsstater og understreger, at ambitiøse planer og forsvarlig gennemførelse er afgørende for at udnytte denne mulighed fuldt ud; opfordrer til fuld gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med tildeling og anvendelse af midlerne; minder om, at genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke må opfattes som »business as usual«; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til nøje at vurdere, om midlerne fra genopretnings- og resiliensfaciliteten tjener forordningen om genopretnings- og resiliensfacilitetens mål om at fremme økonomisk, social og territorial samhørighed i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at modvirke praksis med blot at sætte projekter sammen på en ny måde uden en reel merværdi, navnlig for tilbagestående regioner, især når dette risikerer at udvide den sociale, økonomiske og territoriale konvergenskløft i EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager Parlamentets opfordring til at sikre Parlamentets ret til information om den igangværende vurdering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner med henblik på at muliggøre Parlamentets demokratiske kontrol med hensyn til Kommissionens vurdering og gennemførelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til omhyggeligt at vurdere og sikre, at hver eneste national genopretnings- og resiliensplan reelt bidrager til alle de seks søjler, der er omhandlet i artikel 3 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, på en sammenhængende og afbalanceret måde; minder om, at hver foranstaltning bør bidrage til ét eller flere af de politikområder af europæisk relevans, der er struktureret i de seks søjler; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at planerne skal opfylde de lovgivningsmæssige krav, herunder andelen på henholdsvis 37 % og 20 % til den grønne og den digitale omstilling, i hele gennemførelsesfasen; opfordrer Kommissionen til også at vurdere den kvalitative og kvantitative side af de foreslåede foranstaltninger med henblik på at sikre, at de på effektiv vis opfylder både kvantitative og kvalitative mål gennem hele gennemførelsesfasen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at genopretnings- og resiliensfaciliteten i overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke må finansiere tilbagevendende nationale udgifter, såsom permanente skattelettelser, undtagen i behørigt begrundede tilfælde, og opfordrer Kommissionen til at vurdere dette kriterium på en holistisk måde; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at grænseoverskridende projekter, der omfatter mere end én medlemsstat, skaber høj europæisk merværdi og afsmittende virkninger, og beklager, at kun få nationale planer indeholder grænseoverskridende projekter; opfordrer Kommissionen til kraftigt at tilskynde medlemsstaterne til at fremme grænseoverskridende projekter, der finansieres gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker, at kun få medlemsstater har valgt at anmode om lån i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, der allerede er indsendt; opfordrer medlemsstaterne til at tænke over den bedst mulige anvendelse af de lån, der er til rådighed, for ikke at gå glip af muligheder; er bekymret for, at en betydelig del af lånene stadig kan være uudnyttet ved genopretnings- og resiliensfacilitetens udløb, og opfordrer medlemsstaterne til omhyggeligt at vurdere deres behov og gøre bedst mulig brug af denne mulighed, når de indsender deres genopretnings- og resiliensplaner, eller ved at ændre deres planer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til det eventuelle fremtidige behov for at ændre nationale planer for at sikre overholdelse af kravene i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten med henblik på udarbejdelsen af udkastet til Rådets gennemførelsesafgørelse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at genopretnings- og resiliensplaner ikke bør berøre retten til at indgå eller håndhæve kollektive aftaler eller til at træffe kollektive tiltag i overensstemmelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, EU-ret og -praksis og national ret og praksis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver, at investeringer skal have en varig virkning; opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af, i hvilken udstrækning de reformer og investeringer, der foretages under genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil gøre det muligt at lukke investeringskløften i alle områder i Europa, således som Kommissionen har vurderet, med henblik på at opfylde målene om den digitale omstilling samt de klima- og miljømæssige mål og målene om social bæredygtighed, herunder Parisaftalen og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

13.

Grøn omstilling

| 14. | understreger, at de individuelle planer i overensstemmelse med metoden i bilag VI til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten bør afsætte mindst 37 % af den samlede tildeling (tilskud og lån) til klimaet; opfordrer Kommissionen til at være opmærksom i forbindelse med vurderingen af klimaudgiftsmålet på 37 % med henblik på at sikre, at de samme foranstaltninger ikke øremærkes til flere formål, øremærkes forkert eller på kunstig vis, samt for at forhindre grønvask; er bekymret over, at nogle investeringer betegnes som grønne investeringer, selv om de ikke er omfattet af den sporingsmetode, der er fastsat i bilag VI; foreslår, at der foretages yderligere kontrol af enhver udvidelse af metoden til overvågning af klimarelaterede udgifter i forordningens bilag VI; insisterer på, at de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger for at nå målet i gennemførelsesfasen medtages fuldt ud i målene og milepælene i udkastet til Rådets gennemførelsesafgørelse; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at gennemføre de reformer, der vil lette en vellykket gennemførelse af investeringerne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at bestemmelserne om »ikke at gøre væsentlig skade« er et afgørende redskab til støtte for den grønne omstilling sammen med kravet om, at mindst 37 % af udgifterne (tilskud og lån) til investeringer og reformer i hver enkelt national genopretnings- og resiliensplan bør støtte klimamålene, og til at undgå finansiering af foranstaltninger, der er i modstrid med Unionens klimamål; minder om, at alle foranstaltninger i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten skal overholde princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« i den i artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 (5) omhandlede betydning; er i denne forbindelse bekymret over den manglende overholdelse af dette princip i vurderingen af planerne og opfordrer Kommissionen til at sikre fuld overholdelse af princippet om »ikke at gøre væsentlig skade«, herunder i gennemførelsesfasen, samt til at offentliggøre alle de relaterede vurderinger; insisterer på, at gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke må føre til nogen form for forringelse af miljøstandarderne eller være i strid med miljølove og -bestemmelser; fremhæver i denne forbindelse bekymringerne i forbindelse med de potentielle negative virkninger af foranstaltninger, som finder sted i eller nær biodiversitetsfølsomme områder (herunder Natura 2000-nettet af beskyttede områder, UNESCO-verdensarvssteder og vigtige biodiversitetsområder samt i andre beskyttede områder); |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder om, at genopretnings- og resiliensfaciliteten for at afspejle vigtigheden af at tackle det dramatiske tab af biodiversitet bør bidrage til at integrere biodiversitetstiltag i Unionens politikker; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en oversigt over de foranstaltninger, som på effektiv vis bidrager til den grønne omstilling, herunder de biodiversitetsrelaterede foranstaltninger, der er oplistet, som effektivt bidrager til biodiversiteten i genopretnings- og resiliensplanerne; er bekymret over, at de fleste af genopretnings- og resiliensplanerne indeholder meget begrænsede eller slet ingen foranstaltninger til gavn for biodiversiteten; forventer, at Kommissionen også anvender princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« på stringent vis i denne henseende, og at den især afviser reformer eller investeringer, der kan skade biodiversiteten eller ikke ledsages af passende støtteforanstaltninger; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er bekymret over, at mange nationale genopretnings- og resiliensplaner fokuserer på kortsigtede investeringer; støtter grønne investeringer, som fører til Europas økonomiske omstilling, navnlig investeringer, som ikke i overdreven grad subsidierer køb af varige forbrugsgoder; |
| --- | --- |

17.

Digital omstilling

| 18. | understreger, at alle planerne i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten bør indeholde foranstaltninger, der effektivt bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer, og som omfatter et beløb, der svarer til mindst 20 % af en genopretnings- og resiliensplans samlede tildeling, på grundlag af den metode og de bestemmelser, der er fastsat i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder om, at medlemsstaterne i deres planer for så vidt angår investeringer i digital kapacitet og konnektivitet bør medtage en selvevaluering af sikkerheden baseret på fælles objektive kriterier, der identificerer eventuelle sikkerhedsspørgsmål, og en detaljeret beskrivelse af, hvordan disse spørgsmål vil blive håndteret med henblik på at overholde den relevante EU-ret og nationale ret; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle nationale planer, der indeholder sådanne investeringer, indeholder en sådan vurdering, og at de respektive foranstaltninger ikke strider mod Unionens strategiske interesser; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mener, at digitale tiltag har et stort potentiale til at styrke EU's konkurrenceevne på internationalt plan og skabe arbejdspladser af høj kvalitet, og er bekymret over, at der er nationale planer, som ikke opnår en passende balance med hensyn til investeringer i digital omstilling, og navnlig i digital infrastruktur; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til fuldt ud at overholde principperne om interoperabilitet, energieffektivitet og beskyttelse af personoplysninger samt til at fremme anvendelsen af open source-løsninger i digitale investeringer; |
| --- | --- |

21.

Fremme af vækst, økonomisk, social og territorial samhørighed samt velstand for alle

| 22. | glæder sig navnlig over foranstaltningerne i de indsendte nationale genopretnings- og resiliensplaner med henblik på at støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, økonomisk samhørighed, produktivitet, konkurrenceevne, forskning og innovation, sundhed og et velfungerende indre marked med stærke små og mellemstore virksomheder (SMV'er), styrke skabelsen af beskæftigelse af høj kvalitet, bekæmpe fattigdom og ulighed, fremme kultur og uddannelse, udvikle kompetencer og færdigheder, støtte børn og unge, øge kriseberedskabet og krisehåndteringskapaciteten og afbøde covid-19-krisens virkninger på økonomien; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at vurdere og sikre, at der i de nationale genopretnings- og resiliensplaner lægges tilstrækkelig vægt på foranstaltninger for børn og unge, navnlig i lande, hvor der er konstateret strukturelle problemer på områder som skolefrafald, ungdomsarbejdsløshed, børnefattigdom og førskoleundervisning; insisterer på, at reformer og investeringer i unge, navnlig dem, der vedrører opkvalificering, omskoling, uddannelse, erhvervsuddannelse, vekseluddannelse, digitale færdigheder, livslang læring, aktive arbejdsmarkedspolitikker, politikker, der investerer i adgang og muligheder for børn og unge, og politikker, der bygger bro over generationskløften, bør tilskynde til udvikling af kompetencer i tillæg til indkøb af udstyr og bør tilpasses ungdomsgarantien og andre nationale foranstaltninger; understreger, at reformer og investeringer til fordel for børn bør bringes i overensstemmelse med principperne i børnegarantien og fokusere på retten til adgang til offentlige tjenester af høj kvalitet, gratis sundhedspleje, gratis uddannelse, gratis børnepasning, anstændige boligforhold og tilstrækkelig ernæring til alle børn, der lever i fattigdom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | glæder sig over de foranstaltninger, som indgår i planerne, og som bidrager til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og EU's initiativer på beskæftigelses-, uddannelses-, sundheds- og socialområdet for at styrke den sociale samhørighed, styrke de sociale beskyttelsessystemer og mindske sårbarhed; minder Kommissionen om, at genopretnings- og resiliensplanerne skal opfylde vurderingskriterierne på tilfredsstillende vis, og opfordrer Kommissionen til nøje at vurdere de sociale konsekvenser og virkninger af hver enkelt foranstaltning for at sikre overholdelse af forordningen; insisterer derfor på, at Kommissionen sikrer, at hver national genopretnings- og resiliensplan i tilstrækkelig grad afspejler disse kriterier; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at grønne og digitale investeringer har et stort potentiale til at skabe kvalitetsjob, mindske ulighed og mindske den digitale kløft; opfordrer Kommissionen til at sikre, at de mest sårbare lokalsamfund og regioner, såsom brun- og stenkulsregioner i omstilling, og dem, der er hårdest ramt af klimaændringer, drager fordel af grønne og digitale investeringer; understreger, at det forventede sociale og økonomiske afkast af grønne og digitale investeringer bør identificeres i de nationale genopretnings- og resiliensplaner for at sikre størst mulige virkning; |
| --- | --- |

25.

| 26. | anmoder Kommissionen og Rådet om at sikre, at ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle og integrering af disse mål tages i betragtning og fremmes hele vejen igennem udarbejdelsen og gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplaner; forventer, at Kommissionen systematisk indsamler, analyserer og rapporterer om eksisterende kønsopdelte data med henblik på gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten i overensstemmelse med Den Europæiske Revisionsrets (Revisionsrettens) særberetning nr. 10/2021; er dybt bekymret over, at de fleste genopretnings- og resiliensplaner ikke i væsentlig grad bidrager til og integrerer disse mål og ikke indeholder eksplicitte og konkrete foranstaltninger til at løse problemet med ulighed mellem kønnene og dermed risikerer at bringe disse planers evne til at afbøde krisens sociale og økonomiske virkninger for kvinder og reaktionen på de relevante landespecifikke henstillinger i fare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anmoder Kommissionen om at vurdere de nationale genopretnings- og resiliensplaner med hensyn til adressering af nationale foranstaltninger, der har til formål at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning, skatteunddragelse og skatteundgåelse, eller ineffektive foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvask af penge; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at genopretnings- og resiliensplanerne bør indeholde foranstaltninger til gennemførelse af reformer og offentlige investeringsprojekter ved hjælp af en sammenhængende pakke; minder Kommissionen om, at nationale genopretnings- og resiliensplaner skal adressere bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, der afhjælper de strukturelle svagheder i medlemsstaternes økonomier, og at alle planer med henblik herpå forventes at bidrage til at tackle alle eller en betydelig del af de udfordringer, der er udpeget i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder de finanspolitiske aspekter heraf, på en effektiv måde; understreger, at genopretnings- og resiliensplanerne skal være i overensstemmelse med de relevante landespecifikke udfordringer og prioriteter, der er identificeret inden for rammerne af det europæiske semester, og som er tilpasset forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; fremhæver, at alle foranstaltninger, og navnlig dem, der er knyttet til den digitale og grønne omstilling, også bør vurderes ud fra et økonomisk og socialt perspektiv; insisterer på, at Kommissionen lægger særlig vægt på at sikre, at de foreslåede reformer er reelle, nye og mere ambitiøse og påbegyndes hurtigst muligt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til at sikre balance mellem reformer og investeringer og sammenhæng mellem de nationale planer, herunder nye reformer, og de hidtidige resultater og udfordringer, der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at skabelse og fremme af beskæftigelse af høj kvalitet er et af målene i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, og at dette bør ske gennem en omfattende pakke af reformer og investeringer med henblik på at fremme stabile kontrakter, anstændige lønninger, dækning via kollektive overenskomstforhandlinger og social mindstebeskyttelse, herunder anstændige pensioner over fattigdomsgrænsen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | beklager, at de nationale genopretnings- og resiliensplaner ikke i tilstrækkelig grad koordineres med partnerskabsaftalerne og EU-programmer såsom InvestEU; opfordrer til, at der skabes synergier og komplementaritet mellem genopretnings- og resiliensfaciliteten, partnerskabsaftalerne, InvestEU og andre EU-foranstaltninger; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lette anvendelsen af det nationale segment under InvestEU, der navnlig kan fremme oprettelsen af solvensstøtteinstrumenter for SMV'er; |
| --- | --- |

31.

| 32. | minder Kommissionen om, at den væsentlige inddragelse af SMV'er og nystartede virksomheder, herunder i offentlige udbudsprocesser, er et udtrykkeligt mål med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; opfordrer Kommissionen til at sikre, at midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten ikke primært vil komme store selskaber til gavn og ikke vil forhindre fair konkurrence; opfordrer Kommissionen til at være yderst opmærksom på at sikre, at SMV'er og nystartede virksomheder får gavn af finansiering fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, bl.a. gennem udformningen af milepæle og den løbende vejledning om programgennemførelsen i medlemsstaterne; foreslår, at andelen af midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, som i sidste ende går til SMV'er, medtages i den løbende overvågning, bl.a. via fælles indikatorer; |
| --- | --- |

32.

Inddragelse af interesserede parter

| 33. | minder om, at artikel 18, stk. 4, litra q), i forordningen om genoprettelses- og resiliensfaciliteten fastsætter, at de nationale genopretnings- og resiliensplaner bør indeholde »en sammenfatning af høringsprocessen, der er gennemført i overensstemmelse med de nationale retlige rammer, med lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter, og hvordan interessenternes input afspejles i genopretnings- og resiliensplanen«; opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at høre alle nationale interessenter, herunder civilsamfundet, arbejdsmarkedets parter og lokale og regionale myndigheder, og til at sikre, at de inddrages i gennemførelsen af planerne og navnlig i overvågningen heraf, for at garantere, at der afholdes høringer om eventuelle fremtidige ændringer eller nye planer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om, at artikel 152 i TEUF fastsætter, at Unionen anerkender og fremmer arbejdsmarkedsparternes rolle på EU-plan og respekterer deres uafhængighed; understreger, at en passende inddragelse af nationale interessenter, såsom de nationale parlamenter, lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, NGO'er og civilsamfundet, i udarbejdelsen og gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne er afgørende for, at de nationale planer og faciliteten som helhed bliver en succes med hensyn til at styrke det nationale ejerskab over planerne, sikre en hurtig, gennemsigtig, effektiv og kvalitativ absorption af midlerne, øge gennemsigtigheden og forhindre overlapning, huller og dobbeltfinansiering; gentager de bekymringer, som Regionsudvalget og andre interessenter har givet udtryk for, og beklager, at mange medlemsstater ikke eller kun i utilstrækkeligt omfang har inddraget de regionale og lokale myndigheder i udarbejdelsen af planerne, og at disse processer ikke er gennemsigtige til trods for afhængigheden af, at de kanaliserer en stor del af midlerne fra genopretnings- og resiliensfaciliteten; beklager endvidere, at selv de nationale parlamenter i visse tilfælde ikke er blevet tilstrækkeligt inddraget eller informeret; tilskynder Kommissionen til at etablere en struktureret dialog med regionale og lokale myndigheder og til at føre en særlig dialog med europæiske arbejdsmarkedsparter; |
| --- | --- |

34.

Ordninger, milepæle og mål

| 35. | insisterer på, at alle reformer og investeringer skal være knyttet til milepæle, mål og omkostningsberegninger, som er relevante, klare, detaljerede og tilstrækkeligt overvågede, og navnlig skal sikre fuld overholdelse af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og gældende EU-ret og udgøre klare forpligtelser fra medlemsstaternes side; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kræver, at Kommissionen sikrer, at Parlamentet forud for vurderingen af opnåelsen af de milepæle og mål, der er fastlagt i Rådets gennemførelsesafgørelse og i de nationale genopretnings- og resiliensplaner, får forelagt de foreløbige resultater vedrørende opnåelsen af milepælene og målene som krævet i artikel 25, stk. 4, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

36.

| 37. | minder Kommissionen om, at investeringer bør ledsages af reformer, og opfordrer til at sikre, at alle godkendte investeringer med tilbagevirkende kraft klart og tydeligt ledsages af tilhørende milepæle og mål og opfylder alle kravene i lovgivningen, og opfordrer medlemsstater til at anvende denne bestemmelse på forstandig vis; gentager, at genopretnings- og resiliensfaciliteten er udformet til at støtte projekter, der overholder additionalitetsprincippet i forbindelse med EU-finansiering; bemærker, at manglen på reelt nye projekter finansieret af genopretnings- og resiliensfaciliteten kan begrænse dennes makroøkonomiske indvirkning; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver, at de strukturer, der er etableret på nationalt plan til at kanalisere, gennemføre eller overvåge genopretnings- og resiliensfaciliteten, bør være tilstrækkelige til at støtte en varig virkning af foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanerne; |
| --- | --- |

38.

Institutionel resiliens, forvaltning, administrativ kapacitet og retsstatsprincippet

| 39. | minder om, at genopretnings- og resiliensfaciliteten og de enkelte nationale genopretnings- og resiliensplaner fuldt ud bør respektere forordningen om retsstatsprincippet (6), og at de foranstaltninger, der er fastsat i sådanne planer, ikke bør være i strid med EU's værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU; insisterer med henblik herpå, at Kommissionen skal sikre, at ingen projekter eller foranstaltninger strider mod disse værdier i såvel vurderings- som i gennemførelsesfasen, og anmoder den om at træffe passende skridt med henblik på en gennemgang; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at genopretnings- og resiliensfacilitetens og de nationale genopretnings- og resiliensplaners succes kræver solid gennemsigtighed og ansvarlighed fra Kommissionens, medlemsstaternes og alle gennemførelsespartneres side; opfordrer Kommissionen til at øge Revisionsrettens, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svigs og Den Europæiske Anklagemyndigheds ressourcer for at sikre, at de har tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til at kontrollere denne hidtil usete mængde af EU-udgifter; opfordrer med henblik herpå Kommissionen til i løbet af indeværende år at forelægge et forslag til ændringsbudget eller fremsætte en anmodning om en overførsel for at afbøde disse budgetbehov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om, at gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten bør ske i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder effektiv forebyggelse og retsforfølgning af svig, herunder skattesvig, skatteunddragelse, korruption og interessekonflikter, og at det bør tilstræbes at undgå dobbeltfinansiering fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-programmer, navnlig i forvaltningsstrukturerne i forbindelse med de nationale planer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | anmoder Kommissionen om at foretage en grundig vurdering af de ordninger, som medlemsstaterne har foreslået for at forebygge, påvise og korrigere korruption, svig og interessekonflikter i forbindelse med anvendelsen af de midler, der stilles til rådighed under genopretnings- og resiliensfaciliteten, og til i denne forbindelse at lægge særlig vægt på, at de nationale planer omfatter alle nødvendige reformer sammen med relevante delmål og slutmål, navnlig dem der, hvor det er relevant, er knyttet til de relevante landespecifikke henstillinger; opfordrer indtrængende Kommissionen til meget omhyggeligt at overvåge risiciene for EU's finansielle interesser i forbindelse med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten for så vidt angår enhver tilsidesættelse eller potentiel tilsidesættelse af retsstatsprincippet med et detaljeret fokus på offentlige udbud; forventer, at Kommissionen ikke foretager nogen betalinger under genopretnings- og resiliensfaciliteten, såfremt milepæle knyttet til foranstaltninger til forebyggelse, påvisning og afhjælpning af korruption, svig og interessekonflikter i forbindelse med anvendelsen af de midler, der stilles til rådighed under genopretnings- og resiliensfaciliteten, ikke er opfyldt; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at insistere på, at medlemsstaterne gennemfører reform- og investeringsforanstaltninger på især områder, der øger den administrative og institutionelle resiliens og kriseberedskabet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at indsamle og registrere data om endelige modtagere og støttemodtagere samt mål, beløb og placering for de projekter, der finansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten, i et elektronisk standardiseret og interoperabelt format og til at anvende det fælles datamineringsværktøj, som Kommissionen kommer til at stille til rådighed; opfordrer endvidere Kommissionen til at færdiggøre det fælles datamineringsværktøj så hurtigt som muligt; minder om, at artikel 22, stk. 2, i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten fastsætter medlemsstaternes forpligtelser til at indsamle og sikre adgang til standardiserede kategorier af data; minder Kommissionen om at sikre disse forpligtelser med henblik på revision og kontrol og om at tilvejebringe sammenlignelige oplysninger om anvendelsen af midler i forbindelse med foranstaltninger til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter under genopretnings- og resiliensplanerne; minder endvidere Kommissionen om behovet for at sikre gennemsigtighed med hensyn til de endelige støttemodtagere og sikre, at der findes passende ordninger med henblik på at undgå dobbeltfinansiering; |
| --- | --- |

44.

Parlamentets vurdering af de delegerede retsakter

| 45. | understreger, at de udkast til delegerede retsakter, som følger af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, dvs. den delegerede retsakt om resultattavlen for genopretning og resiliens og den delegerede retsakt om fastsættelse af fælles indikatorer for rapportering om facilitetens fremskridt og metoden til indberetning af sociale udgifter, ikke lever op til Parlamentets forventninger, og at de skal tage hensyn til de relevante elementer i dialogen om genopretning og resiliens; opfordrer Kommissionen til at sikre fuld gennemsigtighed med hensyn til tidsplanen for godkendelsen af de delegerede retsakter, som følger af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fremhæver vigtigheden af at nå til enighed om en social sporingsmetode til evaluering af de nationale genopretnings- og resiliensplaner for at sikre, at de foranstaltninger, der er fastsat i planerne, bidrager til de i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten fastsatte sociale mål; mener, at den sociale sporingsmetode skal følge strukturen i den europæiske søjle for sociale rettigheder og analysere bidraget hertil; |
| --- | --- |

46.

| 47. | fastslår, at resultattavlen og de fælles indikatorer, der er nødvendige for at evaluere fremskridt med hensyn til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne i hver af de seks søjler hen imod opfyldelsen af de generelle og specifikke mål, skal være effektive; fastholder, at den bedste evalueringsmekanisme til at følge fremskridt hen imod opadgående social konvergens er den sociale resultattavle; opfordrer Kommissionen til at medtage de sociale indikatorer fra den sociale resultattavle, navnlig dem, der vedrører anstændigt arbejde, social retfærdighed, lige muligheder, robuste sociale velfærdssystemer og fair mobilitet, i de fælles indikatorer, der skal anvendes i genopretnings- og resiliensfaciliteten, til rapportering om sociale fremskridt og overvågning og evaluering af planerne, samt i metoden til social sporing, herunder for børnegarantien og ungdomsgarantien; understreger, at Parlamentet nøje vil analysere de delegerede retsakter, som Kommissionen vil fremlægge i denne sag, med henblik på at fastslå, om de sociale indikatorer, resultattavlen og den sociale metode opfylder målene, samt kontrollere, at der ikke er nogen indvendinger; |
| --- | --- |

47.

Konklusioner

| 48. | opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af de forelagte planer på passende vis og i overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; udtrykker alvorlig bekymring over, hvorvidt flere foranstaltninger i de nationale genopretnings- og resiliensplaner er i overensstemmelse med kravene i den underliggende forordning om genopretnings- og resiliensfaciliteten, og anmoder Kommissionen om at sikre, at alle elementer i alle planerne er i fuld overensstemmelse med forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

48.

| 49. | minder om sit krav til Kommissionen om, at den skal opfylde sine forpligtelser i henhold til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og give Parlamentet alle relevante oplysninger om status for gennemførelsen af forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og tage hensyn til eventuelle elementer, der opstår på baggrund af de synspunkter, der kommer til udtryk gennem dialogen om genopretning og resiliens, herunder synspunkter fra relevante udvalg og i beslutninger vedtaget på plenarmødet; glæder sig over Kommissionens forbedrede bestræbelser på at forelægge tilstrækkelige oplysninger på regelmæssige møder med Parlamentet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fastholder, at Kommissionen skal sikre, at de nationale genopretnings- og resiliensplaner indeholder bestemmelser, der sikrer, at modtagere af EU-midler anerkender EU-finansieringens oprindelse og sikrer synligheden af denne, herunder, hvor det er relevant, ved at vise Unionens logo og en passende finansieringserklæring med følgende ordlyd »finansieret af Den Europæiske Union — NextGenerationEU«; |
| --- | --- |

50.

| 51. | glæder sig over Kommissionens skriftlige svar på Parlamentets skriftlige forespørgsler samt over den maskinbaserede oversættelse af nationale planer og forventer at modtage svar på alle fremtidige anmodninger om oplysninger, såsom matrixen for vurderingen af de nationale planer; gentager Parlamentets forventning om, at oplysningerne gives i et klart og sammenligneligt format og på en rettidig måde; |
| --- | --- |

51.

| 52. | minder Rådet om, at »relevante resultater af drøftelser i Rådets forberedende organer deles med Europa-Parlamentets kompetente udvalg«, navnlig på tidspunktet for vedtagelsen af gennemførelsesafgørelsen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen til fortsat at følge en åben, gennemsigtig og konstruktiv tilgang under dialogerne om genopretning og resiliens; |
| --- | --- |

53.

| 54. | minder om Parlamentets holdning i 2020 vedrørende en stærkere genopretningsplan og opfordrer Kommissionen og Rådet til at vurdere, om der er behov for yderligere foranstaltninger eller midler for at tackle krisen; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Det Europæiske Råd og Kommissionen. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0257.

(3)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1).

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/99 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/99

---

P9_TA(2021)0289

De marokkanske myndigheders overtrædelse af FN's konvention om barnets rettigheder og brug af mindreårige i migrationskrisen i Ceuta

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om de marokkanske myndigheders overtrædelse af FN's konvention om barnets rettigheder og brug af mindreårige i migrationskrisen i Ceuta (2021/2747(RSP))

(2022/C 67/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Marokko, navnlig aftalen mellem EU og Marokko af 16. januar 2019 (1), samt til sin beslutning af 26. november 2019 om børns rettigheder i anledning af 30-året for FN's konvention om barnets rettigheder (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Marokko, navnlig aftalen mellem EU og Marokko af 16. januar 2019 (1), samt til sin beslutning af 26. november 2019 om børns rettigheder i anledning af 30-året for FN's konvention om barnets rettigheder (2),

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, og navnlig til princippet om barnets tarv (artikel 3 og 18), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, og navnlig til princippet om barnets tarv (artikel 3 og 18),

| — | der henviser til de generelle bemærkninger fremsat af FN's konvention om barnets rettigheder, og navnlig nr. 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til de generelle bemærkninger fremsat af FN's konvention om barnets rettigheder, og navnlig nr. 14,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Marokkos erklæring af 1. juni 2021 om spørgsmålet om uledsagede marokkanske mindreårige i en ulovlig situation i visse europæiske lande, |
| --- | --- |

—

der henviser til Marokkos erklæring af 1. juni 2021 om spørgsmålet om uledsagede marokkanske mindreårige i en ulovlig situation i visse europæiske lande,

| — | der henviser til de to erklæringer fra det marokkanske ministerium for udenrigsanliggender, afrikansk samarbejde og marokkanske udstationerede af 31. maj 2021 om den Spansk-marokkanske krise, |
| --- | --- |

—

der henviser til de to erklæringer fra det marokkanske ministerium for udenrigsanliggender, afrikansk samarbejde og marokkanske udstationerede af 31. maj 2021 om den Spansk-marokkanske krise,

| — | der henviser til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (3), som trådte i kraft i 2000, og til mobilitetspartnerskabet fra 2013; |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden side (3), som trådte i kraft i 2000, og til mobilitetspartnerskabet fra 2013;

| — | der henviser til pressemeddelelserne fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR/NF) efter samlingen i Rådet for Udenrigsanliggender den 18. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til pressemeddelelserne fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (HR/NF) efter samlingen i Rådet for Udenrigsanliggender den 18. maj 2021,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 9. februar 2021 med titlen »Fornyet partnerskab med de sydlige nabolande: En ny dagsorden for Middelhavsområdet«, navnlig kapitel fire om migration og mobilitet (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 9. februar 2021 med titlen »Fornyet partnerskab med de sydlige nabolande: En ny dagsorden for Middelhavsområdet«, navnlig kapitel fire om migration og mobilitet (JOIN(2021)0002),

| — | der henviser til aftalen mellem Kongeriget Spanien og Kongeriget Marokko om samarbejde om forebyggelse af ulovlig udvandring af uledsagede mindreårige, beskyttelse af dem og deres samordnede tilbagevenden, som blev undertegnet i Rabat den 6. marts 2007 og trådte i kraft den 2. oktober 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem Kongeriget Spanien og Kongeriget Marokko om samarbejde om forebyggelse af ulovlig udvandring af uledsagede mindreårige, beskyttelse af dem og deres samordnede tilbagevenden, som blev undertegnet i Rabat den 6. marts 2007 og trådte i kraft den 2. oktober 2012,

| — | der henviser til erklæringen fra Den Internationale Organisation for Migration af 27. marts 2021 om de seneste ankomster til Ceuta, Spanien, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Den Internationale Organisation for Migration af 27. marts 2021 om de seneste ankomster til Ceuta, Spanien,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko er retligt baseret på associeringsaftalen fra 2000; der henviser til, at Marokko som en nær nabo er en privilegeret partner for EU inden for politisk og økonomisk samarbejde samt handel, teknisk samarbejde og udviklingssamarbejde, hvilket afspejles i de tilsigtede instrumenter, som omfatter de årlige handlingsprogrammer, EU's Nødtrustfond for Afrika, det europæiske naboskabsinstrument eller programmet »Et globalt Europa« og Marokkos deltagelse i Erasmus+ og »avancerede status« inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik, der blev tildelt Marokko i 2008; der henviser til, at Marokko er den tredjestørste modtager af EU-midler under den europæiske naboskabspolitik; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Kongeriget Marokko er retligt baseret på associeringsaftalen fra 2000; der henviser til, at Marokko som en nær nabo er en privilegeret partner for EU inden for politisk og økonomisk samarbejde samt handel, teknisk samarbejde og udviklingssamarbejde, hvilket afspejles i de tilsigtede instrumenter, som omfatter de årlige handlingsprogrammer, EU's Nødtrustfond for Afrika, det europæiske naboskabsinstrument eller programmet »Et globalt Europa« og Marokkos deltagelse i Erasmus+ og »avancerede status« inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik, der blev tildelt Marokko i 2008; der henviser til, at Marokko er den tredjestørste modtager af EU-midler under den europæiske naboskabspolitik;

| B. | der henviser til, at den aktuelle krise har givet anledning til hidtil usete diplomatiske spændinger mellem Marokko på den ene side og Spanien og EU på den anden side; der henviser til, at uanset formålet med den situation, der blev skabt i Ceuta, er denne ubegrundede hændelse ikke i overensstemmelse med det veletablerede samarbejde og tillidsbaserede forhold mellem de to parter, navnlig på migrationsområdet; der henviser til, at forbindelserne skal bevares og genetableres til sådan, som de var forud for krisen, gennem gode naboskabsforbindelser, og tjene til at styrke de gensidigt fordelagtige forbindelser ved at gennemføre den nye, nyligt offentliggjorte EU-dagsorden for Middelhavsområdet inden for rammerne af et fornyet partnerskab med de sydlige nabolande, hvor Marokko opfordres til at styrke sit partnerskab med EU på forskellige områder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den aktuelle krise har givet anledning til hidtil usete diplomatiske spændinger mellem Marokko på den ene side og Spanien og EU på den anden side; der henviser til, at uanset formålet med den situation, der blev skabt i Ceuta, er denne ubegrundede hændelse ikke i overensstemmelse med det veletablerede samarbejde og tillidsbaserede forhold mellem de to parter, navnlig på migrationsområdet; der henviser til, at forbindelserne skal bevares og genetableres til sådan, som de var forud for krisen, gennem gode naboskabsforbindelser, og tjene til at styrke de gensidigt fordelagtige forbindelser ved at gennemføre den nye, nyligt offentliggjorte EU-dagsorden for Middelhavsområdet inden for rammerne af et fornyet partnerskab med de sydlige nabolande, hvor Marokko opfordres til at styrke sit partnerskab med EU på forskellige områder;

| C. | der henviser til, at der fra den 17. maj 2021 skete en hidtil uset stigning i antallet af passager til spansk territorium, hvor ca. 9 000 mennesker rejste ind, svømmende eller gående, i den spanske selvstyrende by Ceuta, efter at det marokkanske politi midlertidigt lettede grænsekontrollen, åbnede portene i deres grænsehegn og undlod at gribe ind for at standse den ulovlige indrejse; der henviser til, at den humanitære indsats fra de spanske sikkerhedsstyrker og væbnede styrker, ngo'er og borgerne i Ceuta forhindrede en reel tragedie i at finde sted; der henviser til, at de fleste migranter, der krydsede grænsen ulovligt, var marokkanske statsborgere; der henviser til, at en så stor personbevægelse næppe kan betragtes som spontan; der henviser til, at mindst 1 200 var uledsagede mindreårige og mange hele familier; der henviser til, at nogle af børnene tidligere var i skole og derfor var uden papirer på tidspunktet for deres passage; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der fra den 17. maj 2021 skete en hidtil uset stigning i antallet af passager til spansk territorium, hvor ca. 9 000 mennesker rejste ind, svømmende eller gående, i den spanske selvstyrende by Ceuta, efter at det marokkanske politi midlertidigt lettede grænsekontrollen, åbnede portene i deres grænsehegn og undlod at gribe ind for at standse den ulovlige indrejse; der henviser til, at den humanitære indsats fra de spanske sikkerhedsstyrker og væbnede styrker, ngo'er og borgerne i Ceuta forhindrede en reel tragedie i at finde sted; der henviser til, at de fleste migranter, der krydsede grænsen ulovligt, var marokkanske statsborgere; der henviser til, at en så stor personbevægelse næppe kan betragtes som spontan; der henviser til, at mindst 1 200 var uledsagede mindreårige og mange hele familier; der henviser til, at nogle af børnene tidligere var i skole og derfor var uden papirer på tidspunktet for deres passage;

| D. | der henviser til, at de marokkanske myndigheder den 1. juni 2021 besluttede at lette genindrejse for alle uledsagede, men identificerede marokkanske børn, som opholder sig ulovligt i Den Europæiske Union; der henviser til, at mange ifølge Den Internationale Organisation for Migration allerede er blevet sendt tilbage gennem familiesammenføring og hjælp til opsporing; der henviser til, at de spanske myndigheder oprettede en hotline i Ceuta for at genforene børn og uledsagede mindreårige med deres familier; der henviser til, at mange af børnene imidlertid stadig befinder sig på spansk område, f.eks. i Tarajalvarehuset og modtagelsescentrene for migranter i Pinier og Santa Amelia under den selvstyrende by Ceutas værgemål med henblik på at blive underkastet en vurdering af deres identitet, personlige forhold, sårbarheder og risiko for forfølgelse og uoprettelig skade; der henviser til, at familier desperat søger efter deres forsvundne børn; der henviser til, at dette kan føre til yderligere risici for børns fysiske, psykiske, moralske, åndelige og sociale udvikling som nedfældet i FN's erklæring om barnets rettigheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de marokkanske myndigheder den 1. juni 2021 besluttede at lette genindrejse for alle uledsagede, men identificerede marokkanske børn, som opholder sig ulovligt i Den Europæiske Union; der henviser til, at mange ifølge Den Internationale Organisation for Migration allerede er blevet sendt tilbage gennem familiesammenføring og hjælp til opsporing; der henviser til, at de spanske myndigheder oprettede en hotline i Ceuta for at genforene børn og uledsagede mindreårige med deres familier; der henviser til, at mange af børnene imidlertid stadig befinder sig på spansk område, f.eks. i Tarajalvarehuset og modtagelsescentrene for migranter i Pinier og Santa Amelia under den selvstyrende by Ceutas værgemål med henblik på at blive underkastet en vurdering af deres identitet, personlige forhold, sårbarheder og risiko for forfølgelse og uoprettelig skade; der henviser til, at familier desperat søger efter deres forsvundne børn; der henviser til, at dette kan føre til yderligere risici for børns fysiske, psykiske, moralske, åndelige og sociale udvikling som nedfældet i FN's erklæring om barnets rettigheder;

| E. | der henviser til, at de fleste børn fejlagtigt blev forledt til at tro, at stjernefodboldspillere spillede i en kamp med gratis indgang i byen Ceuta, og at de var på en skoleudflugt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de fleste børn fejlagtigt blev forledt til at tro, at stjernefodboldspillere spillede i en kamp med gratis indgang i byen Ceuta, og at de var på en skoleudflugt;

| F. | der henviser til, at barnets tarv skal komme i første række i alle tiltag og afgørelser, der vedrører uledsagede mindreårige og deres fysiske og psykiske trivsel; der henviser til, at det derfor er nødvendigt med anerkendelse og hjælp fra alle berørte myndigheder at identificere disse børn og med et ordentligt og styrket samarbejde finde deres forældre eller nære familiemedlemmer og sende dem sikkert tilbage til deres familier som krævet i folkeretten, da de ikke bevidst har forladt deres familier; der henviser til, at Kommissionen i EU-strategien om børns rettigheder anbefalede medlemsstaterne at styrke deres værgemålsordninger for uledsagede mindreårige, navnlig ved at deltage i aktiviteterne i det europæiske netværk for værgemål; der henviser til, at værtslandene i henhold til FN's konvention om barnets rettigheder skal garantere alle rettigheder for migrantbørn, herunder i forbindelse med grænsekontrol og tilbagesendelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at barnets tarv skal komme i første række i alle tiltag og afgørelser, der vedrører uledsagede mindreårige og deres fysiske og psykiske trivsel; der henviser til, at det derfor er nødvendigt med anerkendelse og hjælp fra alle berørte myndigheder at identificere disse børn og med et ordentligt og styrket samarbejde finde deres forældre eller nære familiemedlemmer og sende dem sikkert tilbage til deres familier som krævet i folkeretten, da de ikke bevidst har forladt deres familier; der henviser til, at Kommissionen i EU-strategien om børns rettigheder anbefalede medlemsstaterne at styrke deres værgemålsordninger for uledsagede mindreårige, navnlig ved at deltage i aktiviteterne i det europæiske netværk for værgemål; der henviser til, at værtslandene i henhold til FN's konvention om barnets rettigheder skal garantere alle rettigheder for migrantbørn, herunder i forbindelse med grænsekontrol og tilbagesendelse;

| G. | der henviser til, at krisen blev udløst af Marokko på grund af en politisk og diplomatisk krise, efter at lederen af Polisario-fronten, Brahim Ghali, blev indlagt på et spansk hospital af humanitære årsager på grund af hans helbredstilstand som følge af covid-19-virusset; der henviser til, at Polisario-frontens leder ankom til Algeriet den 2. juni 2021; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at krisen blev udløst af Marokko på grund af en politisk og diplomatisk krise, efter at lederen af Polisario-fronten, Brahim Ghali, blev indlagt på et spansk hospital af humanitære årsager på grund af hans helbredstilstand som følge af covid-19-virusset; der henviser til, at Polisario-frontens leder ankom til Algeriet den 2. juni 2021;

| H. | der henviser til, at det i de officielle erklæringer, som Marokko udsendte den 31. maj 2021, blev understreget, at den bilaterale krise ikke vedrørte migrationsspørgsmålet; der henviser til, at den marokkanske udenrigsminister oprindeligt meddelte, at årsagerne til krisen i forbindelse med tusindvis af menneskers, herunder børns, masseindrejse beroede på, at Spanien havde budt Polisario-frontens leder velkommen; der henviser til, at de marokkanske myndigheder i en anden officiel erklæring, der blev udsendt senere, meddelte, at den reelle årsag var Spaniens angiveligt tvetydige holdning til Vestsahara; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det i de officielle erklæringer, som Marokko udsendte den 31. maj 2021, blev understreget, at den bilaterale krise ikke vedrørte migrationsspørgsmålet; der henviser til, at den marokkanske udenrigsminister oprindeligt meddelte, at årsagerne til krisen i forbindelse med tusindvis af menneskers, herunder børns, masseindrejse beroede på, at Spanien havde budt Polisario-frontens leder velkommen; der henviser til, at de marokkanske myndigheder i en anden officiel erklæring, der blev udsendt senere, meddelte, at den reelle årsag var Spaniens angiveligt tvetydige holdning til Vestsahara;

| I. | der henviser til, at EU's ledere på det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 24.-25. maj 2021 bekræftede deres fulde støtte til Spanien og understregede, at spanske grænser er EU's ydre grænser; der henviser til, at situationen i Ceuta også blev drøftet på samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 18. maj 2021, hvor Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik gav udtryk for fuld solidaritet med og støtte til Spanien på vegne af EU; der henviser til, at folkeretten og princippet om suverænitet, territorial integritet og statsgrænsernes ukrænkelighed skal respekteres; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU's ledere på det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 24.-25. maj 2021 bekræftede deres fulde støtte til Spanien og understregede, at spanske grænser er EU's ydre grænser; der henviser til, at situationen i Ceuta også blev drøftet på samlingen i Rådet (udenrigsanliggender) den 18. maj 2021, hvor Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik gav udtryk for fuld solidaritet med og støtte til Spanien på vegne af EU; der henviser til, at folkeretten og princippet om suverænitet, territorial integritet og statsgrænsernes ukrænkelighed skal respekteres;

| J. | der henviser til, at Rådet i 2000 gav Kommissionen et forhandlingsmandat til at indgå en tilbagetagelsesaftale med Marokko; der henviser til, at en sådan aftale endnu ikke er blevet færdiggjort og vedtaget; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Rådet i 2000 gav Kommissionen et forhandlingsmandat til at indgå en tilbagetagelsesaftale med Marokko; der henviser til, at en sådan aftale endnu ikke er blevet færdiggjort og vedtaget;

| K. | der henviser til, at de marokkanske myndigheder bør lette tilbagesendelsen af næsten 13 000 sæsonarbejdere, der er strandet i det sydlige Spanien, og som skal vende tilbage i de kommende uger; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de marokkanske myndigheder bør lette tilbagesendelsen af næsten 13 000 sæsonarbejdere, der er strandet i det sydlige Spanien, og som skal vende tilbage i de kommende uger;

| 1. | forkaster Marokkos brug af grænsekontrol og migration, navnlig af uledsagede mindreårige, til at lægge politisk pres på en EU-medlemsstat; beklager navnlig børns, uledsagede mindreåriges og familiers deltagelse i den massive passage af grænsen fra Marokko til den spanske by Ceuta, hvilket udgjorde en klar risiko for deres liv og sikkerhed; beklager forværringen af den politiske og diplomatiske krise, som hverken bør undergrave de strategiske, flerdimensionelle og privilegerede naboskabsforbindelser mellem Kongeriget Marokko og Den Europæiske Union og dens medlemsstater eller det langvarige, tillidsbaserede samarbejde inden for terrorbekæmpelse, menneske- og narkotikahandel, migration og handelspolitik; mener, at bilaterale uoverensstemmelser mellem nære partnere bør behandles gennem diplomatisk dialog; opfordrer til en formildelse af de seneste spændinger og til en tilbagevenden til et konstruktivt og pålideligt partnerskab mellem EU og Marokko; gentager sin støtte til fortsat at fremme dette forhold baseret på gensidig tillid og respekt; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Marokko til at respektere sit mangeårige engagement i øget samarbejde om grænseforvaltning og migrationsmobilitet i en ånd af samarbejde og dialog; understreger betydningen af at styrke partnerskabet mellem EU og Marokko, som bør tage hensyn til begge parters behov på en afbalanceret måde og på lige fod; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over de skridt, som de marokkanske myndigheder tog den 1. juni 2021 med henblik på at lette genindrejse for alle identificerede uledsagede marokkanske børn, som opholder sig ulovligt i Den Europæiske Union; opfordrer Spanien og Marokko til at arbejde tæt sammen for at muliggøre repatriering af børn til deres familier, som skal være styret af barnets tarv og gennemføres i overensstemmelse med national ret og folkeretten, navnlig FN's konvention om barnets rettigheder, som Marokko har været signatar af siden 1990 og to gange har ratificeret (i juni og juli 1993), sammen med de relevante aftaler mellem EU og dets medlemsstater og Marokko, navnlig aftalen mellem Kongeriget Spanien og Kongeriget Marokko om samarbejde om forebyggelse af ulovlig migration af uledsagede mindreårige og om beskyttelse og samordnet tilbagesendelse af dem; minder om, at princippet om familiens enhed og retten til familiesammenføring altid bør sikres; understreger, at et stærkt samarbejde om migrationsudfordringer er i EU's og Marokkos fælles interesse; opfordrer Kongeriget Marokko til at overholde sine forpligtelser effektivt, da det er afgørende at sikre, at børn kan vende sikkert tilbage til deres familier, samtidig med at deres rettigheder i henhold til folkeretten sikres; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at Ceuta er en ydre EU-grænse, hvis beskyttelse og sikkerhed vedrører hele Den Europæiske Union; glæder sig over Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtnings hurtige reaktion og tilbud om ressourcer til støtte for den spanske regering for at hjælpe den med at imødegå de migrationsudfordringer, der er opstået som følge af denne krise; opfordrer Kommissionen til at yde nødfinansiering til håndtering af situationen i Ceuta, herunder finansiering af yderligere indkvarteringskapacitet for uledsagede børn; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin fulde solidaritet med borgerne i Ceuta og glæder sig over den effektive og professionelle reaktion fra de spanske sikkerhedsorganer og hæren i den selvstyrende by samt ngo'er og borgerne i Ceuta i forbindelse med håndteringen af krisen og med at redde mange liv; glæder sig over den beskyttelse, som de spanske myndigheder yder uledsagede børn i overensstemmelse med EU-retten og FN's konvention om barnets rettigheder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager EU's konsoliderede holdning til Vestsahara, som er baseret på fuld respekt for folkeretten i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolutioner og den FN-ledede politiske proces med henblik på at opnå en retfærdig, varig, fredelig og gensidigt acceptabel forhandlingsløsning mellem begge parter; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager, at EU-medlemsstaternes nationale grænser er ukrænkelige, og at fuld og ufravigelig respekt for EU-medlemsstaternes territoriale integritet er et grundlæggende princip i folkeretten og et princip om europæisk solidaritet; minder om, at underminering af medlemsstaternes territoriale suverænitet ikke kan tolereres; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende Kommissionen og Kongeriget Marokko til at samarbejde og formelt indgå en tilbagetagelsesaftale mellem EU og Marokko med de nødvendige retsgarantier så hurtigt som muligt; er overbevist om, at EU's fremtidige samarbejde med landene på Middelhavets sydlige kyst bør baseres på det langsigtede mål om at tackle de grundlæggende årsager til irregulær migration ved at styrke den økonomiske udvikling, investeringerne og skabelsen af nye jobmuligheder og fremme uddannelse af høj kvalitet for alle børn i regionen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Marokkos regering og parlament. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT C 411 af 27.11.2020, s. 292.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0066.

(3)  EFT L 70 af 18.3.2000, s. 2.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/103 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/103

---

P9_TA(2021)0290

Situationen i Sri Lanka, navnlig anholdelserne i henhold til loven om forebyggelse af terrorisme

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om situationen i Sri Lanka, navnlig anholdelserne i medfør af loven om forebyggelse af terrorisme (2021/2748(RSP))

(2022/C 67/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Sri Lanka,

| — | der henviser til rapporten fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder af 9. februar 2021 med titlen »Promotion reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka« (fremme af forsoning, ansvarliggørelse og menneskerettigheder i Sri Lanka), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder af 9. februar 2021 med titlen »Promotion reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka« (fremme af forsoning, ansvarliggørelse og menneskerettigheder i Sri Lanka),

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 23. marts 2021 med titlen »Promoting reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 23. marts 2021 med titlen »Promoting reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka«,

| — | der henviser til forordning nr. 01 fra 2021, der blev offentliggjort den 12. marts 2021 i medfør af Sri Lankas lov om forebyggelse af terrorisme; |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning nr. 01 fra 2021, der blev offentliggjort den 12. marts 2021 i medfør af Sri Lankas lov om forebyggelse af terrorisme;

| — | der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse af 14. december 2018 med titlen »Visit to Sri Lanka«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om fremme og beskyttelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i forbindelse med terrorbekæmpelse af 14. december 2018 med titlen »Visit to Sri Lanka«,

| — | der henviser til erklæringen om Sri Lanka fra Michelle Bachelet, FN's højkommissær for menneskerettigheder, af 24. februar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om Sri Lanka fra Michelle Bachelet, FN's højkommissær for menneskerettigheder, af 24. februar 2021,

| — | der henviser til den endelige rapport fra januar 2020 fra Den Europæiske Unions valgobservationsmission ved præsidentvalget i Sri Lanka den 16. november 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra januar 2020 fra Den Europæiske Unions valgobservationsmission ved præsidentvalget i Sri Lanka den 16. november 2019,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til EU's generelle toldpræferencesystem Plus (GSP +), hvis særlige tilskyndelsesprogram Sri Lanka er omfattet af, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's generelle toldpræferencesystem Plus (GSP +), hvis særlige tilskyndelsesprogram Sri Lanka er omfattet af,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Sri Lanka har været plaget af en borgerkrig, der har varet flere årtier, og som sluttede i 2009, og under hvilken begge parter begik alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Sri Lanka har været plaget af en borgerkrig, der har varet flere årtier, og som sluttede i 2009, og under hvilken begge parter begik alvorlige krænkelser af menneskerettighederne;

| B. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Sri Lanka er blevet støt forværret, og at den nye regering hurtigt har trukket de begrænsede fremskridt, der var opnået under tidligere administrationer, tilbage; der henviser til, at det rum, hvori civilsamfundet og uafhængige medier kan operere i landet, hastigt indskrænkes; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Sri Lanka er blevet støt forværret, og at den nye regering hurtigt har trukket de begrænsede fremskridt, der var opnået under tidligere administrationer, tilbage; der henviser til, at det rum, hvori civilsamfundet og uafhængige medier kan operere i landet, hastigt indskrænkes;

| C. | der henviser til, at den kontroversielle lov om forebyggelse af terrorisme (PTA) har eksisteret i Sri Lanka siden 1979 og giver politiet vide beføjelser til at eftersøge, anholde og tilbageholde civile mistænkte; der henviser til, at de vidtrækkende beføjelser i loven om forebyggelse af terrorisme har ført til konsekvente og velunderbyggede påstande om tortur og seksuelt misbrug, tvungne tilståelser og systematiske afslag på retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den kontroversielle lov om forebyggelse af terrorisme (PTA) har eksisteret i Sri Lanka siden 1979 og giver politiet vide beføjelser til at eftersøge, anholde og tilbageholde civile mistænkte; der henviser til, at de vidtrækkende beføjelser i loven om forebyggelse af terrorisme har ført til konsekvente og velunderbyggede påstande om tortur og seksuelt misbrug, tvungne tilståelser og systematiske afslag på retfærdig rettergang;

| D. | der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder i sin seneste rapport om Sri Lanka har gentaget opfordringen til et moratorium for anvendelsen af loven om forebyggelse af terrorisme i forbindelse med nye anholdelser, indtil den erstattes af lovgivning, der er i overensstemmelse med international bedste praksis; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder i sin seneste rapport om Sri Lanka har gentaget opfordringen til et moratorium for anvendelsen af loven om forebyggelse af terrorisme i forbindelse med nye anholdelser, indtil den erstattes af lovgivning, der er i overensstemmelse med international bedste praksis;

| E. | der henviser til, at Sri Lankas regering den 9. marts 2021 offentliggjorde forordning nr. 01 af 2021, som udvider loven om forebyggelse af terrorisme og bl.a. tillader to års tilbageholdelse uden rettergang for at skabe »religiøs, racemæssig eller samfundsmæssig disharmoni«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Sri Lankas regering den 9. marts 2021 offentliggjorde forordning nr. 01 af 2021, som udvider loven om forebyggelse af terrorisme og bl.a. tillader to års tilbageholdelse uden rettergang for at skabe »religiøs, racemæssig eller samfundsmæssig disharmoni«;

| F. | der henviser til, at loven om forebyggelse af terrorisme systematisk er blevet anvendt til vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser af muslimer og minoritetsgrupper i Sri Lanka, blandt andre Ahnaf Jazeem, en 26-årig muslimsk lærer og digter, og Hejaaz Hizbullah, en kendt advokat for mindretalsrettigheder og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at loven om forebyggelse af terrorisme systematisk er blevet anvendt til vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser af muslimer og minoritetsgrupper i Sri Lanka, blandt andre Ahnaf Jazeem, en 26-årig muslimsk lærer og digter, og Hejaaz Hizbullah, en kendt advokat for mindretalsrettigheder og retsstatsprincippet;

| G. | der henviser til, at Sri Lanka den 19. maj 2017 igen fik adgang til generøse toldpræferencer under GSP + på betingelse af, at Sri Lanka erstattede sin lov om forebyggelse af terrorisme og effektivt gennemførte 27 internationale konventioner, herunder menneskerettighedskonventioner; der henviser til, at Den Europæiske Union gentagne gange har udtrykt bekymring over loven om forebyggelse af terrorisme og bemærket, at Sri Lanka ikke har ophævet den på trods af sit tilsagn om at gøre dette; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Sri Lanka den 19. maj 2017 igen fik adgang til generøse toldpræferencer under GSP + på betingelse af, at Sri Lanka erstattede sin lov om forebyggelse af terrorisme og effektivt gennemførte 27 internationale konventioner, herunder menneskerettighedskonventioner; der henviser til, at Den Europæiske Union gentagne gange har udtrykt bekymring over loven om forebyggelse af terrorisme og bemærket, at Sri Lanka ikke har ophævet den på trods af sit tilsagn om at gøre dette;

| H. | der henviser til, at Sri Lankas parlament den 20. oktober 2020 vedtog den 20. ændring af forfatningen, som styrkede det udøvende præsidentembede; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Sri Lankas parlament den 20. oktober 2020 vedtog den 20. ændring af forfatningen, som styrkede det udøvende præsidentembede;

| I. | der henviser til, at resultaterne af nationale initiativer for ansvarliggørelse og forsoning gentagne gange er udeblevet her næsten 12 år efter krigens afslutning, hvilket i højere grad styrker straffriheden og forværrer ofrenes mistillid til systemet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at resultaterne af nationale initiativer for ansvarliggørelse og forsoning gentagne gange er udeblevet her næsten 12 år efter krigens afslutning, hvilket i højere grad styrker straffriheden og forværrer ofrenes mistillid til systemet;

| J. | der henviser til, at der er tydelige tegn på den accelererende militarisering af civile regeringsfunktioner i Sri Lanka; der henviser til, at der siden 2020 er blevet udnævnt mindst 28 tjenestegørende eller tidligere ansatte fra militær- og efterretningstjenester til centrale administrative stillinger; der henviser til, at disse udnævnelser omfatter mindst to højtstående militærpersoner, som var involveret i FN-rapporter om påståede krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden i de sidste år af konflikten; der henviser til, at mange mistænkte i politiets varetægt samt indsatte i Sri Lankas fængsler er blevet dræbt; der henviser til, at de seneste sager omfatter dødsfald i politiets varetægt i maj 2021; der henviser til, at 11 indsatte i Mahara-fængslet blev dræbt og 117 andre såret, da vagterne åbnede ild for at bekæmpe et oprør over covid-19-forholdene i november 2020; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er tydelige tegn på den accelererende militarisering af civile regeringsfunktioner i Sri Lanka; der henviser til, at der siden 2020 er blevet udnævnt mindst 28 tjenestegørende eller tidligere ansatte fra militær- og efterretningstjenester til centrale administrative stillinger; der henviser til, at disse udnævnelser omfatter mindst to højtstående militærpersoner, som var involveret i FN-rapporter om påståede krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden i de sidste år af konflikten; der henviser til, at mange mistænkte i politiets varetægt samt indsatte i Sri Lankas fængsler er blevet dræbt; der henviser til, at de seneste sager omfatter dødsfald i politiets varetægt i maj 2021; der henviser til, at 11 indsatte i Mahara-fængslet blev dræbt og 117 andre såret, da vagterne åbnede ild for at bekæmpe et oprør over covid-19-forholdene i november 2020;

| K. | der henviser til, at myndighederne i Sri Lanka idømte dødsstraf for narkotikarelaterede lovovertrædelser i 2019 på trods af, at landet siden 1976 har haft et moratorium for anvendelse af dødsstraf; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at myndighederne i Sri Lanka idømte dødsstraf for narkotikarelaterede lovovertrædelser i 2019 på trods af, at landet siden 1976 har haft et moratorium for anvendelse af dødsstraf;

| 1. | udtrykker dyb bekymring over Sri Lankas alarmerende udvikling i retning af en genoptagelse af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne som beskrevet i den seneste FN-rapport om landet, som blandt de tidlige advarselstegn anfører den accelererende militarisering af civile regeringsfunktioner; fjernelse af vigtige forfatningsgarantier, politisk obstruktion af ansvarliggørelse, ekskluderende retorik, intimidering af civilsamfundet og anvendelse af antiterrorlove; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gentager sin stærke modstand mod den fortsatte anvendelse af den nuværende lov om forebyggelse af terror; opfordrer Sri Lankas myndigheder til at opfylde deres tilsagn om at revidere og ophæve loven og erstatte den med antiterrorlovgivning, der er i overensstemmelse med international bedste praksis; opfordrer endvidere til øjeblikkelig suspension af forordningerne om afradikalisering; |
| --- | --- |

2.

| 3. | påpeger, at forordning nr. 01 fra 2021 ikke indeholder proceduremæssige garantier for frihedsberøvede personer som fastsat i artikel 9 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, og at den krænker Sri Lankas egne forfatningsmæssige garantier i henhold til artikel 13 i Sri Lankas forfatning; minder om, at afradikaliserings-, rehabiliterings- og reintegrationscentre, der er reguleret i henhold til lignende lovgivning, tidligere har været præget af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne såsom tortur og anden mishandling, herunder seksuel og kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker dyb bekymring over de vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser under loven om forebyggelse af terrorisme uden retfærdig rettergang og adgang til domstolsprøvelse, herunder for civilsamfundsaktivister, advokater, forfattere og digtere som Hejaaz Hizbullah og Ahnaf Jazeem; bemærker med bekymring tilbageholdelsen af Shani Abeysekara, tidligere direktør for kriminalefterforskningsafdelingen; opfordrer indtrængende Sri Lankas regering til straks at give de tilbageholdte en retfærdig rettergang på grundlag af gyldige anklager og, hvis der ikke er nogen anklager, at løslade dem betingelsesløst; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager den fortsatte diskrimination af og vold mod religiøse og etniske mindretal og samfund i Sri Lanka, herunder muslimer, hinduer, tamiler og kristne; opfordrer Sri Lankas regering til utvetydigt at fordømme hadefuld tale, tilskyndelse til vold og diskrimination mod religiøse og etniske grupper i landet og til at stille dem, der fremmer sådanne splittelser, herunder inden for regeringen og militæret, til ansvar; |
| --- | --- |

5.

| 6. | noterer sig vedtagelsen af den 20. ændring af forfatningen og udtrykker alvorlig bekymring over den deraf følgende forringelse af retsvæsenets uafhængighed, reduktionen af den parlamentariske kontrol og den overdrevne ophobning af magt i præsidentembedet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker med bekymring Sri Lankas regerings nylige forslag om at vedtage en ny lov om desinformation til trods for de bekymringer, som civilsamfundsorganisationer har givet udtryk for med hensyn til den trussel, en sådan lov kan udgøre for ytringsfriheden; opfordrer indtrængende onlineplatforme til at tage proaktive skridt til at begrænse udbredelsen af hadefuld tale og desinformation på internettet på singalesiske og tamilske sprog; |
| --- | --- |

7.

| 8. | er bekymret over, at bestemmelserne i Sri Lankas straffelov, navnlig afsnit 365, 365A og 399, er blevet fortolket på en sådan måde, at de kriminaliserer personer med forskellige seksuelle orienteringer og kønsidentiteter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at evaluere sin finansiering af FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse og Interpol-projektet »Support to Sri Lanka on Counter-Terrorism«, da terrorbekæmpelse i Sri Lanka i visse tilfælde anvendes som et påskud til forfølgelse af medlemmer af etniske og religiøse grupper og civilsamfundet, herunder menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer EU's delegation i Sri Lanka og medlemsstaternes repræsentationer til at øge deres støtte til civilsamfundet, navnlig menneskerettighedsforkæmpere, miljøforkæmpere og journalister; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger den afgørende betydning af at sikre, at den nationale forsoningsproces får den nødvendige opmærksomhed og resultater i konkrete handlinger, herunder ansvarlighed for tvungne forsvindinger og tidligere forbrydelser; beklager Sri Lankas tilbagetrækning fra de forpligtelser, landet har indgået over for FN's Menneskerettighedsråd i forbindelse med dets støtte til resolution af 14. oktober 2015 med titlen »Promoting reconciliation, accountability and human rights in Sri Lanka«, og opfordrer landet til at genoptage sit samarbejde med Menneskerettighedsrådet, hvilket er afgørende for at genoprette forbindelserne med det internationale samfund og skabe en national forsoningsproces mellem de forskellige singalesiske, tamilske, muslimske, hinduistiske og kristne samfund; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Sri Lankas regering til at undgå enhver hindring af efterforskningen og en eventuel retsforfølgelse af medlemmer af sikkerhedsstyrkerne, der anklages for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; insisterer på, at der foretages en undersøgelse af påstande om alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og krigsforbrydelser begået under borgerkrigen af højtstående personer fra alle sider; anmoder Sri Lankas regering om at sætte en stopper for praksissen med at udnævne nuværende og tidligere militære ledere, der har været involveret i alvorlige overgreb, til ledende offentlige stillinger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer til en grundig, upartisk og fuldstændig undersøgelse af bombeangrebene påskesøndag 2019 i overensstemmelse med internationale retlige standarder; opfordrer endvidere til, at de personer, mod hvem der foreligger bevis for, at de er skyldige, omgående bliver retsforfulgt, og til, at de personer, mod hvem der ikke foreligger tilstrækkelige beviser, løslades; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at GSP+systemet giver incitament til bedre adgang til EU-markedet for landets eksportører til gengæld for yderligere fremskridt med hensyn til fuld gennemførelse af disse konventioner; minder om, at en af Sri Lankas vigtigste forpligtelser var fuldt ud at tilpasse sin antiterrorlovgivning til internationale menneskerettighedskonventioner for at sikre et gunstigt handelsforhold under GSP+; minder om de konsekvenser, der er fastsat i GSP-forordningen (1) i tilfælde af vedvarende undladelse af at vedtage og gennemføre de nødvendige menneskerettighedsreformer, ophæve urimelig lovgivning og vende den nuværende udvikling med et stigende antal krænkelser; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at det GSP +system, som Sri Lanka blev tilbudt, har ydet et betydeligt bidrag til landets økonomi, hvorved eksporten til EU er steget til 2,3 mia. EUR, hvilket gør EU til Sri Lankas næststørste eksportmarked; fremhæver den igangværende overvågning af Sri Lankas berettigelse til GSP+status og understreger, at videreførelsen af GSP+handelspræferencerne ikke sker automatisk; opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at tage behørigt hensyn til aktuelle begivenheder, når Sri Lankas berettigelse til GSP+status vurderes; opfordrer endvidere Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at anvende GSP+ som en løftestang til at presse på for at fremme Sri Lankas menneskerettighedsforpligtelser og kræve, at loven om forebyggelse af terrorisme ophæves eller erstattes, til nøje at vurdere, om der som en sidste udvej er tilstrækkelig grund til at indlede en procedure for midlertidig tilbagetrækning af Sri Lankas GSP+status og de fordele, der følger heraf, og til at aflægge rapport herom til Parlamentet så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker med bekymring indvirkningen af covid-19-pandemien på den forværrede situation med hensyn til arbejdstagerrettigheder i landet; opfordrer indtrængende Sri Lanka til at samarbejde fuldt ud med Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) om at styrke arbejdsrettighederne for fabriksarbejdere, herunder sundheds- og sikkerhedsforholdene for tekstilarbejdere i særlige handelszoner; opfordrer Sri Lankas regering til effektivt at gennemføre og styrke den nationale politik for afskaffelse af børnearbejde; opfordrer Sri Lankas myndigheder til at tilpasse landets investeringsråds håndbog for arbejdsstandarder og arbejdsmarkedsrelationer for at bringe den i overensstemmelse med internationale standarder, navnlig ILO-konvention nr. 87 og 98; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager Den Europæiske Unions stærke modstand mod dødsstraf, uanset forbrydelsens art og under alle omstændigheder; glæder sig over Sri Lankas fortsatte moratorium for dødsstraf; opfordrer indtrængende regeringen til at afskaffe anvendelsen af dødsstraf i landet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over EU's tidligere støtte til forsoningsbestræbelser og understreger EU's vilje til at støtte Sri Lanka på dette område; |
| --- | --- |

17.

| 18. | udtrykker foruroligelse over Kinas voksende rolle og indblanding i Sri Lanka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, FN's generalsekretær, FN's Menneskerettighedsråd og Sri Lankas regering og parlament. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1).

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/107

---

P9_TA(2021)0291

Ruslands opførelse af tyske NGO'er på listen over »uønskede organisationer« og tilbageholdelsen af Andrej Pivovarov

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Ruslands opførelse af tyske NGO'er på listen over »uønskede organisationer« og tilbageholdelsen af Andrej Pivovarov (2021/2749(RSP))

(2022/C 67/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Rusland, bl.a. sin beslutning af 29. april 2021 om Rusland, sagen om Aleksej Navalnyj, militær opbygning langs Ukraines grænse og russiske angreb i Tjekkiet (1) og sin beslutning af 12. maj 2016 om krimtatarerne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Rusland, bl.a. sin beslutning af 29. april 2021 om Rusland, sagen om Aleksej Navalnyj, militær opbygning langs Ukraines grænse og russiske angreb i Tjekkiet (1) og sin beslutning af 12. maj 2016 om krimtatarerne (2),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og dens tillægsprotokoller, særlig artikel 10 om retten til ytringsfrihed og artikel 11 om retten til frit at deltage i forsamlinger og til foreningsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og dens tillægsprotokoller, særlig artikel 10 om retten til ytringsfrihed og artikel 11 om retten til frit at deltage i forsamlinger og til foreningsfrihed,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til Den Russiske Føderations forfatning og til de internationale menneskerettighedsforpligtelser, som Rusland har påtaget sig som medlem af Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og De Forenede Nationer (FN), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Russiske Føderations forfatning og til de internationale menneskerettighedsforpligtelser, som Rusland har påtaget sig som medlem af Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og De Forenede Nationer (FN),

| — | der henviser til udtalelse nr. 814/2015 af 13. juni 2016 fra Europarådets Venedigkommission om forbundslov nr. 129-FZ om ændring af visse retsakter (forbundslov om udenlandske og internationale ikkestatslige organisationers uønskede aktiviteter), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse nr. 814/2015 af 13. juni 2016 fra Europarådets Venedigkommission om forbundslov nr. 129-FZ om ændring af visse retsakter (forbundslov om udenlandske og internationale ikkestatslige organisationers uønskede aktiviteter),

| — | der henviser til erklæring af 1. maj 2021 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på EU's vegne om indførelse af restriktive foranstaltninger over for otte EU-borgere, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 1. maj 2021 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på EU's vegne om indførelse af restriktive foranstaltninger over for otte EU-borgere,

| — | der henviser til erklæring af 15. maj 2021 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på EU's vegne om offentliggørelsen af en liste over såkaldte »uvenlige stater«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 15. maj 2021 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på EU's vegne om offentliggørelsen af en liste over såkaldte »uvenlige stater«,

| — | der henviser til erklæring af 27. maj 2021 fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om opførelsen af tyske NGO'er på listen over »uønskede organisationer«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 27. maj 2021 fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om opførelsen af tyske NGO'er på listen over »uønskede organisationer«,

| — | der henviser til erklæring af 1. juni 2021 fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om tilbageholdelsen af Andrej Pivovarov, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 1. juni 2021 fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om tilbageholdelsen af Andrej Pivovarov,

| — | der henviser til erklæring af 4. juni 2021 fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om loven om såkaldte »ekstremistiske organisationer«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 4. juni 2021 fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om loven om såkaldte »ekstremistiske organisationer«,

| — | der henviser til redegørelse 3. juni 2021 fra formanden for Delegationen til Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Rusland om tilbageholdelsen af Andrej Pivovarov, direktør for den opløste NGO »Open Russia«, om bord på et kommercielt EU-fly, der var ved at lette fra Sankt Petersborg lufthavn, |
| --- | --- |

—

der henviser til redegørelse 3. juni 2021 fra formanden for Delegationen til Det Parlamentariske Samarbejdsudvalg EU-Rusland om tilbageholdelsen af Andrej Pivovarov, direktør for den opløste NGO »Open Russia«, om bord på et kommercielt EU-fly, der var ved at lette fra Sankt Petersborg lufthavn,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at udøvelse af menings-, ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i Den Russiske Føderations forfatning samt i talrige internationale retlige instrumenter, herunder verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, som Rusland alle har forpligtet sig til at overholde; der henviser til, at folkerettens forrang udgør en forpligtelse for Rusland, som ikke kan ændres eller fraviges som følge af de seneste forfatningsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at udøvelse af menings-, ytrings-, forenings- og forsamlingsfriheden er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i Den Russiske Føderations forfatning samt i talrige internationale retlige instrumenter, herunder verdenserklæringen om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den europæiske menneskerettighedskonvention, som Rusland alle har forpligtet sig til at overholde; der henviser til, at folkerettens forrang udgør en forpligtelse for Rusland, som ikke kan ændres eller fraviges som følge af de seneste forfatningsmæssige ændringer;

| B. | der henviser til, at Den Russiske Føderation for nylig har vedtaget undertrykkende love, der markant har udvidet antallet af enkeltpersoner og grupper, der kan betegnes som »udenlandske agenter«, og øget de restriktioner og krav, der pålægges dem, såvel som sanktionerne for overtrædelse heraf; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Russiske Føderation for nylig har vedtaget undertrykkende love, der markant har udvidet antallet af enkeltpersoner og grupper, der kan betegnes som »udenlandske agenter«, og øget de restriktioner og krav, der pålægges dem, såvel som sanktionerne for overtrædelse heraf;

| C. | der henviser til, at ikke-statslige organisationer (NGO'er) spiller en afgørende rolle i moderne demokratiske samfund og giver borgerne mulighed for at samarbejde om at fremme forskellige legitime mål som en form for nødvendigt offentligt engagement, der supplerer, forbereder og overvåger formel politisk beslutningstagning; der henviser til, at NGO'er derfor spiller en vigtig politisk rolle, og at de, samtidig med at de overholder loven, skal bevare deres uafhængighed af enhver utilbørlig indblanding fra offentlige myndigheders side; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ikke-statslige organisationer (NGO'er) spiller en afgørende rolle i moderne demokratiske samfund og giver borgerne mulighed for at samarbejde om at fremme forskellige legitime mål som en form for nødvendigt offentligt engagement, der supplerer, forbereder og overvåger formel politisk beslutningstagning; der henviser til, at NGO'er derfor spiller en vigtig politisk rolle, og at de, samtidig med at de overholder loven, skal bevare deres uafhængighed af enhver utilbørlig indblanding fra offentlige myndigheders side;

| D. | der henviser til, at forbundsloven om udenlandske og internationale ikkestatslige organisationers uønskede aktiviteter giver mulighed for at anse udenlandske og internationale ikkestatslige organisationers aktiviteter for uønskede på Den Russiske Føderations territorium; der henviser til, at organisationer, som de russiske myndigheder har erklæret uønsket, oplever begrænsninger i deres foreningsfrihed, ved at deres aktiviteter forbydes, og at der indføres administrative og strafferetlige sanktioner i forbindelse med disse aktiviteter; der henviser til, at de russiske myndigheder har anvendt denne lov til at gøre det nemmere at undertrykke uafhængige civilsamfundsorganisationer, der er aktive i Rusland; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forbundsloven om udenlandske og internationale ikkestatslige organisationers uønskede aktiviteter giver mulighed for at anse udenlandske og internationale ikkestatslige organisationers aktiviteter for uønskede på Den Russiske Føderations territorium; der henviser til, at organisationer, som de russiske myndigheder har erklæret uønsket, oplever begrænsninger i deres foreningsfrihed, ved at deres aktiviteter forbydes, og at der indføres administrative og strafferetlige sanktioner i forbindelse med disse aktiviteter; der henviser til, at de russiske myndigheder har anvendt denne lov til at gøre det nemmere at undertrykke uafhængige civilsamfundsorganisationer, der er aktive i Rusland;

| E. | der henviser til, at ved at vedtage disse love har Den Russiske Føderation givet myndighederne næsten fuldstændig kontrol over uafhængige civilsamfundsorganisationer og givet Ruslands føderale medievagthund (Roskomnadzor) beføjelse til at blokere onlineressourcer; der henviser til, at de russiske myndigheder har forbudt demonstrationer på offentlige steder, begrænset retten til at deltage i enmandsprotester og indført yderligere restriktioner over for journalister, der dækker disse protester; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ved at vedtage disse love har Den Russiske Føderation givet myndighederne næsten fuldstændig kontrol over uafhængige civilsamfundsorganisationer og givet Ruslands føderale medievagthund (Roskomnadzor) beføjelse til at blokere onlineressourcer; der henviser til, at de russiske myndigheder har forbudt demonstrationer på offentlige steder, begrænset retten til at deltage i enmandsprotester og indført yderligere restriktioner over for journalister, der dækker disse protester;

| F. | der henviser til, at Ruslands telekommunikationsvagthund Roskomnadzor den 12. januar 2021 udarbejdede sine første otte administrative protokoller — alle imod Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) — for overtrædelse af loven om »udenlandske agenter«; der henviser til, at lovgivningen er blevet udvidet til at omfatte individuelle journalister; der henviser til, at Roskomnadzor til dato har meddelt RFE/RL 520 overtrædelser af sine mærkningsrestriktioner, som forventes — når alle sager er afgjort af russiske domstole — at medføre bøder på 2,4 mio. USD; der henviser til, at de russiske myndigheder i maj 2021 begyndte at beslaglægge ejendom fra RFE/RL's kontor i Moskva; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Ruslands telekommunikationsvagthund Roskomnadzor den 12. januar 2021 udarbejdede sine første otte administrative protokoller — alle imod Radio Free Europe/Radio Liberty (RFE/RL) — for overtrædelse af loven om »udenlandske agenter«; der henviser til, at lovgivningen er blevet udvidet til at omfatte individuelle journalister; der henviser til, at Roskomnadzor til dato har meddelt RFE/RL 520 overtrædelser af sine mærkningsrestriktioner, som forventes — når alle sager er afgjort af russiske domstole — at medføre bøder på 2,4 mio. USD; der henviser til, at de russiske myndigheder i maj 2021 begyndte at beslaglægge ejendom fra RFE/RL's kontor i Moskva;

| G. | der henviser til, at det seneste lovforslag vedtaget af Statsdumaen og Føderationsrådet i maj 2021 drastisk begrænsede rettigheder og friheder i Rusland ved at indføre strenge restriktioner for enkeltpersoner, der kritiserer regeringen, forhindrer dem i at deltage i det offentlige liv og stille op til valg på ethvert plan, herunder parlamentsvalget i 2021, hvis de har grundlagt, ledet, arbejdet for eller på anden måde deltaget i aktiviteter i en organisation, der fremover af denne lov er udpeget som »ekstremistisk« eller »terroristisk«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det seneste lovforslag vedtaget af Statsdumaen og Føderationsrådet i maj 2021 drastisk begrænsede rettigheder og friheder i Rusland ved at indføre strenge restriktioner for enkeltpersoner, der kritiserer regeringen, forhindrer dem i at deltage i det offentlige liv og stille op til valg på ethvert plan, herunder parlamentsvalget i 2021, hvis de har grundlagt, ledet, arbejdet for eller på anden måde deltaget i aktiviteter i en organisation, der fremover af denne lov er udpeget som »ekstremistisk« eller »terroristisk«;

| H. | der henviser til, at dette lovforslag også indeholder bestemmelser om anvendelse med tilbagevirkende kraft og er rettet mod Aleksej Navalnyjs antikorruptionsfond, som allerede er blevet erklæret en »udenlandsk agent« og nu er ved at blive udpeget som en »ekstremistisk organisation«; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at dette lovforslag også indeholder bestemmelser om anvendelse med tilbagevirkende kraft og er rettet mod Aleksej Navalnyjs antikorruptionsfond, som allerede er blevet erklæret en »udenlandsk agent« og nu er ved at blive udpeget som en »ekstremistisk organisation«;

| I. | der henviser til, at Den Russiske Føderation også har udvidet anvendelsesområdet for loven om »uønskede organisationer« ved at indføre et forbud mod at deltage i deres aktiviteter i udlandet og tildele status som »uønsket« til organisationer, der menes at være formidlere i finansielle transaktioner med de organisationer, der allerede er forbudt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Den Russiske Føderation også har udvidet anvendelsesområdet for loven om »uønskede organisationer« ved at indføre et forbud mod at deltage i deres aktiviteter i udlandet og tildele status som »uønsket« til organisationer, der menes at være formidlere i finansielle transaktioner med de organisationer, der allerede er forbudt;

| J. | der henviser til, at Den Russiske Føderation har udpeget internationale og udenlandske NGO'er som »uønskede«, herunder de USA-baserede International Republican Institute, National Democratic Institute, National Endowment for Democracy og Atlantic Council samt den EU-finansierede Europæiske Demokratifond, Europarådets sammenslutning af skoler for politiske studier, den ukrainske verdenskongres og medieforetagender ledet af Radio Free Europe/Radio Liberty, men også ved den russiske anklagemyndigheds beslutning af 26. maj 2021 om at opføre tre tyske NGO'er som »uønskede«, herunder Forum Russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH og Deutsch-Russischer Austausch e.V.; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Russiske Føderation har udpeget internationale og udenlandske NGO'er som »uønskede«, herunder de USA-baserede International Republican Institute, National Democratic Institute, National Endowment for Democracy og Atlantic Council samt den EU-finansierede Europæiske Demokratifond, Europarådets sammenslutning af skoler for politiske studier, den ukrainske verdenskongres og medieforetagender ledet af Radio Free Europe/Radio Liberty, men også ved den russiske anklagemyndigheds beslutning af 26. maj 2021 om at opføre tre tyske NGO'er som »uønskede«, herunder Forum Russischsprachiger Europäer e.V., Zentrum für die Liberale Moderne GmbH og Deutsch-Russischer Austausch e.V.;

| K. | der henviser til, at et aktivt civilsamfund er en afgørende bestanddel af et demokratisk og åbent samfund og tjener til at beskytte menneskerettighederne og retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at et aktivt civilsamfund er en afgørende bestanddel af et demokratisk og åbent samfund og tjener til at beskytte menneskerettighederne og retsstatsprincippet;

| L. | der henviser til, at Statsdumaen ved at vedtage disse lovforslag, der omfatter øjeblikkelig anvendelse af strafferetligt ansvar, har været rettet mod borgerbevægelsen »Open Russia« og dens netværksvenlige demokrati- og menneskerettighedsstruktur, som på denne måde blev tvunget til at lade sig opløse for at beskytte sine aktivister og tilhængere mod yderligere retsforfølgning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Statsdumaen ved at vedtage disse lovforslag, der omfatter øjeblikkelig anvendelse af strafferetligt ansvar, har været rettet mod borgerbevægelsen »Open Russia« og dens netværksvenlige demokrati- og menneskerettighedsstruktur, som på denne måde blev tvunget til at lade sig opløse for at beskytte sine aktivister og tilhængere mod yderligere retsforfølgning;

| M. | der henviser til, at »Open Russia« den 27. maj 2021 meddelte, at den ville indstille sine aktiviteter for at beskytte sine ansatte og medlemmer mod strafferetlig forfølgelse i henhold til den russiske lovgivning om »uønskede organisationer«; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at »Open Russia« den 27. maj 2021 meddelte, at den ville indstille sine aktiviteter for at beskytte sine ansatte og medlemmer mod strafferetlig forfølgelse i henhold til den russiske lovgivning om »uønskede organisationer«;

| N. | der henviser til, at den forhenværende leder af »Open Russia«-bevægelsen, Andrej Pivovarov, den 31. maj 2021 blev eskorteret ud af et polsk LOT-fly, der var på vej til at lette fra Sankt Petersborg, vilkårligt tilbageholdt og to dage senere varetægtsfængslet i to måneder under anklager om »at udføre aktiviteter i en uønsket organisation«, for hvilket han risikerer op til seks års fængsel; der henviser til, at aktivisten fra Nizjnij Novgorod, Mikhail Iosilevitj, også er blandt dem, der i øjeblikket retsforfølges og tilbageholdes under de samme anklager; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den forhenværende leder af »Open Russia«-bevægelsen, Andrej Pivovarov, den 31. maj 2021 blev eskorteret ud af et polsk LOT-fly, der var på vej til at lette fra Sankt Petersborg, vilkårligt tilbageholdt og to dage senere varetægtsfængslet i to måneder under anklager om »at udføre aktiviteter i en uønsket organisation«, for hvilket han risikerer op til seks års fængsel; der henviser til, at aktivisten fra Nizjnij Novgorod, Mikhail Iosilevitj, også er blandt dem, der i øjeblikket retsforfølges og tilbageholdes under de samme anklager;

| O. | der henviser til, at disse handlinger bidrager til de mange politisk motiverede straffesager, som Den Russiske Føderation har indledt mod personer, der giver udtryk for afvigende synspunkter eller har bekendtgjort deres ambitioner om at stille op til parlamentsvalget i Rusland i september 2021, såsom fængslingen af korruptionsbekæmperen og oppositionspolitikeren Aleksej Navalnyj eller den betingede femårige dom, der er afsagt over for venstrefløjspolitikeren og oppositionsbloggeren Nikolaj Platosjkin; henleder ligeledes opmærksomheden på de seneste sager mod oppositionspolitikeren Dmitrij Gudkov, mod medieforetagender såsom Radio Free Europe/Radio Liberty, Meduza og VTimes samt en række journalister, der anklages for at være »udenlandske agenter«; der henviser til, at selv studenterblade er genstand for repressive foranstaltninger; der henviser til, at de russiske myndigheder ifølge menneskerettighedscentret Memorial i øjeblikket tilbageholder næsten 400 politiske fanger i strid med Den Russiske Føderations forpligtelser; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at disse handlinger bidrager til de mange politisk motiverede straffesager, som Den Russiske Føderation har indledt mod personer, der giver udtryk for afvigende synspunkter eller har bekendtgjort deres ambitioner om at stille op til parlamentsvalget i Rusland i september 2021, såsom fængslingen af korruptionsbekæmperen og oppositionspolitikeren Aleksej Navalnyj eller den betingede femårige dom, der er afsagt over for venstrefløjspolitikeren og oppositionsbloggeren Nikolaj Platosjkin; henleder ligeledes opmærksomheden på de seneste sager mod oppositionspolitikeren Dmitrij Gudkov, mod medieforetagender såsom Radio Free Europe/Radio Liberty, Meduza og VTimes samt en række journalister, der anklages for at være »udenlandske agenter«; der henviser til, at selv studenterblade er genstand for repressive foranstaltninger; der henviser til, at de russiske myndigheder ifølge menneskerettighedscentret Memorial i øjeblikket tilbageholder næsten 400 politiske fanger i strid med Den Russiske Føderations forpligtelser;

| P. | der henviser til, at de russiske myndigheder har slået hårdt ned på de fredelige demonstranter, der gik på gaden i hele landet for at støtte Aleksej Navalnyj og protestere mod korruption og uretfærdighed; der henviser til, at der ifølge det russiske overvågningsorgan OVD-Info blev anholdt over 11 000 demonstranter under tre dages demonstrationer i januar og februar, herunder snesevis af uafhængige journalister og menneskerettighedsforkæmpere, som dækkede eller overvågede protesterne; der henviser til, at der er indledt tusindvis af administrative retsforfølgelser og mere end 100 straffesager i hele landet, og at der pågår yderligere anholdelser og tilbageholdelser på grundlag af falske anklager; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de russiske myndigheder har slået hårdt ned på de fredelige demonstranter, der gik på gaden i hele landet for at støtte Aleksej Navalnyj og protestere mod korruption og uretfærdighed; der henviser til, at der ifølge det russiske overvågningsorgan OVD-Info blev anholdt over 11 000 demonstranter under tre dages demonstrationer i januar og februar, herunder snesevis af uafhængige journalister og menneskerettighedsforkæmpere, som dækkede eller overvågede protesterne; der henviser til, at der er indledt tusindvis af administrative retsforfølgelser og mere end 100 straffesager i hele landet, og at der pågår yderligere anholdelser og tilbageholdelser på grundlag af falske anklager;

| Q. | der henviser til, at fredelige demonstranter, der er idømt »administrativ frihedsberøvelse«, ifølge talrige rapporter har været udsat for mishandling, herunder bl.a. at de har været anbragt i stærkt overfyldte tilbageholdelsesfaciliteter, nægtet mad og vand i flere timer, og at de har været nødt til at tilbringe lange perioder (flere timer ad gangen, ofte om natten) under overførsel i politiets fangetransportvogne; der henviser til, at personer, der deltog i protesterne, også har rapporteret, at de blev truet med udvisning eller er blevet udvist fra universiteter eller højere læreanstalter eller har mistet deres job; der henviser til, at fredelige demonstranter, herunder ældre og børn, også blev udsat for overdreven magtanvendelse fra uropolitiets side; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at fredelige demonstranter, der er idømt »administrativ frihedsberøvelse«, ifølge talrige rapporter har været udsat for mishandling, herunder bl.a. at de har været anbragt i stærkt overfyldte tilbageholdelsesfaciliteter, nægtet mad og vand i flere timer, og at de har været nødt til at tilbringe lange perioder (flere timer ad gangen, ofte om natten) under overførsel i politiets fangetransportvogne; der henviser til, at personer, der deltog i protesterne, også har rapporteret, at de blev truet med udvisning eller er blevet udvist fra universiteter eller højere læreanstalter eller har mistet deres job; der henviser til, at fredelige demonstranter, herunder ældre og børn, også blev udsat for overdreven magtanvendelse fra uropolitiets side;

| R. | der henviser til, at det i en omfattende EU-strategi over for Rusland er afgørende at sikre, at engagementet med Rusland ikke kompromitterer de demokratiske værdier og beskyttelsen af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det i en omfattende EU-strategi over for Rusland er afgørende at sikre, at engagementet med Rusland ikke kompromitterer de demokratiske værdier og beskyttelsen af menneskerettighederne;

| S. | der henviser til, at regimet i Kreml gør alt, hvad der står i dets magt, for at isolere det russiske folk fra det internationale samfund og fratage russerne deres håb om en demokratisk fremtid, herunder ved at anvende forskellige metoder til at forbyde oppositionskandidater at deltage i parlamentsvalget i Rusland i 2021; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at regimet i Kreml gør alt, hvad der står i dets magt, for at isolere det russiske folk fra det internationale samfund og fratage russerne deres håb om en demokratisk fremtid, herunder ved at anvende forskellige metoder til at forbyde oppositionskandidater at deltage i parlamentsvalget i Rusland i 2021;

| T. | der henviser til, at opinionsundersøgelser foretaget af Levada-Centret viser, at det regerende parti, Forenet Ruslands, popularitet befinder sig på et historisk lavt niveau, efter at partiet har støttet en upopulær pensionsreform og gennemtrumfet vedtagelsen af et udkast til forfatningsmæssige ændringer, herunder et forslag, der kan gøre det muligt for præsident Vladimir Putin at forblive i embedet indtil 2036; der henviser til, at de russiske myndigheders stigende undertrykkelse af civilsamfundet og den politiske opposition afslører myndighedernes frygt for folkelig utilfredshed med landets dårlige samfundsøkonomiske resultater og korruptionen i den regerende klasse; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at opinionsundersøgelser foretaget af Levada-Centret viser, at det regerende parti, Forenet Ruslands, popularitet befinder sig på et historisk lavt niveau, efter at partiet har støttet en upopulær pensionsreform og gennemtrumfet vedtagelsen af et udkast til forfatningsmæssige ændringer, herunder et forslag, der kan gøre det muligt for præsident Vladimir Putin at forblive i embedet indtil 2036; der henviser til, at de russiske myndigheders stigende undertrykkelse af civilsamfundet og den politiske opposition afslører myndighedernes frygt for folkelig utilfredshed med landets dårlige samfundsøkonomiske resultater og korruptionen i den regerende klasse;

| 1. | opfordrer de russiske myndigheder til at:






  a) | løslade Andrej Pivovarov øjeblikkeligt og betingelsesløst og frafalde alle anklager mod ham og alle andre, der retsforfølges i henhold til loven om »uønskede organisationer«, eller som på anden vis er blevet vilkårligt tilbageholdt |
| --- | --- | --- |

1.

a)

løslade Andrej Pivovarov øjeblikkeligt og betingelsesløst og frafalde alle anklager mod ham og alle andre, der retsforfølges i henhold til loven om »uønskede organisationer«, eller som på anden vis er blevet vilkårligt tilbageholdt

| b) | sætte en stopper for alle repressalier mod politiske modstandere og andre kritiske røster i landet samt sikre alle politiske partier lige adgang og lige muligheder under valget |
| --- | --- |

b)

sætte en stopper for alle repressalier mod politiske modstandere og andre kritiske røster i landet samt sikre alle politiske partier lige adgang og lige muligheder under valget

| c) | indstille al strafferetlig forfølgning af menneskerettighedsforkæmpere og -aktivister i henhold til loven om »udenlandske agenter« og loven om »uønskede organisationer«, ophæve denne diskriminerende lovgivning og omgøre den russiske anklagemyndigheds beslutning om at opføre tre tyske NGO'er som »uønskede«, samt andre udenlandske NGO'er, ialt 34 |
| --- | --- |

c)

indstille al strafferetlig forfølgning af menneskerettighedsforkæmpere og -aktivister i henhold til loven om »udenlandske agenter« og loven om »uønskede organisationer«, ophæve denne diskriminerende lovgivning og omgøre den russiske anklagemyndigheds beslutning om at opføre tre tyske NGO'er som »uønskede«, samt andre udenlandske NGO'er, ialt 34

| d) | ophæve den nyligt vedtagne lovgivning og ophøre med at lave ny særlovgivning eller at misbruge andre konventionelle strafferetlige eller administrative love, der indfører gennemgribende nye restriktioner for det uafhængige civilsamfund, retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfriheden og adgangen til onlineinformation samt at revidere og tilpasse sin lovgivning til sine internationale forpligtelser, den internationale menneskerettighedslovgivning og sin egen forfatning |
| --- | --- |

d)

ophæve den nyligt vedtagne lovgivning og ophøre med at lave ny særlovgivning eller at misbruge andre konventionelle strafferetlige eller administrative love, der indfører gennemgribende nye restriktioner for det uafhængige civilsamfund, retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfriheden og adgangen til onlineinformation samt at revidere og tilpasse sin lovgivning til sine internationale forpligtelser, den internationale menneskerettighedslovgivning og sin egen forfatning

| e) | afholde sig fra at vedtage den yderligere lovgivning, der i øjeblikket er under udarbejdelse, og som vil forbyde personale i eller tilhængere af organisationer, der vilkårligt er opført som »uønskede«, at stille op til valg |
| --- | --- |

e)

afholde sig fra at vedtage den yderligere lovgivning, der i øjeblikket er under udarbejdelse, og som vil forbyde personale i eller tilhængere af organisationer, der vilkårligt er opført som »uønskede«, at stille op til valg

| f) | anerkende det positive bidrag, som et levende og aktivt civilsamfund yder til demokratiets og samfundets tilstand, og til at sikre et gunstigt miljø, hvor civilsamfundsorganisationer og aktivister frit kan bidrage til fremme og beskyttelse af menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og samfundsmæssig velfærd |
| --- | --- |

f)

anerkende det positive bidrag, som et levende og aktivt civilsamfund yder til demokratiets og samfundets tilstand, og til at sikre et gunstigt miljø, hvor civilsamfundsorganisationer og aktivister frit kan bidrage til fremme og beskyttelse af menneskerettigheder, grundlæggende frihedsrettigheder og samfundsmæssig velfærd

| g) | revidere anden lovgivning, der anvendes til at begrænse ytringsfriheden, herunder Ruslands lovgivning om desinformationskampagner, bekæmpelse af ekstremisme og terrorbekæmpelse, og bringe den i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning |
| --- | --- |

g)

revidere anden lovgivning, der anvendes til at begrænse ytringsfriheden, herunder Ruslands lovgivning om desinformationskampagner, bekæmpelse af ekstremisme og terrorbekæmpelse, og bringe den i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning

| h) | løslade alle fredelige demonstranter og andre civilsamfundsaktivister og politikere omgående og betingelsesløst, herunder Aleksej Navalnyj og dem, der er blevet anholdt og tilbageholdt for falske administrative »lovovertrædelser« eller retsforfulgt på grundlag af falske anklager udelukkende for fredeligt at have udøvet deres ret til ytringsfrihed og til fredelige forsamlinger, herunder bl.a. journalister, advokater, oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og andre civilsamfundsaktører, herunder Aleksej Navalnyjs personale og medarbejdere og hans korruptionsbekæmpelsesfond |
| --- | --- |

h)

løslade alle fredelige demonstranter og andre civilsamfundsaktivister og politikere omgående og betingelsesløst, herunder Aleksej Navalnyj og dem, der er blevet anholdt og tilbageholdt for falske administrative »lovovertrædelser« eller retsforfulgt på grundlag af falske anklager udelukkende for fredeligt at have udøvet deres ret til ytringsfrihed og til fredelige forsamlinger, herunder bl.a. journalister, advokater, oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og andre civilsamfundsaktører, herunder Aleksej Navalnyjs personale og medarbejdere og hans korruptionsbekæmpelsesfond

| i) | bidrage til at fremme mellemfolkelige kontakter til fordel for både Den Russiske Føderation og Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

i)

bidrage til at fremme mellemfolkelige kontakter til fordel for både Den Russiske Føderation og Den Europæiske Union;

| 2. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, EU-delegationerne, medlemsstaterne og Kommissionen til som led i forberedelsen af den omfattende EU-strategi over for Rusland og som reaktion på udhulingen af retsstatsprincippet, de grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettighederne i Rusland at fokusere på:






  a) | at indføre en ny konditionalitet i forbindelserne mellem EU og Rusland med henblik på at bringe den interne undertrykkelse i Rusland af politiske aktivister og civilsamfundsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og advokater, oppositionspolitikere, journalister, uafhængige medier, fagforeninger og NGO'er til ophør og, hvis denne situation ikke afhjælpes, at indføre nye EU-sanktioner såsom at fratage russiske oligarker og embedsmænd, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne, adgangen til køb af fast ejendom, visa, finansielle produkter osv. i EU |
| --- | --- | --- |

2.

a)

at indføre en ny konditionalitet i forbindelserne mellem EU og Rusland med henblik på at bringe den interne undertrykkelse i Rusland af politiske aktivister og civilsamfundsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og advokater, oppositionspolitikere, journalister, uafhængige medier, fagforeninger og NGO'er til ophør og, hvis denne situation ikke afhjælpes, at indføre nye EU-sanktioner såsom at fratage russiske oligarker og embedsmænd, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne, adgangen til køb af fast ejendom, visa, finansielle produkter osv. i EU

| b) | at skride til handling i forbindelserne mellem EU og Rusland og at tage menneskerettighederne op i enhver dialog med Rusland med henblik på nøje at afspejle alvoren af krænkelserne på menneskerettighedsområdet i Rusland, navnlig i perioden siden januar 2021; fortsat at udvise solidaritet og enhed i indsatsen med henblik på at koordinere deres holdninger til Rusland med henblik på at begrænse de negative virkninger af nyligt vedtagne restriktive love i Rusland og overveje ideen om at dele byrden af de økonomiske sanktioner mod det russiske regime mellem medlemsstaterne i en ånd af retfærdighed, at standse videreførelsen af strategiske projekter såsom Nord Stream 2 og at supplere den nuværende globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner med en lignende ordning for bekæmpelse af korruption |
| --- | --- |

b)

at skride til handling i forbindelserne mellem EU og Rusland og at tage menneskerettighederne op i enhver dialog med Rusland med henblik på nøje at afspejle alvoren af krænkelserne på menneskerettighedsområdet i Rusland, navnlig i perioden siden januar 2021; fortsat at udvise solidaritet og enhed i indsatsen med henblik på at koordinere deres holdninger til Rusland med henblik på at begrænse de negative virkninger af nyligt vedtagne restriktive love i Rusland og overveje ideen om at dele byrden af de økonomiske sanktioner mod det russiske regime mellem medlemsstaterne i en ånd af retfærdighed, at standse videreførelsen af strategiske projekter såsom Nord Stream 2 og at supplere den nuværende globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner med en lignende ordning for bekæmpelse af korruption

| c) | at træffe koordinerede foranstaltninger for at modarbejde og begrænse de negative virkninger af nyligt vedtagne restriktive love i Rusland og prioritere et strategisk engagement med demokrati- og menneskerettighedsaktivister i Rusland, navnlig ved at integrere menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene, og høring af civilsamfundet på tværs af alle dialoger og områder af samarbejdet mellem EU og Rusland, herunder gennem samarbejde om digitalisering og klimaændringer, såvel om alle uddannelsesprogrammer og kulturelle samarbejdsprogrammer, samtidig med at der regelmæssigt gennemføres konsekvensanalyser for menneskerettigheder for at revidere dette samarbejde |
| --- | --- |

c)

at træffe koordinerede foranstaltninger for at modarbejde og begrænse de negative virkninger af nyligt vedtagne restriktive love i Rusland og prioritere et strategisk engagement med demokrati- og menneskerettighedsaktivister i Rusland, navnlig ved at integrere menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene, og høring af civilsamfundet på tværs af alle dialoger og områder af samarbejdet mellem EU og Rusland, herunder gennem samarbejde om digitalisering og klimaændringer, såvel om alle uddannelsesprogrammer og kulturelle samarbejdsprogrammer, samtidig med at der regelmæssigt gennemføres konsekvensanalyser for menneskerettigheder for at revidere dette samarbejde

| d) | at vurdere, hvilke institutioner, organisationer og medier, der har tætte forbindelser til den russiske regering, der bør overvåges i forbindelse med deres aktiviteter i EU |
| --- | --- |

d)

at vurdere, hvilke institutioner, organisationer og medier, der har tætte forbindelser til den russiske regering, der bør overvåges i forbindelse med deres aktiviteter i EU

| e) | at øge støtten til menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige NGO'er og medier, civilsamfundet og dem, der forsvarer politiske og civile frihedsrettigheder i Rusland, f.eks. ved at udvise et mere vedvarende engagement på højt niveau i vigtige individuelle sager, der giver anledning til bekymring, herunder forgiftningen af Vladimir Kara-Murza, ved fuldt ud at drage fordel af ambassadørers og andre embedsmænds besøg i regionerne med henblik på at tage menneskerettighedsspørgsmål op og mødes med menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet og ved strategisk at anvende sociale medier, debatindlæg og pressemøder for at udtrykke støtte til menneskerettighedsforkæmpere, herunder i Rusland og gennem uafhængige russiske kanaler, såvel som ved at støtte uafhængige journalister i Rusland med diplomatiske/konsulære foranstaltninger, når de er i fare, herunder en fleksibel visumpolitik; Parlamentet understreger samtidig, at dette samarbejde med civilsamfundet skal være en hjørnesten i EU's kommende nye strategiske tilgang med hensyn til Rusland, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje at byde truede eller forbudte NGO'er fra Rusland velkommen og give dem mulighed for at operere fra EU's område om nødvendigt, øge deres støtte til menneskerettighedsforkæmperes arbejde og, hvor det er relevant, lette udstedelsen af nødvisa og stille midlertidig husly til rådighed i EU's medlemsstater |
| --- | --- |

e)

at øge støtten til menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige NGO'er og medier, civilsamfundet og dem, der forsvarer politiske og civile frihedsrettigheder i Rusland, f.eks. ved at udvise et mere vedvarende engagement på højt niveau i vigtige individuelle sager, der giver anledning til bekymring, herunder forgiftningen af Vladimir Kara-Murza, ved fuldt ud at drage fordel af ambassadørers og andre embedsmænds besøg i regionerne med henblik på at tage menneskerettighedsspørgsmål op og mødes med menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet og ved strategisk at anvende sociale medier, debatindlæg og pressemøder for at udtrykke støtte til menneskerettighedsforkæmpere, herunder i Rusland og gennem uafhængige russiske kanaler, såvel som ved at støtte uafhængige journalister i Rusland med diplomatiske/konsulære foranstaltninger, når de er i fare, herunder en fleksibel visumpolitik; Parlamentet understreger samtidig, at dette samarbejde med civilsamfundet skal være en hjørnesten i EU's kommende nye strategiske tilgang med hensyn til Rusland, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overveje at byde truede eller forbudte NGO'er fra Rusland velkommen og give dem mulighed for at operere fra EU's område om nødvendigt, øge deres støtte til menneskerettighedsforkæmperes arbejde og, hvor det er relevant, lette udstedelsen af nødvisa og stille midlertidig husly til rådighed i EU's medlemsstater

| f) | behovet for at fortsætte civilsamfundssamarbejdet med Rusland og dermed tackle de stadig større hindringer, som de russiske myndigheder lægger i vejen for mellemfolkelige kontakter, civilsamfundssamarbejdet og støtten til russiske civilsamfundsorganisationer |
| --- | --- |

f)

behovet for at fortsætte civilsamfundssamarbejdet med Rusland og dermed tackle de stadig større hindringer, som de russiske myndigheder lægger i vejen for mellemfolkelige kontakter, civilsamfundssamarbejdet og støtten til russiske civilsamfundsorganisationer

| g) | at fordømme de nye former for skjult undertrykkelse, der har til formål at sanktionere ansattes, hospitalslægers, læreres og socialarbejderes deltagelse i demonstrationer eller deres støtte til modstandere af det nuværende regime, både i hovedstaden og andre steder |
| --- | --- |

g)

at fordømme de nye former for skjult undertrykkelse, der har til formål at sanktionere ansattes, hospitalslægers, læreres og socialarbejderes deltagelse i demonstrationer eller deres støtte til modstandere af det nuværende regime, både i hovedstaden og andre steder

| h) | behovet for, at EU og dets medlemsstater hurtigst muligt rejser spørgsmålet i Europarådet om Den Russiske Føderations vedtagelse af de seneste autoritære retsakter i lyset af Ruslands opfyldelse af sine internationale forpligtelser over for Europarådet |
| --- | --- |

h)

behovet for, at EU og dets medlemsstater hurtigst muligt rejser spørgsmålet i Europarådet om Den Russiske Føderations vedtagelse af de seneste autoritære retsakter i lyset af Ruslands opfyldelse af sine internationale forpligtelser over for Europarådet

| i) | at træffe koordinerede foranstaltninger med ligesindede internationale partnere, herunder G7-lande, og indtrængende opfordre de russiske myndigheder til at sætte en stopper for den nationale undertrykkelse af demokrati- og civilsamfundsaktivister og menneskerettighedsforkæmpere, som også bør omfatte højtstående og offentlige interventioner, koordinerede initiativer og vedvarende kontrol i internationale og regionale menneskerettighedsfora såsom Europarådet, OSCE og FN's Menneskerettighedsråd |
| --- | --- |

i)

at træffe koordinerede foranstaltninger med ligesindede internationale partnere, herunder G7-lande, og indtrængende opfordre de russiske myndigheder til at sætte en stopper for den nationale undertrykkelse af demokrati- og civilsamfundsaktivister og menneskerettighedsforkæmpere, som også bør omfatte højtstående og offentlige interventioner, koordinerede initiativer og vedvarende kontrol i internationale og regionale menneskerettighedsfora såsom Europarådet, OSCE og FN's Menneskerettighedsråd

| j) | at foretage regelmæssige menneskerettighedskonsekvensanalyser for at sikre, at samarbejdet med de russiske myndigheder ikke undergraver menneskerettighedsmålene og ikke bidrager til krænkelser af menneskerettighederne, hverken direkte eller indirekte |
| --- | --- |

j)

at foretage regelmæssige menneskerettighedskonsekvensanalyser for at sikre, at samarbejdet med de russiske myndigheder ikke undergraver menneskerettighedsmålene og ikke bidrager til krænkelser af menneskerettighederne, hverken direkte eller indirekte

| k) | at opfordre byer i EU, der har aktive venskabsprojekter med deres modparter i Rusland, til at revidere og ajourføre disse aftaler for at tage hensyn til menneskerettighedsdimensionen og koncentrere samarbejdet hovedsagelig om civilsamfundet og mellemfolkelige kontakter |
| --- | --- |

k)

at opfordre byer i EU, der har aktive venskabsprojekter med deres modparter i Rusland, til at revidere og ajourføre disse aftaler for at tage hensyn til menneskerettighedsdimensionen og koncentrere samarbejdet hovedsagelig om civilsamfundet og mellemfolkelige kontakter

| l) | at respektere Parlamentets opfordring til EU-delegationen og de nationale diplomatiske repræsentationer i Rusland om nøje at overvåge situationen for og retssagerne mod individuelle politiske fanger på stedet og til at tilbyde dem al den støtte, de måtte have behov for, og til at samarbejde om at sikre deres hurtige løsladelse; |
| --- | --- |

l)

at respektere Parlamentets opfordring til EU-delegationen og de nationale diplomatiske repræsentationer i Rusland om nøje at overvåge situationen for og retssagerne mod individuelle politiske fanger på stedet og til at tilbyde dem al den støtte, de måtte have behov for, og til at samarbejde om at sikre deres hurtige løsladelse;

| m) | at undgå at give legitimitet til embedsmænd, der er ansvarlige for krænkelser og undertrykkelse af menneskerettighederne, ved f.eks. at sikre, at ambassadører og besøgende på højt plan undgår diskretionære møder med embedsmænd, der er involveret i undertrykkelse, f.eks. med medlemmer af Statsdumaen, der er involveret i udarbejdelsen af loven om »udenlandske agenter« såsom Andrej Klimov; at overvåge bilaterale fora som f.eks. Trianon-dialogen og Sochi-dialogen i denne forbindelse at vurdere afbrydelsen af dem i overensstemmelse med eksemplet med Petersborg-dialogen, som besluttede at holde op med at indkalde, så længe nogle af dens medlemmer blev forskelsbehandlet som »uønskede udenlandske organisationer«; |
| --- | --- |

m)

at undgå at give legitimitet til embedsmænd, der er ansvarlige for krænkelser og undertrykkelse af menneskerettighederne, ved f.eks. at sikre, at ambassadører og besøgende på højt plan undgår diskretionære møder med embedsmænd, der er involveret i undertrykkelse, f.eks. med medlemmer af Statsdumaen, der er involveret i udarbejdelsen af loven om »udenlandske agenter« såsom Andrej Klimov; at overvåge bilaterale fora som f.eks. Trianon-dialogen og Sochi-dialogen i denne forbindelse at vurdere afbrydelsen af dem i overensstemmelse med eksemplet med Petersborg-dialogen, som besluttede at holde op med at indkalde, så længe nogle af dens medlemmer blev forskelsbehandlet som »uønskede udenlandske organisationer«;

| 3. | udtrykker sin støtte til alle enkeltpersoner og organisationer, der er mål for undertrykkelse, og opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at standse deres chikane og intimidering og deres angreb på civilsamfundet, medierne, menneskerettighedsorganisationer og aktivister; fordømmer de russiske myndigheders manglende beskyttelse af disse aktører mod tredjeparters angreb, chikane og intimidering samt manglende upartiske efterforskning af sådanne angreb; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder alle EU-virksomheder, der opererer i Rusland, om at udvise særlig omhu og opretholde deres ansvar for at respektere menneskerettighederne i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; er bekymret over, at højtstående europæiske politikere accepterer lukrative kontrakter med Kreml-ejede eller -tilknyttede virksomheder såsom Gazprom eller Rosnieft; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa og Den Russiske Føderations præsident, regering og Statsduma. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0159.

(2)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 27.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/113 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/113

---

P9_TA(2021)0292

Menneskerettighederne og den politiske situation i Cuba

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om menneskerettighederne og den politiske situation i Cuba (2021/2745(RSP))

(2022/C 67/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Cuba, navnlig beslutning af 15. november 2018 om menneskerettighedssituationen i Cuba (1), af 3. december 2019 om Cuba, sagen José Daniel Ferrer (2) og af 5. juli 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Cuba på den anden side (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Cuba, navnlig beslutning af 15. november 2018 om menneskerettighedssituationen i Cuba (1), af 3. december 2019 om Cuba, sagen José Daniel Ferrer (2) og af 5. juli 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Cuba på den anden side (3),

| — | der henviser til den aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og Cuba, der blev undertegnet i december 2016, og som har fundet midlertidig anvendelse siden den 1. november 2017 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Den Europæiske Union og Cuba, der blev undertegnet i december 2016, og som har fundet midlertidig anvendelse siden den 1. november 2017 (4),

| — | der henviser til den høring om Cuba i Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika, der blev afholdt den 11. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den høring om Cuba i Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika, der blev afholdt den 11. december 2020,

| — | der henviser til den uformelle videokonference mellem medlemmerne af Det Fælles EU-Cuba-Råd, der blev afholdt den 20. januar 2021 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den uformelle videokonference mellem medlemmerne af Det Fælles EU-Cuba-Råd, der blev afholdt den 20. januar 2021 (5),

| — | der henviser til den tredje formelle menneskerettighedsdialog inden for rammerne af aftalen om politisk dialog og samarbejde, som blev afholdt den 26. februar 2021 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til den tredje formelle menneskerettighedsdialog inden for rammerne af aftalen om politisk dialog og samarbejde, som blev afholdt den 26. februar 2021 (6),

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang af Cuba fra maj 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang af Cuba fra maj 2018,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale menneskerettighedstraktater og -instrumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og andre internationale menneskerettighedstraktater og -instrumenter,

| — | der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW) og de generelle henstillinger fra FN's Komité for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW) og de generelle henstillinger fra FN's Komité for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder,

| — | der henviser til rapporter fra menneskerettighedsorganisationer såsom Human Rights Watch, Human Rights Foundation og Prisoners Defenders, til kapitel IV.B om Cuba i årsberetningen for 2020 fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder, til meddelelsen af 6. november 2019 til FN's højkommissær for menneskerettigheder fra FN's særlige rapportør om moderne former for slaveri, herunder dets årsager og konsekvenser, og til den særlige rapportør om menneskehandel, især handel med kvinder og børn, om de cubanske medicinske brigader, og til konklusionerne fra den seneste universelle regelmæssige gennemgang af Cuba i 2018 om de cubanske medicinske brigader, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter fra menneskerettighedsorganisationer såsom Human Rights Watch, Human Rights Foundation og Prisoners Defenders, til kapitel IV.B om Cuba i årsberetningen for 2020 fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder, til meddelelsen af 6. november 2019 til FN's højkommissær for menneskerettigheder fra FN's særlige rapportør om moderne former for slaveri, herunder dets årsager og konsekvenser, og til den særlige rapportør om menneskehandel, især handel med kvinder og børn, om de cubanske medicinske brigader, og til konklusionerne fra den seneste universelle regelmæssige gennemgang af Cuba i 2018 om de cubanske medicinske brigader,

| — | der henviser til de rapporter fra det cubanske observatorium for menneskerettigheder, som dækker de 12 måneder frem til maj 2021, om undertrykkende foranstaltninger og vilkårlige tilbageholdelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til de rapporter fra det cubanske observatorium for menneskerettigheder, som dækker de 12 måneder frem til maj 2021, om undertrykkende foranstaltninger og vilkårlige tilbageholdelser,

| — | der henviser til de offentlige høringer i Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheders 179. mødeperiode, |
| --- | --- |

—

der henviser til de offentlige høringer i Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheders 179. mødeperiode,

| — | der henviser til Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheders beslutninger 7/2021, 14/2021 og 24/2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheders beslutninger 7/2021, 14/2021 og 24/2021,

| — | der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 10. december 1984, og som Cuba er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 10. december 1984, og som Cuba er part i,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, som Cuba har undertegnet, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne, som Cuba har undertegnet,

| — | der henviser til EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til den cubanske forfatning og straffelov, |
| --- | --- |

—

der henviser til den cubanske forfatning og straffelov,

| — | der henviser til resolution 168 af 29. marts 2010 fra Republikken Cubas ministerium for udenrigshandel og investeringer, til lov nr. 1312 af 12. september 1976 (den såkaldte »migrationslov«) og dens bekendtgørelse nr. 26 af 18. december 2015 og nr. 306 af 12. oktober 2012, til den amerikanske menneskerettighedskonvention og til årsberetningen for 2020 fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder fra april 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 168 af 29. marts 2010 fra Republikken Cubas ministerium for udenrigshandel og investeringer, til lov nr. 1312 af 12. september 1976 (den såkaldte »migrationslov«) og dens bekendtgørelse nr. 26 af 18. december 2015 og nr. 306 af 12. oktober 2012, til den amerikanske menneskerettighedskonvention og til årsberetningen for 2020 fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder fra april 2021,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konventioner, som Cuba har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konventioner, som Cuba har ratificeret,

| — | der henviser til definitionen af »civilsamfundsorganisation« i Den Europæiske Unions Tidende, |
| --- | --- |

—

der henviser til definitionen af »civilsamfundsorganisation« i Den Europæiske Unions Tidende,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at begge parter med aftalen om politisk dialog og samarbejde, der blev undertegnet i 2016, bekræftede deres respekt for universelle menneskerettigheder som fastsat i verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre relevante internationale menneskerettighedsinstrumenter; der henviser til, at Europa-Parlamentet den 5. juli 2017 godkendte aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem EU og Cuba; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at begge parter med aftalen om politisk dialog og samarbejde, der blev undertegnet i 2016, bekræftede deres respekt for universelle menneskerettigheder som fastsat i verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre relevante internationale menneskerettighedsinstrumenter; der henviser til, at Europa-Parlamentet den 5. juli 2017 godkendte aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem EU og Cuba;

| B. | der henviser til, at Parlamentet i 2017 vedtog en beslutning, hvori det bekræftede sit syn på demokrati, universelle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder såsom ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og politisk foreningsfrihed samt informationsfrihed i alle dens former; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet i 2017 vedtog en beslutning, hvori det bekræftede sit syn på demokrati, universelle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder såsom ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og politisk foreningsfrihed samt informationsfrihed i alle dens former;

| C. | der henviser til, at menneskerettigheder, frihed og menneskers værdighed og velfærd bedst repræsenteres og forsvares i et demokrati, hvilket bl.a. betyder magtskifte, frie og retfærdige valg og respekt for politisk pluralisme; der henviser til, at det i artikel 5 i den nyligt vedtagne cubanske forfatning understreges, at det cubanske kommunistparti er den ultimative statslige myndighed, hvilket underbygges i artikel 4 og 229, der fastslår, at socialismen er et uigenkaldeligt system; der henviser til, at den nye forfatning fra 2019 ikke blot har tjent til at beskytte systemet og fastlåse enhver proces for reformering af frihedsrettigheder og rettigheder, men også til yderligere at begrænse dem; der henviser til, at regimet i alvorlig grad begrænser personer med forskellige politiske overbevisninger i at deltage i det offentlige politiske liv og bestride politiske embeder; der henviser til, at der fortsat mangler betingelser, som giver garantier for retsvæsenets uafhængighed, navnlig i forbindelse med sager, der involverer aktivister og systemkritikere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at menneskerettigheder, frihed og menneskers værdighed og velfærd bedst repræsenteres og forsvares i et demokrati, hvilket bl.a. betyder magtskifte, frie og retfærdige valg og respekt for politisk pluralisme; der henviser til, at det i artikel 5 i den nyligt vedtagne cubanske forfatning understreges, at det cubanske kommunistparti er den ultimative statslige myndighed, hvilket underbygges i artikel 4 og 229, der fastslår, at socialismen er et uigenkaldeligt system; der henviser til, at den nye forfatning fra 2019 ikke blot har tjent til at beskytte systemet og fastlåse enhver proces for reformering af frihedsrettigheder og rettigheder, men også til yderligere at begrænse dem; der henviser til, at regimet i alvorlig grad begrænser personer med forskellige politiske overbevisninger i at deltage i det offentlige politiske liv og bestride politiske embeder; der henviser til, at der fortsat mangler betingelser, som giver garantier for retsvæsenets uafhængighed, navnlig i forbindelse med sager, der involverer aktivister og systemkritikere;

| D. | der henviser til, at dekret 349 begrænser kunstneres ytringsfrihed ved at kræve forudgående tilladelse til offentlige og private forestillinger og udstillinger; der henviser til, at dekret 370 om onlineindhold fastlægger en tvetydig ramme, der giver mulighed for forfølgelse af aktivister og uafhængige journalister, navnlig i forbindelse med covid-19-pandemien; der henviser til, at den cubanske straffelov indeholder bestemmelser om f.eks. »faretilstand« og »før-kriminelle sikkerhedsforanstaltninger«, på grundlag af hvilke mere end 8 000 personer er tilbageholdt i fængsel, uden at dette kan tilskrives kriminalitet, og at endnu 2 500 er blevet dømt til tvangsarbejde; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at dekret 349 begrænser kunstneres ytringsfrihed ved at kræve forudgående tilladelse til offentlige og private forestillinger og udstillinger; der henviser til, at dekret 370 om onlineindhold fastlægger en tvetydig ramme, der giver mulighed for forfølgelse af aktivister og uafhængige journalister, navnlig i forbindelse med covid-19-pandemien; der henviser til, at den cubanske straffelov indeholder bestemmelser om f.eks. »faretilstand« og »før-kriminelle sikkerhedsforanstaltninger«, på grundlag af hvilke mere end 8 000 personer er tilbageholdt i fængsel, uden at dette kan tilskrives kriminalitet, og at endnu 2 500 er blevet dømt til tvangsarbejde;

| E. | der henviser til, at der siden ikrafttrædelsen af aftalen om politisk dialog og samarbejde for næsten fire år siden ikke har været nogen konkrete fremskridt i Cuba med hensyn til aftalens generelle principper og mål om at forbedre menneskerettighedssituationen, de grundlæggende frihedsrettigheder og de økonomiske og sociale vilkår for de cubanske borgere; der henviser til, at det cubanske regime tværtimod har optrappet sin undertrykkelse og krænkelser af menneskerettighederne, og at situationen fortsat forværres i hele det cubanske samfund, hvilket har ført til en ny bølge af modstand og fredelige demonstrationer fra vigtige sektorer, som er blevet undertrykt og brutalt knust af det cubanske regimes repressive strukturer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der siden ikrafttrædelsen af aftalen om politisk dialog og samarbejde for næsten fire år siden ikke har været nogen konkrete fremskridt i Cuba med hensyn til aftalens generelle principper og mål om at forbedre menneskerettighedssituationen, de grundlæggende frihedsrettigheder og de økonomiske og sociale vilkår for de cubanske borgere; der henviser til, at det cubanske regime tværtimod har optrappet sin undertrykkelse og krænkelser af menneskerettighederne, og at situationen fortsat forværres i hele det cubanske samfund, hvilket har ført til en ny bølge af modstand og fredelige demonstrationer fra vigtige sektorer, som er blevet undertrykt og brutalt knust af det cubanske regimes repressive strukturer;

| F. | der henviser til, at udtalelse 50/2020, der blev udsendt den 14. oktober 2020 fra Arbejdsgruppen for Vilkårlig Tilbageholdelse og Fængsling, advarer om, at systemiske brud på menneskerettighederne er almindelig praksis for de cubanske myndigheder; der henviser til, at der i de sidste tolv måneder frem til den 1. juni 2021 er registreret 199 sager om politiske fanger i Cuba og 65 nye sager om politiske fængslinger; der henviser til, at april har været den mest repressive måned siden begyndelsen af 2021, idet det cubanske menneskerettighedsobservatorium (OCDH) har dokumenteret mere end 1 018 repressive handlinger mod menneskerettighedsaktivister og uafhængige journalister, hvoraf 206 var vilkårlige tilbageholdelser, og 13 involverede alvorlig vold; der henviser til, at der ifølge organisationen Prisoners Defenders i øjeblikket er 150 politiske fanger i Cuba; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at udtalelse 50/2020, der blev udsendt den 14. oktober 2020 fra Arbejdsgruppen for Vilkårlig Tilbageholdelse og Fængsling, advarer om, at systemiske brud på menneskerettighederne er almindelig praksis for de cubanske myndigheder; der henviser til, at der i de sidste tolv måneder frem til den 1. juni 2021 er registreret 199 sager om politiske fanger i Cuba og 65 nye sager om politiske fængslinger; der henviser til, at april har været den mest repressive måned siden begyndelsen af 2021, idet det cubanske menneskerettighedsobservatorium (OCDH) har dokumenteret mere end 1 018 repressive handlinger mod menneskerettighedsaktivister og uafhængige journalister, hvoraf 206 var vilkårlige tilbageholdelser, og 13 involverede alvorlig vold; der henviser til, at der ifølge organisationen Prisoners Defenders i øjeblikket er 150 politiske fanger i Cuba;

| G. | der henviser til, at der på baggrund af den analyse, som Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder foretog den 11. februar 2021, blev vedtaget forebyggende foranstaltninger til fordel for 20 identificerede medlemmer af San Isidro-bevægelsen, og at det er tilstrækkeligt bevist, at de identificerede personers ret til liv og personlig integritet er i alvorlig fare; der henviser til, at de cubanske myndigheder ulovligt brød ind i det hus, der tilhører Luis Manuel Otero Alcántara, som er uafhængig kunstner og koordinator i San Isidro-bevægelsen, hvor de vilkårligt tilbageholdt ham i flere timer uden sigtelse; der henviser til, at Denis Solís González, medlem af San Isidro-bevægelsen, vilkårligt tilbageholdes i fængsel under anklager om forhånelse, og at Luis Robles Elizástegui kun er fængslet for at have gået med en plakat, der fredeligt opfordrede til, at Denis Solís González skulle løslades; der henviser til, at Maykel Castillo Pérez, medlem af San Isidro-bevægelsen og medskaber af sangen »Patria y Vida«, vilkårligt tilbageholdes i fængsel og blev anmeldt som forsvundet i 14 dage af FN's Komité om Tvungne Forsvindinger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der på baggrund af den analyse, som Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder foretog den 11. februar 2021, blev vedtaget forebyggende foranstaltninger til fordel for 20 identificerede medlemmer af San Isidro-bevægelsen, og at det er tilstrækkeligt bevist, at de identificerede personers ret til liv og personlig integritet er i alvorlig fare; der henviser til, at de cubanske myndigheder ulovligt brød ind i det hus, der tilhører Luis Manuel Otero Alcántara, som er uafhængig kunstner og koordinator i San Isidro-bevægelsen, hvor de vilkårligt tilbageholdt ham i flere timer uden sigtelse; der henviser til, at Denis Solís González, medlem af San Isidro-bevægelsen, vilkårligt tilbageholdes i fængsel under anklager om forhånelse, og at Luis Robles Elizástegui kun er fængslet for at have gået med en plakat, der fredeligt opfordrede til, at Denis Solís González skulle løslades; der henviser til, at Maykel Castillo Pérez, medlem af San Isidro-bevægelsen og medskaber af sangen »Patria y Vida«, vilkårligt tilbageholdes i fængsel og blev anmeldt som forsvundet i 14 dage af FN's Komité om Tvungne Forsvindinger;

| H. | der henviser til, at EU på trods af Parlamentets anmodninger ikke har aflagt besøg hos politiske fanger i fængsler eller deltaget i nogen form for observation af retssager mod modstandere, systemkritikere, menneskerettighedsaktivister eller uafhængige civilsamfundsgrupper; der henviser til, at internationale menneskerettighedsorganisationer som Human Rights Watch, Amnesty International og Prisoners Defenders blandt mange andre uafhængige observatører af menneskerettighedssituationen, herunder FN's særlige rapportører, ikke har lov til at rejse ind i Cuba, selv om de i flere år har insisteret på behovet for at besøge øen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU på trods af Parlamentets anmodninger ikke har aflagt besøg hos politiske fanger i fængsler eller deltaget i nogen form for observation af retssager mod modstandere, systemkritikere, menneskerettighedsaktivister eller uafhængige civilsamfundsgrupper; der henviser til, at internationale menneskerettighedsorganisationer som Human Rights Watch, Amnesty International og Prisoners Defenders blandt mange andre uafhængige observatører af menneskerettighedssituationen, herunder FN's særlige rapportører, ikke har lov til at rejse ind i Cuba, selv om de i flere år har insisteret på behovet for at besøge øen;

| I. | der henviser til, at Cubas ministerium for international handel og udenlandske investeringer i henhold til resolution 168 fra 2010 pålægger alle civile arbejdstagere i udlandet, som arbejder for staten eller statsejede virksomheder, herunder sundhedspersonale, uberettigede pligter og forpligtelser, der krænker den menneskelige værdighed og de mest grundlæggende menneskerettigheder; der henviser til, at den cubanske straffelov straffer alle civile arbejdstagere, der ikke afslutter lægemissioner eller beslutter ikke at vende tilbage til Cuba, med otte års fængsel; der henviser til, at disse lægemissioner er blevet klassificeret som nutidige former for slaveri ifølge Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder (IACHR), og at erklæringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder (CUB6/2019) om de cubanske lægemissioner understregede sundhedspersonalets usikre og umenneskelige arbejdsvilkår, og at disse påstande blev bekræftet af Human Rights Watch og 622 vidneudsagn; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Cubas ministerium for international handel og udenlandske investeringer i henhold til resolution 168 fra 2010 pålægger alle civile arbejdstagere i udlandet, som arbejder for staten eller statsejede virksomheder, herunder sundhedspersonale, uberettigede pligter og forpligtelser, der krænker den menneskelige værdighed og de mest grundlæggende menneskerettigheder; der henviser til, at den cubanske straffelov straffer alle civile arbejdstagere, der ikke afslutter lægemissioner eller beslutter ikke at vende tilbage til Cuba, med otte års fængsel; der henviser til, at disse lægemissioner er blevet klassificeret som nutidige former for slaveri ifølge Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder (IACHR), og at erklæringen fra FN's højkommissær for menneskerettigheder (CUB6/2019) om de cubanske lægemissioner understregede sundhedspersonalets usikre og umenneskelige arbejdsvilkår, og at disse påstande blev bekræftet af Human Rights Watch og 622 vidneudsagn;

| J. | der henviser til, at Cuba har ratificeret ILO's otte grundlæggende konventioner; der henviser til, at Cuba overtræder ILO's konvention nr. 29 og 105 om tvangsarbejde; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Cuba har ratificeret ILO's otte grundlæggende konventioner; der henviser til, at Cuba overtræder ILO's konvention nr. 29 og 105 om tvangsarbejde;

| K. | der henviser til, at Parlamentet ved tre lejligheder har tildelt Sakharovprisen for tankefrihed til cubanske aktivister: Oswaldo Payá i 2002, Kvinder i Hvidt (Berta Soler) i 2005 og Guillermo Fariñas i 2010; der henviser til, at de cubanske myndigheder systematisk har forhindret Sakharovprismodtagerne og deres pårørende i at forlade landet og deltage i internationale arrangementer, herunder dem, der afholdes af Europa-Parlamentet, på trods af talrige indbydelser, senest den 11. december 2020; der henviser til, at deres taktik har omfattet chikane, intimidering og vilkårlige anholdelser af Berta Soler og Reinaldo Escobar samt begrænsning af de øvrige deltageres internetforbindelser; der henviser til, at formanden for Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika, formanden for Udenrigsudvalget og en næstformand i Parlamentet har underskrevet en fælles erklæring, der fordømmer chikanen af aktivisterne; der henviser til, at EU's delegation i Havana er bekymret over deres forsvar og støtte; der henviser til, at hverken Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) eller EU's delegation i Cuba har fremsat en erklæring til deres forsvar eller har vist nogen form for offentlig eller privat støtte; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Parlamentet ved tre lejligheder har tildelt Sakharovprisen for tankefrihed til cubanske aktivister: Oswaldo Payá i 2002, Kvinder i Hvidt (Berta Soler) i 2005 og Guillermo Fariñas i 2010; der henviser til, at de cubanske myndigheder systematisk har forhindret Sakharovprismodtagerne og deres pårørende i at forlade landet og deltage i internationale arrangementer, herunder dem, der afholdes af Europa-Parlamentet, på trods af talrige indbydelser, senest den 11. december 2020; der henviser til, at deres taktik har omfattet chikane, intimidering og vilkårlige anholdelser af Berta Soler og Reinaldo Escobar samt begrænsning af de øvrige deltageres internetforbindelser; der henviser til, at formanden for Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika, formanden for Udenrigsudvalget og en næstformand i Parlamentet har underskrevet en fælles erklæring, der fordømmer chikanen af aktivisterne; der henviser til, at EU's delegation i Havana er bekymret over deres forsvar og støtte; der henviser til, at hverken Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) eller EU's delegation i Cuba har fremsat en erklæring til deres forsvar eller har vist nogen form for offentlig eller privat støtte;

| L. | der henviser til, at den nuværende EU-ambassadør i Havana har underskrevet et brev til USA's præsident, hvori der bl.a. blev anmodet om ophævelse af USA's embargo på øen samt om ikke-indblanding i cubanske anliggender; der henviser til, at dette udgør en klar overskridelse af ambassadørens diplomatiske funktioner og viser den stærkt politiserede rolle, som EU's ambassade i Havanna spiller; der henviser til, at den nuværende EU-ambassadør i Havana offentligt har bekræftet, at »Cuba ikke er et diktatur«; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den nuværende EU-ambassadør i Havana har underskrevet et brev til USA's præsident, hvori der bl.a. blev anmodet om ophævelse af USA's embargo på øen samt om ikke-indblanding i cubanske anliggender; der henviser til, at dette udgør en klar overskridelse af ambassadørens diplomatiske funktioner og viser den stærkt politiserede rolle, som EU's ambassade i Havanna spiller; der henviser til, at den nuværende EU-ambassadør i Havana offentligt har bekræftet, at »Cuba ikke er et diktatur«;

| M. | der henviser til, at den cubanske regering nægtede at lade uafhængige civilsamfundsorganisationer deltage i »civilsamfundsseminarer mellem EU og Cuba«, der fandt sted forud for den tredje formelle menneskerettighedsdialog; der henviser til, at EU og Cuba den 26. februar 2021 afholdt deres tredje formelle menneskerettighedsdialog i henhold til aftalen om politisk dialog og samarbejde; der henviser til, at de to parter drøftede spørgsmålet om retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfriheden; der henviser til, at EU mindede om nødvendigheden af at overholde forpligtelserne i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning; der henviser til, at dialogen har til formål at skabe håndgribelige resultater og ikke kan betragtes som et mål i sig selv; der henviser til, at enhver politisk dialog skal omfatte et uafhængigt civilsamfunds og alle oppositionens politiske aktørers intensive direkte deltagelse uden begrænsninger som understreget i artikel 36 i aftalen om politisk dialog og samarbejde; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den cubanske regering nægtede at lade uafhængige civilsamfundsorganisationer deltage i »civilsamfundsseminarer mellem EU og Cuba«, der fandt sted forud for den tredje formelle menneskerettighedsdialog; der henviser til, at EU og Cuba den 26. februar 2021 afholdt deres tredje formelle menneskerettighedsdialog i henhold til aftalen om politisk dialog og samarbejde; der henviser til, at de to parter drøftede spørgsmålet om retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og foreningsfriheden; der henviser til, at EU mindede om nødvendigheden af at overholde forpligtelserne i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning; der henviser til, at dialogen har til formål at skabe håndgribelige resultater og ikke kan betragtes som et mål i sig selv; der henviser til, at enhver politisk dialog skal omfatte et uafhængigt civilsamfunds og alle oppositionens politiske aktørers intensive direkte deltagelse uden begrænsninger som understreget i artikel 36 i aftalen om politisk dialog og samarbejde;

| N. | der henviser til, at Parlamentet ved flere lejligheder har indbudt den cubanske regerings diplomatiske repræsentanter til høringer og aktiviteter vedrørende Cuba; der henviser til, at disse indbydelser ikke blot blev afvist, men blev besvaret i form af skrivelser fyldt med fornærmelser og ubegrundede beskyldninger mod Parlamentet og dets medlemmer; der henviser til, at Parlamentet sandsynligvis er den eneste EU-institution, som ikke har fået tilladelse til at besøge landet efter den midlertidige ikrafttrædelse af aftalen om politisk dialog og samarbejde, hvilket klart er i modstrid med det væsentlige element, som en aftale om politisk dialog bør været baseret på; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Parlamentet ved flere lejligheder har indbudt den cubanske regerings diplomatiske repræsentanter til høringer og aktiviteter vedrørende Cuba; der henviser til, at disse indbydelser ikke blot blev afvist, men blev besvaret i form af skrivelser fyldt med fornærmelser og ubegrundede beskyldninger mod Parlamentet og dets medlemmer; der henviser til, at Parlamentet sandsynligvis er den eneste EU-institution, som ikke har fået tilladelse til at besøge landet efter den midlertidige ikrafttrædelse af aftalen om politisk dialog og samarbejde, hvilket klart er i modstrid med det væsentlige element, som en aftale om politisk dialog bør været baseret på;

| O. | der henviser til, at aftalen om politisk dialog og samarbejde indeholdt en såkaldt »menneskerettighedsklausul«, som er et vigtigt standardelement i EU's internationale aftaler, der giver mulighed for at suspendere aftalen om politisk dialog og samarbejde i tilfælde af, at bestemmelserne om menneskerettigheder krænkes; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at aftalen om politisk dialog og samarbejde indeholdt en såkaldt »menneskerettighedsklausul«, som er et vigtigt standardelement i EU's internationale aftaler, der giver mulighed for at suspendere aftalen om politisk dialog og samarbejde i tilfælde af, at bestemmelserne om menneskerettigheder krænkes;

| 1. | fordømmer på det kraftigste eksistensen af politiske fanger og den vedvarende og permanente politiske forfølgelse, chikane og vilkårlige tilbageholdelser af systemkritikere i Cuba; fordømmer desuden de aktuelle angreb på kunstnere i San Isidro-bevægelsen, fredelige systemkritikere, uafhængige journalister, menneskerettighedsforkæmpere og medlemmer af den politiske opposition; opfordrer til, at der øjeblikkeligt sættes en stopper for disse handlinger, og opfordrer indtrængende de cubanske myndigheder til omgående at løslade alle politiske fanger og dem, der er vilkårligt tilbageholdt udelukkende for at udøve deres ytrings- og forsamlingsfrihed; fordømmer på det kraftigste den vilkårlige tilbageholdelse af Aymara Nieto Muñoz, Mitzael Díaz Paseiro, Iván Amaro Hidalgo, Edilberto Ronal Arzuaga Alcalá, Yandier García Labrada, Denis Solís González, Luis Robles Elizástegui og 77 samvittighedsfanger; udtrykker solidaritet med medlemmerne af San Isidro-bevægelsen og alle aktivister og menneskerettighedsforkæmpere i deres bestræbelser på at fremme ytringsfriheden i Cuba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til bedre garantier for retten til en retfærdig rettergang og retsvæsenets uafhængighed og til at sikre, at personer, der frihedsberøves, har adgang til en uafhængig advokat; beklager de 1 941 undertrykkelseshandlinger, der fandt sted i april (1 018) og maj 2021 (923); kræver, at de tilbageholdte får adgang til en uafhængig lægeundersøgelse, adgang til telefonkommunikation og regelmæssige besøg fra familie, venner, journalister og diplomater; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager dybt det cubanske regimes manglende engagement og vilje til at bestræbe sig på at gøre fremskridt i retning af selv minimale fremskridt hen imod forandring eller til at åbne kanaler, der kan bane vej for en reform af regimet, hvilket ville forbedre det cubanske samfunds sociale og politiske deltagelse samt borgernes levevilkår; beklager, at situationen med hensyn til menneskerettigheder og demokrati på trods af, at aftalen om politisk dialog og samarbejde trådte i kraft for næsten fire år siden, ikke er blevet forbedret og ikke har ført til noget væsentligt og håndgribeligt positivt resultat for det cubanske folk; opfordrer til overholdelse af de bindende forpligtelser, der er fastsat i denne aftale, og opfordrer til, at der vedtages klare benchmarks i denne henseende; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anerkender det cubanske folks ret til at kræve en demokratisering af deres land gennem dialog med civilsamfundet og den politiske opposition med henblik på at fastlægge en køreplan for demokratiske flerpartivalg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kræver, at den cubanske regering gennemfører juridiske reformer for at sikre presse-, forenings- og demonstrationsfriheden og iværksætter politiske reformer, der muliggør frie, retfærdige og demokratiske valg, der tager hensyn til det cubanske folks suveræne og frit udtrykte vilje; opfordrer indtrængende den cubanske regering til at tilpasse sin menneskerettighedspolitik til de internationale standarder, der er defineret i de chartre, erklæringer og internationale instrumenter, som Cuba har undertegnet, og til at give civilsamfundet og oppositionens politiske aktører mulighed for aktivt at deltage i det politiske og sociale liv uden begrænsninger; opfordrer den cubanske regering til at anerkende uafhængig journalistik som en legitim praksis og til at respektere uafhængige journalisters rettigheder i Cuba; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til øjeblikkelig ophævelse af dekret 349 og 370 og andre cubanske love, der krænker ytringsfriheden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at anerkende eksistensen af en politisk opposition mod den cubanske regering og derfor inddrage den i den institutionaliserede, formelle, åbne og offentlige politiske dialog mellem EU og Cuba og på den måde opretholde søjlerne i aftalen om politisk dialog og samarbejde; |
| --- | --- |

7.

| 8. | beklager, at EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationen i Havana udelukkede den cubanske demokratiske opposition og både europæiske og cubanske uafhængige civilsamfundsorganisationer fra de politiske dialoger på grund af de cubanske myndigheders manglende godkendelse; understreger, at denne afgørelse er i strid med aftalen om politisk dialog og samarbejde, og understreger, at begge parter har en forpligtelse til fuldt ud at overholde aftalen; opfordrer NF/HR og EU-Udenrigstjenesten til at nægte at deltage i fremtidige politiske dialoger og menneskerettighedsdialoger med Cuba, medmindre civilsamfundet repræsenteres på tilstrækkelig vis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder EU-Udenrigstjenesten om, at civilsamfundets deltagelse i de politiske dialoger og aftalens samarbejdsprojekter er en afgørende del af aftalen om politisk dialog og samarbejde, og at der øjeblikkeligt bør rettes op på udelukkelsen af civilsamfundet fra samarbejdsmidler og/eller deltagelse i aftalen, mens deltagelse og adgang til disse midler udelukkende er tilladt for de virksomheder, som staten deltager i, eller som den kontrollerer, som det har været tilfældet siden undertegnelsen af aftalen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer de systematiske krænkelser af arbejds- og menneskerettighederne, som den cubanske stat har begået mod sit sundhedspersonale, der er udstationeret til at arbejde i udlandet på lægemissioner, hvilket er i strid med centrale ILO-konventioner, som Cuba har ratificeret; opfordrer indtrængende Cuba til effektivt at gennemføre og overholde den amerikanske menneskerettighedskonvention og ILO's konvention 29 og 105; opfordrer den cubanske regering til at sikre cubaneres ret til at forlade og vende tilbage til deres land, herunder for læger, der er udsendt i forbindelse med medicinske missioner i udlandet, i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; opfordrer den cubanske regering til at ratificere den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og til at sikre retten til foreningsfrihed, herunder registrering af organisationer, og kollektive forhandlinger i overensstemmelse med ILO's standarder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at insistere på, at de cubanske myndigheder opfylder de bindende forpligtelser, der er fastsat i aftalen om politisk dialog og samarbejde mellem EU og Cuba, navnlig med hensyn til respekt for grundlæggende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, som understreget i aftalens artikel 1, stk. 5, artikel 2, litra c), artikel 5, artikel 22 og artikel 43, stk. 2; insisterer derfor på, at Den Europæiske Union nøje følger og overvåger respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Cuba i forbindelse med gennemførelsen af aftalen om politisk dialog og samarbejde og regelmæssigt rapporterer herom til Parlamentet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at fængslingen af Denis Solís González, Luis Robles Elizástegui, Maykel Castillo Pérez (»Osorbo«), der er medlem af San Isidro-bevægelsen og medskaber af sangen »Patria y Vida«, og som vilkårligt tilbageholdes i fængsel og blev anmeldt som forsvundet i 14 dage af FN's Komité om Tvungne Forsvindinger, og over 120 politiske fanger og samvittighedsfanger samt alle de vilkårlige og undertrykkende handlinger, der blev registreret i april og juni 2021, udgør en krænkelse af aftalen og et særligt hastende tilfælde, jf. artikel 85, stk. 3, litra b), i aftalen om politisk dialog og samarbejde; opfordrer derfor EU til at indkalde til et hastemøde i denne henseende; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager dybt de cubanske myndigheders afvisning af at give Europa-Parlamentets delegationer tilladelse til at besøge Cuba; opfordrer myndighederne til at tillade indrejse i landet, så snart de sanitære forhold tillader det; opfordrer alle medlemsstaternes repræsentanter til at tage fat på spørgsmålet om menneskerettighedskrænkelser i Cuba, når de besøger de cubanske myndigheder, og til at mødes med Sakharovprismodtagere for at sikre en sammenhængende intern og ekstern gennemførelse af Den Europæiske Unions menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Cubas regering og nationalforsamling, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionen, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til FN's højkommissær for menneskerettigheder. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 70.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0073.

(3)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 99.

(4)  EUT L 337 I af 13.12.2016, s. 3.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/da/meetings/international-ministerial-meetings/2021/01/20/ .

(6)  https://www.europarl.europa.eu/delegations/da/eeas-statement-of-28-february-2021-on-th/product-details/20210409DPU29364 .

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/118 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/118

---

P9_TA(2021)0293

Systematisk undertrykkelse i Belarus og konsekvenserne heraf for sikkerheden i Europa som følge af bortførelser fra et civilt EU-fly, der blev tvunget til at lande af de belarusiske myndigheder

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om den systematiske undertrykkelse i Belarus og konsekvenserne heraf for sikkerheden i Europa som følge af bortførelser fra et civilt EU-fly, der blev tvunget til at lande af de belarusiske myndigheder (2021/2741(RSP))

(2022/C 67/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Belarus,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Belarus af henholdsvis 12. oktober 2020 og 24. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner om Belarus af henholdsvis 12. oktober 2020 og 24. maj 2021,

| — | der henviser til erklæringerne fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på vegne af EU, særlig af 24. maj 2021 om den tvungne omdirigering af Ryanair-fly FR4978 til Minsk den 23. maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på vegne af EU, særlig af 24. maj 2021 om den tvungne omdirigering af Ryanair-fly FR4978 til Minsk den 23. maj 2021,

| — | der henviser til fælles erklæring af 27. maj 2021 fra G7-udenrigsministrene og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles erklæring af 27. maj 2021 fra G7-udenrigsministrene og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om Belarus,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/908 af 4. juni 2021 om ændring af afgørelse 2012/642/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Belarus (1), hvorved der indførtes forbud mod overflyvning af EU's luftrum og mod adgang til EU-lufthavne for belarusiske luftfartsselskaber af enhver art, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/908 af 4. juni 2021 om ændring af afgørelse 2012/642/FUSP om restriktive foranstaltninger over for Belarus (1), hvorved der indførtes forbud mod overflyvning af EU's luftrum og mod adgang til EU-lufthavne for belarusiske luftfartsselskaber af enhver art,

| — | der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) af 26. marts 2021 om EU's støtte til den internationale ansvarlighedsplatform for Belarus (»International Accountability Platform for Belarus«), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) af 26. marts 2021 om EU's støtte til den internationale ansvarlighedsplatform for Belarus (»International Accountability Platform for Belarus«),

| — | der henviser til rapporten fra rapportøren under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas (OSCE's) Moskvamekanisme af 5. november 2020 om påståede krænkelser af menneskerettighederne i forbindelse med præsidentvalget den 9. august 2020 i Belarus, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra rapportøren under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas (OSCE's) Moskvamekanisme af 5. november 2020 om påståede krænkelser af menneskerettighederne i forbindelse med præsidentvalget den 9. august 2020 i Belarus,

| — | der henviser til Chicagokonventionen angående international civil luftfart og Montrealkonventionen til bekæmpelse af ulovlige handlinger mod den civile luftfarts sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Chicagokonventionen angående international civil luftfart og Montrealkonventionen til bekæmpelse af ulovlige handlinger mod den civile luftfarts sikkerhed,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og til samtlige menneskerettighedskonventioner, som Belarus er tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og til samtlige menneskerettighedskonventioner, som Belarus er tiltrådt,

| — | der henviser til tildelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed til den demokratiske opposition i Belarus i 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til tildelingen af Europa-Parlamentets Sakharovpris for tankefrihed til den demokratiske opposition i Belarus i 2020,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at et polsk indregistreret fly, der betjente Ryanair-rute FR4978, en internationalt passagerrute mellem to EU-hovedstæder (fra Athen til Vilnius), den 23. maj 2021, mens det befandt sig i belarusisk luftrum, efter ordre fra Aleksandr Lukasjenko blev tvangsomdirigeret og eskorteret til Minsk lufthavn af et belarusisk jagerfly under påskud af en bombetrussel, hvilket bragte de mere end 170 ombordværende passagerer og besætningsmedlemmer, herunder flere EU-borgere, i fare; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at et polsk indregistreret fly, der betjente Ryanair-rute FR4978, en internationalt passagerrute mellem to EU-hovedstæder (fra Athen til Vilnius), den 23. maj 2021, mens det befandt sig i belarusisk luftrum, efter ordre fra Aleksandr Lukasjenko blev tvangsomdirigeret og eskorteret til Minsk lufthavn af et belarusisk jagerfly under påskud af en bombetrussel, hvilket bragte de mere end 170 ombordværende passagerer og besætningsmedlemmer, herunder flere EU-borgere, i fare;

| B. | der henviser til, at de belarusiske myndigheder ikke fandt nogen eksplosive anordninger, men arresterede to passagerer, henholdsvis Roman Protasevitj, belarusisk statsborger, og hans ledsager Sofia Sapega, russisk statsborger og studerende ved European Humanities University i Vilnius; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de belarusiske myndigheder ikke fandt nogen eksplosive anordninger, men arresterede to passagerer, henholdsvis Roman Protasevitj, belarusisk statsborger, og hans ledsager Sofia Sapega, russisk statsborger og studerende ved European Humanities University i Vilnius;

| C. | der henviser til, at Roman Protasevitj er en belarusisk journalist, aktivist og tidligere chefredaktør for den indflydelsesrige Telegram-kanal Nexta, som spillede en central rolle med hensyn til at informere befolkningen om overgreb begået af myndighederne og mobilisere protestdemonstrationer i Belarus efter det manipulerede præsidentvalg den 9. august 2020 og dermed bidrog til at afsløre regimets systematiske undertrykkelse og alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at Roman Protasevitj har levet i eksil siden 2019 for at undgå falske anklager om straffelovslovovertrædelser, og at han har fået politisk asyl i EU; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Roman Protasevitj er en belarusisk journalist, aktivist og tidligere chefredaktør for den indflydelsesrige Telegram-kanal Nexta, som spillede en central rolle med hensyn til at informere befolkningen om overgreb begået af myndighederne og mobilisere protestdemonstrationer i Belarus efter det manipulerede præsidentvalg den 9. august 2020 og dermed bidrog til at afsløre regimets systematiske undertrykkelse og alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at Roman Protasevitj har levet i eksil siden 2019 for at undgå falske anklager om straffelovslovovertrædelser, og at han har fået politisk asyl i EU;

| D. | der henviser til, at det belarusiske regimes ulovlige tilbageholdelse og umenneskelige behandling af Roman Protasevitj, herunder hans tvungne tilståelser i et iscenesat interview udsendt af det belarusiske statslige fjernsyn, er kilde til stor bekymring for det internationale samfund, og understreger, at det haster med en koordineret international indsats, navnlig fordi Belarus er det eneste europæiske land, der stadig anvender dødsstraf, og derfor ikke er medlem af Europarådet; der henviser til, at Roman Protasevitj ikke virkede som en person, der tilstod af egen fri vilje, og til, at tvungne tilståelser er forbudt i henhold til konventionen mod tortur; der henviser til, at hans advokater stadig nægtes adgang til ham, og at Aleksandr Lukasjenko har truet med at tilkalde efterforskere fra den russiskbesatte Donbas-region til at afhøre ham; der henviser til, at Roman Protasevitj er blevet opført på en terrorovervågningsliste og dermed risikerer dødsstraf; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det belarusiske regimes ulovlige tilbageholdelse og umenneskelige behandling af Roman Protasevitj, herunder hans tvungne tilståelser i et iscenesat interview udsendt af det belarusiske statslige fjernsyn, er kilde til stor bekymring for det internationale samfund, og understreger, at det haster med en koordineret international indsats, navnlig fordi Belarus er det eneste europæiske land, der stadig anvender dødsstraf, og derfor ikke er medlem af Europarådet; der henviser til, at Roman Protasevitj ikke virkede som en person, der tilstod af egen fri vilje, og til, at tvungne tilståelser er forbudt i henhold til konventionen mod tortur; der henviser til, at hans advokater stadig nægtes adgang til ham, og at Aleksandr Lukasjenko har truet med at tilkalde efterforskere fra den russiskbesatte Donbas-region til at afhøre ham; der henviser til, at Roman Protasevitj er blevet opført på en terrorovervågningsliste og dermed risikerer dødsstraf;

| E. | der henviser til, at tvangsomdirigering af et civilt fly udgør et alvorligt brud på internationale konventioner om luftfartssikkerhed og fremhæver, hvorledes den fortsatte og vedvarende undertrykkelse i Belarus har internationale konsekvenser for sikkerheden i Europa og således umisforståeligt viser, at regimet er blevet en trussel mod den internationale fred og sikkerhed; der henviser til, at tvangslandingen af fly FR4978, der udgør et tilfælde at statssponsoreret terrorisme, og anholdelsen af en såkaldt fjende af det belarusiske regime havde til formål sende et afskrækkende signal til regimets modstandere, navnlig dem der bor i udlandet, om, at regimet er fast besluttet på at opspore dem, og at de ikke kan føle sig sikre i udlandet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tvangsomdirigering af et civilt fly udgør et alvorligt brud på internationale konventioner om luftfartssikkerhed og fremhæver, hvorledes den fortsatte og vedvarende undertrykkelse i Belarus har internationale konsekvenser for sikkerheden i Europa og således umisforståeligt viser, at regimet er blevet en trussel mod den internationale fred og sikkerhed; der henviser til, at tvangslandingen af fly FR4978, der udgør et tilfælde at statssponsoreret terrorisme, og anholdelsen af en såkaldt fjende af det belarusiske regime havde til formål sende et afskrækkende signal til regimets modstandere, navnlig dem der bor i udlandet, om, at regimet er fast besluttet på at opspore dem, og at de ikke kan føle sig sikre i udlandet;

| F. | der henviser til, at Organisationen for International Civil Luftfart er i færd med at efterforske hændelsen; der henviser til, at flere uidentificerede personer ud over Roman Protasevitj og Sofia Sapega også stod af flyet i Minsk; der henviser til, at Den Russiske Føderation har tilbageholdt adskillige belarusiske oppositionsaktivister, som var flygtet til Moskva, og fortsat støtter det belarusiske regime, herunder finansielt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Organisationen for International Civil Luftfart er i færd med at efterforske hændelsen; der henviser til, at flere uidentificerede personer ud over Roman Protasevitj og Sofia Sapega også stod af flyet i Minsk; der henviser til, at Den Russiske Føderation har tilbageholdt adskillige belarusiske oppositionsaktivister, som var flygtet til Moskva, og fortsat støtter det belarusiske regime, herunder finansielt;

| G. | der henviser til, at de belarusiske myndigheder fortsat undertrykker det fredelige belarusiske folk, idet mange borgere chikaneres, arresteres og dømmes for at tilkendegive deres kritik af regimet eller de udbredte menneskerettighedskrænkelser, der finder sted i Belarus; der henviser til, at det anslås, at over 34 000 belarusere på et eller andet tidspunkt har været frihedsberøvet for at demonstrere mod regimet, og at dette er sket både før og efter valget den 9. august 2020; der henviser til, at der findes over 470 politiske fanger i Belarus, herunder syv mindreårige; der henviser til, at der er indledt omkring 3 000 politisk motiverede straffesager mod demonstranter, og foreligger 4 600 påstande om tortur, vold og mishandling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de belarusiske myndigheder fortsat undertrykker det fredelige belarusiske folk, idet mange borgere chikaneres, arresteres og dømmes for at tilkendegive deres kritik af regimet eller de udbredte menneskerettighedskrænkelser, der finder sted i Belarus; der henviser til, at det anslås, at over 34 000 belarusere på et eller andet tidspunkt har været frihedsberøvet for at demonstrere mod regimet, og at dette er sket både før og efter valget den 9. august 2020; der henviser til, at der findes over 470 politiske fanger i Belarus, herunder syv mindreårige; der henviser til, at der er indledt omkring 3 000 politisk motiverede straffesager mod demonstranter, og foreligger 4 600 påstande om tortur, vold og mishandling;

| H. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Belarus fortsat forværres med et stigende antal politiske fanger; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere har dokumenteret hundredvis af tilfælde af tortur og mishandling, og at flere mennesker er meldt savnet eller er blevet fundet døde; der henviser til, at umenneskelig behandling, tortur og bevidst nægtelse af lægebehandling fortsætter i belarusiske detentionscentre og fængsler, hvor flere demonstranter, heriblandt Vitold Asjurak, er døde under mistænkelige omstændigheder, mens andre, heriblandt 17-årige Dmitrij Stakhouskij og Stsjapan Latipou, er blevet chikaneret og truet i en sådan grad, at de har forsøgt at begå selvmord; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Belarus fortsat forværres med et stigende antal politiske fanger; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere har dokumenteret hundredvis af tilfælde af tortur og mishandling, og at flere mennesker er meldt savnet eller er blevet fundet døde; der henviser til, at umenneskelig behandling, tortur og bevidst nægtelse af lægebehandling fortsætter i belarusiske detentionscentre og fængsler, hvor flere demonstranter, heriblandt Vitold Asjurak, er døde under mistænkelige omstændigheder, mens andre, heriblandt 17-årige Dmitrij Stakhouskij og Stsjapan Latipou, er blevet chikaneret og truet i en sådan grad, at de har forsøgt at begå selvmord;

| I. | der henviser til, at European Belarus-aktivisterne Jauhen Afnahel, Pavel Jukhnevitj, Maksim Viniarskij og Andrej Voinitj, oppositionslederen Pavel Seviarinets, bloggeren Dmitrij Kazlou og samfundsaktivisten Irina Sjtjasnaja den 25. maj 2021 blev idømt op til syv års fængsel på grundlag af opdigtede anklager om »ekstremisme«; der henviser til, at den politiske fange Dmitrij Furmanau, sammen med Jauhen Raznitjenka og Uladzimir Kniha, den 2. juni 2021 blev idømt op til fire års fængsel i den såkaldte Tsikhanouski-sag; der henviser til, at en retsinstans den 3. juni 2021 idømte en femte gruppe af tiltalte, bestående af de politiske fanger Aleksandr Khrapko, Radzivon Medusjeuskij, Ihar Vinakurau, Andrej Aniskevitj, Alena Loika, Halina Tjuhunova, Andrej Niamirskij, Dmitrij Kurhanau, Katsiarina Smirnova, Mikita Uvarau, Safija Nisjt, Siarhei Ksentjuk og Illia Palkhouskij, straffe på mellem 18 måneder i husarrest og op til et års fængsel i den såkaldte danseprotestsag; der henviser til, at den politiske fange Siarhei Piarfilijeu den 3. juni 2021 blev idømt to års fængsel, og at hans søn Stanislau Piarfiliyeu blev idømt to års begrænset frihed (hjemmearrest); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at European Belarus-aktivisterne Jauhen Afnahel, Pavel Jukhnevitj, Maksim Viniarskij og Andrej Voinitj, oppositionslederen Pavel Seviarinets, bloggeren Dmitrij Kazlou og samfundsaktivisten Irina Sjtjasnaja den 25. maj 2021 blev idømt op til syv års fængsel på grundlag af opdigtede anklager om »ekstremisme«; der henviser til, at den politiske fange Dmitrij Furmanau, sammen med Jauhen Raznitjenka og Uladzimir Kniha, den 2. juni 2021 blev idømt op til fire års fængsel i den såkaldte Tsikhanouski-sag; der henviser til, at en retsinstans den 3. juni 2021 idømte en femte gruppe af tiltalte, bestående af de politiske fanger Aleksandr Khrapko, Radzivon Medusjeuskij, Ihar Vinakurau, Andrej Aniskevitj, Alena Loika, Halina Tjuhunova, Andrej Niamirskij, Dmitrij Kurhanau, Katsiarina Smirnova, Mikita Uvarau, Safija Nisjt, Siarhei Ksentjuk og Illia Palkhouskij, straffe på mellem 18 måneder i husarrest og op til et års fængsel i den såkaldte danseprotestsag; der henviser til, at den politiske fange Siarhei Piarfilijeu den 3. juni 2021 blev idømt to års fængsel, og at hans søn Stanislau Piarfiliyeu blev idømt to års begrænset frihed (hjemmearrest);

| J. | der henviser til, at de belarusiske myndigheder fortsætter deres voldelige undertrykkelse og chikane af uafhængige belarusiske journalister og med fuldt overlæg forsøger at forhindre en objektiv nyhedsdækning; der henviser til, at hundredvis af journalister blev arresteret, herunder to Belsat-journalister, som efterfølgende blev dømt; der henviser til, at hundredvis af journalister er blevet udsat for administrativ frihedsberøvelse og vold, og at mange er blevet idømt bøder; der henviser til, at journalister er blevet varetægtsfængslet og anklaget for kriminelle forhold; der henviser til, at der har været talrige rapporter myndighedernes tilbagekaldelse af journalisters akkreditering, herunder udenlandske mediekorrespondenter, hvoraf flere er blevet anholdt og udvist fra Belarus; der henviser til, at de belarusiske myndigheder den 18. maj 2021 ransagede kontorerne hos Tut.by, det største uafhængige belarusiske nyhedswebsted, arresterede personalet og blokerede webstedet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de belarusiske myndigheder fortsætter deres voldelige undertrykkelse og chikane af uafhængige belarusiske journalister og med fuldt overlæg forsøger at forhindre en objektiv nyhedsdækning; der henviser til, at hundredvis af journalister blev arresteret, herunder to Belsat-journalister, som efterfølgende blev dømt; der henviser til, at hundredvis af journalister er blevet udsat for administrativ frihedsberøvelse og vold, og at mange er blevet idømt bøder; der henviser til, at journalister er blevet varetægtsfængslet og anklaget for kriminelle forhold; der henviser til, at der har været talrige rapporter myndighedernes tilbagekaldelse af journalisters akkreditering, herunder udenlandske mediekorrespondenter, hvoraf flere er blevet anholdt og udvist fra Belarus; der henviser til, at de belarusiske myndigheder den 18. maj 2021 ransagede kontorerne hos Tut.by, det største uafhængige belarusiske nyhedswebsted, arresterede personalet og blokerede webstedet;

| K. | der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, oppositionspolitikere, civilsamfundet, uafhængige journalister og andre aktivister systematisk udsættes for intimidering, chikane og begrænsninger af deres grundlæggende frihedsrettigheder; der henviser til, at der ikke er tegn på, at de belarusiske myndigheder efterforsker de tusindvis af beretninger om politibrutalitet, der er registreret siden midten af august 2020, eller drabene på demonstranter; der henviser til, at den udbredte straffrihed for menneskerettighedskrænkelser fastholder det belarusiske folks desperate situation; der henviser til, at fraværet af retsstatsprincippet hindrer deres ret til en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere, oppositionspolitikere, civilsamfundet, uafhængige journalister og andre aktivister systematisk udsættes for intimidering, chikane og begrænsninger af deres grundlæggende frihedsrettigheder; der henviser til, at der ikke er tegn på, at de belarusiske myndigheder efterforsker de tusindvis af beretninger om politibrutalitet, der er registreret siden midten af august 2020, eller drabene på demonstranter; der henviser til, at den udbredte straffrihed for menneskerettighedskrænkelser fastholder det belarusiske folks desperate situation; der henviser til, at fraværet af retsstatsprincippet hindrer deres ret til en retfærdig rettergang;

| L. | der henviser til, at der ifølge den belarusiske studenterforening, som er en uafhængig studenterorganisation, er blevet tilbageholdt over 460 studerende, hvoraf næsten en tredjedel er kvinder, og at over 150 studerende er blevet vilkårligt bortvist fra universiteterne, idet mange er flygtet til nabolandene af angst for deres egen sikkerhed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der ifølge den belarusiske studenterforening, som er en uafhængig studenterorganisation, er blevet tilbageholdt over 460 studerende, hvoraf næsten en tredjedel er kvinder, og at over 150 studerende er blevet vilkårligt bortvist fra universiteterne, idet mange er flygtet til nabolandene af angst for deres egen sikkerhed;

| M. | der henviser til, at de belarusiske myndigheder den 31. maj 2021 yderligere har strammet de allerede strenge rejseregler, hvad der har gjort det nærved umuligt for belarusiske borgere at forlade landet, heriblandt personer der har fast opholdstilladelse i udlandet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de belarusiske myndigheder den 31. maj 2021 yderligere har strammet de allerede strenge rejseregler, hvad der har gjort det nærved umuligt for belarusiske borgere at forlade landet, heriblandt personer der har fast opholdstilladelse i udlandet;

| N. | der henviser til den stigende undertrykkelse af repræsentanter for det polske mindretal i Belarus, herunder anholdelsen og domfældelsen af den kvindelige formand for Sammenslutningen af Polakker i Belarus, Andżelika Borys, og tilbageholdelsen af journalist, blogger og medlem af samme sammenslutning, Andrzej Poczobut; der henviser til, at det polske skolevæsen i Belarus er under stigende pres fra regimet; der henviser til, at disse handlinger er blevet ledsaget af polskfjendtlig propaganda vist på det statslige tv; der henviser til, at Lukasjenko har indført en ny national mærkedag i Belarus, nemlig den 17. september som er årsdagen for den sovjetiske invasion af Polen i 1939; |
| --- | --- |

N.

der henviser til den stigende undertrykkelse af repræsentanter for det polske mindretal i Belarus, herunder anholdelsen og domfældelsen af den kvindelige formand for Sammenslutningen af Polakker i Belarus, Andżelika Borys, og tilbageholdelsen af journalist, blogger og medlem af samme sammenslutning, Andrzej Poczobut; der henviser til, at det polske skolevæsen i Belarus er under stigende pres fra regimet; der henviser til, at disse handlinger er blevet ledsaget af polskfjendtlig propaganda vist på det statslige tv; der henviser til, at Lukasjenko har indført en ny national mærkedag i Belarus, nemlig den 17. september som er årsdagen for den sovjetiske invasion af Polen i 1939;

| O. | der henviser til, at Belarus har iværksat den kommercielle drift af Astravjets-atomkraftværket uden at efterkomme alle sikkerhedsanbefalingerne i EU's stresstestrapport fra 2018, og at Astravjets-atomkraftværket derfor er usikkert og udgør en alvorlig trussel mod den nukleare sikkerhed i hele Europa; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Belarus har iværksat den kommercielle drift af Astravjets-atomkraftværket uden at efterkomme alle sikkerhedsanbefalingerne i EU's stresstestrapport fra 2018, og at Astravjets-atomkraftværket derfor er usikkert og udgør en alvorlig trussel mod den nukleare sikkerhed i hele Europa;

| P. | der henviser til, at EU indtil nu har indført sanktioner mod 88 belarusiske enkeltpersoner og syv foretagender, herunder Aleksandr Lukasjenko; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU indtil nu har indført sanktioner mod 88 belarusiske enkeltpersoner og syv foretagender, herunder Aleksandr Lukasjenko;

| 1. | fordømmer på det kraftigste kapringen af Ryanair-fly FR4978 og den tvungne omdirigering til Minsk den 23. maj samt de belarusiske myndigheders tilbageholdelse af journalisten Roman Protasevitj og hans ledsager Sofia Sapega; betragter denne forfærdelige handling som en overtrædelse af folkeretten og en statslig terrorhandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af Roman Protasevitj og Sofia Sapega samt alle andre journalister og politiske fanger, der er tilbageholdt i Belarus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | henviser til Rådets beslutning om at skærpe de eksisterende restriktioner ved at indføre et forbud, der formener belarusiske luftfartsselskaber adgang til EU's luftrum og lufthavne, og råder Rådet til at udarbejde en plan til at hjælpe belarusere i deres forsøg på at komme ud af landet; opfordrer Organisationen for International Civil Luftfart og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur til at undersøge og træffe passende foranstaltninger i forbindelse med denne uacceptable hændelse, som er undergravende for internationale normer og standarder; fremhæver, at denne alvorlige hændelse i væsentlig grad svækker tilliden til, at alle stater handler ansvarligt i efterlevelsen af deres forpligtelser i henhold til Chicagokonventionen, således at luftfarten kan foregå under sikre og trygge forhold; opfordrer Ryanair til at samarbejde og udveksle alle relevante oplysninger om denne hændelse med myndighederne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer til en grundig vurdering af konsekvenserne af bortførelser fra et tvangslandet civilt fly, ikke kun hvad angår international luftfart og luftfartssikkerhed, men også hvad angår den generelle sikkerhed i Europa og sikkerheden for belarusiske borgere, der lever i eksil eller som søger tilflugt eller asyl i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at man ved en sådan efterforskning bl.a. bør undersøge Ruslands mulige rolle i de terrorhandlinger, der blev begået af det belarusiske regime; understreger, at hvis dette vurderes at have været tilfældet, bør enhver russisk statsborger, der var direkte eller indirekte involveret i operationen, sanktioneres i henhold til EU's globale sanktionsordning for menneskerettigheder (EU's Magnitskij-lov); fremhæver betydningen af, at EU bidrager til efterforskningen, bl.a. ved at EU-organer såsom Europol, Eurojust eller Den Europæiske Anklagemyndighed deltager i fælles efterforskningshold og -operationer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager, at det ikke anerkender valget af Aleksandr Lukasjenko til Belarus' præsident; anser det nuværende styre i Belarus for at være illegitimt, illegalt og forbryderisk; støtter fortsat det belarusiske folk i dets legitime krav og håb om frie og retfærdige valg, grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder, demokratisk repræsentation, politisk deltagelse og værdighed; fordømmer undertrykkelsen af tusinder af belarusere, der fredeligt demonstrerede for deres ret til frihed, demokrati og værdighed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer på det kraftigste og kræver et øjeblikkeligt stop for den belarusiske statsmagts voldsanvendelse og undertrykkelse, navnlig den ulovlige frihedsberøvelse, tortur, mishandling under frihedsberøvelse og strafferetlige forfølgelse af fredelige borgere, og udtrykker sin støtte til og solidaritet med det belarusiske samfund; fordømmer regimets systemiske overgreb på civile, som siden det manipulerede valg i august 2020 har tvunget 14 000 belarusere til at flygte fra landet, gennem vold, intimidering og andre former for tvang; gentager, at den igangværende undertrykkelseskampagne og tvangsfordrivelsen af civile udgør alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; beklager, at Belarus i øjeblikket, som det eneste land i Europa, stadig anvender dødsstraf, og insisterer på nødvendigheden af, at den øjeblikkeligt og permanent afskaffes; fordømmer de seneste foranstaltninger, der er truffet af de belarusiske myndigheder, og som forbyder de fleste belarusiske statsborgere at forlade landet, hvilket også gælder for mange belarusere med opholdstilladelse i udlandet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer de hårde og uretfærdige domme, der for nylig er afsagt over talrige politiske fanger og frihedsberøvede, herunder oppositionslederen Pavel Seviarinets, og retssagerne mod belarusiske demokratiforkæmpere fra oppositionen, såsom Viktar Babarika, Mikola Statkevitj og Siarhei Tsikhanouskij; beklager domfældelserne af Pavel Sevyarynets, Yauhen Afnahel, Andrei Voynitsj, Pavel Yukhnevitsj, Zmitser Kazlou, Maksim Vinyarski og Iryna Shchasnaya ved en retssag for lukkede døre i byen Mahiliou; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger på ny betydningen af de uafhængige belarusiske medier og journalister og den vigtige rolle, de spiller i det belarusiske samfund; fordømmer undertrykkelse af medierne og den blokerede adgang til internettet samt anvendelsen af vold, arrestationer og intimidering mod journalister og bloggere; understreger det belarusiske folks ret til at have uhindret adgang til oplysninger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer myndighedernes undertrykkelse og fjendtlige handlinger over for repræsentanter for det polske mindretal og mod det polske skolesystem i Belarus; opfordrer i denne forbindelse til betingelsesløs løsladelse af Andżelika Borys, Andrzej Poczobut og andre politiske fanger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaternes nationale diplomatiske repræsentationer i Belarus til nøje at overvåge situationen for og retssagerne mod individuelle politiske fanger i Belarus, herunder Roman Protasevitj og Sofia Sapega, tilbyde dem støtte og at arbejde på at sikre deres løsladelse; opfordrer i denne forbindelse Lukasjenko-regimet til øjeblikkeligt at sætte en stopper for enhver handling, der har til formål at intimidere eller chikanere medlemmer af nationale og europæiske diplomatiske tjenester, i overensstemmelse med Belarus' internationale forpligtelser i henhold til Wienerkonventionerne om diplomatiske og konsulære forbindelser, |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger behovet for at opretholde og udvide kontakterne og samarbejdet med repræsentanter for de belarusiske demokratiske kræfter i Minsk og i eksil og navnlig med Svetlana Tikhanovskaja og medlemmer af Koordinationsrådet og Det Nationale Krisestyringsteam; tilslutter sig derfor opfordringerne til at indbyde deres repræsentanter i forbindelse med G7-topmødet den 11.-13. juni 2021 og topmødet i Det Østlige Partnerskab i 2021 og anbefaler fortsat at indbyde dem til bilaterale møder på højt plan på regeringsniveau samt til parlamentariske møder og interparlamentariske møder og til at nedsætte grupper, der er dedikeret til Belarus, i alle EU-medlemsstaternes nationale parlamenter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Rådet til snarest muligt at udvide listerne over personer og enheder, der er omfattet af EU's sanktioner, til at omfatte enkeltpersoner og enheder, der var involveret i kapringen af Ryanair-fly FR4978 og flyets tvungne landing samt tilbageholdelsen af Roman Protasevitj og Sofia Sapega; minder om, at journalisten Roman Protasevitj risikerer dødsstraf; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer indtrængende Rådet til hurtigst muligt at gå videre med den fjerde pakke af sanktioner mod enkeltpersoner og enheder, der har deltaget i eller været medskyldige i valgsvindlen, undertrykkelsen, torturen eller den dårlige behandling og menneskerettighedskrænkelserne i Belarus, herunder forfølgelse af uafhængige journalister og bloggere, og til at påbegynde arbejdet med endnu en sanktionspakke; opfordrer til indførelse af sanktioner mod et betragteligt større antal belarusiske embedsmænd, herunder anklagere, dommere og retshåndhævende personale, som spiller en rolle i undertrykkelsen af og den uretmæssige domfældelse af regimekritikere, samt politi, fængselsbetjente, parlaments- og regeringsmedlemmer og dem, der arbejder for regimet inden for områderne propaganda, medier, desinformation og hadefuld tale, samt enkeltpersoner og enheder, der støtter Lukasjenko og hans regime, såsom Marat Markov, som interviewede Roman Protasevitj på ONT-kanalen den 2. juni, og personer, der deltog i hændelsen den 23. maj, såsom efterretningsofficerer og luftfartssmyndigheder; minder i denne forbindelse om behovet for fuldt ud at udnytte mulighederne for restriktive foranstaltninger i henhold til EU's globale sanktionsordning for menneskerettigheder (EU's Magnitskij-lov); |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til strengt at nægte at yde økonomisk støtte til det belarusiske regime og derfor afvise nye kreditlinjer til belarusiske banker og standse enhver investering i infrastrukturprojekter eller økonomiske virksomheder i Belarus; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at forhindre europæiske finansielle institutioner i at erhverve obligationer eller andre finansielle instrumenter udstedt af den belarusiske regering og tilknyttede offentlige institutioner; konstaterer med tilfredshed, at Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling har suspenderet finansieringen af projekter i den belarusiske offentlige sektor, og opfordrer til en undersøgelse af, hvordan de uudnyttede midler kan omdirigeres til civilsamfundet og den private sektor, hvor de ikke er knyttet til regimet; opfordrer Den Internationale Valutafond og EU's medlemsstater til under ingen omstændigheder at yde direkte budgetstøtte til regimet og til at afstå fra at anvende den særlige trækningsproces, der er bebudet for 2021; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minder alle EU-virksomheder, der opererer i Belarus, om sin tidligere opfordring til at udvise særlig omhu og efterleve deres forpligtelse til at respektere menneskerettighederne i overensstemmelse med FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder; anmoder dem desuden om at afstå fra nye investeringer og til offentligt at protestere mod de belarusiske myndigheders fortsatte undertrykkelse i landet; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Rådet til hurtigt at vedtage og gennemføre økonomiske sanktioner, som skal være omfattende og så vidt muligt have en umiddelbar indvirkning på det belarusiske regime, dets tilhængere og de økonomiske aktører, der støtter regimet; opfordrer til, at disse økonomiske sanktioner rettes mod offentlige og private virksomheder, der kontrolleres af regimet eller er tæt forbundet med regimets forretningsinteresser eller er kendt for at afskedige deres medarbejdere for at deltage i strejker eller demonstrationer; opfordrer til, at sektorspecifikke sanktioner navnlig rettes mod råolie og olieprodukter samt kaliumkarbonat-, stål- og træforarbejdningsindustrien, opfordrer endvidere til, at samarbejdet med og finansieringen af belarusiske statsejede banker bringes til ophør, at kreditlinjer fra internationale banker til datterselskaber i Belarus begrænses, og at man overvejer midlertidigt at udelukke Belarus fra SWIFT-systemet; anmoder EU-registrerede virksomheder, navnlig Siemens AG, om at ophøre med at samarbejde med de belarusiske myndigheder ved at dele teknologi og knowhow; opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at styrke deres bestræbelser for at bekæmpe den omfattende cigaretsmugling fra Belarus til EU, der fungerer som indtægtskilde for Lukasjenko-regimet; opfordrer til en koordineret solidarisk EU-indsats for at afhjælpe økonomiske problemer i de medlemsstater, der bliver hårdest ramt af de økonomiske sanktioner mod Belarus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glæder sig over, at Den Europæiske Radiounion (EBU) har besluttet at suspendere det belarusiske radio- og fjernsynsselskab BTRC's medlemskab af EBU; mener, at Belarus bør suspenderes fra internationale sportsorganisationer og internationale sportsbegivenheder, herunder europa- og verdensmesterskaber og De Olympiske Lege i Tokyo; opfordrer indtrængende Unionen af Europæiske Fodboldforbund (UEFA) til at fratage det belarusiske statslige tv-selskab TVR senderettighederne til EM 2020-fodboldturneringen og i stedet give dem gratis til det uafhængige Belsat TV; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre deres samarbejde om efterretningsspørgsmål vedrørende krisen i Belarus og til at udvise kendte og formodede belarusiske efterretningsfolk, der er aktive rundt omkring i Unionen; opfordrer sin formand til at begrænse adgangen til Europa-Parlamentet for ansatte på Belarus’ ambassade i Bruxelles, herunder fysisk adgang og fjernadgang til møder, som Europa-Parlamentet er vært for, og til at tage Parlamentets kommunikation med Belarus’ ambassade op til revision; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er dybt bekymret over Ruslands tætte forhold til Lukasjenkos regime, herunder i form af økonomisk støtte og snævert samarbejde mellem efterretningstjenester; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger behovet for internationalt engagement, herunder drøftelser i FN og NATO; opfordrer EU til nøje at koordinere sine foranstaltninger med USA, G7-partnerne og andre ligesindede lande og til at søge bred afstemning med EU's partnere, navnlig med europæiske naboer såsom Ukraine, med henblik på at opnå den størst mulige virkning af sanktionerne; roser den ukrainske regerings beslutning om at tilslutte sig EU's medlemsstater ved at indføre transportsanktioner over for belarusiske luftfartsselskaber og opfordrer Kommissionen og Rådet til at indføre straffeforanstaltninger over for Belavia og dets passagerer, der flyver til det russisk annekterede Krim; hilser de kommende EU-USA- og USA-Rusland-topmøder velkommen som en vigtig anledning til at koordinere holdningerne mellem EU og dets partnere; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at selv om EU har de bedste muligheder for at håndtere lovløse stater hensigtsmæssigt gennem sanktionsmekanismer, bør EU ud over sanktionerne mod belarusiske statsejede virksomheder udnytte det eksisterende interne pres i Belarus ved at støtte det belarusiske civilsamfund; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen og NF/HR til sammen med internationale partnere at indlede afholdelsen af en international konference på højt plan om »fremtiden for et demokratisk Belarus« med henblik på løsning af krisen i Belarus, efterforskning og retsforfølgning af de belarusiske myndigheders forbrydelser mod det belarusiske folk og den demokratiske forandring i Belarus; mener, at en sådan konference under ledelse af EU og med deltagelse af internationale finansielle institutioner, G7-lande, EU-medlemsstater og institutioner og andre, der er villige til at give tilsagn om en finansieringspakke på flere milliarder euro, vil bidrage til at støtte den fremtidige reformindsats og omstrukturering af økonomien og sende et stærkt signal om støtte til det belarusiske folk; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om sit tidligere initiativ til en mission på højt plan med deltagelse af tidligere højtstående europæiske embedsmænd, der skal undersøge enhver mulig mulighed for at standse volden og få løsladt de politiske fanger og bidrage til at skabe et gunstigt miljø for en inklusiv politisk dialog internt i Belarus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer indtrængende Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at øge den direkte støtte til og samarbejdet med den belarusiske opposition, civilsamfundet, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige medier i Belarus og i udlandet, herunder gennem kapacitetsopbygning og finansiel støtte, og øge støtten til Den Europæiske Demokratifond i dens aktiviteter på stedet; opfordrer i denne forbindelse EU og andre internationale organisationer til at yde finansiel og teknisk støtte til medier og uafhængige journalister for at sætte dem i stand til at udføre deres arbejde med at informere befolkningen om den aktuelle udvikling i Belarus; gentager i denne forbindelse sin opfordring til at yde øget bistand til TV-kanalen Belsat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | forpligter sig til at bidrage til at styrke de demokratiske styrkers kapacitet, styrke civilsamfundets rolle, støtte den fuldt udbyggede politiske dialog, der fører til en fredelig magtoverdragelse i Belarus, samt unge politiske ledere og menneskerettighedsforkæmpere gennem Parlamentets demokratistøttemekanismer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | påskønner det udkast til en omfattende plan for økonomisk støtte til en værdi af 3 mia. EUR til et fremtidigt demokratisk Belarus, som Kommissionen har fremlagt; opfordrer Kommissionen og Rådet til at videreudvikle og fremme denne plan og klart meddele, at når der sker demokratiske forandringer i Belarus, vil EU være parat til at yde konkret bistand for at hjælpe landet på vej mod reformer og modernisering; påpeger, at EU er nødt til at foreslå et omfattende sæt foranstaltninger for at forberede Belarus' demokratiske kræfter på gennemførelsen af denne pakke; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer EU til at gøre en koordineret indsats sammen med USA, G7-partnerne og andre ligesindede lande for at fastfryse samarbejdet med Lukasjenko-regimets offentlige sektor og for at omlægge samarbejdet med det belarusiske civilsamfund og belarusiske private virksomheder uden for regimets rammer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | afviser de uacceptable trusler fra Aleksandr Lukasjenko, der går ud på, at de belarusiske myndigheder ikke vil standse irregulære migranter og ulovlig narkotikahandel, og udtrykker bekymring over, at der foregår en voksende irregulær migration fra Belarus til EU, og at de belarusiske myndigheder muligvis er involveret i dette fænomen; opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at følge udviklingen på disse områder og træffe passende foranstaltninger; |
| --- | --- |

29.

| 30. | fordømmer den belarusiske ledelses misbrug af retshåndhævende myndigheder til politiske formål; opfordrer Interpol til omgående og grundigt at foretage en fornyet gennemgang af de nuværende og fremtidige anmodninger fra Belarus og til at træffe alle passende foranstaltninger for at forhindre Belarus i at misbruge Interpol til politiske formål; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger behovet for en omfattende efterforskning af de forbrydelser, som Lukasjenko-regimet har begået mod det belarusiske folk, som bør afsluttes med oprettelsen af en international domstol til retsforfølgning af disse forbrydelser; påpeger vigtigheden af, at det internationale samfund i lyset af de belarusiske myndigheder manglende vilje til at indføre retsstats- og ansvarlighedsprincippet træffer foranstaltninger til at bidrage til at sikre beviser for forbrydelser og sikre efterforskning og retsforfølgning af de ansvarlige gennem hele kommandokæden og indtil det højeste statslige niveau; påskønner flere EU-medlemsstaters initiativer til at anvende princippet om universel jurisdiktion og forberede retssager mod belarusere, der har medvirket til undertrykkelse, og opfordrer alle andre medlemsstater til at følge deres eksempel; opfordrer til aktivt at støtte alle internationale initiativer, der har til formål at bekæmpe straffrihed i Belarus, såsom International Platform Against Impunity og Justice Hub i Vilnius; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer indtrængende NF/HR, Kommissionen, Rådet og EU's medlemsstater til fortsat at rejse spørgsmålet om situationen i Belarus i alle relevante europæiske og internationale organisationer såsom OSCE, Europarådet, FN's Menneskerettighedsråd og andre FN-specialorganer med henblik på at sikre en hurtig international indsats vedrørende situationen i Belarus og overvinde Ruslands og andre landes obstruktion af en sådan indsats; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer EU-medlemsstaterne til yderligere at lette procedurerne for opnåelse af visum og opholdstilladelse for de personer, der flygter fra Belarus af politiske grunde, eller for de personer, der har brug for lægebehandling som følge af voldelige overgreb, og til at tilbyde dem og deres familier den nødvendige støtte og bistand; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre anbefalingerne fra rapportøren under OSCE's Moskvamekanisme i forbindelse med tildeling af asyl i tilfælde af forfølgelse, der er omfattet af Genève-flygtningekonventionen, og til yderligere at lette proceduren for udstedelse af nødvisa og tilvejebringelse af midlertidigt ophold i EU-landene; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tilbyde stipendier til belarusiske studerende og akademikere, der er blevet bortvist fra universiteterne og fængslet på grund af deres prodemokratiske holdning; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde økonomisk støtte til institutioner i eksil, såsom European Humanities University i Vilnius, som giver grobund for en ny generation af belarusere, der udfordrer landets korrupte og illegitime system; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at samarbejde med internationale partnere som OSCE's Moskvamekanisme og FN's Menneskerettighedsråd samt menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet på stedet, for at sikre overvågning og dokumentation af og rapportering om menneskerettighedskrænkelser og efterfølgende ansvarsstillelse og retfærdighed for ofrene; glæder sig over, at der er blevet oprettet en international ansvarlighedsplatform for Belarus (»International Accountability Platform for Belarus«) og opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at støtte platformens drift; forpligter sig til at sikre, at Europa-Parlamentets platform til bekæmpelse af straffrihed i Belarus fungerer effektivt, og til at koordinere en rettidig international reaktion på udviklingen i Belarus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | gentager, at det er nødvendigt, at alle medlemsstater til at fastlægge en fælles respons på den statsterrorisme, der bedrives af Aleksandr Lukasjenkos regime med Kremls støtte; understreger betydningen af, at EU bekæmper desinformation om situationen i Belarus internt i EU samt andre former for hybride trusler fra tredjeparter i denne henseende; udtrykker solidaritet med Letland efter Belarus' uberettigede udvisning af lettiske diplomater; fordømmer den belarusiske anklagemyndigheds beslutning om at indlede en strafferetlig efterforskning mod Letlands udenrigsminister samt hovedstaden Rigas borgmester; fordømmer alle de belarusiske myndigheders forsøg på at lægge pres på EU's medlemsstater, herunder de belarusiske anklageres anmodning om at afhøre Litauens tidligere præsident Valdas Adamkus på grundlag af hans påståede forbindelser til et SS-underordnet hjælpepolitibataljon, der gennemførte straffeoperationer i Belarus under Anden Verdenskrig; |
| --- | --- |

35.

| 36. | udtrykker bekymring over den kommercielle drift af atomkraftværket Astravjets, der befinder sig blot 45 km fra den litauiske hovedstad Vilnius, og peger på de farer, som det indebærer for EU-lande; understreger, at det er vigtigt at tackle de nukleare sikkerhedstrusler fra Astravjets-atomkraftværket, beklager, at Belarus ikke engagerer sig i den nukleare sikkerhed på Astravjets-atomkraftværket i fuld gennemsigtighed og ikke har forpligtet sig til en fuldstændig gennemførelse af anbefalingerne fra det peer-review af anlægget, der er udarbejdet af Gruppen af Europæiske Nukleare Tilsynsmyndigheder (ENSREG), og anmoder om indførelse af effektive sikkerhedsforanstaltninger mod direkte eller indirekte salg af belarusisk elektricitet produceret på Astravjets-atomkraftværket til EU-markeder; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at den nuværende situation sætter Den Europæiske Unions troværdighed og effektiviteten af dens udenrigspolitiske beslutningstagning på prøve; minder om, at situationen i Belarus, et naboland og medlem af det østlige partnerskab, har en direkte indvirkning på EU, og at EU bør udvise den fornødne vilje til at yde konkret og langsigtet støtte til de demokratiske kræfter, der stræber efter at indføre frihed og demokrati i Belarus; opfordrer EU til ikke at tøve, men handle hurtigt og proaktivt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, Organisationen for International Civil Luftfart og myndighederne i Republikken Belarus. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUT L 197 I af 4.6.2021, s. 3.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/125 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/125

---

P9_TA(2021)0294

Situationen i Afghanistan

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2712(RSP))

(2022/C 67/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan,

| — | der henviser til aftalen »Joint Way Forward« mellem EU og Afghanistan om migrationsspørgsmål af 2. oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen »Joint Way Forward« mellem EU og Afghanistan om migrationsspørgsmål af 2. oktober 2016,

| — | der henviser til samarbejdsaftalen om partnerskab og udvikling mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Islamiske Republik Afghanistan på den anden side, der blev undertegnet den 18. februar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til samarbejdsaftalen om partnerskab og udvikling mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Den Islamiske Republik Afghanistan på den anden side, der blev undertegnet den 18. februar 2017,

| — | der henviser til Det Nordatlantiske Råds erklæring af 9. december 2020 om fredsforhandlingerne i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Nordatlantiske Råds erklæring af 9. december 2020 om fredsforhandlingerne i Afghanistan,

| — | der henviser til præsident Bidens bemærkninger af 14. april 2021 om vejen frem i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til præsident Bidens bemærkninger af 14. april 2021 om vejen frem i Afghanistan,

| — | der henviser til rammen for self-reliance gennem gensidig ansvarlighed, som blev vedtaget på Bruxelleskonferencen om Afghanistan den 4.-5. oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammen for self-reliance gennem gensidig ansvarlighed, som blev vedtaget på Bruxelleskonferencen om Afghanistan den 4.-5. oktober 2016,

| — | der henviser til den internationale donorkonference på ministerplan i 2020 (Afghanistankonferencen), der blev afholdt den 23.-24. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale donorkonference på ministerplan i 2020 (Afghanistankonferencen), der blev afholdt den 23.-24. november 2020,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 4. maj 2021 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og den indiske udenrigsminister om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 4. maj 2021 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og den indiske udenrigsminister om Afghanistan,

| — | der henviser til kommunikéet af 7. maj 2021 fra de særlige udsendinge og særlige repræsentanter for Den Europæiske Union, Frankrig, Tyskland, Italien, NATO, Norge, Det Forenede Kongerige og USA om den afghanske fredsproces, |
| --- | --- |

—

der henviser til kommunikéet af 7. maj 2021 fra de særlige udsendinge og særlige repræsentanter for Den Europæiske Union, Frankrig, Tyskland, Italien, NATO, Norge, Det Forenede Kongerige og USA om den afghanske fredsproces,

| — | der henviser til rapporten for 2020 om opiumproduktionen i Afghanistan, som blev offentliggjort i fællesskab af Afghanistans nationale statistik- og informationsmyndighed og FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse i april 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten for 2020 om opiumproduktionen i Afghanistan, som blev offentliggjort i fællesskab af Afghanistans nationale statistik- og informationsmyndighed og FN's Kontor for Narkotikakontrol og Kriminalitetsbekæmpelse i april 2021,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder, om børn i væbnede konflikter og om menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder, om børn i væbnede konflikter og om menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner om Afghanistan,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolutioner om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolutioner om Afghanistan,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder af 10. december 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at USA og Taleban i februar 2020 undertegnede en aftale, der banede vejen for de første direkte drøftelser mellem Taleban og repræsentanter for Den Islamiske Republik Afghanistan siden 2001; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at USA og Taleban i februar 2020 undertegnede en aftale, der banede vejen for de første direkte drøftelser mellem Taleban og repræsentanter for Den Islamiske Republik Afghanistan siden 2001;

| B. | der henviser til, at USA's udenrigsminister, Antony Blinken, den 14. april 2021 meddelte, at de amerikanske tropper ville trække sig ensidigt ud af Afghanistan senest den 11. september 2021; der henviser til, at de allierede i NATO følger princippet om »ind sammen, ud sammen« og vil trække sig tilbage samtidig; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at USA's udenrigsminister, Antony Blinken, den 14. april 2021 meddelte, at de amerikanske tropper ville trække sig ensidigt ud af Afghanistan senest den 11. september 2021; der henviser til, at de allierede i NATO følger princippet om »ind sammen, ud sammen« og vil trække sig tilbage samtidig;

| C. | der henviser til, at de afghanske fredsforhandlinger mellem den afghanske regering og Taleban blev indledt i Doha i 2020; der henviser til, at våbenhvileaftalen ikke blev overholdt, og at fredsforhandlingerne i øjeblikket er i et dødvande, hvor Taleban venter på tilbagetrækningen af de allierede tropper; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de afghanske fredsforhandlinger mellem den afghanske regering og Taleban blev indledt i Doha i 2020; der henviser til, at våbenhvileaftalen ikke blev overholdt, og at fredsforhandlingerne i øjeblikket er i et dødvande, hvor Taleban venter på tilbagetrækningen af de allierede tropper;

| D. | der henviser til, at EU siden 2001 har været aktivt til stede i Afghanistan for at støtte den sociale og økonomiske udvikling og koordinere den internationale bistand; der henviser til, at mange EU-medlemsstater, NATO-partnere og allierede lande har bidraget med militære og civile ressourcer til at stabilisere og udvikle Afghanistan og har lidt mange tab i den forbindelse; der henviser til, at det stadig er i NATO's, EU's og dets medlemsstaters direkte sikkerhedsmæssige interesse at sikre et stabilt og uafhængigt Afghanistan, der kan stå på egne ben og sikre, at landet ikke bliver et tilholdssted for terrorgrupper; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU siden 2001 har været aktivt til stede i Afghanistan for at støtte den sociale og økonomiske udvikling og koordinere den internationale bistand; der henviser til, at mange EU-medlemsstater, NATO-partnere og allierede lande har bidraget med militære og civile ressourcer til at stabilisere og udvikle Afghanistan og har lidt mange tab i den forbindelse; der henviser til, at det stadig er i NATO's, EU's og dets medlemsstaters direkte sikkerhedsmæssige interesse at sikre et stabilt og uafhængigt Afghanistan, der kan stå på egne ben og sikre, at landet ikke bliver et tilholdssted for terrorgrupper;

| E. | der henviser til, at det er af afgørende betydning at bevare de fremskridt, der er gjort i de seneste to årtier i Afghanistan, navnlig med hensyn til menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er af afgørende betydning at bevare de fremskridt, der er gjort i de seneste to årtier i Afghanistan, navnlig med hensyn til menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;

| F. | der henviser til, at repræsentationen af kvinder og deres rettigheder i de afghanske fredsforhandlinger ikke er proportionel, og at der er behov for en mere engageret tilgang hertil fra forhandlingsparternes side; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at repræsentationen af kvinder og deres rettigheder i de afghanske fredsforhandlinger ikke er proportionel, og at der er behov for en mere engageret tilgang hertil fra forhandlingsparternes side;

| G. | der henviser til, at kvinder, børn og etniske mindretal vil blive hårdest ramt af de mislykkede afghanske fredsforhandlinger og forsøg på at finde en militær løsning på konflikten; der henviser til, at de afghanske kvinder allerede er begyndt at begrænse deres bevægelighed for at mindske risikoen, og at børns adgang til uddannelse og leg hindres af truslen om vold; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at kvinder, børn og etniske mindretal vil blive hårdest ramt af de mislykkede afghanske fredsforhandlinger og forsøg på at finde en militær løsning på konflikten; der henviser til, at de afghanske kvinder allerede er begyndt at begrænse deres bevægelighed for at mindske risikoen, og at børns adgang til uddannelse og leg hindres af truslen om vold;

| H. | der henviser til, at sikkerhedssituationen i Afghanistan gradvist forværres, og at antallet af angreb på afghanske styrker vokser, samt til, at der foretages målrettede drab på afghanske aktivister, mediefolk, undervisere, læger, dommere og regeringsembedsmænd; der henviser til, at antallet af Talebanangreb er steget betydeligt siden indledningen af de afghanske fredsforhandlinger med henblik på at overtage kontrollen med regeringskontrollerede områder; der henviser til, at Afghanistan blev placeret som det hårdest ramte land i det globale terrorindeks for 2020; der henviser til, at fire millioner ud af landets befolkning på 36 millioner er fordrevne personer; der henviser til, at 3 millioner mennesker er internt fordrevne som følge af vold og yderligere 1 million på grund af naturkatastrofer; der henviser til, at 2,5 millioner afghanere allerede er flygtet fra landet i søgen efter sikkerhed, hvoraf hovedparten har bosat sig i Iran og Pakistan; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at sikkerhedssituationen i Afghanistan gradvist forværres, og at antallet af angreb på afghanske styrker vokser, samt til, at der foretages målrettede drab på afghanske aktivister, mediefolk, undervisere, læger, dommere og regeringsembedsmænd; der henviser til, at antallet af Talebanangreb er steget betydeligt siden indledningen af de afghanske fredsforhandlinger med henblik på at overtage kontrollen med regeringskontrollerede områder; der henviser til, at Afghanistan blev placeret som det hårdest ramte land i det globale terrorindeks for 2020; der henviser til, at fire millioner ud af landets befolkning på 36 millioner er fordrevne personer; der henviser til, at 3 millioner mennesker er internt fordrevne som følge af vold og yderligere 1 million på grund af naturkatastrofer; der henviser til, at 2,5 millioner afghanere allerede er flygtet fra landet i søgen efter sikkerhed, hvoraf hovedparten har bosat sig i Iran og Pakistan;

| I. | der henviser til, at Afghanistan er den største modtager i verden af udviklingsbistand fra EU; der henviser til, at EU's bidrag til Afghanistan i de seneste 20 år har ført til betydelige forbedringer for så vidt angår forventet levetid, læse- og skrivefærdigheder, mødredødelighed og børnedødelighed og kvinders rettigheder; der henviser til, at EU i perioden 2002-2020 har ydet mere end 4 mia. EUR og allerede har givet tilsagn om 1,2 mia. EUR for perioden 2021-2025 i både langsigtet bistand og nødhjælp; der henviser til, at dette tilsagn blev ledsaget af den meddelelse fra EU og lande, som tilsammen tegner sig for ca. 80 % af den samlede officielle udviklingsbistand til Afghanistan, som ligger til grund for de vigtigste elementer for fortsat at modtage bistanden, herunder fortsat engagement i demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Afghanistan er den største modtager i verden af udviklingsbistand fra EU; der henviser til, at EU's bidrag til Afghanistan i de seneste 20 år har ført til betydelige forbedringer for så vidt angår forventet levetid, læse- og skrivefærdigheder, mødredødelighed og børnedødelighed og kvinders rettigheder; der henviser til, at EU i perioden 2002-2020 har ydet mere end 4 mia. EUR og allerede har givet tilsagn om 1,2 mia. EUR for perioden 2021-2025 i både langsigtet bistand og nødhjælp; der henviser til, at dette tilsagn blev ledsaget af den meddelelse fra EU og lande, som tilsammen tegner sig for ca. 80 % af den samlede officielle udviklingsbistand til Afghanistan, som ligger til grund for de vigtigste elementer for fortsat at modtage bistanden, herunder fortsat engagement i demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne;

| J. | der henviser til, at der er en udbredt mangel på ansvarliggørelse for angreb og drab i Afghanistan; der henviser til, at medlemmer af FN's Sikkerhedsråd den 12. marts 2021 fordømte det alarmerende antal angreb, der bevidst rettes mod civile i Afghanistan; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er en udbredt mangel på ansvarliggørelse for angreb og drab i Afghanistan; der henviser til, at medlemmer af FN's Sikkerhedsråd den 12. marts 2021 fordømte det alarmerende antal angreb, der bevidst rettes mod civile i Afghanistan;

| K. | der henviser til, at den seneste stigning i volden har fundet sted på baggrund af langvarige og udbredte menneskerettighedskrænkelser i landet begået af terrorister, væbnede grupper og sikkerhedsstyrker, herunder udenretslige drab, tortur og seksuel vold; der henviser til, at omkring 150 000 mennesker, heriblandt 35 000 civile, skønnes at være omkommet under de 20 års krig; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den seneste stigning i volden har fundet sted på baggrund af langvarige og udbredte menneskerettighedskrænkelser i landet begået af terrorister, væbnede grupper og sikkerhedsstyrker, herunder udenretslige drab, tortur og seksuel vold; der henviser til, at omkring 150 000 mennesker, heriblandt 35 000 civile, skønnes at være omkommet under de 20 års krig;

| L. | der henviser til, at der siden 2001 er sket påviselige fremskridt med hensyn til kvinders og pigers rettigheder i Afghanistan, herunder deres adgang til uddannelse, sundhedspleje og deltagelse i det civile og politiske liv; der henviser til, at disse forbedringer kan hævdes at være de mest vellykkede resultater i landets nyere udvikling; der henviser til, at dette delvise fremskridt nu er truet og hurtigst muligt skal sikres og styrkes; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der siden 2001 er sket påviselige fremskridt med hensyn til kvinders og pigers rettigheder i Afghanistan, herunder deres adgang til uddannelse, sundhedspleje og deltagelse i det civile og politiske liv; der henviser til, at disse forbedringer kan hævdes at være de mest vellykkede resultater i landets nyere udvikling; der henviser til, at dette delvise fremskridt nu er truet og hurtigst muligt skal sikres og styrkes;

| M. | der henviser til, at kvinder og piger til trods for disse forbedringer fortsat dagligt står over for forfærdelige trusler, herunder hindringer for adgangen til basale tjenester og angreb, der inkluderer vold i hjemmet og seksuel og kønsbaseret vold; der henviser til Afghanistans placering som verdens næstværste land for kvinder på indekset for kvinder, fred og sikkerhed for 2019-2020; der henviser til, at mindst 85 blev dræbt og 147 såret, heraf de fleste skolepiger, da Sayed al-Shuhada-pigeskolen i Kabul blev bombet den 8. maj 2021; der henviser til, at tre kvindelige journalister blev dræbt den 2. marts 2021 i Jalalabad; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kvinder og piger til trods for disse forbedringer fortsat dagligt står over for forfærdelige trusler, herunder hindringer for adgangen til basale tjenester og angreb, der inkluderer vold i hjemmet og seksuel og kønsbaseret vold; der henviser til Afghanistans placering som verdens næstværste land for kvinder på indekset for kvinder, fred og sikkerhed for 2019-2020; der henviser til, at mindst 85 blev dræbt og 147 såret, heraf de fleste skolepiger, da Sayed al-Shuhada-pigeskolen i Kabul blev bombet den 8. maj 2021; der henviser til, at tre kvindelige journalister blev dræbt den 2. marts 2021 i Jalalabad;

| N. | der henviser til, at covid-19-pandemien drastisk har øget fattigdomsraten i Afghanistan; der henviser til, at covid-19-relaterede foranstaltninger og den forværrede sikkerhedssituation har ført til begrænsninger i adgangen til humanitær bistand for det afghanske folk; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at covid-19-pandemien drastisk har øget fattigdomsraten i Afghanistan; der henviser til, at covid-19-relaterede foranstaltninger og den forværrede sikkerhedssituation har ført til begrænsninger i adgangen til humanitær bistand for det afghanske folk;

| O. | der henviser til, at Afghanistan i 2021 forventes at blive ramt af en tørke, hvilket vil øge det nuværende antal på 5,5 millioner mennesker, der befinder sig i en nødsituationer, når det gælder fødevareusikkerhed, og at yderligere 17,6 mio. forventes at komme til at stå over for akut fødevareusikkerhed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Afghanistan i 2021 forventes at blive ramt af en tørke, hvilket vil øge det nuværende antal på 5,5 millioner mennesker, der befinder sig i en nødsituationer, når det gælder fødevareusikkerhed, og at yderligere 17,6 mio. forventes at komme til at stå over for akut fødevareusikkerhed;

| P. | der henviser til, at de økonomiske omkostninger ved terrorisme i Afghanistan svarede til næsten 20 % af landets BNP i 2018 og fratager afghanske børn deres fremtid, muligheden for at få en uddannelse, udsigterne til stabil beskæftigelse og tjenester såsom sundhedsydelser leveret af staten; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de økonomiske omkostninger ved terrorisme i Afghanistan svarede til næsten 20 % af landets BNP i 2018 og fratager afghanske børn deres fremtid, muligheden for at få en uddannelse, udsigterne til stabil beskæftigelse og tjenester såsom sundhedsydelser leveret af staten;

| Q. | der henviser til, at afghanske virksomheder lider under afpresning, der udøves af Taleban, der tvinger landbrugere ind i opiumdyrkning og ulovlig minedrift; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at afghanske virksomheder lider under afpresning, der udøves af Taleban, der tvinger landbrugere ind i opiumdyrkning og ulovlig minedrift;

| 1. | mener, at Afghanistan står ved et kritisk vendepunkt, hvor den skrøbelige situation i landet falder sammen med en forværring af sikkerhedssituationen, dødvande i de interne afghanske fredsforhandlinger og beslutningen om at trække USA's og NATO's tropper tilbage senest den 11. september 2021, hvilket kan skabe ny usikkerhed, mindre stabilitet, risiko for intensivering af interne konflikter og et vakuum, som i værste fald vil blive udfyldt af Taleban; udtrykker bekymring over, at dette ville være et meget foruroligende perspektiv for landet og for holdbarheden af de samfundsmæssige og politiske resultater og fremskridt, der er gjort i de seneste 20 år; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker sin dybe bekymring og fordømmer på det kraftigste den alarmerende forøgelse af volden i Afghanistan, herunder drab på børn, erhvervskvinder, journalister og mediearbejdere, undervisere, menneskerettighedsforkæmpere, civilsamfundet, aktivister, læger, regeringsembedsmænd og medlemmer af retsvæsenet; opfordrer indtrængende alle parter til straks at nå til enighed om en permanent og omfattende våbenhvile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er bekymret over den afghanske regerings skrøbelighed og ustabilitet og dens manglende kontrol over store dele af landet, som forværrer voldens indvirkning på civilbefolkningen; opfordrer Taleban til øjeblikkeligt at indstille deres angreb på civile og de nationale styrker og til fuldt ud at overholde den humanitære folkeret; udtrykker sin dybeste medfølelse med og støtte til ofrene for terrorangreb og deres familier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger nødvendigheden af at undgå et scenarie, hvor staten går i opløsning; understreger sit engagement i en fredsproces og genopbygning efter konflikten, som afghanerne selv styrer og tager ansvaret for, som den eneste troværdige vej til inklusiv og langsigtet fred, sikkerhed og udvikling; understreger, at dette er vigtigere end nogensinde, da datoen for tilbagetrækningen af USA's og NATO's tropper hastigt nærmer sig; opfordrer indtrængende Rådet, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Kommissionen til snarest muligt at udarbejde en omfattende strategi for fremtidigt samarbejde med Afghanistan efter tilbagetrækningen af de NATO-allieredes tropper og forelægge den for Parlamentet, og opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater, NATO og USA til at fortsætte deres indsats for at nå dette mål; |
| --- | --- |

4.

| 5. | støtter i denne forbindelse en omgående genoptagelse af fredsforhandlingerne i Doha med henblik på at opnå en politisk løsning på konflikten og en permanent landsdækkende våbenhvile baseret på forhandling; understreger, at kun en politisk løsning kan give håb om en varig fred, og anbefaler partnerne at søge hjælp fra en tredjepartsmægler såsom FN, der kan hjælpe dem med at nå til enighed om en politisk køreplan for et Afghanistan med fremtidsudsigter; tilskynder EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at spille en stærkere rolle ved kraftigt at opfordre begge parter til at sætte sig ved forhandlingsbordet og til at tilbyde understøttelse eller mægling, hvis afghanerne ønsker det; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bekræfter, at en forhandlet politisk løsning, der fører til fred, skal bygge på de seneste 20 års økonomiske, samfundsmæssige og politiske resultater; understreger, at den langsigtede udvikling af Afghanistan vil afhænge af ansvarlighed, god regeringsførelse, bæredygtig tilvejebringelse af menneskelig sikkerhed, herunder reduktion af fattigdom og skabelse af jobmuligheder, adgang til sociale ydelser og sundhedsydelser, uddannelse og beskyttelse af grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende den afghanske regering til aktivt at inddrage det afghanske parlament i alle relevante processer, til at sætte en stopper for alle foranstaltninger, der forhindrer effektivt samarbejde mellem regering og parlament, og til at forbedre de parlamentariske kontrolrettigheder, idet det afghanske parlament bør repræsentere den forskelligartede afghanske befolkning; understreger nødvendigheden for, at der fortsat sikres støtte til afholdelsen af frie og retfærdige valg i overensstemmelse med internationale standarder, støtte til valgobservationsmissioner til landet og til at forbedre gennemsigtigheden af de statslige udgifter, for at Afghanistans regering kan være fuldt ansvarlig over for sine borgere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at den afghanske stat for at bygge videre på de resultater, der er opnået i de sidste 20 år, bør forpligte sig til reelt at bekæmpe og forebygge terrorisme og væbnede grupper, narkotikaproduktion og -handel og tackle de grundlæggende årsager til og styre irregulær og tvungen migration, håndtere regional ustabilitet, bestræbe sig på at udrydde fattigdom, forebygge radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme samt bekæmpe straffrihed for krænkelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at Kommissionen ikke forelagde den fælles erklæring om migrationssamarbejde for Parlamentet, inden den blev underskrevet, og at Parlamentet ikke havde nogen mulighed for at udtale sig om den; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en menneskerettighedskonsekvensanalyse af den fælles erklæring om migrationssamarbejde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | udtrykker bekymring over den trussel, som terrorisme udgør for Afghanistan og regionen, navnlig den fortsatte tilstedeværelse af Den Islamiske Stat i Irak og Levanten (ISIL-Da'esh) og deres tilknyttede enheder, navnlig ISIL i Khorasanprovinsen og Al-Qaida; minder om, at terrorhandlingerne i Afghanistan udføres af en række forskellige aktører, herunder Taleban, Al-Qaida og den såkaldte Islamisk Stat; understreger den reelle risiko for øget ustabilitet og vold, når USA's og NATO's styrker trækkes ud af landet; gentager derfor, at der er et presserende behov for koordinering mellem EU og de øvrige interessenter, herunder Afghanistans regering og dets sikkerhedsstyrker, USA, NATO og FN, for at sikre, at overgangen forløber så gnidningsløst som muligt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer alle terroraktiviteter og alle terrorangreb i Afghanistan; understreger betydningen af en effektiv bekæmpelse af finansiering af terrorisme og optrævling af finansielle netværk til støtte for terrorisme; er meget bekymret over konklusionerne i FN's overvågningsgruppes rapport, hvoraf det fremgår, at forholdet mellem Taleban og Al-Qaida er blevet tættere, og over dets advarsel om, at Taleban vil være imod fredsforhandlinger og foretrækker en militær magtovertagelse; noterer sig endvidere rapporterne om, at Taleban aktivt forbereder militære operationer i 2021; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at ingen holdbar udvikling er mulig uden sikkerhed og vice versa; bemærker i den forbindelse, at den internationale støtte til Afghanistan efter tilbagetrækningen af styrker skal sikre en helhedsorienteret tilgang for at fortsætte den finansielle og tekniske støtte til en sikkerhedsreform, herunder Afghanistans nationale forsvars og sikkerhedsstyrker, samt økonomiske og udviklingsmæssige reformer med særlig vægt på styrkelse af demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, navnlig for kvinder, unge og mindretal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | anerkender det arbejde, der udføres af lokale og internationale ngo'er, der leverer tjenesteydelser, bistand og nødhjælp til det afghanske folk på trods af sikkerhedsrisiciene; er fortsat bekymret over det farlige klima, som civilsamfundsorganisationer, herunder journalister og menneskerettighedsforkæmpere, opererer i; opfordrer indtrængende Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at yde en omfattende støtte til civilsamfundet og til at fortsætte deres dialog med den afghanske regering for så hurtigt som muligt at mindske hindringerne for ikke-statslige organisationers aktiviteter; opfordrer indtrængende de afghanske myndigheder, Taleban og alle andre relevante aktører til at sikre lokale og internationale civilsamfundsorganisationers, ngo'ers og humanitære organisationers sikkerhed; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til en troværdig og gennemsigtig efterforskning i FN-regi af det nylige angreb rettet mod en pigeskole, hvor 85 mennesker blev dræbt, herunder hovedsagelig piger i alderen 11 til 17, og angrebet den 12. maj 2020 på barselsafdelingen i Dasht-e Barchi-hospitalet i Kabul, som blev støttet af Læger Uden Grænser; opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje kraftigt at opfordre FN's Menneskerettighedsråd til at oprette en undersøgelseskommission til undersøgelse af alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret i Afghanistan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at straffrihed og korruption fortsat udgør alvorlige hindringer for at forbedre sikkerhedskoordineringen og leveringen af offentlige tjenesteydelser og for økonomiske reformer; glæder sig over oprettelsen af kommissionen for korruptionsbekæmpelse i Afghanistan i november 2020 med henblik på at gennemføre den nyligt vedtagne strategi for korruptionsbekæmpelse og opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at fastholde EU's støtte til bekæmpelse af korruption i landet på et højt niveau; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at EU's støtte fortsat vil være betinget af bevarelse og videreførelse af de resultater, der er opnået igennem de sidste 20 år, af en effektiv forbedring af inklusiv og ansvarlig regeringsførelse, styrkelse af institutioner, demokratisk pluralisme, retsstatsprincippet, bekæmpelse af korruption, styrkelse af uafhængige medier, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder for alle afghanere, navnlig kvinder, børn og alle personer, der tilhører mindretal og risikogrupper; minder om, at pigers ret til uddannelse, som har været en af de helt store bedrifter i de sidste 20 år, bør være ubestridelig; understreger, at der er behov for klare benchmarks og overvågningsmekanismer til at måle, hvilke fremskridt der gøres, og om anvendelsen af EU's midler er effektiv og gennemsigtig; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger den absolutte nødvendighed af at fastholde de fremskridt, der er gjort med hensyn til kvinders rettigheder i Afghanistan igennem de seneste 20 år; minder om, at der i den afghanske regering i fredsforhandlingerne også deltager kvinder, og insisterer på, at der ikke må gås på kompromis med hensyn til kvinders rettigheder i fredsprocessen; understreger, at fremskridt med hensyn til kvinders rettigheder i dele af landet, der ikke er under regeringens kontrol, også skal tages op under forhandlingerne; opfordrer indtrængende til en større repræsentation og fuld høring af kvindeorganisationer under hele forhandlingsforløbet; understreger, at kvinders fulde deltagelse i fasen efter genopbygningen og i det politiske liv og samfundslivet i Afghanistan er en grundlæggende forudsætning for at skabe varig fred, sikkerhed og udvikling; opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at støtte, at kvinder får mere indflydelse og status, som en væsentlig betingelse for, at der fortsat kan ydes finansiel støtte til landet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | beklager dybt, at kvinder og piger fortsat står over for betydelige udfordringer, herunder vold i hjemmet, seksuel og kønsbaseret vold, tvangsægteskaber og begrænset adgang til sundhedspleje; insisterer på, at EU fortsat skal prioritere fremskridt på disse områder højt; glæder sig over EU-finansierede projekter til støtte for en styrkelse af kvinders indflydelse og deltagelse i beslutningstagningen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager, at der er behov for fortsat EU-støtte til at bistå Afghanistan i at bekæmpe covid-19-pandemien, forsyne afghanerne med vacciner og bidrage til tilrettelæggelsen af vaccinationsindsatsen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger vigtigheden af at imødegå de akutte trusler mod fødevaresikkerheden som følge af klimaændringer, tørke og covid-19-pandemien; opfordrer EU til at stå ved det tilsagn, som det gav på donorkonferencen for Afghanistan i 2020, og opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten og Kommissionens GD ECHO (Generaldirektoratet for Civilbeskyttelse og Humanitære Bistandsforanstaltninger på Europæisk Plan) til at påtage sig en ledende rolle og udfylde finansieringsunderskuddet for at sikre, at fødevarebistanden mobiliseres og koordineres rettidigt for at afhjælpe den lurende fødevareusikkerhed; opfordrer indtrængende alle donorer til at opretholde eller øge deres humanitære bistand, navnlig deres støtte til det afghanske sundhedssystem og fremme af afghanske kvinders og pigers adgang til sundhedspleje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at virkningerne af opiumsvalmuedyrkningen rækker ud over Afghanistans grænser og påvirker nabolandene og Europa, som er hoveddestinationen for afghanskproduceret heroin; understreger nødvendigheden af, at den afghanske regering styrker sin indsats for at imødegå denne trussel og gentager nødvendigheden af en mere langsigtet landbrugsudvikling og bistand til at skabe pålidelige job og indkomstmuligheder fra alternativer til opiumdyrkningen; bemærker, at dette er et nødvendigt skridt for at bekæmpe ulovlig narkotikahandel, hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme; |
| --- | --- |

21.

| 22. | påpeger det potentiale, der er for økonomisk vækst i Afghanistan ved at udvikle dets naturressourcer på en bæredygtig måde; understreger, at europæisk støtte til udvikling af infrastruktur og fremme af minedrift kan gavne det afghanske folk ved at tilvejebringe beskæftigelse og ressourcer til afgørende offentlige tjenester og sikre miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger nødvendigheden af at anvende EU-midler til at investere i forbedring af regionale forbindelser for at lette handel og transit, hvilket vil give Afghanistan mulighed for økonomisk vækst; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at Afghanistan er et land uden kyststrækning, beliggende på korsvejen mellem Asien og Mellemøsten, og anerkender, at støtte fra og positivt samarbejde med nabolande og regionale magter i Centralasien, navnlig Kina, Iran, Indien, Rusland og Pakistan, er afgørende for stabiliteten og udviklingen i Afghanistan og landets økonomiske levedygtighed; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at intensivere deres dialog med Afghanistans nabolande; understreger den afgørende rolle, som disse lande spiller for stabiliseringen af Afghanistan og for ikke at tillade, at landet forfalder i kaos, når de udenlandske tropper er væk; understreger behovet for øget koordination mellem EU og USA om Afghanistan for så vidt muligt at bevare en vigtig rolle for dem i Afghanistan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at regeringerne i de lande, der trækker deres tropper ud af Afghanistan, er ansvarlige for at beskytte og om nødvendigt udstede visa til og repatriere lokalt ansatte, navnlig oversættere, som har støttet deres indsats, og hvis liv nu kan være i alvorlig fare; opfordrer til, at der forud herfor foretages en grundig individuel vurdering, der fuldt ud tager hensyn til alle aspekter vedrørende berettigelse og sikkerhed; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at garantere sikkerheden for europæiske styrker og personale i Afghanistan samt for lokalansatte, der arbejder eller har arbejdet for medlemsstaternes repræsentationer eller EU-delegationen i landet; anmoder EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen om at bidrage med finansiering til en styrket sikkerhedszone for at sikre en diplomatisk tilstedeværelse efter tilbagetrækningen af tropper; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige udsending til Afghanistan, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt Den Islamiske Republik Afghanistans regering og parlament. |
| --- | --- |

27.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/131

---

P9_TA(2021)0295

Det europæiske borgerinitiativ »End the Cage Age«

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om det europæiske borgerinitiativ »End the Cage Age« (2021/2633(RSP))

(2022/C 67/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til det europæiske borgerinitiativ »End the Cage Age« (ECI(2018)000004), som fik i alt 1,4 mio. gyldige underskrifter i medlemsstaterne i det daværende EU-28 og er det første gyldige borgerinitiativ for opdrættede dyr, |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske borgerinitiativ »End the Cage Age« (ECI(2018)000004), som fik i alt 1,4 mio. gyldige underskrifter i medlemsstaterne i det daværende EU-28 og er det første gyldige borgerinitiativ for opdrættede dyr,

| — | der henviser til den offentlige høring om det europæiske borgerinitiativ »End the Cage Age« den 15. april 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring om det europæiske borgerinitiativ »End the Cage Age« den 15. april 2021,

| — | der henviser til særnummer af Eurobarometer 442 om europæernes holdninger til dyrevelfærd, hvori det konkluderes, at 82 % af EU-borgerne mener, at opdrættede dyrs velfærd bør beskyttes bedre, end tilfældet er i dag, |
| --- | --- |

—

der henviser til særnummer af Eurobarometer 442 om europæernes holdninger til dyrevelfærd, hvori det konkluderes, at 82 % af EU-borgerne mener, at opdrættede dyrs velfærd bør beskyttes bedre, end tilfældet er i dag,

| — | der henviser til artikel 13 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 13 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 1999/74/EF af 19. juli 1999 om mindstekrav til beskyttelse af æglæggende høner (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 1999/74/EF af 19. juli 1999 om mindstekrav til beskyttelse af æglæggende høner (2),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2008/119/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2008/119/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af kalve (3),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2008/120/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2008/120/EF af 18. december 2008 om fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af svin (4),

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om den fælles landbrugspolitik, som blev vedtaget den 5. december 2018 (CDR 3637/2018), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om den fælles landbrugspolitik, som blev vedtaget den 5. december 2018 (CDR 3637/2018),

| — | der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om agroøkologi, som blev vedtaget den 5. februar 2021 (CDR 3137/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om agroøkologi, som blev vedtaget den 5. februar 2021 (CDR 3137/2020),

| — | der henviser til videnskabelig udtalelse af 21. november 2019 fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) om sundheden og velfærden blandt kaniner til konsum i forskellige produktionssystemer, |
| --- | --- |

—

der henviser til videnskabelig udtalelse af 21. november 2019 fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) om sundheden og velfærden blandt kaniner til konsum i forskellige produktionssystemer,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om minimumsnormer for beskyttelse af kaniner til konsum (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om minimumsnormer for beskyttelse af kaniner til konsum (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om dyrevelfærd, antimikrobiel anvendelse og den miljømæssige indvirkning af industrielt opdræt af slagtekyllinger (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2018 om dyrevelfærd, antimikrobiel anvendelse og den miljømæssige indvirkning af industrielt opdræt af slagtekyllinger (6),

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 31. marts 2021 med titlen »Evaluation of the European Union Strategy for the Protection and Welfare of Animals 2012-2015« (SWD(2021)0077), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 31. marts 2021 med titlen »Evaluation of the European Union Strategy for the Protection and Welfare of Animals 2012-2015« (SWD(2021)0077),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 31/2018 om dyrevelfærd i EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 31/2018 om dyrevelfærd i EU,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse fra november 2020 med titlen »End the Cage Age: Looking for Alternatives«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes undersøgelse fra november 2020 med titlen »End the Cage Age: Looking for Alternatives«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 222, stk. 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 222, stk. 8,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| A. | der henviser til, at TEUF fastlægger unionsborgerskabet og skaber øget demokrati i den måde, hvorpå Unionen fungerer, ved bl.a. at sikre, at alle borgere har ret til at deltage i det demokratiske liv i Unionen via et europæisk borgerinitiativ; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at TEUF fastlægger unionsborgerskabet og skaber øget demokrati i den måde, hvorpå Unionen fungerer, ved bl.a. at sikre, at alle borgere har ret til at deltage i det demokratiske liv i Unionen via et europæisk borgerinitiativ;

| B. | der henviser til, at det europæiske borgerinitiativs betydning for udformningen af EU's politiske initiativer og udvikling bør anerkendes, hvilket også gælder for de manglende foranstaltninger til at følge op på tidligere vellykkede europæiske borgerinitiativer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det europæiske borgerinitiativs betydning for udformningen af EU's politiske initiativer og udvikling bør anerkendes, hvilket også gælder for de manglende foranstaltninger til at følge op på tidligere vellykkede europæiske borgerinitiativer;

| C. | der henviser til, at artikel 13 i TEUF klart anerkender dyr som følende væsener; der henviser til, at det endvidere anføres, at Unionen og medlemsstaterne skal tage fuldt hensyn til velfærden hos dyr, når de udformer og gennemfører Unionens landbrugspolitik; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 13 i TEUF klart anerkender dyr som følende væsener; der henviser til, at det endvidere anføres, at Unionen og medlemsstaterne skal tage fuldt hensyn til velfærden hos dyr, når de udformer og gennemfører Unionens landbrugspolitik;

| D. | der henviser til, at de høje dyrevelfærdsstandarder, som allerede er indført i EU, og som er blandt de højeste i verden, bør anerkendes; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de høje dyrevelfærdsstandarder, som allerede er indført i EU, og som er blandt de højeste i verden, bør anerkendes;

| E. | der henviser til, at jord til bord-strategien anerkender, at der er et presserende behov for at forbedre dyrevelfærden og udvide strategiens anvendelsesområde, og fremhæver dens fordele i form af dyrevelfærd, fødevarekvalitet, nedbringelse af behovet for medicinering og bevarelse af biodiversiteten og følger den seneste videnskabelige rådgivning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at jord til bord-strategien anerkender, at der er et presserende behov for at forbedre dyrevelfærden og udvide strategiens anvendelsesområde, og fremhæver dens fordele i form af dyrevelfærd, fødevarekvalitet, nedbringelse af behovet for medicinering og bevarelse af biodiversiteten og følger den seneste videnskabelige rådgivning;

| F. | der henviser til, at en undersøgelse med titlen »End the Cage Age: Looking for Alternatives«, som Europa-Parlamentets Forskningstjeneste har foretaget efter anmodning fra Parlamentets Udvalg for Andragender, viser, at der kan opnås et opstaldningssystem uden anvendelse af bure i Europa, og anbefaler økonomiske og politiske foranstaltninger på kort sigt og lovgivning på længere sigt; der henviser til, at denne undersøgelse bekræfter, at EU kan sikre, at animalske produkter, der ikke overholder EU's standarder, ikke kan importeres til EU; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en undersøgelse med titlen »End the Cage Age: Looking for Alternatives«, som Europa-Parlamentets Forskningstjeneste har foretaget efter anmodning fra Parlamentets Udvalg for Andragender, viser, at der kan opnås et opstaldningssystem uden anvendelse af bure i Europa, og anbefaler økonomiske og politiske foranstaltninger på kort sigt og lovgivning på længere sigt; der henviser til, at denne undersøgelse bekræfter, at EU kan sikre, at animalske produkter, der ikke overholder EU's standarder, ikke kan importeres til EU;

| G. | der henviser til, at det foreslåede europæiske borgerinitiativ nævner, at flere hundrede millioner husdyr i EU holdes i bure det meste af deres liv; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det foreslåede europæiske borgerinitiativ nævner, at flere hundrede millioner husdyr i EU holdes i bure det meste af deres liv;

| H. | der henviser til, at kaniner er de dyr, som oftest holdes i bur, idet omkring 85 % blev holdt i konventionelle bure og 9 % i stimulusberigede bure, mens ca. 50 % af alle æglæggende høner i EU blev holdt i stimulusberigede bure i 2019, og at disse procentsatser var betydeligt højere i de fleste østlige, centrale og sydlige EU-medlemsstater; der henviser til, at langt de fleste søer i svinesektoren holdes i bure under visse faser af deres reproduktive cyklus; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kaniner er de dyr, som oftest holdes i bur, idet omkring 85 % blev holdt i konventionelle bure og 9 % i stimulusberigede bure, mens ca. 50 % af alle æglæggende høner i EU blev holdt i stimulusberigede bure i 2019, og at disse procentsatser var betydeligt højere i de fleste østlige, centrale og sydlige EU-medlemsstater; der henviser til, at langt de fleste søer i svinesektoren holdes i bure under visse faser af deres reproduktive cyklus;

| I. | der henviser til, at det foreslåede europæiske borgerinitiativ sigter mod at forbedre dyrevelfærden; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det foreslåede europæiske borgerinitiativ sigter mod at forbedre dyrevelfærden;

| J. | der henviser til, at opdræt af landbrugsdyr i bure som driftssystem opstod på baggrund af flere faktorer, nemlig behovet for at identificere de bedste dyr til genetisk udvælgelse, forbedring af hygiejneforholdene og bedre håndtering, hvilket banede vejen for automatisering og dermed mere effektiv udnyttelse af den stadig mere knappe arbejdsstyrke for at kompensere for de stigende jordpriser eller udgifterne til anlæg; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at opdræt af landbrugsdyr i bure som driftssystem opstod på baggrund af flere faktorer, nemlig behovet for at identificere de bedste dyr til genetisk udvælgelse, forbedring af hygiejneforholdene og bedre håndtering, hvilket banede vejen for automatisering og dermed mere effektiv udnyttelse af den stadig mere knappe arbejdsstyrke for at kompensere for de stigende jordpriser eller udgifterne til anlæg;

| K. | der henviser til, at kompleksiteten ved dyresundhed og -velfærd bør anerkendes; der henviser til, at der bør tages hensyn til de forskellige dyrs karakteristika ved udformningen af opstaldningssystemer, som passer til deres behov; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kompleksiteten ved dyresundhed og -velfærd bør anerkendes; der henviser til, at der bør tages hensyn til de forskellige dyrs karakteristika ved udformningen af opstaldningssystemer, som passer til deres behov;

| L. | der henviser til, at over 300 millioner opdrættede dyr hvert år sættes i bure i en del af eller hele deres liv, og at der overalt i EU udtrykkes alvorlig bekymring over velfærden blandt dyr, der holdes og opdrættes i bure, eftersom dyrene ikke engang kan stå oprejst, strække sig eller vende sig om, og at det er umuligt for dyr i bure at udvise deres naturlige adfærd; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at over 300 millioner opdrættede dyr hvert år sættes i bure i en del af eller hele deres liv, og at der overalt i EU udtrykkes alvorlig bekymring over velfærden blandt dyr, der holdes og opdrættes i bure, eftersom dyrene ikke engang kan stå oprejst, strække sig eller vende sig om, og at det er umuligt for dyr i bure at udvise deres naturlige adfærd;

| M. | der henviser til, at landbrugerne har foretaget store investeringer for at forbedre dyrevelfærden og endnu ikke har tjent deres fulde investeringer ind; der henviser til, at disse systemer er blevet udviklet i fællesskab af landbrugere, dyrlæger, forskere og ikkestatslige organisationer for at sikre, at velfærdskravene for hver art er dækket; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at landbrugerne har foretaget store investeringer for at forbedre dyrevelfærden og endnu ikke har tjent deres fulde investeringer ind; der henviser til, at disse systemer er blevet udviklet i fællesskab af landbrugere, dyrlæger, forskere og ikkestatslige organisationer for at sikre, at velfærdskravene for hver art er dækket;

| N. | der henviser til, at landbrugernes markedsdrevne bestræbelser bør anerkendes, og det samme gælder behovet for at opnå et afkast fra markedet for fortsat at kunne investere i bæredygtighed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at landbrugernes markedsdrevne bestræbelser bør anerkendes, og det samme gælder behovet for at opnå et afkast fra markedet for fortsat at kunne investere i bæredygtighed;

| O. | der henviser til, at risikoen ved at flytte husdyrproduktionen og dermed også centrale problemstillinger vedrørende dyresundhed og -velfærd til tredjelande bør anerkendes; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at risikoen ved at flytte husdyrproduktionen og dermed også centrale problemstillinger vedrørende dyresundhed og -velfærd til tredjelande bør anerkendes;

| P. | der henviser til, at ændringen i opstaldningssystemer til opstaldningssystemer fuldstændigt uden bure vil kræve yderligere investeringer og føre til en stigning i produktionsomkostningerne, navnlig i den første del af denne omstilling på grund af investeringsomkostninger, som landbrugerne vil skulle afholde; der henviser til, at der altid skal tages højde for sanitære anliggender i forbindelse med landbrugsopdræt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at ændringen i opstaldningssystemer til opstaldningssystemer fuldstændigt uden bure vil kræve yderligere investeringer og føre til en stigning i produktionsomkostningerne, navnlig i den første del af denne omstilling på grund af investeringsomkostninger, som landbrugerne vil skulle afholde; der henviser til, at der altid skal tages højde for sanitære anliggender i forbindelse med landbrugsopdræt;

| Q. | der henviser til, at de kumulerede udgifter til dyrevelfærdsforanstaltninger under den fælles landbrugspolitik 2014-2020, som medlemsstaterne anmeldte ved udgangen af 2019, blot udgjorde 1,15 % af bevillingerne under den fælles landbrugspolitik (7); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de kumulerede udgifter til dyrevelfærdsforanstaltninger under den fælles landbrugspolitik 2014-2020, som medlemsstaterne anmeldte ved udgangen af 2019, blot udgjorde 1,15 % af bevillingerne under den fælles landbrugspolitik (7);

| R. | der henviser til, at der ved enhver ændring med hensyn til opstaldningssystem bør opnås en balance mellem forskellige bæredygtighedsaspekter, dvs. dyrevelfærd, dyresundhed, miljøbeskyttelse og landbrugernes konkurrenceevne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der ved enhver ændring med hensyn til opstaldningssystem bør opnås en balance mellem forskellige bæredygtighedsaspekter, dvs. dyrevelfærd, dyresundhed, miljøbeskyttelse og landbrugernes konkurrenceevne;

| S. | der henviser til, at opstaldningssystemer fuldstændigt uden bure skal tilbyde passende mikroklimatiske forhold og være egnede til den enkelte geografiske region i EU og alle klimaforhold, herunder ekstreme vejrforhold; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at opstaldningssystemer fuldstændigt uden bure skal tilbyde passende mikroklimatiske forhold og være egnede til den enkelte geografiske region i EU og alle klimaforhold, herunder ekstreme vejrforhold;

| T. | der henviser til, at nogle få medlemsstater allerede er gået videre end minimumsstandarderne på EU-plan og har forbudt anvendelsen af stimulusberigede bur til æglæggende høner, både konventionelle og stimulusberigede bure til kaniner eller bokse til søer og farestier, og at en udfasning af lovgivning i andre medlemsstaterne vil træde i kraft senest i 2030; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at nogle få medlemsstater allerede er gået videre end minimumsstandarderne på EU-plan og har forbudt anvendelsen af stimulusberigede bur til æglæggende høner, både konventionelle og stimulusberigede bure til kaniner eller bokse til søer og farestier, og at en udfasning af lovgivning i andre medlemsstaterne vil træde i kraft senest i 2030;

| U. | der henviser til, at det er nødvendigt at vurdere omkostningerne ved den påkrævede omstilling på både kort og lang sigt, inden der foretages ændringer af opstaldningssystemerne; der henviser til, at der ved en konsekvensanalyse skal tages hensyn til behovene i de enkelte sektorer opdelt efter dyrearter, bl.a. hvad angår økonomiske og sanitære anliggender; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det er nødvendigt at vurdere omkostningerne ved den påkrævede omstilling på både kort og lang sigt, inden der foretages ændringer af opstaldningssystemerne; der henviser til, at der ved en konsekvensanalyse skal tages hensyn til behovene i de enkelte sektorer opdelt efter dyrearter, bl.a. hvad angår økonomiske og sanitære anliggender;

| V. | der henviser til, at ændringen i opstaldningssystemer vil øge risikoen for, at dyrene spreder overførbare sygdomme og udvikler social stress som følge af dominans og konkurrence, hvilket påvirker deres sundhedstilstand og kan øge behovet for medicinering; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at ændringen i opstaldningssystemer vil øge risikoen for, at dyrene spreder overførbare sygdomme og udvikler social stress som følge af dominans og konkurrence, hvilket påvirker deres sundhedstilstand og kan øge behovet for medicinering;

| W. | der henviser til, at det for at lette en så omfattende ændring er nødvendigt at sikre passende økonomisk investeringsstøtte og kompensation for landbrugernes højere produktionsomkostninger og landbrugernes indkomsttab; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det for at lette en så omfattende ændring er nødvendigt at sikre passende økonomisk investeringsstøtte og kompensation for landbrugernes højere produktionsomkostninger og landbrugernes indkomsttab;

| X. | der henviser til, at dyrevelfærd er blevet medtaget som et specifikt mål i den fælles landbrugspolitik, og at medlemsstaterne derfor kan stille disse midler til rådighed for omstillingen væk fra brug af bure, f.eks. gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at dyrevelfærd er blevet medtaget som et specifikt mål i den fælles landbrugspolitik, og at medlemsstaterne derfor kan stille disse midler til rådighed for omstillingen væk fra brug af bure, f.eks. gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne;

| Y. | der henviser til, at det bør erkendes, at nogle former for burdrift i nogle tilfælde medfører flere dyrevelfærdsrelaterede fordele end negative virkninger for det pågældende dyr; der henviser til, at burene under alle omstændigheder skal afpasses til det opstaldede dyrs størrelse og det mål, der skal opfyldes; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at det bør erkendes, at nogle former for burdrift i nogle tilfælde medfører flere dyrevelfærdsrelaterede fordele end negative virkninger for det pågældende dyr; der henviser til, at burene under alle omstændigheder skal afpasses til det opstaldede dyrs størrelse og det mål, der skal opfyldes;

| Z. | der henviser til, at det i Revisionsrettens særberetning om dyrevelfærd i EU bemærkes, at medlemsstaterne kun har gjort begrænset brug af midler under den fælles landbrugspolitik for at opfylde dyrevelfærdsmål; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at det i Revisionsrettens særberetning om dyrevelfærd i EU bemærkes, at medlemsstaterne kun har gjort begrænset brug af midler under den fælles landbrugspolitik for at opfylde dyrevelfærdsmål;

| AA. | der henviser til, at dyrevelfærdsreglerne og forbedringer af burenes størrelse er blevet programmeret i adskillige programmer for udvikling af landdistrikterne i årenes løb; der henviser til, at foranstaltningens mål indgik som standard i en række programmer ved hjælp af foranstaltninger, der øgede størrelsen af et bur eller en kasse; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at dyrevelfærdsreglerne og forbedringer af burenes størrelse er blevet programmeret i adskillige programmer for udvikling af landdistrikterne i årenes løb; der henviser til, at foranstaltningens mål indgik som standard i en række programmer ved hjælp af foranstaltninger, der øgede størrelsen af et bur eller en kasse;

| AB. | der henviser til, at en eventuel ændring af de retlige forpligtelser vedrørende opstaldning forudsætter, at graden af gennemførelse af dyrevelfærdsreglerne i EU-medlemsstaterne tages i betragtning, og at der anlægges en artsbaseret tilgang; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at en eventuel ændring af de retlige forpligtelser vedrørende opstaldning forudsætter, at graden af gennemførelse af dyrevelfærdsreglerne i EU-medlemsstaterne tages i betragtning, og at der anlægges en artsbaseret tilgang;

| AC. | der henviser til, at EU importerer produkter fra dyr, hvis opdrætsforhold generelt ikke kan verificeres; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at EU importerer produkter fra dyr, hvis opdrætsforhold generelt ikke kan verificeres;

| AD. | der henviser til, at der findes alternative systemer, som er kommercielt levedygtige og allerede anvendes, f.eks. lader, fritgående og økologiske systemer til høns, løsdriftssystemer og udendørs fritgående eller økologiske systemer til kaniner, indendørs og udendørs farestier og gruppeopstaldningssystemer til søer, lade- og etagesystemer til vagtler og gruppeopstaldningssystemer til kalve; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at der findes alternative systemer, som er kommercielt levedygtige og allerede anvendes, f.eks. lader, fritgående og økologiske systemer til høns, løsdriftssystemer og udendørs fritgående eller økologiske systemer til kaniner, indendørs og udendørs farestier og gruppeopstaldningssystemer til søer, lade- og etagesystemer til vagtler og gruppeopstaldningssystemer til kalve;

| 1. | anmoder Kommissionen om senest i 2022 at fremlægge oplysninger om sin igangværende kvalitetskontrol med EU's nuværende dyrevelfærdslovgivning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en mere omfattende fødevarepolitik for at støtte overgangen til et mere bæredygtigt fødevaresystem under hensyntagen til de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner heraf og med passende støtte til landbrugerne for at forebygge, at navnlig små og mellemstore bedrifter lukker yderligere ned for husdyrproduktionen, og forebygge, at der forekommer en yderligere koncentration; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anerkender, at flere medlemsstater i øjeblikket har succes med at gennemføre alternativer til opdræt i bur; mener, at alternative systemer bør udvikles, forbedres og fremmes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til udelukkende at basere nye dyrevelfærdsinitiativer på uafhængig videnskabelig forskning, så der også tages højde for en eventuelle negative konsekvenser, såsom risikoen for sygdomme, brystbenbrud eller kannibalisme i fjerkræsektoren; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at sikre behørig gennemførelse af kravene i det europæiske borgerinitiativ »End the Cage Age« i forbindelse med den igangværende revision af direktiv 98/58/EF og i tråd med den europæiske grønne pagt og jord til bord-strategien; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at afskaffe bureaukrati og lovgivningsmæssige begrænsninger for at gøre det muligt for husdyrproducenterne at foretage de strukturelle ændringer af deres anlæg, der er nødvendige for at indarbejde nye bestemmelser om dyrevelfærd; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at markedet for animalske produkter, der stammer fra burfrie, fritgående og økologiske systemer, og markedet for plantebaserede alternativer er i vækst i EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | noterer sig, at EU har været pioner med hensyn til visse forbud mod bure til navnlig opdrættede dyr, navnlig et delvist forbud mod kalvebokse i 2007, et forbud mod æglægningsbure til æglæggende høner i 2012, et delvist forbud mod bokse til søer i 2013 og et fuldstændigt forbud mod bure i alle økologiske landbrug i hele EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at visse EU-medlemsstater allerede har vedtaget national lovgivning om forbud mod bestemte former for opdræt i bure, der rækker ud over EU's minimumsstandarder, hvilket understreger det presserende behov for lovgivning på EU-plan for at sætte en stopper for opdræt i bure og for at sikre lige vilkår for landbrugere i hele EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at foreslå lovgivningsmæssige instrumenter om et retfærdigt og bæredygtigt landbrug og navnlig at foreslå en revision af direktiv 98/58/EF med henblik på at udfase brugen af bure inden for opdræt af dyr i EU og vurdere en eventuel udfasningsperiode senest i 2027; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at det er nødvendigt, at denne udfasning baseres på en videnskabeligt baseret konsekvensanalyse, og der sikres en passende overgangsperiode; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at vedtage en artsbaseret tilgang, der tager hensyn til og vurderer karakteristikaene for de forskellige dyr, som bør have opstaldningssystemer, der passer til deres specifikke behov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at revurdere sine handelsaftaler med tredjelande for at sikre, at de lever op til de samme standarder for dyrevelfærd og produktkvalitet; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at kaninen er den næstmest opdrættede art i EU målt på antallet af dyr, og at de fleste kaniner opdrættes i bure, der ikke lever op til standarderne for dyrevelfærd; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at foreslå særlig EU-lovgivning om minimumsstandarder for beskyttelse af opdrættede kaniner; |
| --- | --- |

14.

| 15. | efterlyser kortere forsyningskæder i forbindelse med dyrs og menneskers ernæring ved at udnytte lokalt eller regionalt producerede proteinafgrøder til dyrefoder og konsum; bemærker, at jord til bord-strategien støtter bæredygtig animalsk produktion, etablering af kortere forsyningskæder for fødevarer og en mere retfærdig handelspolitik, hvor europæiske standarder spiller en mere fremtrædende rolle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender de positive fremskridt, som EU i de senere år har gjort med de omfattende forbedringer af dyrevelfærden, indførelsen af forbud mod bure til bestemte opdrættede dyr og forbuddet mod bure i alle økologiske landbrug; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over, at flere medlemsstater allerede har gennemført bedste praksis ved at vedtage national lovgivning, der rækker ud over EU's minimumsstandarder på området for dyrevelfærd, såsom forbuddet mod visse former for opdræt i bure; opfordrer indtrængende alle medlemsstaterne til hurtigt at vedtage foranstaltninger, der fremmer erstatning af opdræt i bure med alternative systemer uden bure; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at støtte landbrugerne i deres bestræbelser på at forbedre dyrevelfærden, navnlig som led i EU's grønne pagt, de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og jord til bord-strategien, for at undgå tab af konkurrenceevne og en efterfølgende flytning af EU-produktion til tredjelande med lavere ambitioner på området for dyrevelfærd; mener, at alle produktionssystemer i EU bør gives mulighed for at investere i bæredygtighed og dyrevelfærd; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til forbud mod den grusomme og unødvendige tvangsfodring af ænder og gæs i forbindelse med fremstillingen af foie gras; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at hjælpe landbrugere og andre forvaltere af husdyr ved om nødvendigt at tilbyde rådgivning og uddannelse for at lette overgangen til systemer uden bure; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der foretages effektiv kontrol og toldtilsyn med henblik på at sikre gensidighed for så vidt angår kvalitets- og sikkerhedskrav og EU's dyrevelfærdsstandarder og styrke europæisk landbrugs konkurrenceevne på det globale marked for alle landbrugsfødevarer, der importeres til EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager betydningen af kapitler om handel og bæredygtig udvikling, der kan håndhæves, i alle EU's handelsaftaler som et middel til at sikre, at EU's højere lovgivningsmæssige ambitioner er i overensstemmelse med EU's handelspolitik og efterleves af de tredjelande, der har undertegnet handelsaftaler med EU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at der i kapitlerne om samhandel og bæredygtig udvikling også bør tages hensyn til tilsvarende produktionsstandarder, navnlig med hensyn til dyrevelfærd; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at en retfærdig handelspolitik, der sikrer lige vilkår, er en forudsætning for højere europæiske standarder; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at intensivere sin indsats med hensyn til kontrol med importerede fødevarer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fastholder, at alle animalske produkter, der importeres til EU, bør fremstilles i fuld overensstemmelse med relevant EU-lovgivning, bl.a. om brug af driftssystemer uden bure; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre tilstrækkelig støtte og en overgangsperiode, der giver landbrugere og husdyravlere mulighed for en gradvis tilpasning, og som tager hensyn til landbrugernes investeringscyklus, samt finansieringsmekanismer med henblik på at lette overgangen, samtidig med at konkurrenceevnen og den sociale modstandsdygtighed i EU's landbrugsfødevaresektor bevares; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at denne støtte og en overgangsperiode bør sikres, inden der foreslås eventuelle lovgivningsmæssige ændringer af dyrs og menneskers sundhedsgarantier og beskyttelse af arbejdstagerne, for at forhindre, at arealer tages ud af drift, og at flere landbrugere forlader husdyrproduktionen (navnlig blandt små og mellemstore bedrifter uden de nødvendige ressourcer til at tilpasse sig i overensstemmelse hermed); |
| --- | --- |

27.

| 28. | gentager, at Kommissionen skal hjælpe landbrugerne med at uddanne forbrugerne og informere dem om de nuværende høje dyrevelfærdsstandarder; opfordrer følgelig Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for tilstrækkelig økonomisk støtte og vejledning for at sikre en gnidningsløs overgang for de berørte europæiske landbrugere; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at husdyrsektoren er meget dynamisk og i stand til at tilpasse sig ændringer i både lovgivningen og forbrugernes præferencer; understreger imidlertid, at den for at kunne gøre dette skal belønnes med direkte støtte for sine bestræbelser, så produktionens bæredygtighed og bedrifternes levedygtighed ikke bringes i fare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger den overordnede betydning af en rimelig fordeling af omkostninger og fordele i fødevarekæden og den rolle, som markedet spiller for at skabe de nødvendige forudsætninger for, at landbrugsbedrifterne kan blive mere bæredygtige; mener i denne forbindelse, at et frivilligt dyrevelfærdsmærke vil være egnet til at oplyse om engagementet i kæden fra jord til bord og bidrage til målene i borgerinitiativet »End the Cage Age«, samtidig med at der sikres passende prissætning; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger betydningen af at støtte landbrugerne og hjælpe dem med at gå over til et mere bæredygtigt landbrug ved at tilbyde passende rådgivnings- og uddannelsestjenester, incitamenter og økonomiske programmer for at støtte deres levestandard og konkurrenceevne i landdistrikterne, fremme investeringer og fødevarekædens organisation, styrke små lokale forarbejdningsvirksomheder og støtte en kort forsyningskæde; |
| --- | --- |

31.

| 32. | anmoder Kommissionen om at fremme dyrevelfærd på internationalt plan og gennemføre initiativer med henblik på at øge bevidstheden blandt tredjelande, herunder gennem foranstaltninger såsom yderligere gensidig bistand og hurtigere udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder i alle medlemsstaterne og i tredjelande; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om, at husdyrbrug er innovative steder, der konstant investerer i at forbedre deres infrastrukturer og praksis for at holde trit med den seneste videnskabelige dokumentation og forbrugernes forventninger; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer til, at der udvikles et hensigtsmæssigt efterspørgselsdrevet marked, hvor det er muligt at bringe alle produkter, som er fremstillet ud fra højere kvalitetsstandarder, i omsætning til højere priser; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at præsentere potentielle programmer for omstilling, som skal sikre en hurtigere udfasning af opdræt i bure, herunder en vurdering af udgifterne til opfølgning; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EFT L 221 af 8.8.1998, s. 23.

(2)  EFT L 203 af 3.8.1999, s. 53.

(3)  EUT L 10 af 15.1.2009, s. 7.

(4)  EUT L 47 af 18.2.2009, s. 5.

(5)  EUT C 263 af 25.7.2018, s. 90.

(6)  EUT C 345 af 16.10.2020, s. 28.

(7)  13. finansberetning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) — Regnskabsåret 2019, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/da/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0387&from=DA

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/137

---

P9_TA(2021)0296

Fremme af ligestilling mellem kønnene i uddannelse og karriereveje inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM)

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om fremme af ligestilling mellem kønnene i uddannelse og karriereveje inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) (2019/2164(INI))

(2022/C 67/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 8 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa: En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen« (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. juni 2016 med titlen »En ny dagsorden for færdigheder i Europa: En fælles indsats for at styrke den menneskelige kapital, beskæftigelsesegnethed og konkurrenceevnen« (COM(2016)0381),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. juli 2020 med titlen »Den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed« (COM(2020)0274),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Handlingsplan for digital uddannelse 2021-2027 — Omstilling af uddannelsessystemerne med henblik på den digitale tidsalder« (COM(2020)0624),

| — | der henviser til undersøgelsen fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder af 10. august 2017 med titlen »Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth« (Økonomiske fordele ved ligestilling mellem mænd og kvinder i EU: Hvordan ligestilling mellem kønnene inden for STEM-uddannelser fører til økonomisk vækst), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder af 10. august 2017 med titlen »Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth« (Økonomiske fordele ved ligestilling mellem mænd og kvinder i EU: Hvordan ligestilling mellem kønnene inden for STEM-uddannelser fører til økonomisk vækst),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om kvinders karrierer inden for videnskab og i universitetsverdenen og de glaslofter, de støder på (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. september 2015 om kvinders karrierer inden for videnskab og i universitetsverdenen og de glaslofter, de støder på (1),

| — | der henviser til strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet for 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet for 2020,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders position i den digitale tidsalder (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position inden for den digitale sektor (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2018 om styrkelse af kvinders og pigers position inden for den digitale sektor (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: Kvinders deltagelse i den digitale økonomi (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 21. januar 2021 om udligning af den kønsbestemte digitale kløft: Kvinders deltagelse i den digitale økonomi (5),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 6. december 2018 om kønsligestilling, ungdom og digitalisering, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 6. december 2018 om kønsligestilling, ungdom og digitalisering,

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality« (6) (Kvinders uddannelse og beskæftigelse inden for naturvidenskab, teknologi og den digitale økonomi, herunder kunstig intelligens og dennes indflydelse på ligestilling mellem kønnene), som blev offentliggjort den 15. april 2020 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality« (6) (Kvinders uddannelse og beskæftigelse inden for naturvidenskab, teknologi og den digitale økonomi, herunder kunstig intelligens og dennes indflydelse på ligestilling mellem kønnene), som blev offentliggjort den 15. april 2020 af Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker,

| — | der henviser til undersøgelsen med titlen »Women in the Digital Age« (Kvinder i den digitale tidsalder) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen med titlen »Women in the Digital Age« (Kvinder i den digitale tidsalder) (7),

| — | der henviser til FN's internationale dag for kvinder og piger inden for videnskaben, der afholdes den 11. februar hvert år, med det formål at opnå fuld og lige adgang til og deltagelse af kvinder og piger i videnskaben og at opnå en højere grad af kønsligestilling og en styrkelse af kvinders og pigers selvstændighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale dag for kvinder og piger inden for videnskaben, der afholdes den 11. februar hvert år, med det formål at opnå fuld og lige adgang til og deltagelse af kvinder og piger i videnskaben og at opnå en højere grad af kønsligestilling og en styrkelse af kvinders og pigers selvstændighed,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som trådte i kraft i 2016, og navnlig til mål for bæredygtig udvikling nr. 5 om ligestilling mellem mænd og kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, som trådte i kraft i 2016, og navnlig til mål for bæredygtig udvikling nr. 5 om ligestilling mellem mænd og kvinder,

| — | der henviser til Kommissionens »Women in Digital«-resultattavle fra 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens »Women in Digital«-resultattavle fra 2020,

| — | der henviser til rapporten om kønsligestillingsindekset for 2020 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om kønsligestillingsindekset for 2020 fra Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder,

| — | der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, navnlig artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, navnlig artikel 11,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0163/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A9-0163/2021),

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi og et centralt mål for EU såvel som en grundlæggende forudsætning for, at kvinder og piger kan udøve deres menneskerettigheder fuldt ud, og er af afgørende betydning for styrkelsen af deres position, udviklingen af deres fulde potentiale og for at opnå et bæredygtigt og inklusivt samfund; der henviser til, at den forskelsbehandling, som kvinder udsættes for i forbindelse med køn, stereotyper og uligheder, kombineret med intersektionel forskelsbehandling, har en lang række skadelige sociale og økonomiske konsekvenser, herunder reduktion af potentielle fordele for den offentlige sektor og virksomheder inden for forskning og innovation og for den overordnede økonomiske udvikling; der henviser til, at blot det at give kvinder inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) og deres professionelle bidrag større synlighed kan skabe succesrige rollemodeller og i sidste ende føre til større inklusion, foruden at øge transformationen og innovationen i vores samfund til fordel for den generelle befolkning; der henviser til, at fjernelsen af de gamle mønstre vil fremme ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at kvinder vil kunne spille en vigtig rolle i at udfylde manglen på arbejdskraft på EU's arbejdsmarked; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi og et centralt mål for EU såvel som en grundlæggende forudsætning for, at kvinder og piger kan udøve deres menneskerettigheder fuldt ud, og er af afgørende betydning for styrkelsen af deres position, udviklingen af deres fulde potentiale og for at opnå et bæredygtigt og inklusivt samfund; der henviser til, at den forskelsbehandling, som kvinder udsættes for i forbindelse med køn, stereotyper og uligheder, kombineret med intersektionel forskelsbehandling, har en lang række skadelige sociale og økonomiske konsekvenser, herunder reduktion af potentielle fordele for den offentlige sektor og virksomheder inden for forskning og innovation og for den overordnede økonomiske udvikling; der henviser til, at blot det at give kvinder inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) og deres professionelle bidrag større synlighed kan skabe succesrige rollemodeller og i sidste ende føre til større inklusion, foruden at øge transformationen og innovationen i vores samfund til fordel for den generelle befolkning; der henviser til, at fjernelsen af de gamle mønstre vil fremme ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at kvinder vil kunne spille en vigtig rolle i at udfylde manglen på arbejdskraft på EU's arbejdsmarked;

| B. | der henviser til, at EU står over for en hidtil uset mangel på kvinder i STEM-karrierer og -uddannelser, navnlig i betragtning af at kvinderne udgør 52 % af den europæiske befolkning og 57,7 % af alle personer med videregående uddannelser i EU (8), mens kun to ud af fem naturvidenskabelige forskere og ingeniører er kvinder (9); der henviser til, at kvinder er underrepræsenterede på alle niveauer i den digitale sektor i Europa, fra studerende (32 % på bachelor-, master- eller tilsvarende niveau) til akademiske topstillinger (15 %) på de fleste fagområder inden for naturvidenskab, ingeniørvirksomhed og ledelse samt på højere hierarkiske niveauer, selv i sektorer, hvor de er i flertal, såsom uddannelse; der henviser til, at kønsstereotyper udgør en alvorlig hindring for lighed mellem mandlige og kvindelige studerende allerede under uddannelsen og gør kløften i STEM-jobsektoren større, hvilket udgør en alvorlig hindring for ligheden mellem kvinder og mænd; der henviser til, at forskellen er størst inden for specialiserede færdigheder og beskæftigelse inden for IKT i EU, hvoraf kun 18 % er kvinder (10), blandt STEM-kandidater, hvoraf kun 36 % er kvinder, og i den digitale sektor, hvor der er mere end tre gange så mange mænd som kvinder; der henviser til, at en betydelig kønsopdeling blandt STEM-studerende og -uddannede lægger kimen til en fremtidig kønsopdeling i STEM-relaterede erhverv; der henviser til, at meget få teenagepiger i medlemsstaterne (mindre end 3 %) udtrykker interesse i at arbejde inden for IKT-fagområdet, når de er 30 år gamle (11); der henviser til, at det er særligt vanskeligt for kvinder med ressourcesvage socioøkonomiske baggrunde at få adgang til STEM-sektoren; der henviser til, at selv om der har været en positiv tendens i pigers inddragelse i og interesse for STEM-uddannelser, er procentsatserne fortsat utilstrækkelige; der henviser til, at holdningerne til STEM ikke varierer mellem drenge og piger gennem grundskoleuddannelsen, og at piger ofte klarer sig bedre end drenge i STEM- og IKT-relaterede opgaver (12); der henviser til, at kønsforskelle inden for STEM-fag på videregående uddannelser ikke kan forklares med akademisk formåen, eftersom piger og drenge opnår de samme resultater i naturvidenskab og matematik på gymnasieniveau; der henviser til, at piger imidlertid frygter, at de vil få mindre succes end drenge i STEM-relaterede karrierer, og at kvinder som følge heraf er mindre trygge med hensyn til deres egne digitale færdigheder; der henviser til, at sociale normer og kønsspecifikke forventninger med hensyn til karrierevalg, som ofte forstærkes af uddannelsesmæssigt indhold og pensum, er to af de vigtigste årsager til kønsbestemt opdeling på videregående uddannelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU står over for en hidtil uset mangel på kvinder i STEM-karrierer og -uddannelser, navnlig i betragtning af at kvinderne udgør 52 % af den europæiske befolkning og 57,7 % af alle personer med videregående uddannelser i EU (8), mens kun to ud af fem naturvidenskabelige forskere og ingeniører er kvinder (9); der henviser til, at kvinder er underrepræsenterede på alle niveauer i den digitale sektor i Europa, fra studerende (32 % på bachelor-, master- eller tilsvarende niveau) til akademiske topstillinger (15 %) på de fleste fagområder inden for naturvidenskab, ingeniørvirksomhed og ledelse samt på højere hierarkiske niveauer, selv i sektorer, hvor de er i flertal, såsom uddannelse; der henviser til, at kønsstereotyper udgør en alvorlig hindring for lighed mellem mandlige og kvindelige studerende allerede under uddannelsen og gør kløften i STEM-jobsektoren større, hvilket udgør en alvorlig hindring for ligheden mellem kvinder og mænd; der henviser til, at forskellen er størst inden for specialiserede færdigheder og beskæftigelse inden for IKT i EU, hvoraf kun 18 % er kvinder (10), blandt STEM-kandidater, hvoraf kun 36 % er kvinder, og i den digitale sektor, hvor der er mere end tre gange så mange mænd som kvinder; der henviser til, at en betydelig kønsopdeling blandt STEM-studerende og -uddannede lægger kimen til en fremtidig kønsopdeling i STEM-relaterede erhverv; der henviser til, at meget få teenagepiger i medlemsstaterne (mindre end 3 %) udtrykker interesse i at arbejde inden for IKT-fagområdet, når de er 30 år gamle (11); der henviser til, at det er særligt vanskeligt for kvinder med ressourcesvage socioøkonomiske baggrunde at få adgang til STEM-sektoren; der henviser til, at selv om der har været en positiv tendens i pigers inddragelse i og interesse for STEM-uddannelser, er procentsatserne fortsat utilstrækkelige; der henviser til, at holdningerne til STEM ikke varierer mellem drenge og piger gennem grundskoleuddannelsen, og at piger ofte klarer sig bedre end drenge i STEM- og IKT-relaterede opgaver (12); der henviser til, at kønsforskelle inden for STEM-fag på videregående uddannelser ikke kan forklares med akademisk formåen, eftersom piger og drenge opnår de samme resultater i naturvidenskab og matematik på gymnasieniveau; der henviser til, at piger imidlertid frygter, at de vil få mindre succes end drenge i STEM-relaterede karrierer, og at kvinder som følge heraf er mindre trygge med hensyn til deres egne digitale færdigheder; der henviser til, at sociale normer og kønsspecifikke forventninger med hensyn til karrierevalg, som ofte forstærkes af uddannelsesmæssigt indhold og pensum, er to af de vigtigste årsager til kønsbestemt opdeling på videregående uddannelser;

| C. | der henviser til, at kvinder, der opnår en kandidatgrad inden for STEM-fag, kan have svært ved at finde deres plads i STEM-jobsektoren og er mindre tilbøjelige end mænd til at søge job inden for disse fagområder eller forblive i sådanne job som følge af de forskellige barrierer, der findes, såsom kønsstereotyper, mandsdominerede arbejdspladser, forskelsbehandling og fordomme, bevidst og ubevidst forudindtagethed, seksuel chikane, et negativt arbejdsmiljø og mangel på kvindelige rollemodeller og mentorer; der henviser til, at en udligning af kønsskævheden inden for STEM-uddannelserne kan reducere skævheden i kompetencefordelingen, øge beskæftigelsen og produktiviteten blandt kvinder og reducere den beskæftigelsesmæssige kønsopdeling, hvilket i sidste ende vil skabe økonomisk vækst gennem højere produktivitet og øget arbejdskraft; der henviser til, at en udligning af den kønsbestemte forskel i karrierer inden for STEM-fagene ville bidrage til en stigning i EU's BNP pr. indbygger på mellem 2,2 og 3,0 % i 2050 (13); der henviser til, at en udligning af den kønsbestemte forskel i karrierer inden for STEM-fagene ville være et skridt imod ligestilling mellem mænd og kvinder og opfyldelsen af kvinders og pigers menneskerettigheder, og at den ville have en positiv indvirkning på mindskelsen af den kønsbestemte lønforskel og den kønsbestemte pensionsforskel; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kvinder, der opnår en kandidatgrad inden for STEM-fag, kan have svært ved at finde deres plads i STEM-jobsektoren og er mindre tilbøjelige end mænd til at søge job inden for disse fagområder eller forblive i sådanne job som følge af de forskellige barrierer, der findes, såsom kønsstereotyper, mandsdominerede arbejdspladser, forskelsbehandling og fordomme, bevidst og ubevidst forudindtagethed, seksuel chikane, et negativt arbejdsmiljø og mangel på kvindelige rollemodeller og mentorer; der henviser til, at en udligning af kønsskævheden inden for STEM-uddannelserne kan reducere skævheden i kompetencefordelingen, øge beskæftigelsen og produktiviteten blandt kvinder og reducere den beskæftigelsesmæssige kønsopdeling, hvilket i sidste ende vil skabe økonomisk vækst gennem højere produktivitet og øget arbejdskraft; der henviser til, at en udligning af den kønsbestemte forskel i karrierer inden for STEM-fagene ville bidrage til en stigning i EU's BNP pr. indbygger på mellem 2,2 og 3,0 % i 2050 (13); der henviser til, at en udligning af den kønsbestemte forskel i karrierer inden for STEM-fagene ville være et skridt imod ligestilling mellem mænd og kvinder og opfyldelsen af kvinders og pigers menneskerettigheder, og at den ville have en positiv indvirkning på mindskelsen af den kønsbestemte lønforskel og den kønsbestemte pensionsforskel;

| D. | der henviser til, at det ifølge en undersøgelse foretaget af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (14) anslås, at 55 % af kvinderne i EU har været udsat for seksuel chikane siden 15-årsalderen, og at 14 % af kvinderne har været udsat for internetchikane siden 15-årsalderen; der henviser til, at mange kvinder har været ofre for nye former for cybervold under covid-19-pandemien såsom seksuel og psykisk chikane på internettet; der henviser til, at der er et presserende behov for foranstaltninger til at imødegå disse nye former for seksuel og psykisk chikane; der henviser til, at der er rapporteret om stor forekomst af seksuel chikane på STEM-uddannelsessteder, herunder skoler, universiteter og arbejdspladser, hvilket yderligere udelukker kvinder fra sektoren; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det ifølge en undersøgelse foretaget af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (14) anslås, at 55 % af kvinderne i EU har været udsat for seksuel chikane siden 15-årsalderen, og at 14 % af kvinderne har været udsat for internetchikane siden 15-årsalderen; der henviser til, at mange kvinder har været ofre for nye former for cybervold under covid-19-pandemien såsom seksuel og psykisk chikane på internettet; der henviser til, at der er et presserende behov for foranstaltninger til at imødegå disse nye former for seksuel og psykisk chikane; der henviser til, at der er rapporteret om stor forekomst af seksuel chikane på STEM-uddannelsessteder, herunder skoler, universiteter og arbejdspladser, hvilket yderligere udelukker kvinder fra sektoren;

| E. | der henviser til, at underrepræsentationen af kvinder, der arbejder med innovative teknologier såsom kunstig intelligens (AI), er bekymrende, da det kan have en negativ indflydelse på disse teknologiers udformning, udvikling og indførelse, hvilket fører til fastholdelse af den nuværende forskelsbehandling og aktuelle stereotyper og udvikling af »kønsdiskriminerende algoritmer«; der henviser til, at bestræbelserne på at imødegå kønsrelateret bias, stereotyper og ulighed i den digitale sektor er utilstrækkelige; der henviser til, at der fortsat er kønsforskelle på tværs af alle digitale teknologiområder, navnlig inden for AI og cybersikkerhed, hvorved den mandsorienterede udvikling i den digitale sektor cementeres yderligere inden for en overskuelig fremtid; der henviser til, at det for at imødegå disse skævheder kræves, at der udvikles klare krav til etik og gennemsigtighed; der henviser til, at ufuldstændige og unøjagtige datasæt samt mangel på kønsopdelte data kan forstyrre behandlingen og ræsonnementerne i et AI-system og derved bringe opnåelsen af ligestilling i samfundet i større fare; der henviser til, at der også bør tages behørigt hensyn til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende for Europas små og mellemstore virksomheder (SMV'er), navnlig med hensyn til deres størrelse, evne til at gennemføre nye krav og potentiale som en værdifuld kilde og bidragyder til at sætte piger, kvinder og kvindelige ledere i stand til at fremme ligestilling mellem kønnene i STEM-uddannelser og -karrierer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at underrepræsentationen af kvinder, der arbejder med innovative teknologier såsom kunstig intelligens (AI), er bekymrende, da det kan have en negativ indflydelse på disse teknologiers udformning, udvikling og indførelse, hvilket fører til fastholdelse af den nuværende forskelsbehandling og aktuelle stereotyper og udvikling af »kønsdiskriminerende algoritmer«; der henviser til, at bestræbelserne på at imødegå kønsrelateret bias, stereotyper og ulighed i den digitale sektor er utilstrækkelige; der henviser til, at der fortsat er kønsforskelle på tværs af alle digitale teknologiområder, navnlig inden for AI og cybersikkerhed, hvorved den mandsorienterede udvikling i den digitale sektor cementeres yderligere inden for en overskuelig fremtid; der henviser til, at det for at imødegå disse skævheder kræves, at der udvikles klare krav til etik og gennemsigtighed; der henviser til, at ufuldstændige og unøjagtige datasæt samt mangel på kønsopdelte data kan forstyrre behandlingen og ræsonnementerne i et AI-system og derved bringe opnåelsen af ligestilling i samfundet i større fare; der henviser til, at der også bør tages behørigt hensyn til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende for Europas små og mellemstore virksomheder (SMV'er), navnlig med hensyn til deres størrelse, evne til at gennemføre nye krav og potentiale som en værdifuld kilde og bidragyder til at sætte piger, kvinder og kvindelige ledere i stand til at fremme ligestilling mellem kønnene i STEM-uddannelser og -karrierer;

| F. | der henviser til, at nye teknologier, der diskriminerer med hensyn til køn, etnicitet, race, hudfarve, sprog, religion eller national eller social oprindelse, hovedsagelig skyldes ikkeopdelte data, manglen på situeret viden og manglende anvendelse af et kønsperspektiv inden for forskning, hvilket kan have skadelige konsekvenser for kvinders sundhed og trivsel, navnlig for kvinder, der udsættes for intersektionel diskrimination, og for produkternes sikkerhed, og kan have en negativ indvirkning på kvinders personlige og faglige udvikling (15); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at nye teknologier, der diskriminerer med hensyn til køn, etnicitet, race, hudfarve, sprog, religion eller national eller social oprindelse, hovedsagelig skyldes ikkeopdelte data, manglen på situeret viden og manglende anvendelse af et kønsperspektiv inden for forskning, hvilket kan have skadelige konsekvenser for kvinders sundhed og trivsel, navnlig for kvinder, der udsættes for intersektionel diskrimination, og for produkternes sikkerhed, og kan have en negativ indvirkning på kvinders personlige og faglige udvikling (15);

| G. | der henviser til, at lærere og forældre kan forværre kønsstereotyperne ved at afskrække piger fra at gå efter STEM-studier og -karrierer; der henviser til, at kønsstereotyper i høj grad påvirker fagvalget; der henviser til, at kulturelt begrundet fravalg og manglende bevidsthed om og fremme af kvindelige rollemodeller hæmmer og har en negativ indvirkning på pigers og kvinders muligheder inden for STEM-uddannelser og dertil knyttede karriereveje og digitalt iværksætteri og fører til forskelsbehandling og færre muligheder for kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der bør lægges vægt på de faktorer, der motiverer piger og fremmer deres interesse i STEM-studier, relaterede karrierer og digitalt iværksætteri, såsom fremme af kvindelige rollemodeller, lærermentorer, godkendelse af ekspertgrupper, udvikling af kreativitet og praktisk erfaring; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at lærere og forældre kan forværre kønsstereotyperne ved at afskrække piger fra at gå efter STEM-studier og -karrierer; der henviser til, at kønsstereotyper i høj grad påvirker fagvalget; der henviser til, at kulturelt begrundet fravalg og manglende bevidsthed om og fremme af kvindelige rollemodeller hæmmer og har en negativ indvirkning på pigers og kvinders muligheder inden for STEM-uddannelser og dertil knyttede karriereveje og digitalt iværksætteri og fører til forskelsbehandling og færre muligheder for kvinder på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der bør lægges vægt på de faktorer, der motiverer piger og fremmer deres interesse i STEM-studier, relaterede karrierer og digitalt iværksætteri, såsom fremme af kvindelige rollemodeller, lærermentorer, godkendelse af ekspertgrupper, udvikling af kreativitet og praktisk erfaring;

| H. | der henviser til, at covid-19-krisen sandsynligvis vil resultere i permanente ændringer i livet i Europa og påvirke de fleste aspekter af menneskers liv, den måde, vi udfører vores arbejde på, og den måde, vi studerer og lærer på, hvor digitalisering vil spille en vigtig rolle; der henviser til, at covid-19 også øger den kønsbestemte digitale kløft (16) på et tidspunkt, hvor der mere end nogensinde er brug for digitale færdigheder for at arbejde, studere eller forblive forbundet; der henviser til, at den hurtige digitale omstilling giver mange muligheder for at ændre kønsbestemte beskæftigelsesmønstre, men også kan påvirke kvinders beskæftigelse uforholdsmæssigt meget på en lang række områder; der henviser til, at kvinder er tvunget til at påtage sig en større andel af forpligtelserne i forbindelse med børneopdragelse og familien end deres mandlige kolleger, og at alle foreslåede foranstaltninger derfor bør tage hensyn til kvindernes mulighed for med held at forene arbejds- og familieliv med henblik på således at inddrage mændene mere i deres sfære; der henviser til, at grænserne mellem arbejds- og familieliv vil blive mindre tydelige som følge af telearbejde, og at kvinder kan komme til at bære den største byrde i forbindelse med at afbalancere en karriere med familieplejeforpligtelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at covid-19-krisen sandsynligvis vil resultere i permanente ændringer i livet i Europa og påvirke de fleste aspekter af menneskers liv, den måde, vi udfører vores arbejde på, og den måde, vi studerer og lærer på, hvor digitalisering vil spille en vigtig rolle; der henviser til, at covid-19 også øger den kønsbestemte digitale kløft (16) på et tidspunkt, hvor der mere end nogensinde er brug for digitale færdigheder for at arbejde, studere eller forblive forbundet; der henviser til, at den hurtige digitale omstilling giver mange muligheder for at ændre kønsbestemte beskæftigelsesmønstre, men også kan påvirke kvinders beskæftigelse uforholdsmæssigt meget på en lang række områder; der henviser til, at kvinder er tvunget til at påtage sig en større andel af forpligtelserne i forbindelse med børneopdragelse og familien end deres mandlige kolleger, og at alle foreslåede foranstaltninger derfor bør tage hensyn til kvindernes mulighed for med held at forene arbejds- og familieliv med henblik på således at inddrage mændene mere i deres sfære; der henviser til, at grænserne mellem arbejds- og familieliv vil blive mindre tydelige som følge af telearbejde, og at kvinder kan komme til at bære den største byrde i forbindelse med at afbalancere en karriere med familieplejeforpligtelser;

| I. | der henviser til, at der er behov for yderligere at fremme politikker, der tager sigte på at øge kvinders deltagelse på STEM- og AI-relaterede områder, og for at vedtage en tilgang på flere niveauer for at tackle kønsskævheden på tværs af alle uddannelses- og beskæftigelsesniveauer i den digitale sektor; der henviser til, at kun få medlemsstater har medtaget bestemmelser om ligestilling mellem kønnene inden for forskning og innovation, og at fremskridtene med at integrere kønsaspektet i nationale forskningsprogrammer har været langsomme; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er behov for yderligere at fremme politikker, der tager sigte på at øge kvinders deltagelse på STEM- og AI-relaterede områder, og for at vedtage en tilgang på flere niveauer for at tackle kønsskævheden på tværs af alle uddannelses- og beskæftigelsesniveauer i den digitale sektor; der henviser til, at kun få medlemsstater har medtaget bestemmelser om ligestilling mellem kønnene inden for forskning og innovation, og at fremskridtene med at integrere kønsaspektet i nationale forskningsprogrammer har været langsomme;

| J. | der henviser til, at der er behov for at fremme og støtte større iværksætterånd blandt kvinder og udvikle et gunstigt miljø, hvor kvindelige iværksættere kan trives, og hvor der tilskyndes til iværksætteri; der henviser til, at data om iværksætteri i STEM- og IKT-sektoren tyder på en endnu større marginalisering af kvinder; der henviser til, at kønsskævheden i opstartsvirksomheder og venturekapitalinvestering er lige så slående; der henviser til, at da piger typisk tager færre IKT- og STEM-fag i gymnasiet og på universitet, er der færre kvinder, der ender med at arbejde inden for disse områder og bliver stiftere og ejere af private virksomheder og opstartsvirksomheder; der henviser til, at kun 17 % af stifterne af opstartsvirksomheder er kvinder; der henviser til, at opstartsvirksomheder, der ejes af kvinder, i gennemsnit modtager 23 % mindre finansiering end dem, der drives af mænd; der henviser til, at selv om kvinder udgør 30 % af alle iværksættere i Europa, modtager de kun 2 % af de tilgængelige former for finansiering, som ikke er bankfinansiering (17); der henviser til, at dette tal ser ud til at være faldet til 1 % i forbindelse med pandemien; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er behov for at fremme og støtte større iværksætterånd blandt kvinder og udvikle et gunstigt miljø, hvor kvindelige iværksættere kan trives, og hvor der tilskyndes til iværksætteri; der henviser til, at data om iværksætteri i STEM- og IKT-sektoren tyder på en endnu større marginalisering af kvinder; der henviser til, at kønsskævheden i opstartsvirksomheder og venturekapitalinvestering er lige så slående; der henviser til, at da piger typisk tager færre IKT- og STEM-fag i gymnasiet og på universitet, er der færre kvinder, der ender med at arbejde inden for disse områder og bliver stiftere og ejere af private virksomheder og opstartsvirksomheder; der henviser til, at kun 17 % af stifterne af opstartsvirksomheder er kvinder; der henviser til, at opstartsvirksomheder, der ejes af kvinder, i gennemsnit modtager 23 % mindre finansiering end dem, der drives af mænd; der henviser til, at selv om kvinder udgør 30 % af alle iværksættere i Europa, modtager de kun 2 % af de tilgængelige former for finansiering, som ikke er bankfinansiering (17); der henviser til, at dette tal ser ud til at være faldet til 1 % i forbindelse med pandemien;

Generelle bemærkninger

| 1. | mener, at i betragtning af den betydelige lønforskel mellem kønnene i EU, det faktum, at kvinder oftest har lavtlønnede deltids- og på anden måde usikre job, og den stigende efterspørgsel efter fagfolk inden for STEM og betydningen af STEM-relaterede karriereveje for den europæiske økonomis fremtid er det afgørende at øge andelen af kvinder i STEM-sektoren for at opfylde kvindernes rettigheder og potentiale og opbygge en mere bæredygtig og inklusiv økonomi og et mere bæredygtigt og inklusivt samfund ved hjælp af videnskabelig, digital og teknologisk innovation; fremhæver, at et højt niveau af STEM-færdigheder er afgørende for innovationsprocessen på IKT-områder som AI og cybersikkerhed og vil være af stadig større betydning for EU's konkurrencedygtighed på de globale markeder; understreger derfor, at det fulde potentiale af kvinders færdigheder, viden og kvalifikationer på disse områder kan bidrage til at styrke den europæiske økonomi og understøtte målene i de forskellige EU-politikker, navnlig den grønne pagt og den digitale dagsorden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gentager, at det primære mål bør være at fjerne alle hindringer, især sociokulturelle, psykologiske og pædagogiske hindringer, der begrænser kvinders og pigers interesser, præferencer og valg, herunder kønsstereotyper, kønsdiskrimination og en kombination af biologiske og sociale faktorer, navnlig sammenfaldet af moderskab og de mest afgørende år i kvinders karriere, uden at det går ud over kvinders frihed til at træffe beslutninger; opfordrer medlemsstaterne til at fremme kvinders og pigers valg af uddannelser og karriereveje inden for STEM i deres relevante nationale eller regionale kønshandlingsplaner eller -strategier ved at tilbyde tilstrækkelige incitamenter; mener, at disse handlingsplaner eller strategier, blandt andre initiativer, bør sigte mod at styrke kønsligestillingen ved at fokusere på udryddelse af kønsstereotyper, fremme af adgang til uddannelse og kvalifikationer, en bedre balance mellem arbejde og privatliv, lige muligheder, at garantere sunde og sikre arbejds- og studiemiljøer for kvinder, ikkediskrimination på arbejdsmarkedet og på at øge bevidstheden om kønsbaserede skævheder og stereotyper i alle STEM-relevante sektorer, at etablere obligatoriske løngennemsigtighedspolitikker, indføre nultolerance over for seksuel chikane og øge synligheden af kvindelige rollemodeller; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager, at kønsstereotyper, kulturel afskrækkelse og manglende bevidsthed om og fremme af kvindelige rollemodeller hæmmer og har en negativ indvirkning på pigers og kvinders muligheder inden for STEM-uddannelser og dertil knyttede karriereveje og digitalt iværksætteri og kan føre til forskelsbehandling og færre muligheder for kvinder på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bekræfter på ny betydningen af at integrere bevidstheden om kønsbaserede skævheder i alle relevante sektorer, herunder i grunduddannelser og videreuddannelser for lærere; fremhæver behovet for at tackle strukturelle hindringer såsom socioøkonomiske ulemper og fjendtlige arbejdsmiljøer og arbejdsvilkår for kvinder, som forhindrer piger og kvinder i at komme ind på et overvejende mandsdomineret område, og behovet for at øge synligheden af rollemodeller, som hidtil har været undervurderet med hensyn til at inspirere kvinder og piger; opfordrer Kommissionen til at indføre og støtte bevidstgørelseskampagner og andre programmer og initiativer til at reducere disse barrierer i den akademiske verden; understreger, at foranstaltninger til fremme af lighed mellem kønnene såsom fjernelse af kønsstereotyper i uddannelserne, en øget bevidstgørelse om og fremme af STEM-fag over for piger og kvinder samt karrierevejledning med henblik på at tilskynde piger til at overveje studier i mandsdominerede fag vil føre til et højere antal STEM-uddannede kvinder; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe kønsspecifik arbejdsmarkedssegmentering inden for STEM-karrierer ved at investere i formel, uformel og ikkeformel uddannelse og livslang læring og erhvervsuddannelse for kvinder for at sikre, at de har adgang til beskæftigelse af høj kvalitet og muligheder for at omskole og opkvalificere sig til den fremtidige efterspørgsel på arbejdsmarkedet og forhindre en ond cirkel af kønsopdeling af arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde politiske foranstaltninger, der fuldt ud integrerer kønsaspektet gennem bevidstgørelseskampagner, uddannelse, skolernes læseplaner og navnlig karrierevejledning med henblik på at fremme iværksætteri, STEM-fag og digital uddannelse for piger fra en tidlig alder med henblik på at bekæmpe eksisterende uddannelsesmæssige stereotyper og sikre, at flere kvinder kommer ind i sektorer, der er i udvikling og vellønnede; lægger vægt på behovet for at inddrage medierne, inklusive de sociale medier, på en sådan måde, at sprogbrugen bliver inkluderende og undgår stereotyper, som fører til modstand mod pigers valg af og interesse i STEM-uddannelser; opfordrer til, at STEM-faciliteterne forbedres, og at der sikres lige adgang til dem; opfordrer til særlige stipendier til piger og kvinder, der ønsker at forfølge en karriere inden for STEM-sektoren; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage særligt hensyn til situationen for kvinder og piger fra ugunstigt stillede socioøkonomiske baggrunde, såsom handicappede, eller som bor i regioner i den yderste periferi eller landdistrikter, fattige kvinder, enlige mødre, studerende i usikre situationer, indvandrerkvinder og romakvinder og til at sikre deres fulde adgang til og inklusion i digital uddannelse og STEM-karrierer for at forhindre, at den digitale kløft bliver større; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på intersektionel forskelsbehandling og forudindtagethed på grund af etnicitet, religion, seksuel orientering, alder eller handicap, når de udarbejder deres handlingsplaner; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle sammenlignelige, harmoniserede data til at spore fremskridt for kvinder med forskellig socioøkonomisk baggrund eller race eller etnisk oprindelse på alle uddannelsesniveauer, herunder med hensyn til deres karrierevalg og udvikling, med fokus på uligheder inden for STEM-fagene og den digitale sektor, hvilket vil bidrage til at overvåge virkningen af politikker og sætte interessenterne i stand til at afdække mangler og deres grundlæggende årsager; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at udvide indikatorerne for »Women in Digital«-resultattavlen til at omfatte informationer og data om kvinder inden for STEM-uddannelser og -karrierer og at udvikle et sæt redskaber, som omfatter metoder, indikatorer og rammer for at producere mere præcise data og forbedre anvendelsen af de oplysninger, der findes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at yde deres fulde støtte til Kommissionens initiativer til at højne opmærksomheden omkring digitale muligheder såsom »no women, no panel«-tilgangen, EU-kodningsugen, »koalitionerne for digitale færdigheder og job«, »EU-prisen for kvindelige innovatører«, #SaferInternet4EU-initiativer i hele Europa og »dagsordenen for færdigheder i Europa«; |
| --- | --- |

7.

Uddannelse

| 8. | glæder sig over handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 og dens indsats for at »fremme kvinders deltagelse i STEM-fagene« og håber, at den vil bidrage til at udvikle mere attraktive og kreative metoder til at tilskynde piger til at tage STEM-uddannelser samt til at styrke kvinders selvtillid med hensyn til deres digitale færdigheder; understreger, at piger ender med at tegne sig for blot 36 % af de færdiguddannede inden for STEM-fagene (18), på trods af at de klarer sig bedre end drenge inden for digitale færdigheder (19); fremhæver, at piger, der tilpasser sig kønsstereotyper, har ringere tiltro til deres egne evner end drenge, og at denne manglende tiltro til egne evner i betydelig grad påvirker såvel STEM-uddannelsernes forløb som ambitionerne om en STEM-karriere; understreger, at piger synes at miste interessen for STEM-fag med alderen, hvilket tyder på, at der er behov for indgreb så tidligt som førskole- og grundskolen for at bevare pigers interesse på disse områder og bekæmpe skadelige kønsrollestereotyper for både piger og drenge; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe nye kanaler til at komme i kontakt med pigerne og sikre, at den digitale uddannelse når ud til dem alle, og til at anerkende og investere i lærere som drivkraft for kulturel forandring i kraft af deres potentiale til at fremme pigers fortsatte deltagelse i de naturvidenskabelige fag i skolerne; foreslår at styrke disse bestræbelser ved udvikling af fælles retningslinjer for medlemsstaterne for at forbedre viden og færdigheder hos dem, der påbegynder uddannelse på sekundærtrinnet; opfordrer til en effektiv anvendelse af EU-midler, -programmer og -strategier, herunder Erasmus+, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og programmet for et digitalt Europa, med henblik på aktivt at tilskynde piger til at gennemføre studier inden for IKT og STEM-fag og yde effektiv støtte til livslang læring og uddannelse i STEM-sektorerne; opfordrer til, at ligestilling mellem kønnene integreres behørigt i EU's fremtidige ungdomsstrategi og -politikker; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at inkluderende, ikkediskriminerende digital uddannelse af høj kvalitet skal spille en væsentlig rolle i at få øget deltagelsen af piger og kvinder i IKT- og STEM-relaterede områder og i at få udlignet den kønsbestemte digitale kløft; fremhæver, at digital uddannelse skal skabe bedre digital inklusion og højne de digitale færdigheder samt give mulighed for pigers og kvinders ligeværdige deltagelse i den digitale tidsalder; understreger betydningen af at sikre integration af kønsaspektet i STEM-undervisning på alle niveauer, herunder undervisning i fritiden, uformel og ikkeformel undervisning, såvel som for undervisningspersonale; opfordrer derfor til specifikke alderssvarende strategier; opfordrer medlemsstaterne til at fremme undervisning i datalogi i de nationale læseplaner og opfordrer uddannelsesorganerne til at integrere emner som robotteknologi, kodning, IKT og programmering på et tidligere trin i førskole- og grundskoleundervisningen med henblik på at tilskynde piger og kvindelige studerende til at tage matematik, kodning, IKT-kurser og naturvidenskabelige fag i skolen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | anerkender den rolle, som skoler og lærere spiller med hensyn til at fjerne den kønsbaserede skævhed inden for STEM-fagene, og fremhæver den rolle, som uddannelse spiller med hensyn til at fremme pigers tilstedeværelse i STEM-relaterede kurser og fastsætte benchmarks for at overvåge rekrutteringen og fastholdelsen af kvinder; opfordrer medlemsstaterne til at investere i udvikling af færdigheder hos STEM-lærere på primær- og sekundærtrinnet for at hjælpe dem med at forstå og håndtere ubevidste fordomme i deres undervisningspraksis og -evalueringer og til at inddrage alle lærende på lige fod; understreger behovet for, at medlemsstaterne inddrager hele lærerstaben i STEM-bevægelsen, så de kan bidrage til ændringen; foreslår, at uddannelsesinstitutionerne udarbejder ligestillingsplaner for at fremme en ligelig kønsfordeling blandt lærerne; opfordrer til en styrkelse af STEM-læseplaner og -undervisningsmateriale for bedre at kunne fremme lige deltagelse i STEM; opfordrer til bedre karrierevejledning og til nye og kreative metoder til at inspirere kvindelige studerende til at overveje en karriere inden for STEM; fremhæver i denne forbindelse behovet for at klæde lærere og karrierevejledere bedre på til at motivere piger, der er interesserede, til at vælge karrierer inden for STEM, da øget opmærksomhed på stereotyper og kønsskævheder i STEM giver undervisere og karrierevejledere mulighed for at forstå de barrierer, som deres elever og studerende står over for, sikre lige deltagelse i STEM-fag og fremme interessen for STEM-karrierer hos kvindelige elever og studerende; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fremhæver, at mandlige lærere og andet mandligt personale dominerer STEM-relaterede fag i skoler og på universiteter og arbejdspladser, hvilket fører til mangel på kvindelige rollemodeller og begrænsede vejlednings- og mentormuligheder; opfordrer til integration af kønsaspektet i grundskolen, på ungdomsuddannelserne og på de videregående uddannelser gennem kønssensitivt uddannelsesindhold, læreruddannelse og undervisningsplaner og opfordrer indtrængende de udvalg og institutioner, der er involveret i rekrutteringen, til at fremme en ligelig kønsfordeling for at undgå »outsidereffekten«; understreger behovet for at investere i uddannelse og erhvervsuddannelse med kønssensitive rekrutterings- og udvælgelsesprocesser på tværs af uddannelsessektorer, navnlig inden for STEM og nye digitale sektorer, hvor kvinder er underrepræsenteret; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finde mere attraktive og kreative måder at vise kvindelige rollemodeller med succesfulde karrierer inden for IKT og STEM på med henblik på at fremme pigers tillid til egne digitale færdigheder og tilskynde dem til at vælge IKT- og STEM-uddannelser; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger behovet for at imødegå spørgsmålet om finansiel uddannelse, herunder simuleringer af finansiel praksis, og dens sammenhæng med den kønsbestemte pensionsforskel; fremhæver, at undervisning af yngre kvinder i emner som f.eks. løngabet mellem kønnene vil bane vejen for en fremtid fyldt med økonomisk selvbevidste kvinder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at alle piger bør have mulighed for at drage fordel af den øgede adgang til digitale læringsløsninger i verdensklasse og have værktøjer og motivation til at give sig i kast med digitale teknologier, både som brugere og skabere; opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til de vedvarende bekymringer om risikoen for yderligere spredning af covid-19 og til at tackle manglen på IKT-udstyr og -forbindelser for sårbare studerende fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer såsom piger i landdistrikter eller områder, der er vanskelige at nå, og til at udvikle værktøjer til at sikre fuld adgang til og en velfungerende digital uddannelse; understreger behovet for særlige finansieringsprogrammer for skoler i landdistrikter, da de i stigende grad mangler midler til avancerede teknologier, som mange skoler i byområder tager for givet; opfordrer desuden til bedre støtte til undervisere i skolesystemerne i landdistrikter for at hjælpe dem med at undervise i STEM-fagene, navnlig med hensyn til uddannelse, redskaber og infrastruktur; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger vigtigheden af at udvikle netværk for kvinder i STEM-erhvervene med henblik på omfattende kommunikationskampagner, som kan bidrage til at ændre opfattelsen af kvinder i STEM-erhvervene, og at kvinder inden for STEM kommer i kontakt med piger gennem karrierestøtte, opkvalificering og netværksarbejde; roser de forskellige uddannelsesinitiativer, der har til formål at støtte piger og fremme kvinder inden for den digitale økonomi, herunder anvendelsen af virale historier på sociale medier, professionelle netværk organiseret af kvinder for kvinder og techvirksomheders initiativer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette mentorordninger med kvindelige rollemodeller inden for STEM på alle uddannelsesniveauer; opfordrer Kommissionen til at vedtage en målrettet kønstilgang i udrulningen af praktikophold for digitale muligheder, så unge kvinder med forskellige baggrunde får mulighed for at få en praktisk erfaring med IT, IKT og STEM på områder, som arbejdsmarkedet har brug for, og opfordrer kraftigt til fremme af praktikophold i STEM-virksomheder under uddannelsen; opfordrer medlemsstaterne til at skabe initiativer til at støtte pigers overgang fra skole til arbejdsliv, såsom erhvervsvejledning i skolerne, lærepladser og arbejdserfaringsprogrammer, med henblik på at støtte pigers fremtidsdrømme og skabe veje for deres overgang til STEM-arbejdsstyrken; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at Rådet i sine konklusioner fra maj 2015 om køreplanen for det europæiske forskningsrum for 2015-2020 — uden held — opfordrede Kommissionen og medlemsstaterne til at begynde at omsætte national ligestillingslovgivning til effektive foranstaltninger med henblik på at bekæmpe kønsskævheder i forskningsinstitutioner og beslutningstagende organer og integrere kønsaspektet bedre i forsknings- og udviklingspolitikker, -programmer og -projekter; anerkender Kommissionens mål om at tilskynde kvinder til at deltage i STEM sammen med Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi og støtte EU's STEM-koalition med henblik på at udvikle læseplaner for videregående uddannelser, som tiltrækker kvinder til ingeniørvidenskab og IKT; beklager, at der fortsat er ulige adgang for kvinder til forskerstillinger, finansiering og forlagsvirksomhed, herunder en ukorrigeret kønsbestemt lønforskel inden for videnskab og den akademiske verden, til trods for at der findes lovbestemmelser om ligebehandling og om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet i EU og i medlemsstaterne, herunder bestemmelser om ligeløn; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver antallet af tilfælde af seksuel chikane, som opleves af kvindelige studerende inden for STEM-fagene under deres videregående uddannelse, og opfordrer medlemsstaterne og uddannelsesinstitutionerne til at indføre nultolerancepolitikker for seksuel chikane, at nå til enighed om strenge adfærdskodekser og protokoller, at skabe sikre og private kanaler for indberetning for kvinder og piger og til at indberette alle tilfælde af seksuel chikane til de relevante myndigheder; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og uddannelsesinstitutionerne til at vedtage forebyggende foranstaltninger og passende sanktioner for gerningsmændene bag seksuel chikane for derigennem at bekæmpe seksuel chikane i skoler og på STEM-uddannelsesinstitutioner; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at det er nødvendigt at medtage kønssensitiv STEM-læring og karrieremuligheder i de nationale udviklingsplaner og politikker for uddannelsessektoren, IKT og naturvidenskab; |
| --- | --- |

17.

Karriereveje

| 18. | beklager, at kvinder står over for uforholdsmæssigt flere hindringer i deres karriere end mænd på grund af manglen på en ordentlig balance mellem arbejdsliv og privatliv og en stigning i ulønnet omsorgsarbejde i de fleste husholdninger; bemærker, at covid-19-pandemien yderligere har forværret situationen for kvinder, som har måttet kombinere overtidshjemmearbejde med at passe børn og udføre ulønnet omsorgsarbejde; beklager den særligt negative indvirkning, som en kultur, hvor man »altid er på«, har på balancen mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdstagere med omsorgsforpligtelser, der som regel er kvinder; opfordrer indtrængende offentlige og private institutioner til at sikre, at fjernarbejde tager hensyn til hindringerne for at opretholde en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og respekterer retten til at koble sig fra, og til at vedtage familievenlige politikker; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indføre passende foranstaltninger til at sikre nultolerancepolitikker for seksuel chikane, bedre barselsorlov, betydeligt mere og længere fædreorlov samt betalt forældreorlov, der ikke kan overføres, hvilket vil gøre det muligt for kvinder og mænd at tage orlov for at passe deres børn, og til at bekæmpe den norm, der siger, at kvinden er den af forældrene, der holder en karrierepause, med henblik på at overvinde en væsentlig hindring for, at kvinder kan fremme deres karriere, samt sikre fleksible arbejdstider, børnepasningsfaciliteter på stedet og fjernarbejde; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv (20) og opfordrer Kommissionen til at sikre en effektiv overvågning af direktivet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at vurdere årsagerne til og de faktorer, der fører til en høj frafaldsprocent for kvinder i STEM-karrierer, og til om nødvendigt at udarbejde anbefalinger til foranstaltninger til forebyggelse heraf og til at udvikle mekanismer og programmer til at inddrage kvinder og piger i uddannelses-, erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesinitiativer samt at vedtage passende politikker og foranstaltninger med henblik herpå; fremhæver, at covid-19 åbner et nyt kapitel inden for arbejdslivet, uddannelser, regeringsførelse og hverdagslivet og har fremhævet den særlige betydning af digitale færdigheder og kompetencer samt behovet for nye vilkår for fjernarbejde, som har vist en betydelig kønskløft under pandemien og de deraf følgende nedlukninger; understreger den bydende nødvendighed af at fremme en kønsbalance i IT-sektoren på grund af den måde, hvorpå mennesker og virksomheder bruger IKT og andre digitale teknologier til at arbejde for og interagere med det nye digitale samfund; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mener, at det er yderst vigtigt at få flere kvindelige rollemodeller og at øge antallet af kvinder i lederstillinger i STEM-sektoren; understreger, at den faldende andel af kvinder i højere stillinger har en negativ effekt på rekrutteringen af kvinder, hvilket yderligere forringer muligheden for, at kvinder bliver udpeget til højere stillinger; beklager, at kvinder med STEM-karrierer er underrepræsenterede i ledende stillinger, og understreger det presserende behov for at fremme ligestilling mellem kønnene på alle niveauer af beslutningstagningen inden for erhvervsliv og ledelse; understreger, at kønsdiversitet i bestyrelser og beslutningstagende stillinger forbedrer virksomhedernes resultater som følge af det bredere spektrum af viden, holdninger og erfaringer; beklager, at der findes både horisontal og vertikal kønsopdeling i hierarkierne på universiteter og skoler i Europa; henleder opmærksomheden på, at kvinder særligt er underrepræsenteret i de øverste akademiske og beslutningstagende stillinger i akademiske institutioner og på universiteter, herunder forekomsten af glaslofter, dvs. usynlige barrierer, som på grundlag af fordomme forhindrer kvinder i at opnå ansvarsfulde stillinger; opfordrer indtrængende Rådet og medlemsstaterne til at vedtage direktivet om kvinder i bestyrelser og fastsætte mål for ligelig deltagelse af begge køn i beslutningstagende organer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | beklager, at den kønsbestemte lønforskel fortsat er en realitet og er endnu mere udtalt i mandsdominerede sektorer såsom IKT- og teknologivirksomheder (21); opfordrer alle aktører til at praktisere løngennemsigtighed; opfordrer indtrængende Rådet til at ophæve blokeringen af direktivet om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, som sigter mod at udvide beskyttelsen mod forskelsbehandling gennem en horisontal tilgang; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer alle relevante interessenter til at adressere diskrimination i deres ansættelsespraksis og til at indføre kvoter for at fremme inklusionen af kvinder, navnlig kvinder fra forskellige racemæssige og etniske baggrunde, kvinder med handicap og LGBTI+-personer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer til, at der etableres en inklusiv dialog med de relevante interessenter såsom private virksomheder, ikkestatslige organisationer, faglige organisationer og institutter, statslige institutioner, regionale og lokale myndigheder, politiske beslutningstagere og repræsentanter for civilsamfundet med henblik på at koordinere og tackle de manglende forbindelser for at fremme kvinder i STEM-fagene; understreger, at der i betragtning af den altafgørende betydning af at bekæmpe kulturelle og sociale stereotyper mod kvinders evner og roller i STEM-sektoren bør vedtages målrettede foranstaltninger til fremme af ligestilling mellem kønnene såsom lovgivning om integration af kønsaspektet eller politikker såsom finansielle incitamenter eller andre foranstaltninger med henblik på at øge pigers deltagelse i uddannelse og karrierer inden for STEM-fagene; opfordrer til, at der gives incitamenter til virksomheder, der støtter kvindelige rollemodeller, mentorprogrammer og karriereforløb, og til, at kvinders synlighed øges; anerkender den vigtige rolle, som visse administrerende direktører og den øverste ledelse i virksomheder spiller med hensyn til at udjævne den digitale kløft mellem kønnene ved at udvikle virksomhedspolitikker, som sigter mod at bekæmpe digitale kønsbaserede stereotyper, fremme rollemodeller, motivere kvinder til at undersøge STEM-studier, stimulere omskoling eller opkvalificering af kvinder, fremme mentorordninger eller forbedre IKT-jobs image; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at engagere sig yderligere i alle forretningspartnere inden for IKT, digital teknik, telekommunikation, medier samt det audiovisuelle og teknologiske område for at fremme en inkluderende og kønsafbalanceret arbejdskultur og -miljø, herunder ved at indføre foranstaltninger såsom bevidstgørelseskampagner for at fremme ligestilling mellem kønnene i de private STEM-sektorer og offentlig-private partnerskaber for at lette adgangen til STEM-arbejdsmarkedet for nyligt uddannede studerende, med fremme af lærlingeordninger og praktikophold for piger og unge kvinder for at fremme deres overgang til arbejdsmarkedet gennem initiativer såsom mentorordninger og stipendier til dårligt stillede piger og offentlig-private partnerskaber mellem uddannelsessystemer, myndigheder og virksomheder, der arbejder med nye teknologier, såsom 3D-teknologier, AI, nanoteknologi, robotteknologi og genterapi, og udveksle oplysninger og god praksis på tværs af medlemsstaterne med henblik herpå; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver forholdet mellem den kønsbaserede skævhed og pensionsskævheden; opfordrer derfor medlemsstaterne til at tackle og reducere disse skævheder og til at tage yderligere skridt for at sikre, at kvinder kan få tilstrækkelig adgang til uddannelse samt muligheden for at opnå økonomisk uafhængighed og karrieremuligheder; |
| --- | --- |

23.

Den digitale sektor

| 24. | beklager, at kønsskævheden findes på tværs af alle digitale teknologiområder, men er især bekymret over den kønsbestemte kløft inden for innovative teknologier såsom kunstig intelligens og cybersikkerhed, hvor den gennemsnitlige tilstedeværelse af kvinder på verdensplan ligger på henholdsvis 12 % og 20 % (22); foreslår, at der rettes større opmærksomhed mod og ydes mere støtte til tyndt befolkede områder og navnlig landdistrikter, hvor denne situation med tiden forværres; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at kvaliteten af de anvendte datasæt er af afgørende betydning for AI-teknologiernes ydeevne, at AI ikke må styrke kønsbestemte uligheder og stereotyper ved at ændre skævheder og fordomme fra den analoge til den digitale sfære på grundlag af algoritmer, og at AI kan bidrage væsentligt til at fremme ligestilling mellem kønnene, forudsat at der udvikles en passende retlig ramme, og at bevidste og ubevidste skævheder fjernes; fremhæver, at en af de mest kritiske svagheder ved kunstig intelligens vedrører visse typer af skævheder såsom køn, alder, handicap, religion, racemæssig eller etnisk oprindelse, social baggrund eller seksuel orientering som følge af en homogen arbejdsstyrke; bemærker, at intersektionelle former for forskelsbehandling betyder, at kvinder marginaliseres fra nye teknologier, f.eks. farvede kvinder på grund af fejl i ansigtsgenkendelsesteknologierne; understreger, at der er behov for at have forskellige hold af udviklere og ingeniører, der arbejder sammen med samfundets hovedaktører for at forebygge, at kønsskævheder og kulturelle fordomme utilsigtet bliver inkluderet i AI-algoritmer, -systemer og -applikationer; støtter udviklingen af undervisningsplaner og oplysningskampagner om de samfundsmæssige, juridiske og etiske konsekvenser af kunstig intelligens; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe alle mulige foranstaltninger for at forebygge sådanne skævheder og sikre fuld beskyttelse af de grundlæggende rettigheder; understreger, at den menneskelige kontrolstruktur bør udvikles forud for implementeringen af AI-teknologier i højrisikosektorer, navnlig inden for sundhedsvæsenet, og bør omfatte ligestillingseksperter; |
| --- | --- |

25.

| 26. | anerkender, at hvis AI er fri for underliggende skævheder, kan den være et effektivt redskab til at overvinde kønsbestemte uligheder og stereotyper gennem udvikling af upartiske algoritmer med en »indbygget etik«, der bidrager til generel retfærdighed og trivsel; understreger betydningen af en fælles europæisk tilgang med hensyn til de etiske aspekter af AI; understreger desuden, at EU's politik og lovgivning for AI skal respektere europæiske værdier, EU-traktater og -bestemmelser samt principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer til, at kunstig intelligens og automatisering gøres socialt ansvarlig og udformes på en sådan måde, at de sætter os i stand til at overvinde uligheder, herunder kønsdiskrimination, og tackle de udfordringer, som kvinder står over for, såsom ulønnet omsorgsarbejde, kønsbestemte lønforskelle, cybermobning, kønsbaseret vold og seksuel chikane, menneskehandel, krænkelser af seksuelle og reproduktive rettigheder og underrepræsentation i ledende stillinger; opfordrer til, at kunstig intelligens og automatisering bidrager til at styrke kvinders sundhed og økonomiske velstand, lige muligheder, arbejdstagerrettigheder og sociale rettigheder, uddannelse af høj kvalitet, beskyttelse af børn, kulturel og sproglig mangfoldighed, ligestilling mellem kønnene, digitale færdigheder, innovation og kreativitet, herunder adgang til finansiering, videregående uddannelse og fleksible beskæftigelsesmuligheder; opfordrer Kommissionen til at hjælpe medlemsstaternes kompetente myndigheder med at lægge særlig vægt på nye former for kønsbaseret vold såsom cyberchikane og cyberstalking (23) og til at foretage løbende evalueringer og behandle disse spørgsmål mere effektivt; |
| --- | --- |

27.

Iværksætteri og adgang til finansiering

| 28. | beklager, at kvinder er underrepræsenteret i innovationsdrevne opstartsvirksomheder, og fremhæver de kønsbaserede skævheder og systematiske ulemper, der findes i sociale strukturer, navnlig i krydsfeltet mellem STEM-fag og iværksætteri; mener, at det er yderst vigtigt at få flere kvindelige rollemodeller og at øge antallet af kvinder i lederstillinger i STEM-sektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage politikker til støtte for og frigørelse af iværksætterpotentialet hos kvinder, hvilket fortsat er en uudnyttet kilde til økonomisk vækst, innovation og jobskabelse, til at sørge for mere og bedre oplysning om iværksætteri som en attraktiv karrieremulighed, især for unge kvinder i skolen, og til at gennemføre offentlige politikker, som støtter kvindelige iværksættere; mener, at covid-19-genopretningen udgør en vigtig mulighed for at fremme kvindelige iværksættere for at sætte dem i stand til at genopbygge vores økonomier og samfund; understreger, at en reel covid-19-genopretning kun vil være en succes, hvis der opnås et grønnere, mere retfærdigt og mere kønsmæssigt ligestillet Europa, og hvis der sikres en passende integration af kønsaspektet i EU's genopretningsfonde, samtidig med at det sikres, at kvinder høster de fulde fordele med hensyn til beskæftigelse og iværksætteri i sektorer, hvor de traditionelt har været og fortsat er betydeligt underrepræsenteret, herunder digital teknologi, kunstig intelligens, IKT og STEM; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mener, at underrepræsentationen af kvinder med ansvar for investeringsbeslutninger i venturekapitalvirksomheder udgør en vigtig kilde til det vedvarende finansieringsgab for opstartsvirksomheder og virksomheder, der drives af kvinder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge lån og egenkapitalfinansiering for kvindelige iværksættere og innovatorer i opstartsfasen gennem EU-midler og -programmer, lette deres adgang til eksisterende fonde, skabe øremærkede fonde og søge nye og innovative måder at støtte kvinder finansielt på og hjælpe dem med at overvinde de hindringer, de møder; opfordrer til, at Den Europæiske Investeringsbank også medtages med hensyn til adgang til mikrofinansiering; anerkender, at der er behov for bevidstgørelses- og oplysningskampagner om EU-finansieringsmuligheder for at yde målrettet støtte til kvindelige virksomhedsejere og kvindelige iværksættere; opfordrer til yderligere udvidelse af det europæiske »business angels«-netværk og det europæiske netværk af mentorer for kvindelige iværksættere, herunder gennem møder mellem kvindelige innovatorer, techfagfolk og investorer for at tilskynde til og fremme innovation og finansiering af foretagender, der ledes af kvinder; |
| --- | --- |

30.

| 31. | glæder sig over Kommissionens initiativ til oprettelse af EU's pris til kvindelige innovatorer, som hvert år tildeles europæiske kvinder, der har grundlagt en succesrig virksomhed og bragt en innovation på markedet; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finde andre måder at tilskynde flere kvinder til at starte deres egne virksomheder på og til at fejre inspirerende kvindelige ledere inden for innovation; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre erklæringen om »Women in Digital«, som blev vedtaget i april 2019, og udvikle konkrete foranstaltninger for at fremme ligestillingen inden for STEM-sektoren, herunder oprettelse af den europæiske dag for piger i IKT og STEM; opfordrer Kommissionen til at overvåge og rapportere om medlemsstaternes indsats og handlinger og til at sikre udveksling af information og god praksis; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 173.

(2)  EUT C 349 af 17.10.2017, s. 56.

(3)  EUT C 66 af 21.2.2018, s. 44.

(4)  EUT C 390 af 18.11.2019, s. 28.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0026.

(6)  Undersøgelse — »Education and employment of women in science, technology and the digital economy, including AI and its influence on gender equality«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling C — Borgernes Rettigheder og Konstitutionelle Anliggender, 15. april 2020.

(7)  Undersøgelse udarbejdet af iclaves for Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi, Europa-Kommissionen.

(8)  Eurostat: Statistik om videregående uddannelser, data udtrukket i september 2020.

(9)  Eurostat: Menneskelige ressourcer inden for videnskab og teknologi, årlige gennemsnitlige data for 2016-2020.

(10)  Europa-Kommissionen, »Women in Digital«-resultattavlen, 2020.

(11)  Den internationale sammenslutning til vurdering af skoleresultater (IEA), International Computer and Information Literacy Study (ICILS), 2018.

(12)  O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., »Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM«, Nature Communications 9, 3777, 2018.

(13)  Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth (Økonomiske fordele ved ligestilling mellem mænd og kvinder i EU: Hvordan ligestilling mellem kønnene inden for STEM-uddannelser fører til økonomisk vækst), 2017.

(14)  Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse, 2014.

(15)  Rapport fra ekspertgruppen »Innovation through Gender«, Gendered Innovations: How Gender Analysis Contributes to Research (Kønsbestemt innovation: hvordan kønsanalyse bidrager til forskning), Generaldirektoratet for Forskning og Innovation, Europa-Kommissionen, 2013.

(16)  Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Bridging the digital gender divide: include, upskill, innovate (Udjævning af den digitale kløft mellem kønnene: inklusion, opkvalificering, innovation), 2018.

(17)  Europa-Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank, Funding women entrepreneurs: How to empower growth (Finansiering af kvindelige iværksættere: Hvordan man styrker væksten), 2018.

(18)  Europa-Kommissionen, She Figures (Kvindetal), 2018.

(19)  International Computer and Information Literacy Study (Den internationale undersøgelse af computer- og IT-færdigheder — ICILS), 2018.

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79).

(21)  Lambrecht, A. og Tucker, C. E., »Algorithmic bias? An empirical study into apparent gender-based discrimination in the display of STEM career ads« (Algoritmisk skævvridning? En empirisk undersøgelse af tilsyneladende kønsbaseret visning af reklamer for STEM-karrierer), Management Science, Vol. 65, Nr. 7, 2019, s. 2970.

(22)  Sax, L. J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. et al., »Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011« (Et bidrag til forståelsen af den ændrede dynamik i den kønsbaserede skævhed inden for bacheloruddannelser med hovedfag i ingeniørvidenskab: 1971-2011), Research in Higher Education, Vol. 57, Nr. 5, 2016; Shade, L. R., »Missing in action: Gender in Canada's digital economy agenda« (Fravær i praksis: køn i Canadas dagsorden for den digitale økonomi), Signs: Journal of Women in Culture and Society, Vol. 39, Nr. 4, 2014, s. 887-896.

(23)  Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), Violence against women: an EU-wide survey (Vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse), 2014, s. 87.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/148 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/148

---

P9_TA(2021)0297

Fremtidig finansiering af Euranet Plus-radionettet

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om fremtidig EU-finansiering af radionetværket Euranet Plus (2021/2708(RSP))

(2022/C 67/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 167 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og til protokol nr. 2) til traktaterne om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union og til protokol nr. 2) til traktaterne om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse af 18. marts 2021 om finansiering af multimedieaktiviteter og vedtagelsen af arbejdsprogrammet for 2021, herunder bilaget hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse af 18. marts 2021 om finansiering af multimedieaktiviteter og vedtagelsen af arbejdsprogrammet for 2021, herunder bilaget hertil,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fremtidig finansiering af Euranet Plus-radionettet (O-000036/2021 — B9-0023/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om fremtidig finansiering af Euranet Plus-radionettet (O-000036/2021 — B9-0023/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til beslutningsforslag fra Kultur- og Uddannelsesudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutningsforslag fra Kultur- og Uddannelsesudvalget,

| A. | der henviser til, at radio har vist sig at være et afgørende medie for kommunikation med borgerne om EU-anliggender; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at radio har vist sig at være et afgørende medie for kommunikation med borgerne om EU-anliggender;

| B. | der henviser til, at regionale og lokale radiostationer i større og mere folkerige medlemsstater ofte i kraft af deres meget store markedsadgang byder på et privilegeret vindue for EU-relateret indhold til en betydelig lytterskare og yder et effektivt bidrag til bevarelsen af mindretalssprog; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at regionale og lokale radiostationer i større og mere folkerige medlemsstater ofte i kraft af deres meget store markedsadgang byder på et privilegeret vindue for EU-relateret indhold til en betydelig lytterskare og yder et effektivt bidrag til bevarelsen af mindretalssprog;

| C. | der henviser til, at radio ganske vist kan gøre sig gældende som et centralt medie i et i høj grad digitaliseret medielandskab, men at digitaliseringen af lydradiofonien i EU er en langsigtet proces, der kræver, at radiostationer og -netværk udarbejder omstillingsplaner, spreder de nødvendige investeringer ud og afbøder de fulde økonomiske virkninger af dette skift; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at radio ganske vist kan gøre sig gældende som et centralt medie i et i høj grad digitaliseret medielandskab, men at digitaliseringen af lydradiofonien i EU er en langsigtet proces, der kræver, at radiostationer og -netværk udarbejder omstillingsplaner, spreder de nødvendige investeringer ud og afbøder de fulde økonomiske virkninger af dette skift;

| D. | der henviser til, at Euranet Plus, der blev grundlagt i 2007, er et enestående netværk af radiostationer i EU, der rapporterer om begivenheder i Europa ud fra et tværnationalt perspektiv; der henviser til, at netværkets operationelle aktiviteter siden dets oprettelse hovedsagelig er blevet finansieret med EU-midler; der henviser til, at Euranet Plus i øjeblikket består af 13 førende offentlige og private radiostationer i 13 medlemsstater, som tilsammen når ud til mere end 15 millioner lyttere hver dag (1) og tilbyder sine medlemmer en enestående vifte af produktions- og sendetjenester samt redaktionelle tjenester af høj kvalitet, og dermed opfylder kravene i finansforordningens artikel 195 (2) med hensyn til aktiviteter med særlige karakteristika, som kræver en særlig form for organ; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Euranet Plus, der blev grundlagt i 2007, er et enestående netværk af radiostationer i EU, der rapporterer om begivenheder i Europa ud fra et tværnationalt perspektiv; der henviser til, at netværkets operationelle aktiviteter siden dets oprettelse hovedsagelig er blevet finansieret med EU-midler; der henviser til, at Euranet Plus i øjeblikket består af 13 førende offentlige og private radiostationer i 13 medlemsstater, som tilsammen når ud til mere end 15 millioner lyttere hver dag (1) og tilbyder sine medlemmer en enestående vifte af produktions- og sendetjenester samt redaktionelle tjenester af høj kvalitet, og dermed opfylder kravene i finansforordningens artikel 195 (2) med hensyn til aktiviteter med særlige karakteristika, som kræver en særlig form for organ;

| E. | der henviser til, at den nuværende tilskudsaftale med Euranet Plus — til en værdi af 2,16 mio. EUR om året — udløber den 31. december 2021; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nuværende tilskudsaftale med Euranet Plus — til en værdi af 2,16 mio. EUR om året — udløber den 31. december 2021;

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet blev underrettet om Kommissionens afgørelse om den fremtidige finansieringsmodel for multimedieaktioner i et brev fra kommissær Breton den 18. januar 2021, hvori det blev erklæret, at tilskudsaftalen med Euranet Plus ikke ville blive fornyet, men ville blive erstattet af en årlig indkaldelse af konkurrerende forslag, der skulle iværksættes i 2021; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet blev underrettet om Kommissionens afgørelse om den fremtidige finansieringsmodel for multimedieaktioner i et brev fra kommissær Breton den 18. januar 2021, hvori det blev erklæret, at tilskudsaftalen med Euranet Plus ikke ville blive fornyet, men ville blive erstattet af en årlig indkaldelse af konkurrerende forslag, der skulle iværksættes i 2021;

| G. | der henviser til, at Kommissionen ikke indledte en strategisk dialog med Euranet Plus, som det udtrykkeligt blev anbefalet i en nylig revision, før den traf sin afgørelse om den fremtidige finansiering af radiospredning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen ikke indledte en strategisk dialog med Euranet Plus, som det udtrykkeligt blev anbefalet i en nylig revision, før den traf sin afgørelse om den fremtidige finansiering af radiospredning;

| H. | der henviser til, at Kultur- og Uddannelsesudvalget (CULT) gentagne gange har anmodet Kommissionen om at blive inddraget i beslutningsprocessen for multimedieaktioner, har gjort Kommissionen opmærksom på sin stærke overbevisning om, at den planlagte tilgang er urimelig over for Euranet Plus, der som et fælleseuropæisk radionetværk med en public service-mission fortjener at blive behandlet som en unik partner til fremme af integration og mediemangfoldighed i EU, og at udvalget både mundtligt og skriftligt har givet udtryk for sin grundlæggende uenighed i den hurtige ændring, som Kommissionen har planlagt for EU-finansieringen til radiospredning, og som kan komme til at forstyrre kontinuiteten af tjenesterne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kultur- og Uddannelsesudvalget (CULT) gentagne gange har anmodet Kommissionen om at blive inddraget i beslutningsprocessen for multimedieaktioner, har gjort Kommissionen opmærksom på sin stærke overbevisning om, at den planlagte tilgang er urimelig over for Euranet Plus, der som et fælleseuropæisk radionetværk med en public service-mission fortjener at blive behandlet som en unik partner til fremme af integration og mediemangfoldighed i EU, og at udvalget både mundtligt og skriftligt har givet udtryk for sin grundlæggende uenighed i den hurtige ændring, som Kommissionen har planlagt for EU-finansieringen til radiospredning, og som kan komme til at forstyrre kontinuiteten af tjenesterne;

| I. | der henviser til, at Kommissionen den 18. marts 2021 gik videre som planlagt med vedtagelsen af afgørelsen om finansiering af multimedieaktioner og vedtagelsen af arbejdsprogrammet for 2021; der henviser til, at Kommissionen gennem flere meningsudvekslinger med medarbejdere og kommissærer har gjort det klart, at den agter at fastholde sin afgørelse om fremtidig EU-finansiering af Euranet Plus — totalt i strid med Parlamentets politiske vilje på dette område; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Kommissionen den 18. marts 2021 gik videre som planlagt med vedtagelsen af afgørelsen om finansiering af multimedieaktioner og vedtagelsen af arbejdsprogrammet for 2021; der henviser til, at Kommissionen gennem flere meningsudvekslinger med medarbejdere og kommissærer har gjort det klart, at den agter at fastholde sin afgørelse om fremtidig EU-finansiering af Euranet Plus — totalt i strid med Parlamentets politiske vilje på dette område;

| J. | der henviser til, at en finansieringsmodel baseret på årlige åbne indkaldelser af forslag med meget begrænset varighed ikke er finansielt bæredygtig; der henviser til, at den omstændighed, at der i år vil blive iværksat en indkaldelse uden overgangsforanstaltninger, er uretfærdig over for Euranet Plus, en mangeårig og betroet partner, og gør det umuligt for Euranet at udarbejde en langsigtet udviklingsplan for omstillingen til digital teknologi og investering i yderligere forbedringer af dets produkter og tjenester og sandsynligvis vil føre til en afvikling af organisationen og afskedigelse af dens medarbejdere i begyndelsen af 2022; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en finansieringsmodel baseret på årlige åbne indkaldelser af forslag med meget begrænset varighed ikke er finansielt bæredygtig; der henviser til, at den omstændighed, at der i år vil blive iværksat en indkaldelse uden overgangsforanstaltninger, er uretfærdig over for Euranet Plus, en mangeårig og betroet partner, og gør det umuligt for Euranet at udarbejde en langsigtet udviklingsplan for omstillingen til digital teknologi og investering i yderligere forbedringer af dets produkter og tjenester og sandsynligvis vil føre til en afvikling af organisationen og afskedigelse af dens medarbejdere i begyndelsen af 2022;

| 1. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at anerkende Euranet Plus' enestående karakter som et uafhængigt radionetværk, der med succes bygger bro over informationskløften mellem EU og dets borgere ved at styrke deres forståelse af og fremme debatten om alle områder af EU's politiske beslutningsproces; understreger, at Euranet Plus kombinerer produktions- og transmissionskapacitet ved at levere redaktionel service af høj kvalitet til sine tilknyttede radiostationer og agenturet selv, som planlægger samproduktioner, fremmer udvekslinger og producerer paneuropæiske, skræddersyede og on-demand-formater til sine medlemmer; konkluderer, at Euranet Plus således udgør en unik portal for sit betydelige antal medlemmer i form af offentlige og private radiostationer, der med indhold på 12 officielle EU-sprog når ud til mere end 15 millioner lyttere hver dag, som ellers muligvis ikke ville beskæftige sig med EU-relaterede spørgsmål; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til, at Euranet Plus' nuværende kernefinansiering fornyes i form af en midlertidig tilskudsaftale i mindst to år for at sætte det i stand til at udvikle en langsigtet strategisk plan for videreudvikling af netværket inden udgangen af 2027 med henblik på at udvide dets medlemskab og geografiske og sproglige dækning, forberede den digitale omstilling og investere i yderligere forbedringer af dets produkter og tjenester; anmoder om, at Kommissionens Generaldirektorat for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi (GD CONNECT) og Budget (GD BUDG) nedsætter en interinstitutionel arbejdsgruppe med Euranet Plus og CULT-udvalget med henblik på at finde passende tekniske løsninger til gennemførelse af en flerårig operationel ramme; understreger, at sådanne overgangsforanstaltninger vil gøre det muligt for organisationen at forberede sig på en konkurrencedygtig, flerårig proces, der kan starte i 2024; understreger, at denne tilgang vil skabe den største merværdi med hensyn til bæredygtighed, effektivitet og fornuftig anvendelse af EU's offentlige midler i modsætning til kortsigtede procedurer, der ikke blot tvinger støttemodtagerne til at leve »fra hånden til munden«, men også er dyrere i administrativ henseende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at revidere sin afgørelse af 18. marts 2021 for at sikre, at de 2,2 mio. EUR, der er øremærket til finansiering af aktiviteter inden for radiospredning i 2022 i punkt 2 i bilaget hertil, ikke tildeles via en åben indkaldelse, men gives direkte til Euranet Plus, baseret på den kendsgerning at organisationen fortsat opfylder kravene i finansforordningens artikel 195; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Euranet Plus-netværkets officielle websted »Our Network«.

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

---

HENSTILLINGER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 9. juni 2021

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/150 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/150

---

P9_TA(2021)0278

75. og 76. samling i FN's Generalforsamling

Europa-Parlamentets henstilling af 9. juni 2021 til Rådet om den 75. og 76. samling i FN's Generalforsamling (2020/2128(INI))

(2022/C 67/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt (FN-pagten), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt (FN-pagten),

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21, 34 og 36, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21, 34 og 36,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig præamblen og artikel 18, og til FN's menneskerettighedskonventioner og de valgfrie protokoller hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig præamblen og artikel 18, og til FN's menneskerettighedskonventioner og de valgfrie protokoller hertil,

| — | der henviser til sin henstilling af 5. juli 2018 til Rådet om den 73. samling i De Forenede Nationers Generalforsamling (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 5. juli 2018 til Rådet om den 73. samling i De Forenede Nationers Generalforsamling (1),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution, der blev vedtaget den 3. maj 2011, om Den Europæiske Unions deltagelse i De Forenede Nationers arbejde, som giver EU ret til komme med indlæg på FN's Generalforsamling og til at forelægge mundtlige forslag og ændringsforslag, der kan sættes til afstemning efter anmodning fra en medlemsstat, samt til at gøre brug af retten til at svare, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution, der blev vedtaget den 3. maj 2011, om Den Europæiske Unions deltagelse i De Forenede Nationers arbejde, som giver EU ret til komme med indlæg på FN's Generalforsamling og til at forelægge mundtlige forslag og ændringsforslag, der kan sættes til afstemning efter anmodning fra en medlemsstat, samt til at gøre brug af retten til at svare,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. juni 2019 om EU-tiltag til styrkelse af regelbaseret multilateralisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. juni 2019 om EU-tiltag til styrkelse af regelbaseret multilateralisme,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. juli 2020 om EU's prioriteter i De Forenede Nationer og den 75. samling i FN's Generalforsamling (september 2020-september 2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. juli 2020 om EU's prioriteter i De Forenede Nationer og den 75. samling i FN's Generalforsamling (september 2020-september 2021),

| — | der henviser til den tale, som blev holdt af formanden for Det Europæiske Råd, Charles Michel, den 25. september 2020 på FN's Generalforsamling om »en stærkere og mere uafhængig Europæisk Union som drivkraft for en mere retfærdig verden«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tale, som blev holdt af formanden for Det Europæiske Råd, Charles Michel, den 25. september 2020 på FN's Generalforsamling om »en stærkere og mere uafhængig Europæisk Union som drivkraft for en mere retfærdig verden«,

| — | der henviser til den artikel, som blev offentliggjort den 22. september 2020 af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, med titlen »EU står sammen med FN«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den artikel, som blev offentliggjort den 22. september 2020 af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, med titlen »EU står sammen med FN«,

| — | der henviser til den erklæring om markeringen af FN's 75-års jubilæum, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 16. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring om markeringen af FN's 75-års jubilæum, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 16. september 2020,

| — | der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik fra juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik fra juni 2016,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årsberetning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årsberetning (2),

| — | der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til den fjerde verdenskonference om kvinder, som fandt sted i Beijing i september 1995, erklæringen og handlingsprogrammet om styrkelse af kvinders rettigheder og muligheder vedtaget i Beijing og de efterfølgende slutdokumenter fra FN's særlige samlinger Beijing + 5, + 10, + 15 og + 20 om yderligere tiltag og initiativer til gennemførelse af Beijing-erklæringen og -handlingsprogrammet, som blev vedtaget henholdsvis den 9. juni 2000, den 11. marts 2005, den 2. marts 2010 og den 9. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde verdenskonference om kvinder, som fandt sted i Beijing i september 1995, erklæringen og handlingsprogrammet om styrkelse af kvinders rettigheder og muligheder vedtaget i Beijing og de efterfølgende slutdokumenter fra FN's særlige samlinger Beijing + 5, + 10, + 15 og + 20 om yderligere tiltag og initiativer til gennemførelse af Beijing-erklæringen og -handlingsprogrammet, som blev vedtaget henholdsvis den 9. juni 2000, den 11. marts 2005, den 2. marts 2010 og den 9. marts 2015,

| — | der henviser til den resolution om den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration, som blev godkendt af FN's Generalforsamling den 19. december 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den resolution om den globale aftale om sikker, velordnet og regulær migration, som blev godkendt af FN's Generalforsamling den 19. december 2018,

| — | der henviser til Romstatutten for den Internationale Straffedomstol af 17. juli 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for den Internationale Straffedomstol af 17. juli 1998,

| — | der henviser til 20-årsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) af 31. oktober 2000 om kvinders vigtige rolle i forebyggelse og løsning af konflikter, fredsforhandlinger, fredsopbygning, fredsbevarelse, humanitær indsats og genopbygning efter konflikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til 20-årsdagen for FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) af 31. oktober 2000 om kvinders vigtige rolle i forebyggelse og løsning af konflikter, fredsforhandlinger, fredsopbygning, fredsbevarelse, humanitær indsats og genopbygning efter konflikter,

| — | der henviser til EU's handlingsplan om kvinder, fred og sikkerhed (WPS) for 2019-2024 og understreger betydningen af en fuldstændig gennemførelse af dagsordenen for kvinder, fred og sikkerhed som et tværgående spørgsmål i alle spørgsmål om fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan om kvinder, fred og sikkerhed (WPS) for 2019-2024 og understreger betydningen af en fuldstændig gennemførelse af dagsordenen for kvinder, fred og sikkerhed som et tværgående spørgsmål i alle spørgsmål om fred og sikkerhed,

| — | der henviser til rapporterne fra FN's uafhængige ekspert om beskyttelse mod vold og forskelsbehandling på grund af seksuel orientering og kønsidentitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra FN's uafhængige ekspert om beskyttelse mod vold og forskelsbehandling på grund af seksuel orientering og kønsidentitet,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2532 (2020) om indstilling af fjendtligheder i forbindelse med coronaviruspandemien (covid-19) og støtte til FN's generalsekretær, António Guterres', appel om en global våbenhvile, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 2532 (2020) om indstilling af fjendtligheder i forbindelse med coronaviruspandemien (covid-19) og støtte til FN's generalsekretær, António Guterres', appel om en global våbenhvile,

| — | der henviser til FN's globale terrorbekæmpelsesstrategi, som blev vedtaget af generalforsamlingen i september 2006, og som snart vil blive ajourført for syvende gang, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's globale terrorbekæmpelsesstrategi, som blev vedtaget af generalforsamlingen i september 2006, og som snart vil blive ajourført for syvende gang,

| — | der henviser til traktaten om international handel med konventionelle våben (ATT), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om international handel med konventionelle våben (ATT),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om autonome våbensystemer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om autonome våbensystemer (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om fredsstøttende operationer — EU's samarbejde med FN og Den Afrikanske Union (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om fredsstøttende operationer — EU's samarbejde med FN og Den Afrikanske Union (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 118, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 118,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0173/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0173/2021),

| A. | der henviser til, at FN i år fejrer sit 75-års jubilæum; der henviser til, at FN har vist sig at være et afgørende universelt forum for international konsensus, som bygger på fred og sikkerhed, bæredygtig udvikling og respekt for menneskerettighederne og folkeretten; der henviser til, at det også er en vigtig kilde til støtte for skrøbelige stater og sårbare samfund i forbindelse med statsopbygning og konfliktløsning; der henviser til, at de voksende politiske spændinger forstyrrer FN's dagsorden; der henviser til, at FN's resultater og uundværlige rolle ofte overses i nogle landes forsøg på at fremme ensidige beslutninger; der henviser til, at det er vigtigt for EU og dets medlemsstater at sikre, at FN forbliver et effektivt og virkningsfuldt forum til gavn for det internationale samfund, og at det fortsat kan leve op til nuværende og fremtidige globale udfordringer, hvilket kun kan opnås ved gennemførelse af FN's Generalforsamlings og FN's Sikkerhedsråds resolutioner og multilaterale løsninger; der henviser til, at FN's tre søjler er i) fred og sikkerhed, ii) udvikling og menneskerettigheder og iii) retsstatsprincippet, og at de er uadskillelige og gensidigt forstærkende; der henviser til, at demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet i stigende grad er truet i mange af verdens regioner, og at civilsamfundet får mindre og mindre råderum i mange FN-medlemsstater; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere i stigende grad udsættes for trusler mod deres legitime arbejde på globalt plan, i en kontekst hvor covid-19-restriktioner og -nedlukninger har reduceret rapporteringen om og overvågningen af menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at stater har et ansvar for at træffe foranstaltninger til at sikre, at alle personer, lokalsamfund og befolkningsgrupper har ret til i fuldt omfang at nyde godt af deres menneskerettigheder i overensstemmelse med FN's grundlæggende mål og vejledende principper, som er nedfældet i FN-pagten fra 1945 og FN's verdenserklæring om menneskerettigheder; der henviser til, at beskyttelse og fremme af fred og sikkerhed, bæredygtig udvikling og respekt for menneskerettighederne er blandt FN's centrale principper; der henviser til, at nylige FN-rapporter har påpeget, at adskillige FN-medlemsstater systematisk krænker og undergraver menneskerettighederne; der henviser til, at FN's oprindelige formål — at opretholde fred — er blevet udfordret af vedvarende komplekse kriser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at FN i år fejrer sit 75-års jubilæum; der henviser til, at FN har vist sig at være et afgørende universelt forum for international konsensus, som bygger på fred og sikkerhed, bæredygtig udvikling og respekt for menneskerettighederne og folkeretten; der henviser til, at det også er en vigtig kilde til støtte for skrøbelige stater og sårbare samfund i forbindelse med statsopbygning og konfliktløsning; der henviser til, at de voksende politiske spændinger forstyrrer FN's dagsorden; der henviser til, at FN's resultater og uundværlige rolle ofte overses i nogle landes forsøg på at fremme ensidige beslutninger; der henviser til, at det er vigtigt for EU og dets medlemsstater at sikre, at FN forbliver et effektivt og virkningsfuldt forum til gavn for det internationale samfund, og at det fortsat kan leve op til nuværende og fremtidige globale udfordringer, hvilket kun kan opnås ved gennemførelse af FN's Generalforsamlings og FN's Sikkerhedsråds resolutioner og multilaterale løsninger; der henviser til, at FN's tre søjler er i) fred og sikkerhed, ii) udvikling og menneskerettigheder og iii) retsstatsprincippet, og at de er uadskillelige og gensidigt forstærkende; der henviser til, at demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet i stigende grad er truet i mange af verdens regioner, og at civilsamfundet får mindre og mindre råderum i mange FN-medlemsstater; der henviser til, at menneskerettighedsforkæmpere i stigende grad udsættes for trusler mod deres legitime arbejde på globalt plan, i en kontekst hvor covid-19-restriktioner og -nedlukninger har reduceret rapporteringen om og overvågningen af menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at stater har et ansvar for at træffe foranstaltninger til at sikre, at alle personer, lokalsamfund og befolkningsgrupper har ret til i fuldt omfang at nyde godt af deres menneskerettigheder i overensstemmelse med FN's grundlæggende mål og vejledende principper, som er nedfældet i FN-pagten fra 1945 og FN's verdenserklæring om menneskerettigheder; der henviser til, at beskyttelse og fremme af fred og sikkerhed, bæredygtig udvikling og respekt for menneskerettighederne er blandt FN's centrale principper; der henviser til, at nylige FN-rapporter har påpeget, at adskillige FN-medlemsstater systematisk krænker og undergraver menneskerettighederne; der henviser til, at FN's oprindelige formål — at opretholde fred — er blevet udfordret af vedvarende komplekse kriser;

| B. | der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at der er et presserende behov for en robust kapacitetsopbygning i hele det internationale samfund, og at der er behov for en tæt multilateral dialog og et tæt multilateralt samarbejde, navnlig for så vidt angår adgangen til offentlige goder; der henviser til, at Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) rolle, ekspertise og integritet, navnlig nu, er af afgørende betydning for den globale koordinering og indsatsen for at bekæmpe covid-19-pandemien; der henviser til, at WHO yderligere skal fremme sin kapacitet til at håndtere den nuværende pandemi og fremtidige pandemirisici; der henviser til, at 2030-dagsordenen og verdensmålene for bæredygtig udvikling udgør en central køreplan for genopretning og handling, som allerede er valideret af det internationale samfund; der henviser til, at covid-19 sandsynligvis vil fremskynde de negative tendenser — herunder truslerne mod demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, især kvinders og børns rettigheder, og ligestillingen mellem kønnene — medmindre der træffes hurtige, væsentlige og betydelige politiske foranstaltninger på globalt plan; der henviser til, at parlamentarisk kontrol med regeringsbeslutninger er vigtig, også med henblik på at sikre streng respekt for borgernes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; der henviser til, at samarbejdet mellem EU og FN er afgørende for at bekæmpe disse tendenser; der henviser til, at pandemien har understreget det forhold, at fremme af universel sundhed ikke blot er en moralsk nødvendighed, men også en forudsætning for økonomisk og social velfærd og udvikling samt for styrkelse af alle mennesker, navnlig de mest sårbare; der henviser til, at pandemien også har understreget vigtigheden af at investere mere og bedre i at imødekomme kritiske sundhedsbehov på globalt plan; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at der er et presserende behov for en robust kapacitetsopbygning i hele det internationale samfund, og at der er behov for en tæt multilateral dialog og et tæt multilateralt samarbejde, navnlig for så vidt angår adgangen til offentlige goder; der henviser til, at Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) rolle, ekspertise og integritet, navnlig nu, er af afgørende betydning for den globale koordinering og indsatsen for at bekæmpe covid-19-pandemien; der henviser til, at WHO yderligere skal fremme sin kapacitet til at håndtere den nuværende pandemi og fremtidige pandemirisici; der henviser til, at 2030-dagsordenen og verdensmålene for bæredygtig udvikling udgør en central køreplan for genopretning og handling, som allerede er valideret af det internationale samfund; der henviser til, at covid-19 sandsynligvis vil fremskynde de negative tendenser — herunder truslerne mod demokratiet, retsstatsprincippet og menneskerettighederne, især kvinders og børns rettigheder, og ligestillingen mellem kønnene — medmindre der træffes hurtige, væsentlige og betydelige politiske foranstaltninger på globalt plan; der henviser til, at parlamentarisk kontrol med regeringsbeslutninger er vigtig, også med henblik på at sikre streng respekt for borgernes grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; der henviser til, at samarbejdet mellem EU og FN er afgørende for at bekæmpe disse tendenser; der henviser til, at pandemien har understreget det forhold, at fremme af universel sundhed ikke blot er en moralsk nødvendighed, men også en forudsætning for økonomisk og social velfærd og udvikling samt for styrkelse af alle mennesker, navnlig de mest sårbare; der henviser til, at pandemien også har understreget vigtigheden af at investere mere og bedre i at imødekomme kritiske sundhedsbehov på globalt plan;

| C. | der henviser til, at WHO som FN's udøvende myndighed, der koordinerer sundhedstiltag inden for FN-systemet, yder lederskab inden for globale sundhedsanliggender; der henviser til, at de seks centrale punkter i WHO's dagsorden for sundhed og udvikling for det 21. århundrede omfatter god udnyttelse af forskning, information og evidens og styrkelse af alliancer gennem støtte og samarbejde mellem partnere, herunder organer under FN og andre internationale organisationer, donorer, civilsamfundsorganisationer og den private sektor; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at WHO som FN's udøvende myndighed, der koordinerer sundhedstiltag inden for FN-systemet, yder lederskab inden for globale sundhedsanliggender; der henviser til, at de seks centrale punkter i WHO's dagsorden for sundhed og udvikling for det 21. århundrede omfatter god udnyttelse af forskning, information og evidens og styrkelse af alliancer gennem støtte og samarbejde mellem partnere, herunder organer under FN og andre internationale organisationer, donorer, civilsamfundsorganisationer og den private sektor;

| D. | der henviser til, at FN udgør et vigtigt forum for inkluderende dialog mellem statslige debitorer, kreditorer og andre interessenter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at FN udgør et vigtigt forum for inkluderende dialog mellem statslige debitorer, kreditorer og andre interessenter;

| E. | der henviser til, at FN's generalsekretær har udvist fremragende lederskab ved at gå videre med reformen af FN; der henviser til, at der er behov for yderligere modige tiltag og politisk beslutsomhed for at løse centrale udestående spørgsmål, navnlig reformen af FN's Sikkerhedsråds struktur; der henviser til, at EU og dets medlemsstater som FN's største finansielle bidragydere set under ét har vist et vigtigt engagement i effektiv multilateralisme gennem deres politiske, symbolske og finansielle støtte til FN med de primære formål at udrydde fattigdom, fremme langsigtet fred og stabilitet, forsvare menneskerettighederne, bekæmpe menneskehandel og yde humanitær bistand til befolkninger, lande og regioner, der står over for alle former for kriser, hvad enten de er naturlige eller menneskeskabte; der henviser til, at problemet med tilstrækkelig finansiering til FN-systemet stadig udgør en udfordring; der henviser til, at EU bør opfordre FN til at gøre mere i sine bestræbelser på at gennemføre reformer, der vil inddrage flere kvinder, unge og personer med handicap i dets personale og ledelse og øge bevidstheden om intersektionalitet i FN-strukturerne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at FN's generalsekretær har udvist fremragende lederskab ved at gå videre med reformen af FN; der henviser til, at der er behov for yderligere modige tiltag og politisk beslutsomhed for at løse centrale udestående spørgsmål, navnlig reformen af FN's Sikkerhedsråds struktur; der henviser til, at EU og dets medlemsstater som FN's største finansielle bidragydere set under ét har vist et vigtigt engagement i effektiv multilateralisme gennem deres politiske, symbolske og finansielle støtte til FN med de primære formål at udrydde fattigdom, fremme langsigtet fred og stabilitet, forsvare menneskerettighederne, bekæmpe menneskehandel og yde humanitær bistand til befolkninger, lande og regioner, der står over for alle former for kriser, hvad enten de er naturlige eller menneskeskabte; der henviser til, at problemet med tilstrækkelig finansiering til FN-systemet stadig udgør en udfordring; der henviser til, at EU bør opfordre FN til at gøre mere i sine bestræbelser på at gennemføre reformer, der vil inddrage flere kvinder, unge og personer med handicap i dets personale og ledelse og øge bevidstheden om intersektionalitet i FN-strukturerne;

| 1. | henstiller til Rådet:






  a) | at det viderefører sin vigtige resultatliste med støtte til reel multilateralisme, effektive og gennemsigtige multilaterale organisationer og især til FN, som er et uundværligt forum for multilaterale løsninger på globale udfordringer og for politisk outreach, politisk dialog og konsensusopbygning i hele det internationale samfund; Parlamentet bifalder Rådets konklusioner af 13. juli 2020 om EU's prioriteter i FN og på den 75. samling i FN's Generalforsamling, der betragtes som et effektivt forum til fremme af universelle værdier, som også er EU's kerneværdier; bekræfter på ny, at EU og dets medlemsstater deler værdierne og principperne i FN-pagten og spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme disse principper og FN's mål i EU's optræden udadtil; er af den opfattelse, at EU har brug for globale og regionale partnere for at kunne nå sine udenrigspolitiske mål, navnlig med hensyn til fred og sikkerhed, bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, regionale konflikter og imødegåelse af fejlslagne stater og spredning af masseødelæggelsesvåben; mener, at EU bør styrke sine outreach-aktiviteter for at udvikle bredere partnerskaber til støtte for reel multilateralisme og bør overveje at medtage fokuserede drøftelser om reel multilateralisme i alle strukturerede dialoger med sine partnere; bemærker endvidere, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, som fastsat i artikel 2 i TEU, og at fremme af disse værdier udadtil, fremme af demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes universalitet og udelelighed bør være kernen i EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i overensstemmelse med artikel 21 i TEU og Unionens strategiske interesser, og at dette også bør afspejles på en effektiv og sammenhængende måde inden for alle områder af Unionens forbindelser med ikke-EU-lande og -institutioner og i de mål, som EU forfølger inden for FN-systemet, navnlig hvad angår gennemførelsen af folkeretten; mener derfor, at Rådet bør støtte alle aktiviteter med henblik på at holde menneskerettighedsspørgsmål øverst på FN's dagsorden i lyset af bestræbelserne på at undergrave verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre relevante FN-bestemmelser ved at underordne individers menneskerettigheder hele samfunds påståede ve og vel; støtter konkrete tiltag i denne henseende for at styrke FN-strukturen |
| --- | --- | --- |

1.

a)

at det viderefører sin vigtige resultatliste med støtte til reel multilateralisme, effektive og gennemsigtige multilaterale organisationer og især til FN, som er et uundværligt forum for multilaterale løsninger på globale udfordringer og for politisk outreach, politisk dialog og konsensusopbygning i hele det internationale samfund; Parlamentet bifalder Rådets konklusioner af 13. juli 2020 om EU's prioriteter i FN og på den 75. samling i FN's Generalforsamling, der betragtes som et effektivt forum til fremme af universelle værdier, som også er EU's kerneværdier; bekræfter på ny, at EU og dets medlemsstater deler værdierne og principperne i FN-pagten og spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme disse principper og FN's mål i EU's optræden udadtil; er af den opfattelse, at EU har brug for globale og regionale partnere for at kunne nå sine udenrigspolitiske mål, navnlig med hensyn til fred og sikkerhed, bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, regionale konflikter og imødegåelse af fejlslagne stater og spredning af masseødelæggelsesvåben; mener, at EU bør styrke sine outreach-aktiviteter for at udvikle bredere partnerskaber til støtte for reel multilateralisme og bør overveje at medtage fokuserede drøftelser om reel multilateralisme i alle strukturerede dialoger med sine partnere; bemærker endvidere, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, som fastsat i artikel 2 i TEU, og at fremme af disse værdier udadtil, fremme af demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes universalitet og udelelighed bør være kernen i EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i overensstemmelse med artikel 21 i TEU og Unionens strategiske interesser, og at dette også bør afspejles på en effektiv og sammenhængende måde inden for alle områder af Unionens forbindelser med ikke-EU-lande og -institutioner og i de mål, som EU forfølger inden for FN-systemet, navnlig hvad angår gennemførelsen af folkeretten; mener derfor, at Rådet bør støtte alle aktiviteter med henblik på at holde menneskerettighedsspørgsmål øverst på FN's dagsorden i lyset af bestræbelserne på at undergrave verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre relevante FN-bestemmelser ved at underordne individers menneskerettigheder hele samfunds påståede ve og vel; støtter konkrete tiltag i denne henseende for at styrke FN-strukturen

| b) | at indtage det standpunkt, at EU i en multipolær kontekst, hvor visse lande fremmer selektiv multilateralisme i stedet for reel multilateralisme forankret i universelle værdier, skal bestræbe sig på yderligere at fremme et ubetinget engagement fra FN-medlemmernes side i universelle værdier, et regelbaseret system og menneskerettighedernes forrang på alle politikområder; Parlamentet opfordrer til fremme af integration af sådanne værdier og rettigheder i alle FN's politik- og programmeringsområder i tæt samarbejde med ligesindede lande med henblik på at fremme politisk dialog og politiske løsninger, gennemførelse og integrationskapacitet, idet der huskes på, at FN er en mellemstatslig organisation, hvilket kræver høring og deltagelse af dens medlemsstater; opfordrer Rådet til at gribe muligheden med den nuværende amerikanske regering og fortsætte med at række ud til USA vedrørende politiske spørgsmål og politikanliggender af fælles interesse og til at opretholde en dialog- og partnerskabskapacitet med henblik på at genopbygge og bevare potentialet i det transatlantiske partnerskab og samarbejde i FN-systemet for fremtiden; bifalder i denne forbindelse »det globale topmøde om demokrati med henblik på at forny ånden i og det fælles mål for nationerne i den frie verden«, som USA's præsident, Joe Biden, har foreslået, og anmoder Rådet om at deltage i tilrettelæggelsen af dette topmøde for at samle verdens demokratier med henblik på at styrke demokratiske institutioner og fremme retsstatsprincippet og menneskerettighederne; opfordrer Rådet til ligeledes at fortsætte de gode resultater med tæt dialog og samarbejde med Det Forenede Kongerige som permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd |
| --- | --- |

b)

at indtage det standpunkt, at EU i en multipolær kontekst, hvor visse lande fremmer selektiv multilateralisme i stedet for reel multilateralisme forankret i universelle værdier, skal bestræbe sig på yderligere at fremme et ubetinget engagement fra FN-medlemmernes side i universelle værdier, et regelbaseret system og menneskerettighedernes forrang på alle politikområder; Parlamentet opfordrer til fremme af integration af sådanne værdier og rettigheder i alle FN's politik- og programmeringsområder i tæt samarbejde med ligesindede lande med henblik på at fremme politisk dialog og politiske løsninger, gennemførelse og integrationskapacitet, idet der huskes på, at FN er en mellemstatslig organisation, hvilket kræver høring og deltagelse af dens medlemsstater; opfordrer Rådet til at gribe muligheden med den nuværende amerikanske regering og fortsætte med at række ud til USA vedrørende politiske spørgsmål og politikanliggender af fælles interesse og til at opretholde en dialog- og partnerskabskapacitet med henblik på at genopbygge og bevare potentialet i det transatlantiske partnerskab og samarbejde i FN-systemet for fremtiden; bifalder i denne forbindelse »det globale topmøde om demokrati med henblik på at forny ånden i og det fælles mål for nationerne i den frie verden«, som USA's præsident, Joe Biden, har foreslået, og anmoder Rådet om at deltage i tilrettelæggelsen af dette topmøde for at samle verdens demokratier med henblik på at styrke demokratiske institutioner og fremme retsstatsprincippet og menneskerettighederne; opfordrer Rådet til ligeledes at fortsætte de gode resultater med tæt dialog og samarbejde med Det Forenede Kongerige som permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd

| c) | at fortsætte sine bestræbelser på at gøre det muligt for EU og dets medlemsstater at tale med én stemme i FN og andre multilaterale fora og gøre EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik mere effektiv og proaktiv ved at anvende reglen om beslutningstagning med kvalificeret flertal i Rådet med henblik på at styrke samarbejdet om spørgsmål af central strategisk interesse for EU eller afspejle EU's grundlæggende værdier, da dette er den eneste måde, hvorpå Unionen kan spille en ledende rolle på den internationale scene og udnytte sin indflydelse til at skabe positive forandringer og bedre svar på globale udfordringer, med særlig henvisning til FN's Sikkerhedsråd (UNSC) og til de gode resultater med samarbejde med faste og roterende medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, som er EU-medlemsstater, med FN's Generalforsamling (UNGA) og med Menneskerettighedsrådet (HRC); Parlamentet roser den fremragende rolle, som EU-Udenrigstjenesten og dens delegationer såvel som EU-medlemsstaternes delegationer spiller med hensyn til at fremme en sådan dialog og et sådant samarbejde; er af den opfattelse, at EU for at værne om sine mål og interesser bør søge at nå frem til fælles holdninger til emner, der skal behandles i Sikkerhedsrådet, gennem koordinering i Rådet og mellem EU-institutionerne i overensstemmelse med artikel 34 i TEU, således at EU's sammenhængskraft og troværdighed på FN-plan forbedres; minder om, at EU er repræsenteret i FN af mange forskellige aktører |
| --- | --- |

c)

at fortsætte sine bestræbelser på at gøre det muligt for EU og dets medlemsstater at tale med én stemme i FN og andre multilaterale fora og gøre EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik mere effektiv og proaktiv ved at anvende reglen om beslutningstagning med kvalificeret flertal i Rådet med henblik på at styrke samarbejdet om spørgsmål af central strategisk interesse for EU eller afspejle EU's grundlæggende værdier, da dette er den eneste måde, hvorpå Unionen kan spille en ledende rolle på den internationale scene og udnytte sin indflydelse til at skabe positive forandringer og bedre svar på globale udfordringer, med særlig henvisning til FN's Sikkerhedsråd (UNSC) og til de gode resultater med samarbejde med faste og roterende medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, som er EU-medlemsstater, med FN's Generalforsamling (UNGA) og med Menneskerettighedsrådet (HRC); Parlamentet roser den fremragende rolle, som EU-Udenrigstjenesten og dens delegationer såvel som EU-medlemsstaternes delegationer spiller med hensyn til at fremme en sådan dialog og et sådant samarbejde; er af den opfattelse, at EU for at værne om sine mål og interesser bør søge at nå frem til fælles holdninger til emner, der skal behandles i Sikkerhedsrådet, gennem koordinering i Rådet og mellem EU-institutionerne i overensstemmelse med artikel 34 i TEU, således at EU's sammenhængskraft og troværdighed på FN-plan forbedres; minder om, at EU er repræsenteret i FN af mange forskellige aktører

| d) | yderligere at styrke samarbejdet mellem EU og FN om at udtænke instrumenter til imødegåelse af det tilbagevendende problem med vold i forbindelse med valg, bl.a. ved at bygge videre på erfaringerne fra Europa-Parlamentets valgobservationsmissioner |
| --- | --- |

d)

yderligere at styrke samarbejdet mellem EU og FN om at udtænke instrumenter til imødegåelse af det tilbagevendende problem med vold i forbindelse med valg, bl.a. ved at bygge videre på erfaringerne fra Europa-Parlamentets valgobservationsmissioner

| e) | at minde om, at forsinkelser i betalingen af de fastsatte bidrag fra flere medlemsstater har yderst negative konsekvenser for FN's arbejde og derfor er uacceptable |
| --- | --- |

e)

at minde om, at forsinkelser i betalingen af de fastsatte bidrag fra flere medlemsstater har yderst negative konsekvenser for FN's arbejde og derfor er uacceptable

| f) | at støtte alle bestræbelser på at sætte våbenkontrol- og nedrustningsdagsordenen tilbage på den internationale dagsorden og tilskynder til, at overførsler af konventionelle våben mellem FN's medlemsstater fuldt ud overholder kriterierne i våbenhandelstraktaten (ATT); at overbevise FN's Sikkerhedsråd om at vedtage en bindende retlig ramme for at forbyde eksport og salg af våben og cyberovervågningsteknologier, der har til formål at begå krigsforbrydelser og/eller undertrykke intern dissens, som det fremgår af EU's adfærdskodeks for våbeneksport; at gentage, at reel multilateralisme og en regelbaseret international orden er en forudsætning for at fremme nedrustning og modvirke spredningen af masseødelæggelsesvåben; på ny at bekræfte EU's og dets medlemsstaters fulde støtte til eksisterende internationale traktater, bl.a. traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT), traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT), konventionen om forbud mod kemiske våben (CWC), konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben (BTWC), ATT, konventionerne om klyngeammunition og personelminer, og fremme bestræbelserne på at udarbejde en politisk erklæring om eksplosive våben i befolkede områder samt en klar definition af autonome våben; Parlamentet tilskynder NF/HR, medlemsstaterne og Rådet til at arbejde hen imod indledningen af internationale forhandlinger om et juridisk bindende instrument, der forbyder dødbringende autonome våbensystemer uden meningsfuld menneskelig kontrol; henstiller til Rådet indtrængende at opfordre de store atommagter til at standse deres udtræden af våbenkontrolordningen og opnå fremskridt i forhandlingerne om kontrol med atomvåben; henstiller til Rådet at opfordre USA og Rusland til at begynde at opbygge gensidig tillid og tryghed med henblik på at genoptage dialogen om, hvordan der kan opbygges et nyt våbenkontrolforhold; er af den opfattelse, at EU bør støtte arbejdet i FN's Nedrustningskommissions arbejdsgruppe om det ydre rum for så vidt angår den praktiske gennemførelse af gennemsigtighedsfremmende og tillidsskabende foranstaltninger i forbindelse med aktiviteter i det ydre rum; mener, at FN's Sikkerhedsråd bør skabe en værdifuld mulighed for at fastlægge fælles standarder for og advarsler om nye militære teknologier, såsom kunstig intelligens, våben i det ydre rum, bioteknologier og hypersoniske teknologier; mener, at EU bør støtte og aktivt bidrage til FN's generalsekretærs opfordring til en global våbenhvile, herunder gennem effektive foranstaltninger mod ulovlig våbenhandel og forøgelse af gennemsigtigheden og ansvarligheden i forbindelse med medlemsstaternes våbeneksport |
| --- | --- |

f)

at støtte alle bestræbelser på at sætte våbenkontrol- og nedrustningsdagsordenen tilbage på den internationale dagsorden og tilskynder til, at overførsler af konventionelle våben mellem FN's medlemsstater fuldt ud overholder kriterierne i våbenhandelstraktaten (ATT); at overbevise FN's Sikkerhedsråd om at vedtage en bindende retlig ramme for at forbyde eksport og salg af våben og cyberovervågningsteknologier, der har til formål at begå krigsforbrydelser og/eller undertrykke intern dissens, som det fremgår af EU's adfærdskodeks for våbeneksport; at gentage, at reel multilateralisme og en regelbaseret international orden er en forudsætning for at fremme nedrustning og modvirke spredningen af masseødelæggelsesvåben; på ny at bekræfte EU's og dets medlemsstaters fulde støtte til eksisterende internationale traktater, bl.a. traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT), traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger (CTBT), konventionen om forbud mod kemiske våben (CWC), konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben (BTWC), ATT, konventionerne om klyngeammunition og personelminer, og fremme bestræbelserne på at udarbejde en politisk erklæring om eksplosive våben i befolkede områder samt en klar definition af autonome våben; Parlamentet tilskynder NF/HR, medlemsstaterne og Rådet til at arbejde hen imod indledningen af internationale forhandlinger om et juridisk bindende instrument, der forbyder dødbringende autonome våbensystemer uden meningsfuld menneskelig kontrol; henstiller til Rådet indtrængende at opfordre de store atommagter til at standse deres udtræden af våbenkontrolordningen og opnå fremskridt i forhandlingerne om kontrol med atomvåben; henstiller til Rådet at opfordre USA og Rusland til at begynde at opbygge gensidig tillid og tryghed med henblik på at genoptage dialogen om, hvordan der kan opbygges et nyt våbenkontrolforhold; er af den opfattelse, at EU bør støtte arbejdet i FN's Nedrustningskommissions arbejdsgruppe om det ydre rum for så vidt angår den praktiske gennemførelse af gennemsigtighedsfremmende og tillidsskabende foranstaltninger i forbindelse med aktiviteter i det ydre rum; mener, at FN's Sikkerhedsråd bør skabe en værdifuld mulighed for at fastlægge fælles standarder for og advarsler om nye militære teknologier, såsom kunstig intelligens, våben i det ydre rum, bioteknologier og hypersoniske teknologier; mener, at EU bør støtte og aktivt bidrage til FN's generalsekretærs opfordring til en global våbenhvile, herunder gennem effektive foranstaltninger mod ulovlig våbenhandel og forøgelse af gennemsigtigheden og ansvarligheden i forbindelse med medlemsstaternes våbeneksport

| g) | at anerkende det potentiale, der ligger i direkte regional deltagelse i FN, ved at støtte muligheden for, at andre organisationer, såsom Den Afrikanske Union (AU), kan anmode om en særlig styrket observatørstatus; at anerkende og udnytte EU's potentiale til som den mest avancerede regionale organisation at spille en ledende rolle i at genoplive og styrke FN-systemet gennem multilateralisme på flere niveauer |
| --- | --- |

g)

at anerkende det potentiale, der ligger i direkte regional deltagelse i FN, ved at støtte muligheden for, at andre organisationer, såsom Den Afrikanske Union (AU), kan anmode om en særlig styrket observatørstatus; at anerkende og udnytte EU's potentiale til som den mest avancerede regionale organisation at spille en ledende rolle i at genoplive og styrke FN-systemet gennem multilateralisme på flere niveauer

| h) | fortsat at yde værdifuld støtte til FN's generalsekretær i hans bestræbelser på at fremme reformprogrammet i FN for at styrke FN's kapacitet til at befordre bæredygtig udvikling, fremme fred og sikkerhed, strømline sit interne forvaltningssystem med henblik på at opnå et effektivt, gennemsigtigt, økonomisk bæredygtigt og ansvarligt FN, der kan genetablere kontakten til borgerne, herunder lokalsamfund og andre græsrodsaktører og civilsamfundet, og være mere i tråd med den udfordrende globale dagsorden; at påtage sig lederskab i spørgsmålet om den vilkårlige udsættelse af en række civilsamfundsorganisationers ansøgninger om FN-rådgiverstatus; Parlamentet understreger, at de store fremskridt, der er gjort i FN-reformprocessen, har været på det administrative og bureaukratiske område, mens større politiske reformer stadig er udestående og bør omfatte en revitalisering af FN's Generalforsamling og konkrete skridt til at fremskynde tilpasningen af udviklingssystemet til 2030-dagsordenen; er af den opfattelse, at EU og dets medlemsstater bør nå frem til en bred konsensus om at reformere FN's Sikkerhedsråd, bl.a. med en fast plads til Den Europæiske Union ud over de allerede eksisterende pladser, som visse medlemsstater har, og en begrænsning af brugen af vetoret, navnlig når det drejer sig om krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, samt en ændring i sammensætningen af dets medlemskab for bedre at afspejle verden af i dag; mener, at EU bør støtte generalsekretæren i og anmode ham om at intensivere sine bestræbelser på at gennemføre FN's ligestillingsstrategi for at sikre ligelig repræsentation af kvinder i FN-systemet på alle niveauer i hierarkiet; er af den opfattelse, at EU bør minde FN om, at ingen kvinder er blevet udnævnt til generalsekretær for FN siden oprettelsen af FN i 1945 |
| --- | --- |

h)

fortsat at yde værdifuld støtte til FN's generalsekretær i hans bestræbelser på at fremme reformprogrammet i FN for at styrke FN's kapacitet til at befordre bæredygtig udvikling, fremme fred og sikkerhed, strømline sit interne forvaltningssystem med henblik på at opnå et effektivt, gennemsigtigt, økonomisk bæredygtigt og ansvarligt FN, der kan genetablere kontakten til borgerne, herunder lokalsamfund og andre græsrodsaktører og civilsamfundet, og være mere i tråd med den udfordrende globale dagsorden; at påtage sig lederskab i spørgsmålet om den vilkårlige udsættelse af en række civilsamfundsorganisationers ansøgninger om FN-rådgiverstatus; Parlamentet understreger, at de store fremskridt, der er gjort i FN-reformprocessen, har været på det administrative og bureaukratiske område, mens større politiske reformer stadig er udestående og bør omfatte en revitalisering af FN's Generalforsamling og konkrete skridt til at fremskynde tilpasningen af udviklingssystemet til 2030-dagsordenen; er af den opfattelse, at EU og dets medlemsstater bør nå frem til en bred konsensus om at reformere FN's Sikkerhedsråd, bl.a. med en fast plads til Den Europæiske Union ud over de allerede eksisterende pladser, som visse medlemsstater har, og en begrænsning af brugen af vetoret, navnlig når det drejer sig om krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, samt en ændring i sammensætningen af dets medlemskab for bedre at afspejle verden af i dag; mener, at EU bør støtte generalsekretæren i og anmode ham om at intensivere sine bestræbelser på at gennemføre FN's ligestillingsstrategi for at sikre ligelig repræsentation af kvinder i FN-systemet på alle niveauer i hierarkiet; er af den opfattelse, at EU bør minde FN om, at ingen kvinder er blevet udnævnt til generalsekretær for FN siden oprettelsen af FN i 1945

| i) | fortsat at tilstræbe større synergier mellem arbejdet i FN's Menneskerettighedsråd (HRC), FN's Generalforsamling (UNGA) og FN's Sikkerhedsråd (UNSC); Parlamentet roser EU's indsats for at støtte Menneskerettighedsrådets arbejde og FN's særlige procedurer, herunder de særlige rapportører, navnlig når de påviser og overvåger menneskerettighedskrænkelser, og andre tematiske og landespecifikke menneskerettighedsmekanismer i forbindelse med behovet for at integrere menneskerettighederne som udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne rettigheder i al FN's beslutningstagning og alle dets politikområder; er af den opfattelse, at EU fortsat bør opfordre alle FN's medlemsstater til at engagere sig fuldt ud i at beskytte og fremme respekten for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet og bør søge at sætte gang i anvendelsen af disponible FN-mekanismer til at retsforfølge personer, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne, navnlig når de pågældende lande ikke kan eller nægter at efterforske sådanne forbrydelser og ikke garanterer beskyttelsen af grundlæggende rettigheder for alle borgere; fremhæver det arbejde, som højkommissæren for menneskerettigheder og hendes kontor har gjort for at fordømme menneskerettighedskrænkelser; opfordrer indtrængende til, at der garanteres upartiskhed i alle organer med relation til forsvar og sikring af menneskerettighederne, og navnlig til, at de beskyttes mod mulig indblanding fra de stater, der mistænkes for krænkelser eller manglende respekt for menneskerettighederne; beklager, at Menneskerettighedsrådet misbruges af autoritære regimer, der fortsat misbruger det til egne formål, navnlig for at undergrave dets funktion og udhule ordningen for menneskerettighedsstandarder; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte en omfattende reform af Menneskerettighedsrådet; understreger derfor vigtigheden af at fremme en reform af FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC), som kan sikre en reel forpligtelse fra alle medlemsstaters side til at fremme menneskerettighederne på en effektiv og upartisk måde, med risiko for at Menneskerettighedsrådets troværdighed ellers bliver undergravet; gentager, at det er nødvendigt at revidere valgprocessen til FN's Menneskerettighedsråd, f.eks. med et forbud mod at benytte »closed slates« (hvor antallet af kandidater svarer til antallet af ledige pladser) og oprettelse af en offentlig mekanisme til gennemgang af medlemsstaternes løfter for at forbedre ansvarligheden blandt medlemmerne af Menneskerettighedsrådet og sikre, at hver eneste stat, som sidder i rådet, gør sit bedste for at fremme og beskytte menneskerettighederne i overensstemmelse med den resolution, der oprettede det; opfordrer EU's medlemsstater til at indtage et koordineret standpunkt for så vidt angår medlemskab af UNHRC og til at stemme imod alle UNHRC-kandidater, der ikke opfylder kriterierne i FN's Generalforsamlings resolution 60/251 af 15. marts 2006; opfordrer EU's medlemsstater til at kræve en årlig rapport fra FN's højkommissær for menneskerettigheder med fokus på samarbejdet mellem Menneskerettighedsrådets medlemmer og FN's mekanismer og til at presse medlemmer, der vælges til rådet, til at sende stående indbydelser til alle Menneskerettighedsrådets særlige procedurer; beklager Venezuelas engagement som fuldgyldigt medlem af UNHRC mellem 2020 og 2022, hvor FN selv i sin beretning fra 2020 har støttet rapporter om forbrydelser mod menneskeheden begået af den venezuelanske regering, og påpeger, at der er en klar mangel på konsekvens i denne situation |
| --- | --- |

i)

fortsat at tilstræbe større synergier mellem arbejdet i FN's Menneskerettighedsråd (HRC), FN's Generalforsamling (UNGA) og FN's Sikkerhedsråd (UNSC); Parlamentet roser EU's indsats for at støtte Menneskerettighedsrådets arbejde og FN's særlige procedurer, herunder de særlige rapportører, navnlig når de påviser og overvåger menneskerettighedskrænkelser, og andre tematiske og landespecifikke menneskerettighedsmekanismer i forbindelse med behovet for at integrere menneskerettighederne som udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne rettigheder i al FN's beslutningstagning og alle dets politikområder; er af den opfattelse, at EU fortsat bør opfordre alle FN's medlemsstater til at engagere sig fuldt ud i at beskytte og fremme respekten for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet og bør søge at sætte gang i anvendelsen af disponible FN-mekanismer til at retsforfølge personer, der er ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne, navnlig når de pågældende lande ikke kan eller nægter at efterforske sådanne forbrydelser og ikke garanterer beskyttelsen af grundlæggende rettigheder for alle borgere; fremhæver det arbejde, som højkommissæren for menneskerettigheder og hendes kontor har gjort for at fordømme menneskerettighedskrænkelser; opfordrer indtrængende til, at der garanteres upartiskhed i alle organer med relation til forsvar og sikring af menneskerettighederne, og navnlig til, at de beskyttes mod mulig indblanding fra de stater, der mistænkes for krænkelser eller manglende respekt for menneskerettighederne; beklager, at Menneskerettighedsrådet misbruges af autoritære regimer, der fortsat misbruger det til egne formål, navnlig for at undergrave dets funktion og udhule ordningen for menneskerettighedsstandarder; opfordrer EU og dets medlemsstater til at støtte en omfattende reform af Menneskerettighedsrådet; understreger derfor vigtigheden af at fremme en reform af FN's Menneskerettighedsråd (UNHRC), som kan sikre en reel forpligtelse fra alle medlemsstaters side til at fremme menneskerettighederne på en effektiv og upartisk måde, med risiko for at Menneskerettighedsrådets troværdighed ellers bliver undergravet; gentager, at det er nødvendigt at revidere valgprocessen til FN's Menneskerettighedsråd, f.eks. med et forbud mod at benytte »closed slates« (hvor antallet af kandidater svarer til antallet af ledige pladser) og oprettelse af en offentlig mekanisme til gennemgang af medlemsstaternes løfter for at forbedre ansvarligheden blandt medlemmerne af Menneskerettighedsrådet og sikre, at hver eneste stat, som sidder i rådet, gør sit bedste for at fremme og beskytte menneskerettighederne i overensstemmelse med den resolution, der oprettede det; opfordrer EU's medlemsstater til at indtage et koordineret standpunkt for så vidt angår medlemskab af UNHRC og til at stemme imod alle UNHRC-kandidater, der ikke opfylder kriterierne i FN's Generalforsamlings resolution 60/251 af 15. marts 2006; opfordrer EU's medlemsstater til at kræve en årlig rapport fra FN's højkommissær for menneskerettigheder med fokus på samarbejdet mellem Menneskerettighedsrådets medlemmer og FN's mekanismer og til at presse medlemmer, der vælges til rådet, til at sende stående indbydelser til alle Menneskerettighedsrådets særlige procedurer; beklager Venezuelas engagement som fuldgyldigt medlem af UNHRC mellem 2020 og 2022, hvor FN selv i sin beretning fra 2020 har støttet rapporter om forbrydelser mod menneskeheden begået af den venezuelanske regering, og påpeger, at der er en klar mangel på konsekvens i denne situation

| j) | mener, at EU bør støtte oprettelsen i UNHRC af en uafhængig international undersøgelseskommission til at undersøge kendsgerninger og omstændigheder i forbindelse med påstande om systemisk racisme, krænkelser og overgreb; opfordrer til universel ratifikation og effektiv gennemførelse af den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination; anerkender den altafgørende rolle, som uddannelse og kultur spiller for fremme af menneskerettighederne og intersektionel bekæmpelse af racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance |
| --- | --- |

j)

mener, at EU bør støtte oprettelsen i UNHRC af en uafhængig international undersøgelseskommission til at undersøge kendsgerninger og omstændigheder i forbindelse med påstande om systemisk racisme, krænkelser og overgreb; opfordrer til universel ratifikation og effektiv gennemførelse af den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination; anerkender den altafgørende rolle, som uddannelse og kultur spiller for fremme af menneskerettighederne og intersektionel bekæmpelse af racisme, racediskrimination, fremmedhad og hermed beslægtet intolerance

| k) | at fortsætte med at styrke Den Internationale Straffedomstols (ICC's) og det internationale strafferetlige systems rolle med henblik på at fremme ansvarliggørelse for at sætte en stopper for straffrihed og give Den Internationale Straffedomstol stærke diplomatiske, politiske og tilstrækkelige finansielle ressourcer til at sætte den i stand til at udføre sine opgaver inden for sit mandat; at opfordre alle FN's medlemsstater til at tilslutte sig ICC ved at ratificere og gennemføre Romstatutten og tilskynde til ratificering af Kampalaændringerne; at opfordre dem, der træder ud af ICC, til at omgøre deres beslutning; at støtte ICC's rolle som en nøgleinstitution med hensyn til retsforfølgning af gerningsmænd og støtte til ofre, så retfærdigheden sker fyldest, og at tilskynde til en stærk dialog og et stærkt samarbejde mellem ICC, FN og dets organisationer og FN's Sikkerhedsråd; Parlamentet beklager og fordømmer angrebene på ICC og står fortsat fast imod enhver offensiv handling og udokumenterede påstande eller erklæringer, der undergraver ICC og Romstatutsystemet som helhed; glæder sig over, at der er truffet konkrete foranstaltninger til at fjerne sanktioner mod ICC-personale, herunder ICC's chefanklager; er af den opfattelse, at EU bør indgå i en styrket dialog med den nuværende amerikanske regering om spørgsmål vedrørende ICC, og at EU bør bidrage til den globale bekæmpelse af international kriminalitet ved at støtte initiativer, der har til formål at fremme princippet om universel jurisdiktion og opbygge FN-medlemsstaters kapacitet til at anvende det i deres nationale retssystemer; understreger EU's førende rolle i bekæmpelsen af straffrihed, herunder dets støtte til Den Internationale Straffedomstol, som er et grundlæggende element i EU's stemme i FN, og understreger endvidere, at ICC er den eneste internationale institution, der har mulighed for at retsforfølge gerningsmændene bag nogle af verdens mest forfærdelige forbrydelser og forsvare ofre, der ikke har andre retsmidler |
| --- | --- |

k)

at fortsætte med at styrke Den Internationale Straffedomstols (ICC's) og det internationale strafferetlige systems rolle med henblik på at fremme ansvarliggørelse for at sætte en stopper for straffrihed og give Den Internationale Straffedomstol stærke diplomatiske, politiske og tilstrækkelige finansielle ressourcer til at sætte den i stand til at udføre sine opgaver inden for sit mandat; at opfordre alle FN's medlemsstater til at tilslutte sig ICC ved at ratificere og gennemføre Romstatutten og tilskynde til ratificering af Kampalaændringerne; at opfordre dem, der træder ud af ICC, til at omgøre deres beslutning; at støtte ICC's rolle som en nøgleinstitution med hensyn til retsforfølgning af gerningsmænd og støtte til ofre, så retfærdigheden sker fyldest, og at tilskynde til en stærk dialog og et stærkt samarbejde mellem ICC, FN og dets organisationer og FN's Sikkerhedsråd; Parlamentet beklager og fordømmer angrebene på ICC og står fortsat fast imod enhver offensiv handling og udokumenterede påstande eller erklæringer, der undergraver ICC og Romstatutsystemet som helhed; glæder sig over, at der er truffet konkrete foranstaltninger til at fjerne sanktioner mod ICC-personale, herunder ICC's chefanklager; er af den opfattelse, at EU bør indgå i en styrket dialog med den nuværende amerikanske regering om spørgsmål vedrørende ICC, og at EU bør bidrage til den globale bekæmpelse af international kriminalitet ved at støtte initiativer, der har til formål at fremme princippet om universel jurisdiktion og opbygge FN-medlemsstaters kapacitet til at anvende det i deres nationale retssystemer; understreger EU's førende rolle i bekæmpelsen af straffrihed, herunder dets støtte til Den Internationale Straffedomstol, som er et grundlæggende element i EU's stemme i FN, og understreger endvidere, at ICC er den eneste internationale institution, der har mulighed for at retsforfølge gerningsmændene bag nogle af verdens mest forfærdelige forbrydelser og forsvare ofre, der ikke har andre retsmidler

| l) | på ny at bekræfte nødvendigheden af og gentage sin støtte til universel tilslutning til og gennemførelse af retsstatsprincippet på både nationalt og internationalt plan og sit engagement i en international orden baseret på retsstatsprincippet og folkeretten; at bifalde den dialog, som Rule of Law Coordination and Resource Group (Gruppen vedrørende koordination og ressourcer i forbindelse med retsstatsprincippet) og kontoret for retsstatsforhold i generalsekretærens kabinet har indledt med medlemsstaterne om emnet »fremme af retsstatsprincippet på internationalt plan«, og opfordre til, at denne dialog fortsættes med henblik på at fremme retsstatsprincippet på internationalt plan; Parlamentet opfordrer generalsekretæren og FN-systemet til systematisk at tage retsstatsaspekter op i nødvendigt omfang i forbindelse med relevante aktiviteter, herunder kvinders deltagelse i retsstatsrelaterede aktiviteter |
| --- | --- |

l)

på ny at bekræfte nødvendigheden af og gentage sin støtte til universel tilslutning til og gennemførelse af retsstatsprincippet på både nationalt og internationalt plan og sit engagement i en international orden baseret på retsstatsprincippet og folkeretten; at bifalde den dialog, som Rule of Law Coordination and Resource Group (Gruppen vedrørende koordination og ressourcer i forbindelse med retsstatsprincippet) og kontoret for retsstatsforhold i generalsekretærens kabinet har indledt med medlemsstaterne om emnet »fremme af retsstatsprincippet på internationalt plan«, og opfordre til, at denne dialog fortsættes med henblik på at fremme retsstatsprincippet på internationalt plan; Parlamentet opfordrer generalsekretæren og FN-systemet til systematisk at tage retsstatsaspekter op i nødvendigt omfang i forbindelse med relevante aktiviteter, herunder kvinders deltagelse i retsstatsrelaterede aktiviteter

| m) | aktivt at modarbejde visse enkeltpersoners eller koalitioners forsøg på at undergrave den internationale konsensus om reproduktiv sundhed og rettigheder; fordømmer navnlig den nylige »Genèvekonsensuserklæring« under ledelse af Trump-administrationen og medunderskrevet af 32, i stor udstrækning illiberale eller autoritære, regeringer; Parlamentet giver udtryk for sit dybe ubehag over at se to EU-medlemsstater, Ungarn og Polen, undertegne denne erklæring, som udgør et tilbageskridt og har til formål at undergrave kvinders reproduktive frihedsrettigheder og LGBT-personers rettigheder |
| --- | --- |

m)

aktivt at modarbejde visse enkeltpersoners eller koalitioners forsøg på at undergrave den internationale konsensus om reproduktiv sundhed og rettigheder; fordømmer navnlig den nylige »Genèvekonsensuserklæring« under ledelse af Trump-administrationen og medunderskrevet af 32, i stor udstrækning illiberale eller autoritære, regeringer; Parlamentet giver udtryk for sit dybe ubehag over at se to EU-medlemsstater, Ungarn og Polen, undertegne denne erklæring, som udgør et tilbageskridt og har til formål at undergrave kvinders reproduktive frihedsrettigheder og LGBT-personers rettigheder

| n) | at støtte arbejdet i den nyligt oprettede åbne mellemstatslige arbejdsgruppe (OEIGWG) om udvikling af en juridisk bindende traktat om transnationale selskaber og andre erhvervsvirksomheder med henblik på at oprette et juridisk bindende instrument, der sikrer, at virksomheder er fuldt ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne og for miljøkriminalitet |
| --- | --- |

n)

at støtte arbejdet i den nyligt oprettede åbne mellemstatslige arbejdsgruppe (OEIGWG) om udvikling af en juridisk bindende traktat om transnationale selskaber og andre erhvervsvirksomheder med henblik på at oprette et juridisk bindende instrument, der sikrer, at virksomheder er fuldt ansvarlige for krænkelser af menneskerettighederne og for miljøkriminalitet

| o) | yderligere at optrappe EU's engagement i bekæmpelsen af straffrihed for forbrydelser mod journalister, mediefolk og tilknyttet personale, herunder lokalt personale, og iværksætte konkrete initiativer i denne henseende; at støtte opfordringen fra FN's særlige rapportører om hhv. ytringsfrihed og om udenretslige, summariske og vilkårlige henrettelser til at oprette en stående FN-undersøgelsesmekanisme vedrørende forbrydelser mod journalister og støtte udnævnelsen af en særlig FN-repræsentant for beskyttelse af journalister i hele verden; at vedtage en politik om systematisk og utvetydig fordømmelse af drab på menneskerettighedsforkæmpere, herunder miljø- og jordrettighedsforkæmpere, og ethvert forsøg på at udsætte dem for nogen form for vold, forfølgelse, trusler, chikane, forsvinding, fængsling eller vilkårlig anholdelse; at opfordre FN's medlemsstater til at vedtage politikker med henblik på at yde beskyttelse og støtte til menneskerettighedsforkæmpere i fare; fortsat med alle diplomatiske midler og i tæt samarbejde med FN at slå til lyd for afskaffelse af dødsstraf i hele verden og opfordre til et moratorium for anvendelsen af dødsstraf |
| --- | --- |

o)

yderligere at optrappe EU's engagement i bekæmpelsen af straffrihed for forbrydelser mod journalister, mediefolk og tilknyttet personale, herunder lokalt personale, og iværksætte konkrete initiativer i denne henseende; at støtte opfordringen fra FN's særlige rapportører om hhv. ytringsfrihed og om udenretslige, summariske og vilkårlige henrettelser til at oprette en stående FN-undersøgelsesmekanisme vedrørende forbrydelser mod journalister og støtte udnævnelsen af en særlig FN-repræsentant for beskyttelse af journalister i hele verden; at vedtage en politik om systematisk og utvetydig fordømmelse af drab på menneskerettighedsforkæmpere, herunder miljø- og jordrettighedsforkæmpere, og ethvert forsøg på at udsætte dem for nogen form for vold, forfølgelse, trusler, chikane, forsvinding, fængsling eller vilkårlig anholdelse; at opfordre FN's medlemsstater til at vedtage politikker med henblik på at yde beskyttelse og støtte til menneskerettighedsforkæmpere i fare; fortsat med alle diplomatiske midler og i tæt samarbejde med FN at slå til lyd for afskaffelse af dødsstraf i hele verden og opfordre til et moratorium for anvendelsen af dødsstraf

| p) | at fortsætte med at udvide sin diplomati- og outreachværktøjskasse, navnlig for så vidt angår fred, international sikkerhed og langsigtet stabilitet, klimadiplomati, kulturdiplomati, menneskerettigheder, kønsligestilling, fair globalisering og evnen til at føre politisk dialog og tilstræbe politisk konsensus, ikke kun med FN-medlemmer, men også med relevante samarbejdspartnere, såsom storbyer, regioner, den akademiske verden, religiøse enheder og trossamfund, civilsamfundet, lokalsamfund og indfødte befolkningsgrupper og den private sektor; at gøre en indsats for at finde løsninger på globale problemer, såsom klimaforandringer, som et kontaktpunkt for diplomatiske forbindelser med partnere, som der er stor uenighed med om andre dagsordenspunkter, og dermed give mulighed for at øge stabiliteten og freden; Parlamentet glæder sig over, at EU og dets medlemsstater på forskellige måder og i forskellige former bidrager aktivt til FN-systemets arbejde |
| --- | --- |

p)

at fortsætte med at udvide sin diplomati- og outreachværktøjskasse, navnlig for så vidt angår fred, international sikkerhed og langsigtet stabilitet, klimadiplomati, kulturdiplomati, menneskerettigheder, kønsligestilling, fair globalisering og evnen til at føre politisk dialog og tilstræbe politisk konsensus, ikke kun med FN-medlemmer, men også med relevante samarbejdspartnere, såsom storbyer, regioner, den akademiske verden, religiøse enheder og trossamfund, civilsamfundet, lokalsamfund og indfødte befolkningsgrupper og den private sektor; at gøre en indsats for at finde løsninger på globale problemer, såsom klimaforandringer, som et kontaktpunkt for diplomatiske forbindelser med partnere, som der er stor uenighed med om andre dagsordenspunkter, og dermed give mulighed for at øge stabiliteten og freden; Parlamentet glæder sig over, at EU og dets medlemsstater på forskellige måder og i forskellige former bidrager aktivt til FN-systemets arbejde

| q) | at gentage sin utvetydige fordømmelse af terrorisme og sin fulde støtte til foranstaltninger, der sigter mod at besejre og udrydde terrororganisationer, navnlig Daesh/ISIS, som udgør en klar trussel mod den regionale og internationale sikkerhed; at samarbejde med UNGA og UNSC om at bekæmpe finansieringen af terrorisme og opbygge mekanismer, der gør det muligt at udpege terrorister og terrororganisationer, og styrke ordninger for indefrysning af aktiver på verdensplan; at engagere sig i at styrke EU's og FN's fælles bestræbelser på at bekæmpe de bagvedliggende årsager til terrorisme, navnlig ved at imødegå hybride trusler og udvikle forskning og kapacitetsopbygning inden for cyberforsvar; at støtte aktuelle initiativer iværksat af lokale partnere for at udforme, gennemføre og udvikle metoder til at bekæmpe radikalisering og rekruttering til terrororganisationer; at fortsætte sine bestræbelser på at slå ned på rekruttering, bekæmpe udenlandske krigere, voldelig ekstremisme og bekæmpe terrorpropaganda; at støtte foranstaltninger, som styrker modstandsdygtigheden i samfund, der er sårbare over for radikalisering, herunder ved at sikre social inklusion og ved at kigge nærmere på initiativer, der går i dialog med moderate religiøse ledere og prædikanter; at arbejde for at styrke effektiviteten af det internationale politiarbejde og det retlige samarbejde i kampen mod terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet for at støtte radikaliseringsbekæmpelses- og afradikaliseringspolitikker i overensstemmelse med FN's handlingsplan for forebyggelse af voldelig ekstremisme; at fremme arbejdet i FN for at bekæmpe terrorisme ved at gennemføre og ajourføre de fire søjler i FN's globale strategi mod terrorisme, som blev godkendt af generalforsamlingen i september 2006; at påtage sig lederskabet i forbindelse med den kommende revision af FN's globale terrorbekæmpelsesstrategi ved at styrke menneskerettigheds- og forebyggelsestilgange |
| --- | --- |

q)

at gentage sin utvetydige fordømmelse af terrorisme og sin fulde støtte til foranstaltninger, der sigter mod at besejre og udrydde terrororganisationer, navnlig Daesh/ISIS, som udgør en klar trussel mod den regionale og internationale sikkerhed; at samarbejde med UNGA og UNSC om at bekæmpe finansieringen af terrorisme og opbygge mekanismer, der gør det muligt at udpege terrorister og terrororganisationer, og styrke ordninger for indefrysning af aktiver på verdensplan; at engagere sig i at styrke EU's og FN's fælles bestræbelser på at bekæmpe de bagvedliggende årsager til terrorisme, navnlig ved at imødegå hybride trusler og udvikle forskning og kapacitetsopbygning inden for cyberforsvar; at støtte aktuelle initiativer iværksat af lokale partnere for at udforme, gennemføre og udvikle metoder til at bekæmpe radikalisering og rekruttering til terrororganisationer; at fortsætte sine bestræbelser på at slå ned på rekruttering, bekæmpe udenlandske krigere, voldelig ekstremisme og bekæmpe terrorpropaganda; at støtte foranstaltninger, som styrker modstandsdygtigheden i samfund, der er sårbare over for radikalisering, herunder ved at sikre social inklusion og ved at kigge nærmere på initiativer, der går i dialog med moderate religiøse ledere og prædikanter; at arbejde for at styrke effektiviteten af det internationale politiarbejde og det retlige samarbejde i kampen mod terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet for at støtte radikaliseringsbekæmpelses- og afradikaliseringspolitikker i overensstemmelse med FN's handlingsplan for forebyggelse af voldelig ekstremisme; at fremme arbejdet i FN for at bekæmpe terrorisme ved at gennemføre og ajourføre de fire søjler i FN's globale strategi mod terrorisme, som blev godkendt af generalforsamlingen i september 2006; at påtage sig lederskabet i forbindelse med den kommende revision af FN's globale terrorbekæmpelsesstrategi ved at styrke menneskerettigheds- og forebyggelsestilgange

| r) | at udvide det trilaterale samarbejde mellem EU, Den Afrikanske Union (AU) og FN yderligere; Parlamentet understreger betydningen af en samordnet indsats med henblik på kapacitetsopbygning fra EU's, FN's og AU's side for at fortsætte samarbejdet med AU om at udvikle AU's kapaciteter til kriseforebyggelse, krisestyring og konfliktløsning på det afrikanske kontinent, også gennem en sammenhængende videreførelse af EU's og FN's langsigtede støtte til den fuldstændige operationalisering af den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitektur (APSA) samt kapaciteter på andre politikområder, der er relevante for Afrikas sikkerhed og stabilitet, f.eks. på grundlag af et indeks for menneskers sikkerhed, herunder med hensyn til offentlige goder; fremhæver i denne forbindelse behovet for at være særligt opmærksom på situationen i Sahelregionen i lyset af den stigende ustabilitet; er af den opfattelse, at EU kan have en betydelig tiltrækningskraft, eftersom det kan indfri det afrikanske kontinents og dets institutioners ambitioner om partnerskab gennem partnerskaber mellem ligeværdige partnere i overensstemmelse med den nye EU-Afrika-strategi; understreger betydningen af en tættere politisk dialog og politikdialog med EU's partnere i Afrika, herunder støtte til og dialog med regionale organisationer og inden for de parlamentariske rammer; understreger betydningen af inden for rammerne af FN at intensivere dialogen og samarbejdet med EU's afrikanske nabolande i det sydlige Middelhavsområde for at tackle fælles sikkerheds- og stabilitetsmæssige udfordringer |
| --- | --- |

r)

at udvide det trilaterale samarbejde mellem EU, Den Afrikanske Union (AU) og FN yderligere; Parlamentet understreger betydningen af en samordnet indsats med henblik på kapacitetsopbygning fra EU's, FN's og AU's side for at fortsætte samarbejdet med AU om at udvikle AU's kapaciteter til kriseforebyggelse, krisestyring og konfliktløsning på det afrikanske kontinent, også gennem en sammenhængende videreførelse af EU's og FN's langsigtede støtte til den fuldstændige operationalisering af den afrikanske freds- og sikkerhedsarkitektur (APSA) samt kapaciteter på andre politikområder, der er relevante for Afrikas sikkerhed og stabilitet, f.eks. på grundlag af et indeks for menneskers sikkerhed, herunder med hensyn til offentlige goder; fremhæver i denne forbindelse behovet for at være særligt opmærksom på situationen i Sahelregionen i lyset af den stigende ustabilitet; er af den opfattelse, at EU kan have en betydelig tiltrækningskraft, eftersom det kan indfri det afrikanske kontinents og dets institutioners ambitioner om partnerskab gennem partnerskaber mellem ligeværdige partnere i overensstemmelse med den nye EU-Afrika-strategi; understreger betydningen af en tættere politisk dialog og politikdialog med EU's partnere i Afrika, herunder støtte til og dialog med regionale organisationer og inden for de parlamentariske rammer; understreger betydningen af inden for rammerne af FN at intensivere dialogen og samarbejdet med EU's afrikanske nabolande i det sydlige Middelhavsområde for at tackle fælles sikkerheds- og stabilitetsmæssige udfordringer

| s) | at anerkende og bygge videre på de betydelige fremskridt, som EU og FN har gjort med hensyn til at yde støtte og kapacitetsopbygning i regionerne Sahel, Vestafrika og Afrikas Horn; Parlamentet roser den rolle og det samarbejde, der er mellem EU's civile og militære missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og FN's missioner, herunder FN's integrerede strategi for Sahel og dens støtteplan, FN's multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Mali (MINUSMA) og FN's kontor for Vestafrika; ser med tilfredshed på undertegnelsen af den tekniske aftale mellem G5 Sahel, EU og FN om operativ og logistisk støtte til den fælles styrke i de fem G5 Sahel-lande, som er et udtryk for det fremragende samarbejde mellem de tre organisationer; mener, at EU bør støtte anmodningen til FN's Sikkerhedsråd om, at G5's fælles styrke i Sahel placeres under kapitel VII i FN-pagten og indrømmes langsigtet finansiering; minder om, at udviklingen, sikkerheden og stabiliteten på det afrikanske kontinent, navnlig i Maghreb- og Sahelregionen, har direkte indvirkning på EU og dets ydre grænser; opfordrer EU til at støtte og styrke sit samarbejde med FN og AU om at støtte udvikling, bekæmpe fattigdom og opbygge kapacitet hos de lokale partnere til at bekæmpe ekstremisme og menneskehandel |
| --- | --- |

s)

at anerkende og bygge videre på de betydelige fremskridt, som EU og FN har gjort med hensyn til at yde støtte og kapacitetsopbygning i regionerne Sahel, Vestafrika og Afrikas Horn; Parlamentet roser den rolle og det samarbejde, der er mellem EU's civile og militære missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og FN's missioner, herunder FN's integrerede strategi for Sahel og dens støtteplan, FN's multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Mali (MINUSMA) og FN's kontor for Vestafrika; ser med tilfredshed på undertegnelsen af den tekniske aftale mellem G5 Sahel, EU og FN om operativ og logistisk støtte til den fælles styrke i de fem G5 Sahel-lande, som er et udtryk for det fremragende samarbejde mellem de tre organisationer; mener, at EU bør støtte anmodningen til FN's Sikkerhedsråd om, at G5's fælles styrke i Sahel placeres under kapitel VII i FN-pagten og indrømmes langsigtet finansiering; minder om, at udviklingen, sikkerheden og stabiliteten på det afrikanske kontinent, navnlig i Maghreb- og Sahelregionen, har direkte indvirkning på EU og dets ydre grænser; opfordrer EU til at støtte og styrke sit samarbejde med FN og AU om at støtte udvikling, bekæmpe fattigdom og opbygge kapacitet hos de lokale partnere til at bekæmpe ekstremisme og menneskehandel

| t) | at skabe et tættere samarbejde med landene i Latinamerika — en region, som vi deler mange bånd og værdier med, og som er blevet hårdt ramt af covid-19-pandemien — med henblik på at tackle fælles udfordringer på en koordineret måde inden for rammerne af FN |
| --- | --- |

t)

at skabe et tættere samarbejde med landene i Latinamerika — en region, som vi deler mange bånd og værdier med, og som er blevet hårdt ramt af covid-19-pandemien — med henblik på at tackle fælles udfordringer på en koordineret måde inden for rammerne af FN

| u) | at fortsætte dialogen om FN-systemets evne til at levere resultater af og udvide sin kapacitet til konfliktforebyggelse og -ansvar (R2P) og på ny bekræfte det fælles engagement i en regelbaseret international orden, folkeretten, herunder territorial integritet, uafhængighed og suverænitet, som det også fremgår af principperne i Helsingforsslutakten og (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas) OSCE-chartret fra Paris, og sikre, at menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder for alle udgør kernen i konfliktforebyggelses- og mæglingspolitikkerne; Parlamentet understreger betydningen af dialog og samarbejde med FN om effektive og troværdige fredsbevarende missioner med klare mål og klar kapacitet til at levere, og som er i stand til at opnå håndgribelige og troværdige resultater; efterlyser effektive mekanismer, herunder: i) gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 og alle efterfølgende resolutioner om kvinder, fred og sikkerhed i overensstemmelse med målet om kvinders fulde, lige og meningsfulde deltagelse og lederskab i fredsbevarende missioner og FN-strukturer, som er dedikeret hertil, ii) børns og unges perspektiv som anført i dagsordenen for unge, fred og sikkerhed og i konventionen om barnets rettigheder, herunder med hensyn til at støtte og styrke den internationale indsats gennem FN for at sætte en stopper for brugen af børn i væbnede konflikter, iii) handicappedes perspektiv, herunder navnlig dem, der er udsat for intersektionel diskrimination, og dem, der er i risiko, i overensstemmelse med FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap samt iv) behovet for at sikre respekt for menneskerettighederne og beskyttelse af civile, hvilket udgør kernen i fredsbevarelsesmandater; gør på ny opmærksom på den afgørende rolle, som kvinder spiller i konfliktmægling og fredsbevarende missioner; minder om, at de er underrepræsenteret på alle niveauer i FN's og EU's missioner, og den afgørende betydning af at beskytte kvinder og piger i konflikt- og postkonfliktsituationer; opfordrer EU's medlemsstater til at bistå ved at bidrage med flere europæiske væbnede styrker til FN's fredsbevarende indsats; understreger betydningen af EU-støtte til lande, der er på vej ud af voldelige konflikter; opfordrer derfor til et styrket samarbejde om at afhjælpe skrøbeligheden i overgangssituationer, bl.a. gennem styrkelse af nationalt ejerskab og konsolidering af gevinsterne ved fredsopbygning samt øget interaktion med lokalsamfundene og sikring af beskyttelse af og hjælp til dem; opfordrer til en reform af de relevante strukturer for at sætte en stopper for straffrihed for FN-personale, der gør tjeneste i militære operationer og civile missioner, og til, at der etableres et velfungerende og gennemsigtigt tilsyn og faste ansvarliggørelsesmekanismer i tilfælde, hvor der finder overgreb sted, i særdeleshed seksuelle overgreb; roser det arbejde og bidrag til bekæmpelsen af straffrihed, som Agnes Callamard, FN's særlige rapportør om udenretlige, summariske eller vilkårlige henrettelser, har udført, idet hun har gennemført undersøgelser af formodede tilfælde af udenretslige mord, skønt hun er blevet udsat for intimidering og trusler |
| --- | --- |

u)

at fortsætte dialogen om FN-systemets evne til at levere resultater af og udvide sin kapacitet til konfliktforebyggelse og -ansvar (R2P) og på ny bekræfte det fælles engagement i en regelbaseret international orden, folkeretten, herunder territorial integritet, uafhængighed og suverænitet, som det også fremgår af principperne i Helsingforsslutakten og (Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europas) OSCE-chartret fra Paris, og sikre, at menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder for alle udgør kernen i konfliktforebyggelses- og mæglingspolitikkerne; Parlamentet understreger betydningen af dialog og samarbejde med FN om effektive og troværdige fredsbevarende missioner med klare mål og klar kapacitet til at levere, og som er i stand til at opnå håndgribelige og troværdige resultater; efterlyser effektive mekanismer, herunder: i) gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 og alle efterfølgende resolutioner om kvinder, fred og sikkerhed i overensstemmelse med målet om kvinders fulde, lige og meningsfulde deltagelse og lederskab i fredsbevarende missioner og FN-strukturer, som er dedikeret hertil, ii) børns og unges perspektiv som anført i dagsordenen for unge, fred og sikkerhed og i konventionen om barnets rettigheder, herunder med hensyn til at støtte og styrke den internationale indsats gennem FN for at sætte en stopper for brugen af børn i væbnede konflikter, iii) handicappedes perspektiv, herunder navnlig dem, der er udsat for intersektionel diskrimination, og dem, der er i risiko, i overensstemmelse med FN-konventionen om rettigheder for personer med handicap samt iv) behovet for at sikre respekt for menneskerettighederne og beskyttelse af civile, hvilket udgør kernen i fredsbevarelsesmandater; gør på ny opmærksom på den afgørende rolle, som kvinder spiller i konfliktmægling og fredsbevarende missioner; minder om, at de er underrepræsenteret på alle niveauer i FN's og EU's missioner, og den afgørende betydning af at beskytte kvinder og piger i konflikt- og postkonfliktsituationer; opfordrer EU's medlemsstater til at bistå ved at bidrage med flere europæiske væbnede styrker til FN's fredsbevarende indsats; understreger betydningen af EU-støtte til lande, der er på vej ud af voldelige konflikter; opfordrer derfor til et styrket samarbejde om at afhjælpe skrøbeligheden i overgangssituationer, bl.a. gennem styrkelse af nationalt ejerskab og konsolidering af gevinsterne ved fredsopbygning samt øget interaktion med lokalsamfundene og sikring af beskyttelse af og hjælp til dem; opfordrer til en reform af de relevante strukturer for at sætte en stopper for straffrihed for FN-personale, der gør tjeneste i militære operationer og civile missioner, og til, at der etableres et velfungerende og gennemsigtigt tilsyn og faste ansvarliggørelsesmekanismer i tilfælde, hvor der finder overgreb sted, i særdeleshed seksuelle overgreb; roser det arbejde og bidrag til bekæmpelsen af straffrihed, som Agnes Callamard, FN's særlige rapportør om udenretlige, summariske eller vilkårlige henrettelser, har udført, idet hun har gennemført undersøgelser af formodede tilfælde af udenretslige mord, skønt hun er blevet udsat for intimidering og trusler

| v) | at videreføre en konsekvent dialog på tværs af FN-fora, navnlig i UNGA, om behovet for at beskytte LGBTI-personers menneskerettigheder i overensstemmelse med EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for LGBTI-personer i multilaterale fora (5) og EU's retningslinjer om dødsstraf (6) og under overholdelse af de internationalt anerkendte Yogyakartaprincipper (7); at tilskynde FN's organer og medlemmer til at tage »kønsidentitet og -udtryk« og »kønskarakteristika« med i deres overvejelser om krænkelser af menneskerettighederne, således at transpersoner og interkønnede personer og de menneskerettighedskrænkelser, som de udsættes for, inddrages; at anvende alle de diplomatiske redskaber, det har til sin rådighed, til på globalt plan at slå til lyd for afkriminalisering af seksuelle forhold mellem samtykkende personer af samme køn, afskaffelse af dødsstraf som sanktion for seksuelle forhold mellem samtykkende personer af samme køn, vedtagelse af lovgivning, der giver mulighed for juridisk anerkendelse af køn, og forbud mod kønslemlæstelse af interkønnede og såkaldt »omvendelsesterapi« i hele verden |
| --- | --- |

v)

at videreføre en konsekvent dialog på tværs af FN-fora, navnlig i UNGA, om behovet for at beskytte LGBTI-personers menneskerettigheder i overensstemmelse med EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for LGBTI-personer i multilaterale fora (5) og EU's retningslinjer om dødsstraf (6) og under overholdelse af de internationalt anerkendte Yogyakartaprincipper (7); at tilskynde FN's organer og medlemmer til at tage »kønsidentitet og -udtryk« og »kønskarakteristika« med i deres overvejelser om krænkelser af menneskerettighederne, således at transpersoner og interkønnede personer og de menneskerettighedskrænkelser, som de udsættes for, inddrages; at anvende alle de diplomatiske redskaber, det har til sin rådighed, til på globalt plan at slå til lyd for afkriminalisering af seksuelle forhold mellem samtykkende personer af samme køn, afskaffelse af dødsstraf som sanktion for seksuelle forhold mellem samtykkende personer af samme køn, vedtagelse af lovgivning, der giver mulighed for juridisk anerkendelse af køn, og forbud mod kønslemlæstelse af interkønnede og såkaldt »omvendelsesterapi« i hele verden

| w) | at fremme sammenhæng i FN's håndtering af besættelsessituationer eller annektering af territorier; minder om, at den humanitære folkeret bør være retningsgivende for det internationale engagement i alle sådanne situationer, herunder i tilfælde af langvarig besættelse og i de mange fastlåste konflikter i landene i Det Østlige Partnerskab; Parlamentet bakker op om FN's øgede opmærksomhed på forretningsaktiviteter i forbindelse med situationer, der giver anledning til international bekymring, og opfordrer Rådet til nøje at overvåge EU-baserede virksomheder, der er opført i sådanne FN-rapporter eller -databaser |
| --- | --- |

w)

at fremme sammenhæng i FN's håndtering af besættelsessituationer eller annektering af territorier; minder om, at den humanitære folkeret bør være retningsgivende for det internationale engagement i alle sådanne situationer, herunder i tilfælde af langvarig besættelse og i de mange fastlåste konflikter i landene i Det Østlige Partnerskab; Parlamentet bakker op om FN's øgede opmærksomhed på forretningsaktiviteter i forbindelse med situationer, der giver anledning til international bekymring, og opfordrer Rådet til nøje at overvåge EU-baserede virksomheder, der er opført i sådanne FN-rapporter eller -databaser

| x) | at videreudvikle EU's mæglingsmæssige og diplomatiske kapaciteter til kriseforebyggelse og -styring og konfliktløsning, herunder i forbindelse med fastlåste eller nye konflikter, eller i det mindste reduktion heraf, i synergi med FN's indsats, hvor Berlinprocessen om Libyen fremstår som et godt eksempel på EU-støtte til og synergi med FN-ledede mæglingsbestræbelser, som sikrer kvinders fulde og meningsfulde deltagelse i mæglingsbestræbelserne og en fortsættelse af EU's stærke støtte til uafhængighed, suverænitet og territorial integritet inden for internationalt anerkendte grænser for dets konfliktramte partnere, som f.eks. Georgien; at opfordre FN til at prioritere forebyggelse, mægling, forsoning og politiske løsninger på konflikter og samtidig tackle de underliggende årsager til og drivkræfterne bag kriserne; at presse på for stærkere multilaterale tilsagn om at finde bæredygtige politiske løsninger på aktuelle konflikter og fortsat støtte FN's særlige udsendinges arbejde, tiltag og initiativer med sigte på at løse disse konflikter; Parlamentet roser de gode resultater af samarbejdet mellem EU og FN med hensyn til at nå fælles udviklingsmål og forebygge en yderligere eskalering af igangværende konflikter; mener i denne forbindelse, at EU fortsat indtrængende bør opfordre det internationale samfund til at gennemføre politikken om ikkeanerkendelse af den ulovlige annektering af Krim fuldt ud |
| --- | --- |

x)

at videreudvikle EU's mæglingsmæssige og diplomatiske kapaciteter til kriseforebyggelse og -styring og konfliktløsning, herunder i forbindelse med fastlåste eller nye konflikter, eller i det mindste reduktion heraf, i synergi med FN's indsats, hvor Berlinprocessen om Libyen fremstår som et godt eksempel på EU-støtte til og synergi med FN-ledede mæglingsbestræbelser, som sikrer kvinders fulde og meningsfulde deltagelse i mæglingsbestræbelserne og en fortsættelse af EU's stærke støtte til uafhængighed, suverænitet og territorial integritet inden for internationalt anerkendte grænser for dets konfliktramte partnere, som f.eks. Georgien; at opfordre FN til at prioritere forebyggelse, mægling, forsoning og politiske løsninger på konflikter og samtidig tackle de underliggende årsager til og drivkræfterne bag kriserne; at presse på for stærkere multilaterale tilsagn om at finde bæredygtige politiske løsninger på aktuelle konflikter og fortsat støtte FN's særlige udsendinges arbejde, tiltag og initiativer med sigte på at løse disse konflikter; Parlamentet roser de gode resultater af samarbejdet mellem EU og FN med hensyn til at nå fælles udviklingsmål og forebygge en yderligere eskalering af igangværende konflikter; mener i denne forbindelse, at EU fortsat indtrængende bør opfordre det internationale samfund til at gennemføre politikken om ikkeanerkendelse af den ulovlige annektering af Krim fuldt ud

| y) | indtrængende at opfordre alle FN's medlemsstater til at ratificere og effektivt gennemføre alle FN's centrale menneskerettighedskonventioner, herunder FN-konventionen mod tortur og den valgfrie protokol hertil, de valgfrie protokoller til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og til at overholde disse instrumenters rapporteringsforpligtelser og forpligtelsen til at samarbejde med FN's menneskerettighedsmekanismer i god tro |
| --- | --- |

y)

indtrængende at opfordre alle FN's medlemsstater til at ratificere og effektivt gennemføre alle FN's centrale menneskerettighedskonventioner, herunder FN-konventionen mod tortur og den valgfrie protokol hertil, de valgfrie protokoller til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og til at overholde disse instrumenters rapporteringsforpligtelser og forpligtelsen til at samarbejde med FN's menneskerettighedsmekanismer i god tro

| z) | forsat at være en engageret frontløber med hensyn til at mobilisere alle midler til effektiv gennemførelse af og opfølgning på målene i 2030-dagsordenen på tværs af alle EU's interne og eksterne politikker og i alle medlemsstaternes nationale strategier og prioriteringer; Parlamentet understreger det presserende behov for i tilstrækkeligt omfang at støtte og anerkende det vigtige og uundværlige arbejde, der udføres af humanitære organisationer såsom Verdensfødevareprogrammet; glæder sig over beslutningen om at tildele Nobelprisen 2020 til Verdensfødevareprogrammet for dets bestræbelser på at bekæmpe sult, for dets bidrag til at forbedre betingelserne for fred i konfliktramte områder og for at fungere som en drivkraft i bestræbelserne på at forhindre brugen af sult som våben i krige og konflikter |
| --- | --- |

z)

forsat at være en engageret frontløber med hensyn til at mobilisere alle midler til effektiv gennemførelse af og opfølgning på målene i 2030-dagsordenen på tværs af alle EU's interne og eksterne politikker og i alle medlemsstaternes nationale strategier og prioriteringer; Parlamentet understreger det presserende behov for i tilstrækkeligt omfang at støtte og anerkende det vigtige og uundværlige arbejde, der udføres af humanitære organisationer såsom Verdensfødevareprogrammet; glæder sig over beslutningen om at tildele Nobelprisen 2020 til Verdensfødevareprogrammet for dets bestræbelser på at bekæmpe sult, for dets bidrag til at forbedre betingelserne for fred i konfliktramte områder og for at fungere som en drivkraft i bestræbelserne på at forhindre brugen af sult som våben i krige og konflikter

| aa) | at gentage sin bekymring over skibes negative indvirkning på havmiljøet, herunder forurening, navnlig gennem ulovlig udledning af olie og andre skadelige stoffer og dumpning af farligt affald, herunder radioaktive materialer, nukleart affald og farlige kemikalier, samt den fysiske indvirkning på koraller; Parlamentet opfordrer FN's medlemsstater til fortsat at prioritere indsatsen mod havforurening fra landbaserede kilder som led i deres nationale strategier og programmer for bæredygtig udvikling og til at fremme gennemførelsen af det globale handlingsprogram for beskyttelse af havmiljøet mod landbaserede aktiviteter og Montrealerklæringen om beskyttelse af havmiljøet mod landbaserede aktiviteter; opfordrer FN's medlemsstater til at forbedre den videnskabelige forståelse og vurdering af hav- og kystøkosystemer som et grundlæggende udgangspunkt for forsvarlig beslutningstagning ved hjælp af de foranstaltninger, der er udpeget i Johannesburg-gennemførelsesplanen; opfordrer FN's medlemsstater til at udvikle nationale, regionale og internationale programmer for beskyttelse og bevarelse af havmiljøet og for at standse tabet af havets biodiversitet, navnlig skrøbelige økosystemer |
| --- | --- |

aa)

at gentage sin bekymring over skibes negative indvirkning på havmiljøet, herunder forurening, navnlig gennem ulovlig udledning af olie og andre skadelige stoffer og dumpning af farligt affald, herunder radioaktive materialer, nukleart affald og farlige kemikalier, samt den fysiske indvirkning på koraller; Parlamentet opfordrer FN's medlemsstater til fortsat at prioritere indsatsen mod havforurening fra landbaserede kilder som led i deres nationale strategier og programmer for bæredygtig udvikling og til at fremme gennemførelsen af det globale handlingsprogram for beskyttelse af havmiljøet mod landbaserede aktiviteter og Montrealerklæringen om beskyttelse af havmiljøet mod landbaserede aktiviteter; opfordrer FN's medlemsstater til at forbedre den videnskabelige forståelse og vurdering af hav- og kystøkosystemer som et grundlæggende udgangspunkt for forsvarlig beslutningstagning ved hjælp af de foranstaltninger, der er udpeget i Johannesburg-gennemførelsesplanen; opfordrer FN's medlemsstater til at udvikle nationale, regionale og internationale programmer for beskyttelse og bevarelse af havmiljøet og for at standse tabet af havets biodiversitet, navnlig skrøbelige økosystemer

| ab) | at støtte opfordringen fra FN's generalsekretær til en prismæssigt overkommelig og tilgængelig covid-19-vaccine, der skal betragtes som et globalt offentligt gode; at gennemføre bestemmelserne i Rådets nylige konklusioner om EU's rolle i styrkelsen af Verdenssundhedsorganisationen, navnlig med hensyn til beredskabs- og indsatskapacitet i sundhedskriser; ser med tilfredshed på WHO's arbejde med at koordinere regeringers bestræbelser på at bekæmpe covid-19-pandemien; Parlamentet opfordrer til en upartisk, gennemsigtig og uafhængig undersøgelse af spredningen af virusset og håndteringen af covid-19-pandemien, herunder WHO's håndtering; støtter en reform af Verdenssundhedsorganisationen (WHO), således at den i fremtiden kan reagere mere effektivt på nødsituationer og skabe et internationalt virusbekæmpelseskonsortium for at sikre adgang til og retfærdig distribution af covid-19-vacciner og fremtidige vacciner for alle lande; gentager sin støtte til, at Taiwan optages i Verdenssundhedsforsamlingen; fordømmer, at mange autoritære regimer misbruger de foranstaltninger, der er indført for at bekæmpe covid-19, til at konsolidere magten, yderligere undergrave menneskerettighederne, slå ned på oppositionen og civilsamfundet, tilskynde til hadkampagner mod minoritetsgrupper, indføre yderligere foranstaltninger for at indskrænke deres borgeres rettigheder og frihedsrettigheder og søge at opnå geopolitiske fordele i udlandet; understreger, at den internationale menneskerettighedslovgivning og løftet om at nå verdensmålene for bæredygtig udvikling senest i 2030 fortsat bør være hjørnestenene i alle reaktioner på pandemien; opfordrer EU til at bidrage til det politiske tilsagn på FN-plan om at få standset aids-epidemien senest i 2030, da den fortsat udgør en trussel mod folkesundheden på verdensplan; henstiller, at Rådet fortsat bør stræbe efter større synergier mellem FN's medlemsstater for at få fjernet lovgivning, politikker og praksis, der skaber hindringer for adgangen til hiv-relaterede tjenester og øger risikoen for at få hiv, med særlig vægt på marginaliserede eller udsatte grupper; understreger vigtigheden af, at EU opfordrer til styrkede lovgivnings- og reguleringsmæssige rammer og fremmer politikkohærens med henblik på at opnå universel sundhedsdækning, bl.a. ved at vedtage lovgivning og gennemføre politikker, der giver bedre adgang til sundhedsydelser, -produkter og vacciner, navnlig for de dårligst stillede |
| --- | --- |

ab)

at støtte opfordringen fra FN's generalsekretær til en prismæssigt overkommelig og tilgængelig covid-19-vaccine, der skal betragtes som et globalt offentligt gode; at gennemføre bestemmelserne i Rådets nylige konklusioner om EU's rolle i styrkelsen af Verdenssundhedsorganisationen, navnlig med hensyn til beredskabs- og indsatskapacitet i sundhedskriser; ser med tilfredshed på WHO's arbejde med at koordinere regeringers bestræbelser på at bekæmpe covid-19-pandemien; Parlamentet opfordrer til en upartisk, gennemsigtig og uafhængig undersøgelse af spredningen af virusset og håndteringen af covid-19-pandemien, herunder WHO's håndtering; støtter en reform af Verdenssundhedsorganisationen (WHO), således at den i fremtiden kan reagere mere effektivt på nødsituationer og skabe et internationalt virusbekæmpelseskonsortium for at sikre adgang til og retfærdig distribution af covid-19-vacciner og fremtidige vacciner for alle lande; gentager sin støtte til, at Taiwan optages i Verdenssundhedsforsamlingen; fordømmer, at mange autoritære regimer misbruger de foranstaltninger, der er indført for at bekæmpe covid-19, til at konsolidere magten, yderligere undergrave menneskerettighederne, slå ned på oppositionen og civilsamfundet, tilskynde til hadkampagner mod minoritetsgrupper, indføre yderligere foranstaltninger for at indskrænke deres borgeres rettigheder og frihedsrettigheder og søge at opnå geopolitiske fordele i udlandet; understreger, at den internationale menneskerettighedslovgivning og løftet om at nå verdensmålene for bæredygtig udvikling senest i 2030 fortsat bør være hjørnestenene i alle reaktioner på pandemien; opfordrer EU til at bidrage til det politiske tilsagn på FN-plan om at få standset aids-epidemien senest i 2030, da den fortsat udgør en trussel mod folkesundheden på verdensplan; henstiller, at Rådet fortsat bør stræbe efter større synergier mellem FN's medlemsstater for at få fjernet lovgivning, politikker og praksis, der skaber hindringer for adgangen til hiv-relaterede tjenester og øger risikoen for at få hiv, med særlig vægt på marginaliserede eller udsatte grupper; understreger vigtigheden af, at EU opfordrer til styrkede lovgivnings- og reguleringsmæssige rammer og fremmer politikkohærens med henblik på at opnå universel sundhedsdækning, bl.a. ved at vedtage lovgivning og gennemføre politikker, der giver bedre adgang til sundhedsydelser, -produkter og vacciner, navnlig for de dårligst stillede

| ac) | at tage generalsekretærens rapport med titlen »Shared responsibility, global solidarity: responding to the socioeconomic impacts of COVID-19« til efterretning og derfor insistere på, at regeringers reaktioner på covid-19-pandemien skal være effektive, inkluderende og i fuld overensstemmelse med deres forpligtelser og tilsagn på menneskerettighedsområdet; at opfordre FN's medlemsstater til at træffe specifikke foranstaltninger til beskyttelse af børn, hvis sårbarhed kan blive særligt forværret af covid-19-pandemien; at støtte den centrale nødhjælpsfond, Verdensfødevareprogrammet, FN's Flygtningeorganisation og andre FN-institutioner og -programmer, som spiller en central rolle i den humanitære indsats over for covid-19-krisen; at støtte opfordringerne til et internationalt topmøde i 2021 om økonomisk genopbygning og systemiske reformer i FN efter covid-19 som et vigtigt forum for et mere inkluderende og rettighedsbaseret forvaltningsmiljø |
| --- | --- |

ac)

at tage generalsekretærens rapport med titlen »Shared responsibility, global solidarity: responding to the socioeconomic impacts of COVID-19« til efterretning og derfor insistere på, at regeringers reaktioner på covid-19-pandemien skal være effektive, inkluderende og i fuld overensstemmelse med deres forpligtelser og tilsagn på menneskerettighedsområdet; at opfordre FN's medlemsstater til at træffe specifikke foranstaltninger til beskyttelse af børn, hvis sårbarhed kan blive særligt forværret af covid-19-pandemien; at støtte den centrale nødhjælpsfond, Verdensfødevareprogrammet, FN's Flygtningeorganisation og andre FN-institutioner og -programmer, som spiller en central rolle i den humanitære indsats over for covid-19-krisen; at støtte opfordringerne til et internationalt topmøde i 2021 om økonomisk genopbygning og systemiske reformer i FN efter covid-19 som et vigtigt forum for et mere inkluderende og rettighedsbaseret forvaltningsmiljø

| ad) | at styrke synligheden af EU's indsats og bistand i alle multilaterale fora og på indsatsstedet, navnlig af Team Europe-programmet, som har samlet et beløb på 36 mia. EUR til at imødegå de ødelæggende virkninger af covid-19-krisen i partnerlande og -regioner, navnlig i Afrika |
| --- | --- |

ad)

at styrke synligheden af EU's indsats og bistand i alle multilaterale fora og på indsatsstedet, navnlig af Team Europe-programmet, som har samlet et beløb på 36 mia. EUR til at imødegå de ødelæggende virkninger af covid-19-krisen i partnerlande og -regioner, navnlig i Afrika

| ae) | at spille en aktiv, stærk og ambitiøs lederrolle i forberedelserne til FN's 26. klimakonference (COP26), herunder i et menneskerettighedsperspektiv, navnlig ved at fremme en global anerkendelse af retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø og ved at støtte mandatet for FN's særlige rapportør om menneskerettigheder og miljø; Parlamentet bemærker, at klimaforandringer og tab af biodiversitet er blandt de største aktuelle udfordringer; støtter FN's initiativ vedrørende miljørettigheder, som er en anerkendelse af, at krænkelser af miljørettigheder har en markant indvirkning på en bred vifte af menneskerettigheder; understreger, at biodiversitet og menneskerettigheder er indbyrdes forbundne og indbyrdes afhængige; minder om staternes menneskerettighedsrelaterede forpligtelser til at beskytte biodiversiteten, herunder ved at give adgang til effektive retsmidler i tilfælde af tab og forringelse af biodiversitet; Parlamentet tilskynder i denne forbindelse EU og medlemsstaterne til at fremme anerkendelsen af »økocid« som en international forbrydelse i henhold til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol; er af den opfattelse, at EU bør gennemføre specifikke foranstaltninger for at sætte modstandsdygtighed i centrum for genopretningsindsatsen og integrere nedbringelse af katastroferisici i alle EU's politikker i samarbejde med FN i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030; er af den opfattelse, at EU bør puste nyt liv i partnerskabet med den nuværende amerikanske regering og støtte oprettelsen af en »global kulstofneutralitetskoalition« med de lande, der allerede har forpligtet sig til at nå målet om kulstofneutralitet inden 2050, samarbejde med andre lande om udvikling af planer og teknologier til fjernelse af kulstofemissioner og fremme en ny international strategi for beskyttelse af biodiversiteten |
| --- | --- |

ae)

at spille en aktiv, stærk og ambitiøs lederrolle i forberedelserne til FN's 26. klimakonference (COP26), herunder i et menneskerettighedsperspektiv, navnlig ved at fremme en global anerkendelse af retten til et sikkert, rent, sundt og bæredygtigt miljø og ved at støtte mandatet for FN's særlige rapportør om menneskerettigheder og miljø; Parlamentet bemærker, at klimaforandringer og tab af biodiversitet er blandt de største aktuelle udfordringer; støtter FN's initiativ vedrørende miljørettigheder, som er en anerkendelse af, at krænkelser af miljørettigheder har en markant indvirkning på en bred vifte af menneskerettigheder; understreger, at biodiversitet og menneskerettigheder er indbyrdes forbundne og indbyrdes afhængige; minder om staternes menneskerettighedsrelaterede forpligtelser til at beskytte biodiversiteten, herunder ved at give adgang til effektive retsmidler i tilfælde af tab og forringelse af biodiversitet; Parlamentet tilskynder i denne forbindelse EU og medlemsstaterne til at fremme anerkendelsen af »økocid« som en international forbrydelse i henhold til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol; er af den opfattelse, at EU bør gennemføre specifikke foranstaltninger for at sætte modstandsdygtighed i centrum for genopretningsindsatsen og integrere nedbringelse af katastroferisici i alle EU's politikker i samarbejde med FN i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i Sendairammen for katastrofeforebyggelse 2015-2030; er af den opfattelse, at EU bør puste nyt liv i partnerskabet med den nuværende amerikanske regering og støtte oprettelsen af en »global kulstofneutralitetskoalition« med de lande, der allerede har forpligtet sig til at nå målet om kulstofneutralitet inden 2050, samarbejde med andre lande om udvikling af planer og teknologier til fjernelse af kulstofemissioner og fremme en ny international strategi for beskyttelse af biodiversiteten

| af) | på ny at bekræfte behovet for at sikre lighed for loven og domstolene, myndiggørelse samt fuld og effektiv deltagelse i beslutningsprocesser og fuld, lige og effektiv deltagelse i det politiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv for oprindelige folk, herunder kvinder og piger; at bifalde det arbejde, der udføres af FN's særlige rapportør om oprindelige folks rettigheder, EMRIP og UNPFII; at tilskynde stater og enheder i FN-systemet til at styrke det internationale samarbejde for at gøre noget ved de ugunstige omstændigheder, som oprindelige folk befinder sig i, og til at øge det tekniske samarbejde og den finansielle bistand i denne henseende |
| --- | --- |

af)

på ny at bekræfte behovet for at sikre lighed for loven og domstolene, myndiggørelse samt fuld og effektiv deltagelse i beslutningsprocesser og fuld, lige og effektiv deltagelse i det politiske, økonomiske, sociale og kulturelle liv for oprindelige folk, herunder kvinder og piger; at bifalde det arbejde, der udføres af FN's særlige rapportør om oprindelige folks rettigheder, EMRIP og UNPFII; at tilskynde stater og enheder i FN-systemet til at styrke det internationale samarbejde for at gøre noget ved de ugunstige omstændigheder, som oprindelige folk befinder sig i, og til at øge det tekniske samarbejde og den finansielle bistand i denne henseende

| ag) | at fortsætte med og udvide kapacitetssamarbejdet inden for FN-systemet om fremme af effektive og etiske fælles standarder inden for nye politikområder, som f.eks. disaggregering af data og databeskyttelse, fornøden omhu, bekæmpelse af straffrihed, kunstig intelligens eller cyberspace, og samtidig fremme tilstrækkelig støtte til de lande, der måtte ønske at udvide deres lovgivningsmæssige kapacitet og gennemførelsen af standarder; at opfordre til en tættere koordinering af cyberforsvar for så vidt angår regler, normer, fælles forståelser og håndhævelsesforanstaltninger i cyberspace; at foreslå, at hjørnestenene i den europæiske cybersikkerhed, såsom den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) og direktivet om net- og informationssikkerhed (NIS), kan udgøre et glimrende grundlag, som villige lande kan bruge til at bygge videre på deres lovgivningsmæssige rammer for databeskyttelse og cybersikkerhed gennem en tilgang baseret på »security by design«; at påpege, at bedste praksis og indhøstede erfaringer på EU-plan kan deles inden for FN's rammer med FN-organisationer, der beskæftiger sig med disse opgaver, og også som svar på individuelle landes anmodninger |
| --- | --- |

ag)

at fortsætte med og udvide kapacitetssamarbejdet inden for FN-systemet om fremme af effektive og etiske fælles standarder inden for nye politikområder, som f.eks. disaggregering af data og databeskyttelse, fornøden omhu, bekæmpelse af straffrihed, kunstig intelligens eller cyberspace, og samtidig fremme tilstrækkelig støtte til de lande, der måtte ønske at udvide deres lovgivningsmæssige kapacitet og gennemførelsen af standarder; at opfordre til en tættere koordinering af cyberforsvar for så vidt angår regler, normer, fælles forståelser og håndhævelsesforanstaltninger i cyberspace; at foreslå, at hjørnestenene i den europæiske cybersikkerhed, såsom den generelle forordning om databeskyttelse (GDPR) og direktivet om net- og informationssikkerhed (NIS), kan udgøre et glimrende grundlag, som villige lande kan bruge til at bygge videre på deres lovgivningsmæssige rammer for databeskyttelse og cybersikkerhed gennem en tilgang baseret på »security by design«; at påpege, at bedste praksis og indhøstede erfaringer på EU-plan kan deles inden for FN's rammer med FN-organisationer, der beskæftiger sig med disse opgaver, og også som svar på individuelle landes anmodninger

| ah) | at tage fat på udfordringerne i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af ulovlige finansielle strømme og styrkelse af det internationale samarbejde og god praksis med hensyn til tilbagelevering og inddrivelse af aktiver, bl.a. gennem mere effektive foranstaltninger til gennemførelse af eksisterende forpligtelser i henhold til FN's konvention mod korruption og FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil; at gennemføre effektive, inkluderende og bæredygtige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af korruption inden for rammerne af 2030-dagsordenen; at iværksætte og støtte initiativer til imødegåelse af skatteunddragelse, hvidvask af penge og korruption |
| --- | --- |

ah)

at tage fat på udfordringerne i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af ulovlige finansielle strømme og styrkelse af det internationale samarbejde og god praksis med hensyn til tilbagelevering og inddrivelse af aktiver, bl.a. gennem mere effektive foranstaltninger til gennemførelse af eksisterende forpligtelser i henhold til FN's konvention mod korruption og FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollerne hertil; at gennemføre effektive, inkluderende og bæredygtige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af korruption inden for rammerne af 2030-dagsordenen; at iværksætte og støtte initiativer til imødegåelse af skatteunddragelse, hvidvask af penge og korruption

| ai) | at overveje yderligere gældslettelsesforanstaltninger for stærkt gældstyngede udviklingslande for at undgå misligholdelse og skabe plads til investeringer i verdensmålene for bæredygtig udvikling og i den forbindelse støtte FN's generalsekretærs opfordring til, at der oprettes en mekanisme til omstrukturering af statsgæld som led i den langsigtede reaktion på covid-19-krisen og dens økonomiske konsekvenser |
| --- | --- |

ai)

at overveje yderligere gældslettelsesforanstaltninger for stærkt gældstyngede udviklingslande for at undgå misligholdelse og skabe plads til investeringer i verdensmålene for bæredygtig udvikling og i den forbindelse støtte FN's generalsekretærs opfordring til, at der oprettes en mekanisme til omstrukturering af statsgæld som led i den langsigtede reaktion på covid-19-krisen og dens økonomiske konsekvenser

| aj) | at gøre noget ved migration og tvangsfordrivelse, inklusive de underliggende årsager dertil, og samarbejde om gennemførelsen af både den globale aftale om migration og den globale aftale om flygtninge; minder om, at menneskerettighederne fortsat bør stå i centrum for den globale aftale, med særligt fokus på migranter, der befinder sig i sårbare situationer, såsom børn, mindreårige og kvinder; at fortsætte med at opbygge det fælles engagement i at bevare det humanitære råderum og forbedre det humanitære reaktionssystem og understrege betydningen af at værne om retten til asyl overalt i verden; at støtte og styrke arbejdet i relevante FN-organer, som f.eks. UNHCR og FN's Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA); på ny at bekræfte UNRWA's centrale rolle med hensyn til at yde humanitær bistand og udviklingsbistand til palæstinensiske flygtninge; at appellere til FN's medlemsstater om opretholdelse og forhøjelse af bidragene til UNRWA og støtte forslaget fra UNRWA's generalkommissær om en konference, der kan føre til et mere forudsigeligt, bæredygtigt og ansvarligt finansierings- og udgiftssystem for UNRWA i fremtiden og et tilsagn herom fra et større antal FN-medlemsstater og internationale donorer |
| --- | --- |

aj)

at gøre noget ved migration og tvangsfordrivelse, inklusive de underliggende årsager dertil, og samarbejde om gennemførelsen af både den globale aftale om migration og den globale aftale om flygtninge; minder om, at menneskerettighederne fortsat bør stå i centrum for den globale aftale, med særligt fokus på migranter, der befinder sig i sårbare situationer, såsom børn, mindreårige og kvinder; at fortsætte med at opbygge det fælles engagement i at bevare det humanitære råderum og forbedre det humanitære reaktionssystem og understrege betydningen af at værne om retten til asyl overalt i verden; at støtte og styrke arbejdet i relevante FN-organer, som f.eks. UNHCR og FN's Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA); på ny at bekræfte UNRWA's centrale rolle med hensyn til at yde humanitær bistand og udviklingsbistand til palæstinensiske flygtninge; at appellere til FN's medlemsstater om opretholdelse og forhøjelse af bidragene til UNRWA og støtte forslaget fra UNRWA's generalkommissær om en konference, der kan føre til et mere forudsigeligt, bæredygtigt og ansvarligt finansierings- og udgiftssystem for UNRWA i fremtiden og et tilsagn herom fra et større antal FN-medlemsstater og internationale donorer

| ak) | fortsat at advokere for religions- og trosfrihed; indtrængende at opfordre til en større indsats for at beskytte religiøse og andre mindretals rettigheder; at opfordre til øget beskyttelse af religiøse mindretal mod forfølgelse og vold; at opfordre til ophævelse af love, der kriminaliserer blasfemi og apostasi og tjener som påskud for forfølgelse af religiøse mindretal og ikketroende; at støtte det arbejde, der udføres af den særlige rapportør om religions- og trosfrihed |
| --- | --- |

ak)

fortsat at advokere for religions- og trosfrihed; indtrængende at opfordre til en større indsats for at beskytte religiøse og andre mindretals rettigheder; at opfordre til øget beskyttelse af religiøse mindretal mod forfølgelse og vold; at opfordre til ophævelse af love, der kriminaliserer blasfemi og apostasi og tjener som påskud for forfølgelse af religiøse mindretal og ikketroende; at støtte det arbejde, der udføres af den særlige rapportør om religions- og trosfrihed

| al) | yderligere at øge den integrerede støtte til ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i overensstemmelse med Beijingerklæringen og den tilhørende handlingsplan; at opfordre alle FN's medlemsstater til fortsat at støtte og gennemføre FN's Sikkerhedsråds resolutioner om dagsordenen for kvinder, fred og sikkerhed, som gør status over konflikters uforholdsmæssige indvirkning på kvinder og piger og styrer arbejdet og foranstaltningerne til fremme af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders deltagelse, beskyttelse og rettigheder i hele konfliktcyklussen, fra konfliktforebyggelse til genopbygning efter konflikter; i denne forbindelse at lægge særlig vægt på udryddelse af vold mod og forskelsbehandling af kvinder og piger, herunder seksuel og kønsbaseret vold, skadelige praksisser og vold i hjemmet og familien, og på at støtte kvinders meningsfulde og ligeværdige aktive deltagelse på alle områder af det offentlige liv og i beslutningstagning og fremme af kvinders rettigheder; at støtte og styrke den internationale indsats via FN for at sikre kønsspecifikke analyser og integrering af kønsspørgsmål og menneskerettigheder i alle FN's aktiviteter; Parlamentet minder om, at seksuel vold såsom voldtægt benyttes som krigstaktik og udgør en krigsforbrydelse, og opfordrer til øget beskyttelse af kvinder og piger i konfliktsituationer, navnlig hvad angår seksuel vold; er af den opfattelse, at EU bør mobilisere bredere støtte, herunder gennem passende finansiering, til det arbejde, der udføres af UN Women, som spiller en vigtig rolle i FN-systemet for fremme af kvinders rettigheder og for at bringe alle relevante interessenter sammen med henblik på at skabe politiske ændringer og koordinere politiske tiltag |
| --- | --- |

al)

yderligere at øge den integrerede støtte til ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i overensstemmelse med Beijingerklæringen og den tilhørende handlingsplan; at opfordre alle FN's medlemsstater til fortsat at støtte og gennemføre FN's Sikkerhedsråds resolutioner om dagsordenen for kvinder, fred og sikkerhed, som gør status over konflikters uforholdsmæssige indvirkning på kvinder og piger og styrer arbejdet og foranstaltningerne til fremme af ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders deltagelse, beskyttelse og rettigheder i hele konfliktcyklussen, fra konfliktforebyggelse til genopbygning efter konflikter; i denne forbindelse at lægge særlig vægt på udryddelse af vold mod og forskelsbehandling af kvinder og piger, herunder seksuel og kønsbaseret vold, skadelige praksisser og vold i hjemmet og familien, og på at støtte kvinders meningsfulde og ligeværdige aktive deltagelse på alle områder af det offentlige liv og i beslutningstagning og fremme af kvinders rettigheder; at støtte og styrke den internationale indsats via FN for at sikre kønsspecifikke analyser og integrering af kønsspørgsmål og menneskerettigheder i alle FN's aktiviteter; Parlamentet minder om, at seksuel vold såsom voldtægt benyttes som krigstaktik og udgør en krigsforbrydelse, og opfordrer til øget beskyttelse af kvinder og piger i konfliktsituationer, navnlig hvad angår seksuel vold; er af den opfattelse, at EU bør mobilisere bredere støtte, herunder gennem passende finansiering, til det arbejde, der udføres af UN Women, som spiller en vigtig rolle i FN-systemet for fremme af kvinders rettigheder og for at bringe alle relevante interessenter sammen med henblik på at skabe politiske ændringer og koordinere politiske tiltag

| am) | at indtage en ambitiøs og konstruktiv rolle inden for mekanismen til revision af gennemførelsen af FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollen hertil om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel med henblik på yderligere at styrke den internationale indsats for at bekæmpe menneskehandel, herunder perspektiverne for kvinder, børn og migranter, som er i øget risiko for at blive udnyttet |
| --- | --- |

am)

at indtage en ambitiøs og konstruktiv rolle inden for mekanismen til revision af gennemførelsen af FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og protokollen hertil om forebyggelse, bekæmpelse og retsforfølgning af menneskehandel med henblik på yderligere at styrke den internationale indsats for at bekæmpe menneskehandel, herunder perspektiverne for kvinder, børn og migranter, som er i øget risiko for at blive udnyttet

| an) | at rådføre sig tæt med Parlamentet om processen for gennemførelse af Rådets konklusioner og inddrage Parlamentet i alle politikområder, hvor parlamentarisk diplomati kan skabe værdifulde synergier og styrke kapaciteten til outreach og positive virkninger og lederskab for EU som helhed |
| --- | --- |

an)

at rådføre sig tæt med Parlamentet om processen for gennemførelse af Rådets konklusioner og inddrage Parlamentet i alle politikområder, hvor parlamentarisk diplomati kan skabe værdifulde synergier og styrke kapaciteten til outreach og positive virkninger og lederskab for EU som helhed

| ao) | at opfordre til øjeblikkelig handling for at imødegå den voksende menneskerettighedskrise i Xinjiang, som minimum for at undersøge den rapporterede etniske og religiøse forfølgelse i hele regionen; Parlamentet opfordrer i denne forbindelse til, at der oprettes en uafhængig FN-overvågningsmekanisme for menneskerettigheder i Kina, som kunne omfatte en særlig FN-rapportør, et ekspertpanel i Menneskerettighedsrådet eller en særlig udsending; støtter opfordringerne til, at UNHRC afholder en særlig samling om denne krise; |
| --- | --- |

ao)

at opfordre til øjeblikkelig handling for at imødegå den voksende menneskerettighedskrise i Xinjiang, som minimum for at undersøge den rapporterede etniske og religiøse forfølgelse i hele regionen; Parlamentet opfordrer i denne forbindelse til, at der oprettes en uafhængig FN-overvågningsmekanisme for menneskerettigheder i Kina, som kunne omfatte en særlig FN-rapportør, et ekspertpanel i Menneskerettighedsrådet eller en særlig udsending; støtter opfordringerne til, at UNHRC afholder en særlig samling om denne krise;

| 2. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen samt til orientering til FN's Generalforsamling og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 165.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0008.

(3)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 86.

(4)  EUT C 86 af 6.3.2018, s. 33.

(5)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/DA/foraff/137584.pdf

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8416-2013-INIT/da/pdf

(7)  http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2016/08/principles_en.pdf; http://yogyakartaprinciples.org/wp-content/uploads/2017/11/A5_yogyakartaWEB-2.pdf

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 8. juni 2021

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/163 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/163

---

P9_TA(2021)0263

ETIAS-konsekvensændringer: politisamarbejde og retligt samarbejde ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer og om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og forordning (EU) 2019/816 (COM(2019)0003 — C8-0025/2019 — 2019/0001A(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 67/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0003),

| — | der henviser til Formandskonferencens beslutning af 11. februar 2021 om at give Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender tilladelse til at opdele ovennævnte kommissionsforslag og udarbejde to særskilte lovgivningsmæssige betænkninger på grundlag deraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens beslutning af 11. februar 2021 om at give Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender tilladelse til at opdele ovennævnte kommissionsforslag og udarbejde to særskilte lovgivningsmæssige betænkninger på grundlag deraf,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 82, stk. 1, litra d), og artikel 87, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 82, stk. 1, litra d), og artikel 87, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0025/2019),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. marts 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. marts 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0254/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0254/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001A

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandling den 8. juni 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for at tilgå andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1150.)

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/164 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/164

---

P9_TA(2021)0264

ETIAS-konsekvensændringer: grænser og visa ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på ETIAS og om ændring af forordning (EU) 2018/1240, forordning (EF) nr. 767/2008, forordning (EU) 2017/2226 og forordning (EU) 2018/1861 (COM(2019)0004 — C8-0024/2019 — 2019/0002(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 67/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0004), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0004),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra b) og d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0024/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra b) og d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0024/2019),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. marts 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. marts 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0255/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0255/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0002

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861 og (EU) 2019/817, for så vidt angår fastlæggelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1152.)

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/165 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/165

---

P9_TA(2021)0265

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2020/003 DE/GMH Guss — Tyskland

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Tyskland — EGF/2020/003 DE/GMH Guss (COM(2021)0207 — C9-0156/2021 — 2021/0107(BUD))

(2022/C 67/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0207 — C9-0156/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0207 — C9-0156/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) EGF-forordningen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) EGF-forordningen,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3) (IIA af 16. december 2020), særlig punkt 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3) (IIA af 16. december 2020), særlig punkt 9,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0189/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0189/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for;

| B. | der henviser til, at Tyskland indgav ansøgning EGF/2020/003 DE/GMH Guss om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 585 afskedigelser (4) i fire datterselskaber af virksomheden Guss GmbH, der er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 24 (Fremstilling af metal) på NUTS 2-niveau i Düsseldorf (DEA1) (5) og Arnsberg (DEA5) (6), for en referenceperiode for ansøgningen, der løber fra den 31. juli 2020 til den 30. november 2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Tyskland indgav ansøgning EGF/2020/003 DE/GMH Guss om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 585 afskedigelser (4) i fire datterselskaber af virksomheden Guss GmbH, der er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 24 (Fremstilling af metal) på NUTS 2-niveau i Düsseldorf (DEA1) (5) og Arnsberg (DEA5) (6), for en referenceperiode for ansøgningen, der løber fra den 31. juli 2020 til den 30. november 2020;

| C. | der henviser til, at ansøgningen vedrører 585 arbejdstagere, der er blevet afskediget i fire datterselskaber i GMH Guss GmbH i Tyskland; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ansøgningen vedrører 585 arbejdstagere, der er blevet afskediget i fire datterselskaber i GMH Guss GmbH i Tyskland;

| D. | der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat;

| E. | der henviser til, at støberiindustrien i Tyskland står over for akutte udfordringer såsom ændringer i den internationale handel med varer og tjenesteydelser og overproduktion i Kina, navnlig inden for bil- og maskinindustrien, samt udflytning af aktiviteter til tredjelande, herunder til EU-kandidatlande, hvor der gælder lavere miljøstandarder (7), og hvor industrierne er stærkt subsidierede; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at støberiindustrien i Tyskland står over for akutte udfordringer såsom ændringer i den internationale handel med varer og tjenesteydelser og overproduktion i Kina, navnlig inden for bil- og maskinindustrien, samt udflytning af aktiviteter til tredjelande, herunder til EU-kandidatlande, hvor der gælder lavere miljøstandarder (7), og hvor industrierne er stærkt subsidierede;

| F. | der henviser til, at GMH Guss' problemer begyndte, da hovedkunden hos datterselskabet Walter Hundhausen GmbH, der stod for 60 % af virksomhedens produktion, besluttede at udflytte dele af sin forsyningskæde til Tyrkiet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at GMH Guss' problemer begyndte, da hovedkunden hos datterselskabet Walter Hundhausen GmbH, der stod for 60 % af virksomhedens produktion, besluttede at udflytte dele af sin forsyningskæde til Tyrkiet;

| G. | der henviser til, at den taiwanske konkurrent MEITA åbnede to støberier i Obrenovac i Serbien, som hovedsagelig producerer til den europæiske bilindustri, og at MEITA på grund af subsidier og lavere arbejdskraftomkostninger var i stand til at tilbyde langt lavere priser end sin tyske konkurrent GMH Guss; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den taiwanske konkurrent MEITA åbnede to støberier i Obrenovac i Serbien, som hovedsagelig producerer til den europæiske bilindustri, og at MEITA på grund af subsidier og lavere arbejdskraftomkostninger var i stand til at tilbyde langt lavere priser end sin tyske konkurrent GMH Guss;

| H. | der henviser til, at den samlede produktion af metalstøbegods i Tyskland faldt med 8,9 % mellem 2018 og 2019 (8) på grund af disse globaliseringsrelaterede udfordringer, navnlig for Nordrhein-Westfalen, hvor 25 % af de støbte metaldele i Tyskland produceres; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den samlede produktion af metalstøbegods i Tyskland faldt med 8,9 % mellem 2018 og 2019 (8) på grund af disse globaliseringsrelaterede udfordringer, navnlig for Nordrhein-Westfalen, hvor 25 % af de støbte metaldele i Tyskland produceres;

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Tyskland derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 1 081 706 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 1 802 845 EUR, og omfatter udgifterne til individualiserede tilbud på 1 730 731 EUR samt udgifter til forberedende arbejde, forvaltning, oplysning, offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsaktiviteter på 72 114 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de tyske myndigheder indgav ansøgningen den 15. december 2020, og at Kommissionen, efter at Tyskland havde forelagt yderligere oplysninger, den 27. april 2021 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig, at alle de proceduremæssige krav er opfyldt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at ansøgningen vedrører i alt 585 arbejdstagere, der blev afskediget i den tyske industrisektor; beklager, at Tyskland forventer, at kun 476 ud af de samlede støtteberettigede modtagere, hvoraf 455 er mænd og 21 er kvinder, og størstedelen er i aldersgruppen fra 30 til 54 år, vil deltage i foranstaltningerne (tiltænkte støttemodtagere); |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at disse afskedigelser forventes at få en betydelig indvirkning på den lokale økonomi, eftersom de fandt sted på et tidspunkt med høj arbejdsløshed (10,7 % i september 2020) i Ruhr-området på grund af strukturelle udfordringer siden 1960'erne og konsekvenserne af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at de fleste af de afskedigede arbejdstagere befinder sig i anden halvdel af deres erhvervskarriere, har et lavt kvalifikationsniveau og ofte ringe kendskab til tysk; understreger, således som det anføres i ansøgningen, endvidere, at et stort antal af støttemodtagerne er mænd med indvandrerbaggrund, og at en vellykket reintegration på arbejdsmarkedet ville kunne fremmes med hjælp fra andre hustandsmedlemmer, som ofte har et langt bedre kendskab til tysk end de tidligere ansatte; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver og glæder sig over oprettelsen af peergrupper, der tager de berørte tidligere ansattes personlige situation i betragtning; understreger behovet for, at tidligere ansatte uden forskelsbehandling og uafhængigt af deres nationalitet integreres og støttes af de foranstaltninger, der indgår i dette EGF-projekt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at det er et socialt ansvar for Unionen at give disse arbejdstagere, der er blevet afskediget, de nødvendige kvalifikationer til den økologiske og retfærdige omstilling af Unionens industri i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt, eftersom de arbejdede i en sektor med høj kulstofintensitet; glæder sig derfor over de individualiserede tilbud, som denne EGF yder arbejdstagerne, og som omfatter opkvalificeringsforanstaltninger og kurser i tysk, workshopper, erhvervsvejledning, jobrådgivning, uddannelsestilskud samt rådgivningstjeneste i forbindelse med virksomhedsetablering for at gøre området og det samlede arbejdsmarked mere bæredygtigt og modstandsdygtigt i fremtiden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at Tyskland begyndte at yde de individualiserede tilbud til de modtagere, der var tiltænkt støtte, den 1. august 2020, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 1. august 2020 til den 15. december 2022; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig, at Tyskland begyndte at afholde administrative udgifter til at gennemføre EGF den 1. november 2020, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning og offentlig omtale samt kontrol og rapportering derfor vil være berettiget til økonomisk støtte fra EGF fra den 1. november 2020 til den 15. juni 2023; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud blev udarbejdet af Tyskland i samråd med arbejdsmarkedets parter, og at der blev nedsat et overvågningsudvalg bestående af repræsentanter for forbundsministeriet for beskæftigelse og sociale anliggender, repræsentanter for den offentlige arbejdsformidling, repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, repræsentanter for fagforeningen IG Metall, likvidatorer for den afskedigende virksomhed og dens datterselskaber samt repræsentanter for samarbejdsudvalgene med henblik på at styre den EGF-medfinansierede intervention; fremhæver, at arbejdsmarkedets parter i de berørte virksomheder allerede samarbejdede i de måneder og år, der gik forud for mobiliseringen af EGF, for at forbedre de vanskelige økonomiske vilkår og den vanskelige økonomiske situation, hvilket også omfattede betydelige lønindrømmelser fra arbejdstagernes side; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at de tyske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger supplerer, men ikke erstatter de foranstaltninger, der tilbydes af Den Europæiske Socialfond (ESF) gennem ESF's operationelle program for Nordrhein-Westfalen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

13.

| 14. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  EGF-forordningens artikel 3.

(5)  Datterselskaberne Friedrich Wilhelms-Hütte Eisenguss GmbH og Friedrich Wilhems-Hütte GmbH, begge beliggende i Mülheim an der Ruhr.

(6)  Datterselskabet Dieckerhoff Guss GmbH i Gevelsberg og datterselskabet Walter Hundhausen GmbH (samt hovedsædet for GMH Guss GmbH) i Schwerte.

(7)  Deutsche Bank Research (2020): Automobilindustrie — Produktion in Kina überflügelt heimische Fertigung, Eurofound (2016): Rapport fra Den Europæiske Overvågning af Omstrukturering (ERM) 2016: Globalisation slowdown? Recent evidence of offshoring and reshoring in Europe, Eurofound (2020): Rapport fra Den Europæiske Overvågning af Omstrukturering (ERM) 2020: Omstrukturering på tværs af grænserne. Målt i kompenseret bruttotonnage (kbt).

(8)  Stephen, Sophie (2020): Deutsche Gussproduktion 2019 und Ausblick 2020, in: GIESSEREI, 04/2020.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Tyskland — EGF/2020/003 DE/GMH Guss

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/1021.)

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/169 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/169

---

P9_TA(2021)0266

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2020/005 BE/Swissport — Belgien

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Belgien — EGF/2020/005 BE/Swissport (COM(2021)0212 — C9-0159/2021 — 2021/0109(BUD))

(2022/C 67/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0212 — C9-0159/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0212 — C9-0159/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3) (»IIA af 16. december 2020«), særlig punkt 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter (3) (»IIA af 16. december 2020«), særlig punkt 9,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender of fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender of fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0188/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0188/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for;

| B. | der henviser til, at Belgien indgav ansøgning EGF/2020/005 BE/Swissport om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 1 468 afskedigelser (4) i virksomheden Swissport Belgium inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 9. juni 2020 til den 9. oktober 2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Belgien indgav ansøgning EGF/2020/005 BE/Swissport om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 1 468 afskedigelser (4) i virksomheden Swissport Belgium inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 9. juni 2020 til den 9. oktober 2020;

| C. | der henviser til, at Kommissionen den 27. april 2021 vedtog et forslag til afgørelse om mobilisering af EGF til fordel for Belgien for at støtte reintegrationen på arbejdsmarkedet af 1 468 tiltænkte støttemodtagere; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen den 27. april 2021 vedtog et forslag til afgørelse om mobilisering af EGF til fordel for Belgien for at støtte reintegrationen på arbejdsmarkedet af 1 468 tiltænkte støttemodtagere;

| D. | der henviser til, at ansøgningen vedrører 1 468 arbejdstagere, der blev afskediget i virksomheden Swissport Belgium; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen vedrører 1 468 arbejdstagere, der blev afskediget i virksomheden Swissport Belgium;

| E. | der henviser til, at ansøgningen bygger på interventionskriterierne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige, hvis aktivitet er ophørt; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen bygger på interventionskriterierne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat, inklusive arbejdstagere, der er blevet afskediget hos leverandører eller producenter i efterfølgende produktionsled, og/eller selvstændige, hvis aktivitet er ophørt;

| F. | der henviser til, at covid-19-pandemien og den efterfølgende globale økonomiske krise har forårsaget et enormt chok for rejsebranchen i Belgien, navnlig for de luftfartsselskaber og virksomheder, der opererer i Brussels Airport, hvor antallet af flyvninger i den første uge af nedlukningen (den 16.-22. marts 2020) faldt med 58 % i forhold til januar 2020, og passagerflyvningerne i lufthavnen i løbet af de efterfølgende uger næsten standsede fuldstændigt; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at covid-19-pandemien og den efterfølgende globale økonomiske krise har forårsaget et enormt chok for rejsebranchen i Belgien, navnlig for de luftfartsselskaber og virksomheder, der opererer i Brussels Airport, hvor antallet af flyvninger i den første uge af nedlukningen (den 16.-22. marts 2020) faldt med 58 % i forhold til januar 2020, og passagerflyvningerne i lufthavnen i løbet af de efterfølgende uger næsten standsede fuldstændigt;

| G. | der henviser til, at den internationale passagertrafik i 2020 generelt set faldt med 60 % i forhold til 2019 (fra 4,5 mia. passagerer til 1,8 mia. passagerer), og at 50 % af de globale fly blev langtidsparkeret; der henviser til, at Swissport Belgium, som er en af Brussels Airport's to udbydere af groundhandlingydelser, var ansvarlig for 60 % af ydelserne i forbindelse med groundhandling og rengøring i lufthavnen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den internationale passagertrafik i 2020 generelt set faldt med 60 % i forhold til 2019 (fra 4,5 mia. passagerer til 1,8 mia. passagerer), og at 50 % af de globale fly blev langtidsparkeret; der henviser til, at Swissport Belgium, som er en af Brussels Airport's to udbydere af groundhandlingydelser, var ansvarlig for 60 % af ydelserne i forbindelse med groundhandling og rengøring i lufthavnen;

| H. | der henviser til, at Swissport Belgium den 9. juni 2020 efter uger med næsten ingen groundhandlingsydelser i Brussels Airport blev erklæret konkurs, hvilket førte til de pågældende afskedigelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Swissport Belgium den 9. juni 2020 efter uger med næsten ingen groundhandlingsydelser i Brussels Airport blev erklæret konkurs, hvilket førte til de pågældende afskedigelser;

| I. | der henviser til, at Swissport Belgium var godt i gang med at gennemføre en genopretningsplan, inden pandemien ramte, og forudså et tab på 37 % for 2020 i forhold til 2019 og blev erklæret konkurs den 9. juni 2020 af retten i Bruxelles; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Swissport Belgium var godt i gang med at gennemføre en genopretningsplan, inden pandemien ramte, og forudså et tab på 37 % for 2020 i forhold til 2019 og blev erklæret konkurs den 9. juni 2020 af retten i Bruxelles;

| J. | der henviser til, at ingen virksomheder på grund af den store usikkerhed om den kortsigtede genopretning af sektoren for passagerlufttransport har udvist interesse for at overtage Swissport Belgiums groundhandlingsvirksomhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ingen virksomheder på grund af den store usikkerhed om den kortsigtede genopretning af sektoren for passagerlufttransport har udvist interesse for at overtage Swissport Belgiums groundhandlingsvirksomhed;

| K. | der henviser til, at der er en reel risiko for, at der indtræffer flere konkurser blandt leverandører af ground handling-ydelser i hele 2021; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der er en reel risiko for, at der indtræffer flere konkurser blandt leverandører af ground handling-ydelser i hele 2021;

| L. | der henviser til, at dette er en af de første mobiliseringer af EGF som følge af covid-19-krisen, efter at Europa-Parlamentet vedtog sin beslutning af 18. juni 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2020/000 TA 2020 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (5), hvori det blev anført, at EGF kan mobiliseres for at støtte permanent afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at dette er en af de første mobiliseringer af EGF som følge af covid-19-krisen, efter at Europa-Parlamentet vedtog sin beslutning af 18. juni 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2020/000 TA 2020 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (5), hvori det blev anført, at EGF kan mobiliseres for at støtte permanent afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013;

| M. | der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at sundhedskrisen er resulteret i en økonomisk krise, og at den har fastlagt en genopretningsplan for økonomien og understreget EGF's rolle som et nødredskab (6); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at sundhedskrisen er resulteret i en økonomisk krise, og at den har fastlagt en genopretningsplan for økonomien og understreget EGF's rolle som et nødredskab (6);

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Belgien derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 3 719 224 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 6 198 708 EUR, og omfatter udgifterne til individualiserede tilbud på 5 977 108 EUR samt udgifter til forberedende arbejde, forvaltning, oplysning, offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsaktiviteter på 221 600 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de belgiske myndigheder indgav ansøgningen den 22. december 2020, og at Kommissionen, efter at Belgien havde forelagt yderligere oplysninger, den 27. april 2021 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig, at alle de proceduremæssige krav er opfyldt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at ansøgningen vedrører i alt 1 468 arbejdstagere, der er blevet afskediget af virksomheden Swissport Belgium, hvoraf 1 086 er mænd og 382 er kvinder; glæder sig over, at alle afskedigede arbejdstagere forventes at deltage i foranstaltningerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at den pludselige lukning af visse nøglesektorer i Belgien (catering, turisme, kultur osv.) har ført til en arbejdsløshed i Bruxelles på 15 % i tredje kvartal af 2020 (7), og at en stor del af den tidligere arbejdsstyrke i Swissport Belgien er dårligt stillede grupper, da de for det meste er lavtuddannede arbejdstagere og specialarbejdere, og ca. en tredjedel (32,5 %) er over 50 år; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for, at alle ansatte uden forskelsbehandling og uafhængigt af deres nationalitet integreres og støttes af de foranstaltninger, der indgår i denne EGF-mobilisering; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at Belgien begyndte at yde de individualiserede tilbud til de modtagere, der var tiltænkt støtte, den 9. juni 2020, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 9. juni 2020 til den 22. december 2022; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at de individualiserede tilbud til arbejdstagere og selvstændige omfatter følgende foranstaltninger: information, hjælp til jobsøgning og erhvervsvejledning, uddannelse, støtte til etablering af virksomheder, incitamenter og godtgørelser, og glæder sig over, at arbejdstagere af det underrepræsenterede køn, som vælger erhvervsuddannelse inden for job med en kønsbestemt skævvridning (8), modtager en yderligere bonus på 700 EUR; gentager, at integreringen af kønsperspektivet udgør et vigtigt element i Unionens budget, og mener, at det bør fremmes på alle stadier af gennemførelsen af den økonomiske støtte fra EGF; |
| --- | --- |

8.

| 9. | noterer sig, at Belgien begyndte at afholde administrative udgifter til at gennemføre EGF den 10. juni 2020, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning og offentlig omtale samt kontrol og rapportering derfor vil være berettiget til økonomisk støtte fra EGF fra den 10. juni 2020 til den 22. juni 2023; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet af Belgien i samråd med arbejdstagernes repræsentanter og arbejdsmarkedets parter samt et beskæftigelsescenter, som er specialist inden for luftfartssektoren; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at de belgiske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre af Unionens finansielle instrumenter, og at principperne om ligebehandling og ikkeforskelsbehandling vil blive overholdt i forbindelse med adgangen til de foreslåede foranstaltninger og deres gennemførelse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at økonomisk støtte gennem EGF bør ydes så hurtigt og effektivt som muligt; understreger nødvendigheden af i videst muligt omfang at afkorte perioden for Kommissionens vurdering af ansøgninger; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker den seneste stigning i antallet af ansøgninger om økonomisk støtte fra EGF; udtrykker bekymring over den vedvarende indvirkning, som den globale økonomiske krise forårsaget af covid-19-pandemien har på beskæftigelsen og på EGF's tilstrækkelighed til at imødekomme alle fremtidige behov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | støtter kraftigt, at EGF fortsætter med at udvise solidaritet i perioden 2021-2027, samtidig med at fokus flyttes fra årsagen til omstruktureringen og over på dens virkninger; glæder sig over, at dekarbonisering i henhold til de nye regler også vil være en grund til, at ansøgerne kan være støtteberettigede; |
| --- | --- |

15.

| 16. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  EGF-forordningens artikel 3.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0141.

(6)  COM(2020)0442.

(7)  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage

(8)  Erhverv, hvor mindst 75 % af arbejdstagerne tilhører samme køn.

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Belgien — EGF/2020/005 BE/Swissport

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/1020.)

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/173 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/173

---

P9_TA(2021)0267

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2020/004 NL/KLM — Nederlandene

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Nederlandene — EGF/2020/004 NL/KLM (COM(2021)0226 — C9-0161/2021 — 2021/0115(BUD))

(2022/C 67/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0226 — C9-0161/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0226 — C9-0161/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (3) (IIA af 16. december 2020), særlig artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (3) (IIA af 16. december 2020), særlig artikel 9,

| — | der henviser til skrivelserne fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og fra Regionaludviklingsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelserne fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og fra Regionaludviklingsudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0187/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0187/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for;

| B. | der henviser til, at Nederlandene indgav ansøgning EGF/2020/004 NL/KLM om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 1 851 afskedigelser (4) i virksomheden KLM Royal Dutch Airlines i NUTS 2-regionen Noord-Holland (NL32) i Nederlandene, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 15. august 2020 til den 15. december 2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Nederlandene indgav ansøgning EGF/2020/004 NL/KLM om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 1 851 afskedigelser (4) i virksomheden KLM Royal Dutch Airlines i NUTS 2-regionen Noord-Holland (NL32) i Nederlandene, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 15. august 2020 til den 15. december 2020;

| C. | der henviser til, at ansøgningen vedrører 1 851 arbejdstagere, der blev afskediget hos KLM Royal Dutch Airlines, hvoraf 650 afskedigelser fandt sted i referenceperioden, og 1 201 fandt sted før eller efter referenceperioden, og der kan etableres en klar årsagssammenhæng med den begivenhed, der udløste afskedigelserne i referenceperioden; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ansøgningen vedrører 1 851 arbejdstagere, der blev afskediget hos KLM Royal Dutch Airlines, hvoraf 650 afskedigelser fandt sted i referenceperioden, og 1 201 fandt sted før eller efter referenceperioden, og der kan etableres en klar årsagssammenhæng med den begivenhed, der udløste afskedigelserne i referenceperioden;

| D. | der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat;

| E. | der henviser til, at Kommissionen har erkendt, at covid-19-sundhedskrisen skabte en økonomisk krise, og har været fortaler for en genopretningsplan (Next Generation EU), der understreger den centrale rolle, som EGF spiller med hensyn til at bistå afskedigede arbejdstagere; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen har erkendt, at covid-19-sundhedskrisen skabte en økonomisk krise, og har været fortaler for en genopretningsplan (Next Generation EU), der understreger den centrale rolle, som EGF spiller med hensyn til at bistå afskedigede arbejdstagere;

| F. | der henviser til, at covid-19-pandemien har betydet et enormt chok for luftfartsindustrien på grund af rejserestriktioner, hvilket førte til et fald i den internationale lufttrafik på 98,9 % i april 2020 i forhold til april 2019, samtidig med at 64 % af verdens luftfartøjer blev langtidsparkeret; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at covid-19-pandemien har betydet et enormt chok for luftfartsindustrien på grund af rejserestriktioner, hvilket førte til et fald i den internationale lufttrafik på 98,9 % i april 2020 i forhold til april 2019, samtidig med at 64 % af verdens luftfartøjer blev langtidsparkeret;

| G. | der henviser til, at den internationale passagerefterspørgsel faldt med 75,6 % i 2020 i forhold til 2019-niveauet, og til, at det ifølge den globale passagerprognose fra Den Internationale Luftfartssammenslutning vil tage 3-4 år, før luftfartsindustrien når op på niveauet fra før krisen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den internationale passagerefterspørgsel faldt med 75,6 % i 2020 i forhold til 2019-niveauet, og til, at det ifølge den globale passagerprognose fra Den Internationale Luftfartssammenslutning vil tage 3-4 år, før luftfartsindustrien når op på niveauet fra før krisen;

| H. | der henviser til, at dette er en af de første mobiliseringer af EGF som følge af covid-19-krisen, efter at Europa-Parlamentet vedtog sin beslutning af 18. juni 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2020/000 TA 2020 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (5), hvori det blev anført, at EGF kan mobiliseres for at støtte permanent afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at dette er en af de første mobiliseringer af EGF som følge af covid-19-krisen, efter at Europa-Parlamentet vedtog sin beslutning af 18. juni 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2020/000 TA 2020 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (5), hvori det blev anført, at EGF kan mobiliseres for at støtte permanent afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013;

| I. | der henviser til, at KLM's økonomiske resultater steg støt mellem 2015 og 2019, inden pandemien begyndte, og at virksomhedens nettooverskud steg fra 54 mio. EUR i regnskabsåret 2015 til 449 mio. EUR i regnskabsåret 2019; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at KLM's økonomiske resultater steg støt mellem 2015 og 2019, inden pandemien begyndte, og at virksomhedens nettooverskud steg fra 54 mio. EUR i regnskabsåret 2015 til 449 mio. EUR i regnskabsåret 2019;

| J. | der henviser til, at antallet af passagerer, der befordres af KLM, faldt med 68 %, og at KLM's indtægter faldt med 53,8 % i 2020 i forhold til 2019, hvilket førte til, at KLM akkumulerede et driftstab på 1 154 mio. EUR i 2020 sammenlignet med et overskud på 714 mio. EUR i 2019 (6), og at KLM's ledelse bebudede en omstruktureringsplan for at mindske arbejdsstyrken med ca. 5 000 fuldtidsækvivalenter (7); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at antallet af passagerer, der befordres af KLM, faldt med 68 %, og at KLM's indtægter faldt med 53,8 % i 2020 i forhold til 2019, hvilket førte til, at KLM akkumulerede et driftstab på 1 154 mio. EUR i 2020 sammenlignet med et overskud på 714 mio. EUR i 2019 (6), og at KLM's ledelse bebudede en omstruktureringsplan for at mindske arbejdsstyrken med ca. 5 000 fuldtidsækvivalenter (7);

| K. | der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at sundhedskrisen er resulteret i en økonomisk krise, og at den har fastlagt en genopretningsplan for økonomien og understreget EGF's rolle som et nødredskab (8); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at sundhedskrisen er resulteret i en økonomisk krise, og at den har fastlagt en genopretningsplan for økonomien og understreget EGF's rolle som et nødredskab (8);

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen er opfyldt, og at Nederlandene derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 5 019 218 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 8 365 364 EUR, og omfatter udgifterne til individualiserede tilbud på 8 030 750 EUR samt udgifter til forberedende arbejde, forvaltning, oplysning, offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsaktiviteter på 334 614 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de nederlandske myndigheder indgav ansøgningen den 22. december 2020, og at Kommissionen, efter at Nederlandene havde forelagt yderligere oplysninger, den 6. maj 2021 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager den langvarige proces under sådanne vanskelige omstændigheder og opfordrer Kommissionen til at fremskynde vurderingsprocessen og sikre, at de afskedigede arbejdstagere kan drage fordel af Unionens støtte rettidigt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at ansøgningen vedrører i alt 1 851 arbejdstagere, der blev afskediget i virksomheden KLM Royal Dutch Airlines; noterer sig, at Nederlandene forventer, at kun 1 201 ud af de samlede støtteberettigede modtagere vil deltage i foranstaltningerne (tiltænkte støttemodtagere); |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at Nederlandene har besluttet ikke at tilbyde indkomststøtte til de afskedigede arbejdstagere gennem EGF; noterer sig, at den nederlandske regering havde indført et generisk løntilskud til alle virksomheder, hvis omsætning er berørt af covid-19-krisen med mere end 20 %, og at KLM-koncernen ansøgte om NOW-tilskud (Noodmaatregel Overbrugging voorWerkgelegenheid); noterer sig, at KLM-koncernen ansøgte for hele den periode, der var dækket af NOW-tilskuddet, og allerede har modtaget forskudsbetalinger på 683 mio. EUR og bør modtage yderligere 488 mio. EUR; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at det er op til medlemsstaten at beslutte, hvor mange af de støtteberettigede arbejdstagere der bør kunne drage fordel af støtten, og opfordrer Nederlandene til at sikre inklusion af de mest sårbare personer, som sandsynligvis vil stå over for de største vanskeligheder på arbejdsmarkedet, uden nogen form for forskelsbehandling; understreger fordelen ved at gøre det muligt for alle afskedigede arbejdstagere, for hvem dette er deres bedste mulighed, at blive integreret og få støtte gennem de foranstaltninger, der indgår i dette EGF-projekt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at de sociale indvirkninger af afskedigelserne forventes at være betydelige, da KLM er Nederlandenes næststørste private arbejdsgiver med over 33 000 medarbejdere (9) i 2019; minder om, at disse afskedigelser fandt sted på et tidspunkt med stigende arbejdsløshed i Noord-Holland, som steg med 1,5 procentpoint til 4,8 % i fjerde kvartal af 2020 i forhold til samme kvartal i 2019; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at Nederlandene begyndte at yde de individualiserede tilbud til de modtagere, der var tiltænkt støtte, den 1. februar 2021, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 1. februar 2021 til den 1. februar 2023; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at de individualiserede tilbud til arbejdstagere omfatter følgende foranstaltninger: faglig orientering, støtte til at finde arbejde i særlige sektorer, faglig uddannelse, coaching og/eller uddannelse og finansiel rådgivning; glæder sig over myndighedernes fokus på omskoling af arbejdstagere for at lette deres overgang til sektorer med mangel på arbejdskraft såsom uddannelse, sundhedspleje, logistik, teknologi og informationsstyring; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig, at Nederlandene begyndte at afholde administrative udgifter til at gennemføre EGF den 1. februar 2021, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning og offentlig omtale samt kontrol og rapportering derfor vil være berettiget til økonomisk støtte fra EGF fra den 1. februar 2021 til den 1. august 2023; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud blev udarbejdet af Nederlandene i samråd med interessenter og arbejdsmarkedets parter, herunder otte fagforeninger, og at der i tæt samarbejde med de relevante samarbejdsudvalg blev nedsat en støttegruppe for at sikre, at disse tjenester koordineres; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at de nederlandske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke vil modtage støtte fra andre af Unionens fonde eller finansielle instrumenter (10); |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til en fortsat reduktion af den administrative byrde gennem hele processen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til, at der gøres yderligere kommunikationsbestræbelser med hensyn til de foranstaltninger, der støttes over EU-budgettet gennem EGF; understreger betydningen af at formidle oplysninger om Unionens merværdi og støtten til sårbare sektorer og arbejdstagere, navnlig i kølvandet på covid-19-udbruddet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

15.

| 16. | noterer sig, at ifølge Kommissionen er alle de proceduremæssige krav opfyldt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | støtter kraftigt, at EGF i 2021-2027 fortsat udviser solidaritet, samtidig med at fokus flyttes fra årsagen til omstruktureringen og over på dens virkninger; glæder sig over, at dekarbonisering i henhold til de nye regler også vil være en grund til, at ansøgerne kan være støtteberettigede; |
| --- | --- |

17.

| 18. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  EGF-forordningens artikel 3.

(5)  Vedtagne tekster P9_TA(2020)0141.

(6)  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf

(7)  Pressemeddelelse fra KLM: https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/

(8)  COM(2020)0442.

(9)  KLM's årsberetning 2019: https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf

(10)  Den 13. juli 2020 godkendte Europa-Kommissionen i henhold til EU's statsstøtteregler en nederlandsk statsstøtteforanstaltning på 3,4 mia. EUR bestående af en statsgaranti for lån og et efterstillet statslån til KLM for at tilføre virksomheden akut likviditet i forbindelse med coronavirusudbruddet. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen som følge af en ansøgning fra Nederlandene — EGF/2020/004 NL/KLM

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/1022.)

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/177 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/177

---

P9_TA(2021)0268

Mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen: ansøgning EGF/2020/007 FI/Finnair — Finland

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Finland — EGF/2020/007 FI/Finnair (COM(2021)0227 — C9-0162/2021 — 2021/0116(BUD))

(2022/C 67/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0227 — C9-0162/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0227 — C9-0162/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 (1) (EGF-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (2), særlig artikel 8,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (3) (IIA af 16. december 2020), særlig artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (3) (IIA af 16. december 2020), særlig artikel 9,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0186/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0186/2021),

| A. | der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen har oprettet lovgivnings- og budgetmæssige instrumenter, der skal yde supplerende støtte til arbejdstagere, der er ramt af konsekvenserne af gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene eller den globale finansielle og økonomiske krise, og hjælpe dem med at vende tilbage til arbejdsmarkedet; der henviser til, at denne bistand ydes gennem økonomisk støtte til arbejdstagere og de virksomheder, som de har arbejdet for;

| B. | der henviser til, at Finland indgav ansøgning EGF/2020/007 FI/Finnair om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 508 afskedigelser (4) hos virksomheden Finnair Oyj og en underleverandør (5) i NUTS 2-regionen Helsingfors-Nyland (FI1B) i Finland, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 25. august 2020 til den 25. december 2020; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Finland indgav ansøgning EGF/2020/007 FI/Finnair om økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) som følge af 508 afskedigelser (4) hos virksomheden Finnair Oyj og en underleverandør (5) i NUTS 2-regionen Helsingfors-Nyland (FI1B) i Finland, inden for en referenceperiode for ansøgningen fra den 25. august 2020 til den 25. december 2020;

| C. | der henviser til, at Kommissionen den 6. maj 2021 vedtog et forslag til afgørelse om mobilisering af EGF for at støtte reintegrationen på arbejdsmarkedet af 500 tiltænkte støttemodtagere, dvs. de arbejdstagere, der blev afskediget i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 51 (Lufttransport); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen den 6. maj 2021 vedtog et forslag til afgørelse om mobilisering af EGF for at støtte reintegrationen på arbejdsmarkedet af 500 tiltænkte støttemodtagere, dvs. de arbejdstagere, der blev afskediget i den økonomiske sektor, som er klassificeret under NACE (rev. 2) hovedgruppe 51 (Lufttransport);

| D. | der henviser til, at ansøgningen vedrører 504 arbejdstagere, der blev afskediget i virksomheden Finnair Oyj, og fire arbejdstagere hos en underleverandør i Finland; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ansøgningen vedrører 504 arbejdstagere, der blev afskediget i virksomheden Finnair Oyj, og fire arbejdstagere hos en underleverandør i Finland;

| E. | der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgningen er baseret på interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra a), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 afskedigelser af arbejdstagere i løbet af en fire måneders referenceperiode i en virksomhed i en medlemsstat;

| F. | der henviser til, at Kommissionen har erkendt, at covid-19-sundhedskrisen skabte en økonomisk krise, og har været fortale for en genopretningsplan (Next Generation EU), der understreger den centrale rolle, som EGF spiller med hensyn til at bistå afskedigede arbejdstagere; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen har erkendt, at covid-19-sundhedskrisen skabte en økonomisk krise, og har været fortale for en genopretningsplan (Next Generation EU), der understreger den centrale rolle, som EGF spiller med hensyn til at bistå afskedigede arbejdstagere;

| G. | der henviser til, at covid-19-pandemien har betydet et enormt chok for luftfartsindustrien på grund af rejserestriktioner, hvilket førte til et fald i den internationale lufttrafik på 98,9 % i april 2020 i forhold til april 2019 (6), og antallet af indtægtsgivende passagerkilometer for hele industrien faldt med 86,5 % i juni 2020 i forhold til juni 2019 (7); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at covid-19-pandemien har betydet et enormt chok for luftfartsindustrien på grund af rejserestriktioner, hvilket førte til et fald i den internationale lufttrafik på 98,9 % i april 2020 i forhold til april 2019 (6), og antallet af indtægtsgivende passagerkilometer for hele industrien faldt med 86,5 % i juni 2020 i forhold til juni 2019 (7);

| H. | der henviser til, at den internationale passagerefterspørgsel faldt med 75,6 % i 2020 i forhold til niveauet i 2019; der henviser til, at det ifølge den globale passagerprognose fra Den Internationale Luftfartssammenslutning vil tage 3-4 år, før luftfartsindustrien når op på niveauet fra før krisen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den internationale passagerefterspørgsel faldt med 75,6 % i 2020 i forhold til niveauet i 2019; der henviser til, at det ifølge den globale passagerprognose fra Den Internationale Luftfartssammenslutning vil tage 3-4 år, før luftfartsindustrien når op på niveauet fra før krisen;

| I. | der henviser til, at dette er en af de første mobiliseringer af EGF som følge af covid-19-krisen, efter at Europa-Parlamentet vedtog sin beslutning af 18. juni 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2020/000 TA 2020 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (8), hvori det blev anført, at EGF kan mobiliseres for at støtte permanent afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at dette er en af de første mobiliseringer af EGF som følge af covid-19-krisen, efter at Europa-Parlamentet vedtog sin beslutning af 18. juni 2020 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF/2020/000 TA 2020 — teknisk bistand på Kommissionens initiativ) (8), hvori det blev anført, at EGF kan mobiliseres for at støtte permanent afskedigede arbejdstagere og selvstændige i forbindelse med den globale krise forårsaget af covid-19 uden ændring af forordning (EU) nr. 1309/2013;

| J. | der henviser til, at Finnair, inden pandemien startede, havde sunde økonomiske resultater, antallet af befordrede passagerer steg med 10,3 % i 2019, og virksomhedens indtægter steg med 9,2 % i 2019 og nåede op på 3 097 mio. EUR i forhold til 2 836 mio. EUR i 2018; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Finnair, inden pandemien startede, havde sunde økonomiske resultater, antallet af befordrede passagerer steg med 10,3 % i 2019, og virksomhedens indtægter steg med 9,2 % i 2019 og nåede op på 3 097 mio. EUR i forhold til 2 836 mio. EUR i 2018;

| K. | der henviser til, at de restriktioner, som gælder både i Finland og i andre lande, i høj grad har påvirket Finnairs operationer, navnlig med hensyn til internationale og interkontinentale flyvninger; der henviser til, at lufttrafik er en vigtig transportform, der forbinder fjerntliggende områder som Finland med resten af verden; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at de restriktioner, som gælder både i Finland og i andre lande, i høj grad har påvirket Finnairs operationer, navnlig med hensyn til internationale og interkontinentale flyvninger; der henviser til, at lufttrafik er en vigtig transportform, der forbinder fjerntliggende områder som Finland med resten af verden;

| L. | der henviser til, at Helsingfors lufthavn er et stort flyknudepunkt, og Finnair er et stort luftfartsselskab på ruterne mellem Europa og Asien, og at passagertallet til Kina i januar 2020 steg med 58 % i forhold til januar 2019; der henviser til, at passagermængden i februar 2020 faldt kraftigt med 73 % som følge af epidemien; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Helsingfors lufthavn er et stort flyknudepunkt, og Finnair er et stort luftfartsselskab på ruterne mellem Europa og Asien, og at passagertallet til Kina i januar 2020 steg med 58 % i forhold til januar 2019; der henviser til, at passagermængden i februar 2020 faldt kraftigt med 73 % som følge af epidemien;

| M. | der henviser til, at antallet af passagerer, der befordres af Finnair, faldt med 76,2 %, og at dets indtægter faldt med 73,2 % i 2020 i forhold til 2019, hvilket førte til et driftsunderskud på 464,5 mio. EUR i 2020 (9); der henviser til, at Finnair derfor var nødt til at reducere sine omkostninger for at imødegå denne krise, og der blev foretaget besparelser inden for fast ejendom, leasing af fly, IT (digitalisering og automatisering af kundeprocesser), salgs- og distributionsomkostninger samt administrationsomkostninger og kompensationsstrukturer; der henviser til, at dette førte til, at arbejdsstyrken blev reduceret med 700 jobs (10), og at næsten hele arbejdsstyrken blev hjemsendt i en del af året, og at disse hjemsendelser fortsatte i 2021 for en stor del af arbejdsstyrken; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at antallet af passagerer, der befordres af Finnair, faldt med 76,2 %, og at dets indtægter faldt med 73,2 % i 2020 i forhold til 2019, hvilket førte til et driftsunderskud på 464,5 mio. EUR i 2020 (9); der henviser til, at Finnair derfor var nødt til at reducere sine omkostninger for at imødegå denne krise, og der blev foretaget besparelser inden for fast ejendom, leasing af fly, IT (digitalisering og automatisering af kundeprocesser), salgs- og distributionsomkostninger samt administrationsomkostninger og kompensationsstrukturer; der henviser til, at dette førte til, at arbejdsstyrken blev reduceret med 700 jobs (10), og at næsten hele arbejdsstyrken blev hjemsendt i en del af året, og at disse hjemsendelser fortsatte i 2021 for en stor del af arbejdsstyrken;

| N. | der henviser til, at Finnairs langsigtede mål er at opnå kulstofneutralitet senest i 2045 med en reduktion på 50 % i nettoemissionerne inden udgangen af 2025 i forhold til 2019-niveauet (11), og at Finnair ifølge virksomheden er fortsat med at gøre fremskridt med hensyn til bæredygtighedsindsatsen, også under pandemien, med investeringer i bæredygtige biobrændstoffer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Finnairs langsigtede mål er at opnå kulstofneutralitet senest i 2045 med en reduktion på 50 % i nettoemissionerne inden udgangen af 2025 i forhold til 2019-niveauet (11), og at Finnair ifølge virksomheden er fortsat med at gøre fremskridt med hensyn til bæredygtighedsindsatsen, også under pandemien, med investeringer i bæredygtige biobrændstoffer;

| O. | der henviser til, at luftfartssektorens bidrag til den finske økonomi er betydeligt og udgør 3,2 % af det samlede BNP (12), og afskedigelserne i landets største luftfartsselskab Finnair har en alvorlig indvirkning på regionen Helsingfors-Nyland og den nationale økonomi; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at luftfartssektorens bidrag til den finske økonomi er betydeligt og udgør 3,2 % af det samlede BNP (12), og afskedigelserne i landets største luftfartsselskab Finnair har en alvorlig indvirkning på regionen Helsingfors-Nyland og den nationale økonomi;

| P. | der henviser til, at 42 000 personer (23 000 direkte og 19 000 indirekte jobs) var beskæftiget i luftfartssektoren i Finland i 2020, og at disse afskedigelser vil have en alvorlig indvirkning på den nationale økonomi; der henviser til, at antallet af arbejdsløse jobsøgende i regionen Helsingfors-Nyland, som er berørt af afskedigelserne, steg med 0,8 procentpoint fra 6,4 % i 2019 til 7,2 % i 2020; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at 42 000 personer (23 000 direkte og 19 000 indirekte jobs) var beskæftiget i luftfartssektoren i Finland i 2020, og at disse afskedigelser vil have en alvorlig indvirkning på den nationale økonomi; der henviser til, at antallet af arbejdsløse jobsøgende i regionen Helsingfors-Nyland, som er berørt af afskedigelserne, steg med 0,8 procentpoint fra 6,4 % i 2019 til 7,2 % i 2020;

| Q. | der henviser til, at det som følge af den stigende arbejdsløshed forårsaget af krisen kan blive en udfordring for tidligere Finnair-arbejdstagere at finde beskæftigelse igen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det som følge af den stigende arbejdsløshed forårsaget af krisen kan blive en udfordring for tidligere Finnair-arbejdstagere at finde beskæftigelse igen;

| R. | der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at sundhedskrisen er resulteret i en økonomisk krise, og at den har fastlagt en genopretningsplan for økonomien og understreget EGF's rolle som et nødredskab (13); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionen har erklæret, at sundhedskrisen er resulteret i en økonomisk krise, og at den har fastlagt en genopretningsplan for økonomien og understreget EGF's rolle som et nødredskab (13);

| 1. | er enig med Kommissionen i, at betingelserne i artikel 4, stk. 2, i EGF-forordningen er opfyldt, og at Finland derfor er berettiget til en økonomisk støtte på 1 752 360 EUR i henhold til nævnte forordning, hvilket svarer til 60 % af de samlede omkostninger på 2 920 600 EUR, og omfatter udgifterne til individualiserede tilbud på 2 730 600 EUR samt udgifter til forberedende arbejde, forvaltning, oplysning, offentlig omtale, kontrol- og rapporteringsaktiviteter på 190 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at de finske myndigheder indgav ansøgningen den 30. december 2020, og at Kommissionen den 6. maj 2021 afsluttede sin vurdering heraf og fremsendte den til Parlamentet den samme dag; beklager, at Kommissionens vurdering tog så lang tid under de nuværende omstændigheder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig, at alle de proceduremæssige krav er opfyldt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at ansøgningen vedrører i alt 508 arbejdstagere, der blev afskediget hos virksomheden Finnair Oyj og en underleverandør; noterer sig endvidere, at Finland forventer, at kun 500 ud af de samlede støtteberettigede modtagere vil deltage i foranstaltningerne (tiltænkte støttemodtagere); |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at de sociale konsekvenser af afskedigelserne forventes at være betydelige for arbejdstagere i regionen Helsingfors-Nyland, hvor Finnair har sit operative knudepunkt, og hvor antallet af arbejdsløse jobsøgende steg med 22,5 % mellem februar og april 2020 og med 0,8 procentpoint mellem 2019 og 2020 (14), hvilket medfører vanskelige udsigter for så vidt angår genansættelse af de afskedigede arbejdstagere; noterer sig derfor med tilfredshed, at de afskedigede arbejdstagere kunne drage fordel af skræddersyet vejledning og støtte til jobsøgning samt skræddersyet opkvalificering og omskoling for at øge deres chancer for igen at finde beskæftigelse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger behovet for, at alle ansatte uden forskelsbehandling og uafhængigt af deres nationalitet integreres og støttes af de foranstaltninger, der indgår i dette EGF-projekt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at 44 % af de støtteberettigede er kvinder, og at aldersgruppen fra 30 til 54 år er hårdest ramt; bemærker, at den næststørste aldersgruppe er 55-64 år (28,20 %), som kan stå over for yderligere udfordringer i forbindelse med reintegration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at Finland begyndte at yde de individualiserede tilbud til de modtagere, der var tiltænkt støtte, den 21. oktober 2020, og at perioden for berettigelse til økonomisk støtte fra EGF derfor vil være fra den 21. oktober 2020 til den 30. december 2022; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at de individualiserede tilbud til arbejdstagere og selvstændige omfatter følgende foranstaltninger: coaching og andre forberedende foranstaltninger, beskæftigelses- og virksomhedstjenester, uddannelse, løntilskud, tilskud til iværksættelse og godtgørelser i forbindelse med rejse, ophold og flytning; glæder sig over udbuddet af erhvervsuddannelseskurser for støttemodtagerne, herunder kurser inden for områder såsom kunstig intelligens, digital sikkerhed og robotteknologi; glæder sig endvidere over Finlands anvendelse af løntilskud til at reducere støttemodtagernes lønomkostninger samt tilskud til iværksættelse til at fremme etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed, men minder om, at denne støtte bør være betinget af disse støttemodtageres aktive deltagelse i jobsøgnings- eller uddannelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

9.

| 10. | noterer sig, at Finland begyndte at afholde administrative udgifter til at gennemføre EGF den 21. oktober 2020, og at udgifterne til forberedelse, forvaltning, oplysning og offentlig omtale samt kontrol og rapportering derfor vil være berettiget til økonomisk støtte fra EGF fra den 21. oktober 2020 til den 30. juni 2023; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at den samordnede pakke af individualiserede tilbud er blevet udarbejdet af Finland i samråd med en arbejdsgruppe; fremhæver, at forberedelsesaktiviteterne omfattede møder med repræsentanterne for centrene for økonomisk udvikling, transport og miljø og kontorerne for beskæftigelse og økonomisk udvikling for Nyland, Finnair og fagforeninger, nemlig Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT) og fagforeningen Pro; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at de finske myndigheder bekræfter, at de støtteberettigede foranstaltninger ikke modtager støtte fra andre EU-fonde eller -finansieringsinstrumenter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at EGF-støtte ikke må erstatte foranstaltninger, som det påhviler virksomhederne at gennemføre i henhold til national lovgivning eller kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

13.

| 14. | støtter kraftigt, at EGF i 2021-2027 fortsat udviser solidaritet, samtidig med at fokus flyttes fra årsagen til omstruktureringen og over på dens virkninger; glæder sig over, at dekarbonisering i henhold til de nye regler også vil være en grund til, at ansøgerne kan være støtteberettigede; |
| --- | --- |

14.

| 15. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(4)  EGF-forordningens artikel 3.

(5)  Hub Logistics Finland Oy er beliggende i regionen Helsingfors-Nyland.

(6)  ATAG. 2020 Aviation Benefits Beyond Borders Report: https://aviationbenefits.org/media/167517/aw-oct-final-atag_abbb-2020-publication-digital.pdf

(7)  IATA: Air Passenger Market Analysis, juni 2020: https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0141.

(9)  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3801600

(10)  News | Finnair

(11)  News | Finnair

(12)  Air Transport Action Group (ATAG), Aviation Benefits Beyond Borders: https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/

(13)  COM(2020)0442.

(14)  Finlands statistiske database https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/en/StatFin/

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen på baggrund af en ansøgning fra Finland — EGF/2020/007 FI/Finnair

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2021/1023.)

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/182

---

P9_TA(2021)0269

ETIAS-konsekvensændringer: ECRIS-TCN ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (COM(2019)0003 — C8-0025/2019 — 2019/0001B(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 67/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0003), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2019)0003),

| — | der henviser til Formandskonferencens beslutning af 11. februar 2021 om at give Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender tilladelse til at opdele ovennævnte kommissionsforslag og udarbejde to særskilte lovgivningsmæssige betænkninger på grundlag deraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens beslutning af 11. februar 2021 om at give Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender tilladelse til at opdele ovennævnte kommissionsforslag og udarbejde to særskilte lovgivningsmæssige betænkninger på grundlag deraf,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 82, stk. 1, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0025/2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 82, stk. 1, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0025/2019),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. marts 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. marts 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0083/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0083/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2019)0001B

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 8. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818, for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1151.)

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/183

---

P9_TA(2021)0270

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: forlængelse af den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 89, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 648/2012

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 6. maj 2021 om forlængelse af den overgangsperiode, der er omhandlet i artikel 89, stk. 1, første afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 (C(2021)3114 — 2021/2680(DEA))

(2022/C 67/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2021)3114), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2021)3114),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 12. maj 2021, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 12. maj 2021, hvori den anmoder Parlamentet om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 3. juni 2021 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 3. juni 2021 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 85, stk. 2, og artikel 82, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 85, stk. 2, og artikel 82, stk. 6,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 111, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 111, stk. 6,

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Økonomi- og Valutaudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Økonomi- og Valutaudvalget,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 111, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 8. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 111, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 8. juni 2021,

| A. | der henviser til, at i henhold til artikel 89, stk. 1, i forordning (EU) nr. 648/2012 finder den i artikel 4 i nævnte forordning fastsatte clearingforpligtelse i en overgangsperiode indtil 18. juni 2021 ikke anvendelse på OTC-derivataftaler, der ved objektiv måling kan godtgøres at reducere investeringsrisici, der er direkte forbundet med den finansielle solvens for pensionsordninger, samt på enheder, der er etableret med det formål at yde kompensation til medlemmer af pensionsordninger i tilfælde af misligholdelse; der henviser til, at denne overgangsperiode blev indført for at undgå de skadelige virkninger af central clearing af derivataftaler for fremtidige pensionisters pensionsydelser og for at give tid til at udvikle levedygtige tekniske løsninger for pensionsordningers overførsel af kontant og ikkekontant sikkerhed som variationsmarginer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at i henhold til artikel 89, stk. 1, i forordning (EU) nr. 648/2012 finder den i artikel 4 i nævnte forordning fastsatte clearingforpligtelse i en overgangsperiode indtil 18. juni 2021 ikke anvendelse på OTC-derivataftaler, der ved objektiv måling kan godtgøres at reducere investeringsrisici, der er direkte forbundet med den finansielle solvens for pensionsordninger, samt på enheder, der er etableret med det formål at yde kompensation til medlemmer af pensionsordninger i tilfælde af misligholdelse; der henviser til, at denne overgangsperiode blev indført for at undgå de skadelige virkninger af central clearing af derivataftaler for fremtidige pensionisters pensionsydelser og for at give tid til at udvikle levedygtige tekniske løsninger for pensionsordningers overførsel af kontant og ikkekontant sikkerhed som variationsmarginer;

| B. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 85, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 648/2012 tillægges beføjelse til at forlænge overgangsperioden to gange, hver gang med et år, hvis Kommissionen konkluderer, at der endnu ikke er udviklet nogen levedygtig teknisk løsning, og at de skadelige virkninger af central clearing af derivataftaler for fremtidige pensionisters pensionsydelserne er uforandret; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 85, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 648/2012 tillægges beføjelse til at forlænge overgangsperioden to gange, hver gang med et år, hvis Kommissionen konkluderer, at der endnu ikke er udviklet nogen levedygtig teknisk løsning, og at de skadelige virkninger af central clearing af derivataftaler for fremtidige pensionisters pensionsydelserne er uforandret;

| C. | der henviser til, at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) i sin rapport fra december 2020 anbefalede Kommissionen at forlænge fritagelsen med et år og dermed give CCP'er yderligere tid til at finjustere deres adgangsmodeller, så de bliver mere bredt tilgængelige for pensionsordninger, og samtidig undgå en situation, hvor der indføres en clearingforpligtelse for pensionsordninger i kølvandet på covid-19-markedsdynamikken; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) i sin rapport fra december 2020 anbefalede Kommissionen at forlænge fritagelsen med et år og dermed give CCP'er yderligere tid til at finjustere deres adgangsmodeller, så de bliver mere bredt tilgængelige for pensionsordninger, og samtidig undgå en situation, hvor der indføres en clearingforpligtelse for pensionsordninger i kølvandet på covid-19-markedsdynamikken;

| D. | der henviser til, at Kommissionen under hensyntagen til ESMA's rapport er af den opfattelse, at det er nødvendigt at forlænge overgangsperioden med et år, for at de påtænkte løsninger kan modnes og finjusteres yderligere; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Kommissionen under hensyntagen til ESMA's rapport er af den opfattelse, at det er nødvendigt at forlænge overgangsperioden med et år, for at de påtænkte løsninger kan modnes og finjusteres yderligere;

| E. | der henviser til, at Kommissionen derfor har vedtaget den delegerede forordning, som forlænger overgangsperioden indtil den 18. juni 2022; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen derfor har vedtaget den delegerede forordning, som forlænger overgangsperioden indtil den 18. juni 2022;

| F. | der henviser til, at den delegerede forordning bør træde i kraft hurtigst muligt for at give pensionsordninger i Unionen den sikkerhed, de har brug for i forbindelse med den centrale clearingundtagelse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den delegerede forordning bør træde i kraft hurtigst muligt for at give pensionsordninger i Unionen den sikkerhed, de har brug for i forbindelse med den centrale clearingundtagelse;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/185

---

P9_TA(2021)0271

Oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til toldkontroludstyr som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (07234/1/2021 — C9-0196/2021 — 2018/0258(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 67/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (07234/1/2021 — C9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (07234/1/2021 — C9-0196/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0474), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0474),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0196/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0196/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 67.

(2)  EUT C 158 af 30.4.2021, s. 133.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/186

---

P9_TA(2021)0272

Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) 2021-2027 ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (06980/2/2021 — C9-0195/2021 — 2018/0206(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 67/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06980/2/2021 — C9-0195/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06980/2/2021 — C9-0195/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 5. december 2018 (2) fra Regionsudvalget , |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. december 2018 (2) fra Regionsudvalget ,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0382), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0382),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (COM(2020)0447), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (COM(2020)0447),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0197/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0197/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 165.

(2)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 84.

(3)  Vedtagne tekster af 4.4.2019, P8_TA(2019)0350.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Om investeringer til bekæmpelse af børnefattigdom under ESF+:

I 2019 var 18 millioner børn i risiko for fattigdom og social udstødelse i EU, og antallet var meget højt i nogle medlemsstater. Covid-19-udbruddet har med dets socioøkonomiske konsekvenser forværret ulighederne og fattigdommen, hvilket har påvirket børnene endnu mere. Fattigdommen blandt børn er vidt udbredt i alle medlemsstater og er fortsat højere end for voksne i den arbejdsdygtige alder.

Kommissionen er derfor tilfreds med den afbalancerede aftale om at gøre ESF+ til et afgørende værktøj til at tackle udfordringen med børnefattigdom. Aftalen erkender, at der er et presserende behov for at investere i børn i alle medlemsstater.

Den 24. marts 2021 vedtog Kommissionen et forslag til Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti med henblik på at håndtere udfordringen strukturelt. I forbindelse med programmeringen af ESF+ vil Kommissionen gøre sit yderste for at sikre, at medlemsstaterne afsætter passende ESF+-midler til at bidrage til gennemførelsen af den europæiske børnegaranti. Den vil desuden tilskynde medlemsstaterne til også at anvende andre EU-finansieringsinstrumenter og nationale midler, der er til rådighed til at støtte passende investeringer på dette område.

Om investeringer i ungdomsbeskæftigelse under ESF+:

Kommissionen understreger, at unge er blevet uforholdsmæssigt hårdt ramt af den socioøkonomiske krise efter covid-19-udbruddet. Fra december 2019 til december 2020 er ungdomsarbejdsløsheden steget med 3 procentpoint i EU, hvilket øger antallet af arbejdsløse unge til over 3,1 millioner. Kommissionen minder også om, at ungdomsarbejdsløshed har været konsekvent og betydeligt højere end for den voksne befolkning, idet de seneste tal viser en forskel på over 10 procentpoint (17,8 % i forhold til 6,6 % i december 2020).

Kommissionen glæder sig over den aftale, som medlovgiverne har indgået, og som anerkender udfordringen i alle medlemsstater. ESF+ er det vigtigste EU-finansieringsinstrument til gennemførelse af den nyligt vedtagne styrkede ungdomsgaranti samt andre relevante foranstaltninger under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet.

Kommissionen vil ved programmeringen af ESF+ gøre sit yderste for at sikre, at medlemsstaterne afsætter tilstrækkelige midler fra ESF+ til at gennemføre den styrkede ungdomsgaranti. Den vil desuden tilskynde medlemsstaterne til også at anvende andre tilgængelige EU-finansieringsinstrumenter og nationale ressourcer til at støtte passende investeringer på dette område.

---

Onsdag den 9. juni 2021

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/188

---

P9_TA(2021)0273

EU's digitale covidcertifikat — Unionsborgere ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for udstedelse, kontrol og godkendelse af interoperable certifikater for vaccination, test og restitution med henblik på at fremme den frie bevægelighed under covid-19-pandemien (digitalt grønt certifikat) (COM(2021)0130 — C9-0104/2021 — 2021/0068(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 67/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0130), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0130),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 21, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0104/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 21, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0104/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 27. april 2021 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 27. april 2021 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

(2)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 29. april 2021 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0145).

---

P9_TC1-COD(2021)0068

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU’s digitale covidcertifikat) for at lette fri bevægelighed under covid-19-pandemien

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/953.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

Kommissionen er enig i, at økonomisk overkommelige og tilgængelige covid-19-vacciner og test for SARS-CoV-2-infektion er afgørende for bekæmpelsen af covid-19-pandemien. I betragtning af at ikke hele befolkningen vil være vaccineret, når Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 og (EU) 2021/954 træder i kraft, er det vigtigt at have adgang til økonomisk overkommelige og bredt tilgængelige testmuligheder for at fremme fri bevægelighed og mobilitet i Europa.

For at understøtte medlemsstaternes testkapacitet har Kommissionen allerede mobiliseret midler inden for rammerne af nødhjælpsinstrumentet til køb af hurtige antigentest og iværksat en fælles udbudsprocedure med henblik på indkøb af over en halv milliard hurtige antigentest. Det Internationale Røde Kors Forbund hjælper også medlemsstaterne med at øge testkapaciteten ved brug af midler fra nødhjælpsinstrumentet.

For at gøre økonomisk overkommelige test endnu mere tilgængelige, navnlig for de personer, der dagligt eller hyppigt passerer en grænse for at tage på arbejde eller i skole, besøge nære slægtninge, søge lægebehandling eller tage sig af deres nærmeste, forpligter Kommissionen sig til inden for rammerne af nødhjælpsinstrumentet at mobilisere yderligere 100 mio. EUR til indkøb af test for SARS-CoV-2-infektion, der opfylder betingelserne for udstedelse af et testcertifikat i henhold til forordning (EU) 2021/953. Der kan om nødvendigt mobiliseres yderligere midler på over 100 mio. EUR med forbehold af budgetmyndighedens godkendelse.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/190

---

P9_TA(2021)0274

EU’s digitale covidcertifikat — Tredjelandsstatsborgere ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for udstedelse, kontrol og godkendelse af interoperable certifikater for vaccination, test og restitution for så vidt angår tredjelandsstatsborgere, der lovligt bor eller opholder sig på medlemsstaternes område, under covid-19-pandemien (digitalt grønt certificat) (COM(2021)0140 — C9-0100/2021 — 2021/0071(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 67/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0140), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0140),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra c) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0100/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra c) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0100/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | tager Kommissionens erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, til efterretning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Denne holdning erstatter de ændringer, der blev vedtaget den 29. april 2021 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0146).

---

P9_TC1-COD(2021)0071

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 9. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en ramme for udstedelse, kontrol og accept af interoperable covid-19-vaccinations-, test- og restitutionscertifikater (EU's digitale covidcertifikat) for så vidt angår tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig eller bor på medlemsstaternes område under covid-19-pandemien

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/954.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

Kommissionen er enig i, at økonomisk overkommelige og tilgængelige covid-19-vacciner og test for SARS-CoV-2-infektion er afgørende for bekæmpelsen af covid-19-pandemien. I betragtning af at ikke hele befolkningen vil være vaccineret, når Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/953 og (EU) 2021/954 træder i kraft, er det vigtigt at have adgang til økonomisk overkommelige og bredt tilgængelige testmuligheder for at fremme fri bevægelighed og mobilitet i Europa.

For at understøtte medlemsstaternes testkapacitet har Kommissionen allerede mobiliseret midler inden for rammerne af nødhjælpsinstrumentet til køb af hurtige antigentest og iværksat en fælles udbudsprocedure med henblik på indkøb af over en halv milliard hurtige antigentest. Det Internationale Røde Kors Forbund hjælper også medlemsstaterne med at øge testkapaciteten ved brug af midler fra nødhjælpsinstrumentet.

For at gøre økonomisk overkommelige test endnu mere tilgængelige, navnlig for de personer, der dagligt eller hyppigt passerer en grænse for at tage på arbejde eller i skole, besøge nære slægtninge, søge lægebehandling eller tage sig af deres nærmeste, forpligter Kommissionen sig til inden for rammerne af nødhjælpsinstrumentet at mobilisere yderligere 100 mio. EUR til indkøb af test for SARS-CoV-2-infektion, der opfylder betingelserne for udstedelse af et testcertifikat i henhold til forordning (EU) 2021/953. Der kan om nødvendigt mobiliseres yderligere midler på over 100 mio. EUR med forbehold af budgetmyndighedens godkendelse.

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/192

---

P9_TA(2021)0279

Instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde 2021-2027 — et globalt Europa ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 9. juni 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa og om ændring og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 og Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 (06879/1/2021 — C9-0191/2021 — 2018/0243(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 67/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06879/1/2021 — C9–0191/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06879/1/2021 — C9–0191/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 12. december 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 12. december 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 6. december 2018 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 6. december 2018 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0460), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0460),

| — | der henviser til Kommissionens ændrede forslag (COM(2020)0459), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens ændrede forslag (COM(2020)0459),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at de kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at de kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget, jf. forretningsordenens artikel 58, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget, jf. forretningsordenens artikel 58,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget (A9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget (A9-0198/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender sine erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tager Kommissionens erklæringer, som er vedføjet som bilag til denne beslutning, og som vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, til efterretning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende sammen med alle de erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT C 45 af 4.2.2019, s. 1.

(2)  EUT C 86 af 7.3.2019, s. 295.

(3)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 312.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Europa-Parlamentets erklæring om suspension af bistand, der ydes under de eksterne finansieringsinstrumenter

Europa-Parlamentet bemærker, at forordning (EU) 2021/947 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa indeholder en generel henvisning til muligheden for at suspendere bistanden uden at specificere det konkrete grundlag for en sådan afgørelse. En sådan suspension af bistanden bør foretages, hvis et partnerland vedvarende undlader at overholde principperne om demokrati, retsstat eller god regeringsførelse eller respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder eller internationalt anerkendte nukleare sikkerhedsstandarder.

Ikke desto mindre bemærker Europa-Parlamentet, at de specifikke bestemmelser for naboskabsområdet, navnlig artikel 20, stk. 2, i modsætning til andre geografiske samarbejdsområder indeholder bestemmelser om øget støtte til civilsamfundet, konfliktforebyggelse og fredsopbygning, mellemfolkelige kontakter, herunder samarbejde mellem lokale myndigheder, støtte til forbedring af menneskerettighederne eller kriserelaterede støtteforanstaltninger i tilfælde af alvorlig eller vedvarende forringelse af demokratiet, menneskerettighederne eller retsstatsprincippet eller en øget risiko for konflikt. Europa-Parlamentet mener, at en sådan øget støtte til ovennævnte områder også bør ydes, hvis en sådan forringelse finder sted i lande uden for naboskabsområdet, og minder om, at navnlig artikel 4, stk. 5, fastsætter, at foranstaltninger, der gennemføres gennem tematiske programmer, også kan gennemføres, når det geografiske program er blevet suspenderet.

Det er Europa-Parlamentets opfattelse, at en suspension af den bistand, der ydes via disse instrumenter ville ændre den overordnede finansieringsordning, der er aftalt som led i den almindelige lovgivningsprocedure. Som medlovgiver og part i budgetmyndigheden har Europa-Parlamentet derfor i den forbindelse ret til at udøve sine beføjelser fuldt ud, såfremt der træffes en sådan afgørelse.

Erklæring fra Europa-Parlamentet om Rådets afgørelse 2010/427/EU og strategisk koordinering

Europa-Parlamentet konstaterer, at henvisningerne til instrumenterne for Unionens optræden udadtil i artikel 9 i Rådets afgørelse 2010/427/EU er forældede, og mener derfor, at denne artikel af hensyn til den juridiske klarhed bør ajourføres i overensstemmelse med proceduren i artikel 27, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union for at tage hensyn til de EU-instrumenter for bistand til tredjelande, der finder anvendelse i den periode, som FFR'en for 2021-2027 dækker, nemlig instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — Et globalt Europa, instrumentet for førtiltrædelsesbistand, det europæiske instrument for internationalt samarbejde om sikkerhed på det nukleare område og afgørelsen om associeringen af oversøiske lande og territorier, herunder Grønland.

Europa-Parlamentet opfordrer Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at oprette en strategisk koordinationsstruktur bestående af alle relevante tjenestegrene i Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten for at sikre sammenhæng, synergi, gennemsigtighed og ansvarlighed i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EU) 2021/947 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa.

Kommissionens erklæring om en geopolitisk dialog med Europa-Parlamentet om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa

Europa-Kommissionen forpligter sig under hensyntagen til Europa-Parlamentets politiske kontrolfunktioner, jf. artikel 14 i Traktaten om Den Europæiske Union, til at føre en geopolitisk dialog på højt plan mellem de to institutioner om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) — et globalt Europa. Denne dialog skal muliggøre udvekslinger med Europa-Parlamentet, hvis holdninger til gennemførelsen af NDICI vil blive taget fuldt ud i betragtning.

Den geopolitiske dialog vil omfatte drøftelser om de generelle retningslinjer for gennemførelsen af NDICI, herunder om programmeringen forud for vedtagelsen af programmeringsdokumenter, og om specifikke emner såsom brugen af stødpuden til nye udfordringer og prioriteter eller brugen af løftestangseffekter, som kan føre til ændringer i tildelingen af midler, der er øremærket til migration, eller til suspension af bistand til et partnerland, hvis dette konsekvent tilsidesætter principperne om demokrati, retsstatsprincippet, god regeringsførelse, respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.

Den geopolitiske dialog vil blive struktureret som følger:

| i) | En dialog på højt plan mellem den højtstående repræsentant/næstformanden og de kommissærer, der er ansvarlige for internationale partnerskaber og naboskabspolitik og udvidelse, og Europa-Parlamentet. |
| --- | --- |

i)

En dialog på højt plan mellem den højtstående repræsentant/næstformanden og de kommissærer, der er ansvarlige for internationale partnerskaber og naboskabspolitik og udvidelse, og Europa-Parlamentet.

| ii) | En permanent dialog på højt embedsmandsplan med AFET- og DEVE-arbejdsgrupperne med henblik på at sikre en hensigtsmæssig forberedelse og opfølgning på dialogen på højt embedsmandsplan. |
| --- | --- |

ii)

En permanent dialog på højt embedsmandsplan med AFET- og DEVE-arbejdsgrupperne med henblik på at sikre en hensigtsmæssig forberedelse og opfølgning på dialogen på højt embedsmandsplan.

Dialogen på højt embedsmandsplan vil finde sted mindst to gange om året. Et af møderne kan falde sammen med Kommissionens forelæggelse af det årlige budgetudkast.

Kommissionens erklæring vedrørende betragtning 50 og 51 og artikel 8, stk. 10

Regionale migrationsstøtteprogrammer vil støtte omfattende, afbalancerede og skræddersyede partnerskaber med relevante oprindelseslande eller transit- og værtslande efter en fleksibel ansporende tilgang og understøttet af koordineringsmekanismen under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa. De vil blive suppleret af tiltag under landeprogrammerne, hvor det er relevant.

For at sikre, at disse midler så effektivt og virkningsfuldt som muligt anvendes i overensstemmelse med Unionens og partnerlandenes politiske prioriteter, vil Europa-Kommissionen aktivt gennemføre disse prioriteter ved hjælp af alle relevante EU-instrumenter og deltage i koordinationen med medlemsstaterne på en synkroniseret og effektiv måde. Den vil sikre, at Europa-Parlamentet og Rådet holdes nøje og regelmæssigt underrettet, således at der kan udveksles synspunkter.

---

Torsdag den 10. juni 2021

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/195

---

P9_TA(2021)0280

Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af Ombudsmandens hverv

Europa-Parlamentets afgørelse af 10. juni 2021 om udkast til Europa-Parlamentets forordning om ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (2021/2053(INL) — 2019/0900(APP)) (1)

(2022/C 67/34)

Udkast til Europa-Parlamentets forordning om Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (Den Europæiske Ombudsmands statut) og om ophævelse af afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (2021/2053(INL) — 2019/0900(APP))

EUROPA-PARLAMENTET HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 228, stk. 4,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106A, stk. 1, og

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til godkendelse fra Rådet for Den Europæiske Union (2),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Kommissionen (3),

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Statutten og de almindelige betingelser for udøvelsen af ombudsmandens hverv bør fastsættes under overholdelse af bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 20, stk. 2, litra d), og artikel 228 heraf, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (’chartret’). |
| --- | --- |

(1)

Statutten og de almindelige betingelser for udøvelsen af ombudsmandens hverv bør fastsættes under overholdelse af bestemmelserne i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 20, stk. 2, litra d), og artikel 228 heraf, traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (’chartret’).

| (2) | Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (4) blev sidst ændret i 2008. Efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 bør afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom ophæves og erstattes af en forordning vedtaget på grundlag af artikel 228, stk. 4, i TEUF. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom (4) blev sidst ændret i 2008. Efter Lissabontraktatens ikrafttræden den 1. december 2009 bør afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom ophæves og erstattes af en forordning vedtaget på grundlag af artikel 228, stk. 4, i TEUF.

| (3) | I artikel 41 i chartret anerkendes det, at retten til god forvaltning er en grundlæggende rettighed for unionsborgere. I chartrets artikel 43 anerkendes endvidere retten til at klage til Den Europæiske Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer. For at sikre, at disse rettigheder har et reelt indhold, og for at forbedre ombudsmandens muligheder for at gennemføre grundige og upartiske undersøgelser og derved styrke ombudsmandens uafhængighed, som begge dele er afhængige af, bør han eller hun være udstyret med alle de nødvendige værktøjer for ordentligt at kunne varetage Ombudsmandens hverv som omhandlet i traktaterne og i denne forordning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 41 i chartret anerkendes det, at retten til god forvaltning er en grundlæggende rettighed for unionsborgere. I chartrets artikel 43 anerkendes endvidere retten til at klage til Den Europæiske Ombudsmand over tilfælde af fejl og forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer. For at sikre, at disse rettigheder har et reelt indhold, og for at forbedre ombudsmandens muligheder for at gennemføre grundige og upartiske undersøgelser og derved styrke ombudsmandens uafhængighed, som begge dele er afhængige af, bør han eller hun være udstyret med alle de nødvendige værktøjer for ordentligt at kunne varetage Ombudsmandens hverv som omhandlet i traktaterne og i denne forordning.

| (4) | Fastsættelsen af de betingelser, hvorunder en klage kan indbringes for ombudsmanden, bør stemme overens med princippet om fuld, fri og let adgang under behørig hensyntagen til de specifikke begrænsninger, der følger af retslige og administrative procedurer. |
| --- | --- |

(4)

Fastsættelsen af de betingelser, hvorunder en klage kan indbringes for ombudsmanden, bør stemme overens med princippet om fuld, fri og let adgang under behørig hensyntagen til de specifikke begrænsninger, der følger af retslige og administrative procedurer.

| (5) | Ombudsmanden bør handle under behørig hensyntagen til kompetencerne hos de EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som er genstand for hans eller hendes undersøgelser. |
| --- | --- |

(5)

Ombudsmanden bør handle under behørig hensyntagen til kompetencerne hos de EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som er genstand for hans eller hendes undersøgelser.

| (6) | Det er nødvendigt at fastlægge de procedurer, der skal følges, hvis resultaterne af ombudsmandens undersøgelser viser, at der foreligger fejl eller forsømmelser. Ombudsmanden bør ved slutningen af hver årlig session aflægge en samlet beretning til Europa-Parlamentet. Ombudsmanden bør også have ret til, i sin årlige beretning, at medtage en vurdering af overholdelsen af de fremsatte henstillinger. |
| --- | --- |

(6)

Det er nødvendigt at fastlægge de procedurer, der skal følges, hvis resultaterne af ombudsmandens undersøgelser viser, at der foreligger fejl eller forsømmelser. Ombudsmanden bør ved slutningen af hver årlig session aflægge en samlet beretning til Europa-Parlamentet. Ombudsmanden bør også have ret til, i sin årlige beretning, at medtage en vurdering af overholdelsen af de fremsatte henstillinger.

| (7) | For at styrke ombudsmandens rolle og fremme den bedste administrative praksis i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer er det hensigtsmæssigt at lade ombudsmanden foretage undersøgelser på eget initiativ, når han eller hun finder det berettiget, navnlig af gentagne, systemiske eller særligt alvorlige tilfælde af fejl eller forsømmelser, uden at dette berører hans eller hendes primære pligt til at behandle klager. |
| --- | --- |

(7)

For at styrke ombudsmandens rolle og fremme den bedste administrative praksis i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer er det hensigtsmæssigt at lade ombudsmanden foretage undersøgelser på eget initiativ, når han eller hun finder det berettiget, navnlig af gentagne, systemiske eller særligt alvorlige tilfælde af fejl eller forsømmelser, uden at dette berører hans eller hendes primære pligt til at behandle klager.

| (8) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (5), som suppleret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (6) bør finde anvendelse på begæringer om aktindsigt i ombudsmandens dokumenter, med undtagelse af dokumenter, der er indhentet i forbindelse med en undersøgelse, i tilfælde af hvilket begæringer bør behandles af den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, som dokumenterne stammer fra. |
| --- | --- |

(8)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 (5), som suppleret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 (6) bør finde anvendelse på begæringer om aktindsigt i ombudsmandens dokumenter, med undtagelse af dokumenter, der er indhentet i forbindelse med en undersøgelse, i tilfælde af hvilket begæringer bør behandles af den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, som dokumenterne stammer fra.

| (9) | Ombudsmanden bør have adgang til alle elementer, der er nødvendige for udøvelsen af hans eller hendes hverv. Med henblik herpå bør Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer give Ombudsmanden alle oplysninger, som han eller hun anmoder om med henblik på en undersøgelse. Hvis udøvelsen af ombudsmandens hverv kræver, at ombudsmanden får adgang til klassificerede informationer, som Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer eller medlemsstaternes myndigheder er i besiddelse af, bør Ombudsmanden have adgang til sådanne informationer med forbehold af, at det sikres, at reglerne for beskyttelsen heraf overholdes. |
| --- | --- |

(9)

Ombudsmanden bør have adgang til alle elementer, der er nødvendige for udøvelsen af hans eller hendes hverv. Med henblik herpå bør Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer give Ombudsmanden alle oplysninger, som han eller hun anmoder om med henblik på en undersøgelse. Hvis udøvelsen af ombudsmandens hverv kræver, at ombudsmanden får adgang til klassificerede informationer, som Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer eller medlemsstaternes myndigheder er i besiddelse af, bør Ombudsmanden have adgang til sådanne informationer med forbehold af, at det sikres, at reglerne for beskyttelsen heraf overholdes.

| (10) | Ombudsmanden og hans eller hendes personale bør behandle de oplysninger, de har fået kendskab til under udøvelsen af deres hverv med fortrolighed, uden at det berører ombudsmandens pligt til at underrette medlemsstaternes myndigheder om forhold, der kan have forbindelse med strafbare handlinger, og som han eller hun måtte have fået kendskab til i forbindelse med en undersøgelse. Ombudsmanden bør ligeledes være i stand til at underrette den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur om forhold, som rejser tvivl vedrørende en af deres tjenestemænds eller ansattes adfærd. Ombudsmandens forpligtelse til fortrolig behandling af alle oplysninger, der indhentes i forbindelse med hans eller hendes hverv, bør ikke berøre ombudsmandens forpligtelse til at udføre sit arbejde så åbent som muligt, jf. artikel 15, stk. 1, i TEUF. For at kunne varetage sine opgaver og underbygge sine konklusioner bør ombudsmanden navnlig i sine beretninger kunne henvise til alle oplysninger, der er tilgængelige for offentligheden. |
| --- | --- |

(10)

Ombudsmanden og hans eller hendes personale bør behandle de oplysninger, de har fået kendskab til under udøvelsen af deres hverv med fortrolighed, uden at det berører ombudsmandens pligt til at underrette medlemsstaternes myndigheder om forhold, der kan have forbindelse med strafbare handlinger, og som han eller hun måtte have fået kendskab til i forbindelse med en undersøgelse. Ombudsmanden bør ligeledes være i stand til at underrette den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur om forhold, som rejser tvivl vedrørende en af deres tjenestemænds eller ansattes adfærd. Ombudsmandens forpligtelse til fortrolig behandling af alle oplysninger, der indhentes i forbindelse med hans eller hendes hverv, bør ikke berøre ombudsmandens forpligtelse til at udføre sit arbejde så åbent som muligt, jf. artikel 15, stk. 1, i TEUF. For at kunne varetage sine opgaver og underbygge sine konklusioner bør ombudsmanden navnlig i sine beretninger kunne henvise til alle oplysninger, der er tilgængelige for offentligheden.

| (11) | Ombudsmanden bør, hvis det er nødvendigt, for at han eller hun kan udføre sine opgaver effektivt, have mulighed for at samarbejde og udveksle oplysninger med medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret og EU-ret samt med Unionens øvrige institutioner, organer, kontorer eller agenturer i overensstemmelse med gældende EU-ret. |
| --- | --- |

(11)

Ombudsmanden bør, hvis det er nødvendigt, for at han eller hun kan udføre sine opgaver effektivt, have mulighed for at samarbejde og udveksle oplysninger med medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret og EU-ret samt med Unionens øvrige institutioner, organer, kontorer eller agenturer i overensstemmelse med gældende EU-ret.

| (12) | I begyndelsen af hver valgperiode og for hele valgperioden vælger Europa-Parlamentet en person, der er unionsborger og som kan bevise, at han eller hun er uafhængig og besidder de fornødne kvalifikationer, til ombudsmand. Der bør endvidere fastsættes generelle bestemmelser, blandt andet om ophør af ombudsmandens hverv, udpegelse af en efterfølger til ombudsmanden, uforenelighed, ombudsmandens vederlag samt ombudsmandens privilegier og immuniteter. |
| --- | --- |

(12)

I begyndelsen af hver valgperiode og for hele valgperioden vælger Europa-Parlamentet en person, der er unionsborger og som kan bevise, at han eller hun er uafhængig og besidder de fornødne kvalifikationer, til ombudsmand. Der bør endvidere fastsættes generelle bestemmelser, blandt andet om ophør af ombudsmandens hverv, udpegelse af en efterfølger til ombudsmanden, uforenelighed, ombudsmandens vederlag samt ombudsmandens privilegier og immuniteter.

| (13) | Det bør præciseres, at ombudsmanden har samme hjemsted som Europa-Parlamentet, jf. den eneste artikel, litra a), i protokol nr. 6 om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner og for visse af Unionens organer, kontorer, agenturer og tjenester, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (’protokol nr. 6’). |
| --- | --- |

(13)

Det bør præciseres, at ombudsmanden har samme hjemsted som Europa-Parlamentet, jf. den eneste artikel, litra a), i protokol nr. 6 om fastlæggelse af hjemstedet for Den Europæiske Unions institutioner og for visse af Unionens organer, kontorer, agenturer og tjenester, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (’protokol nr. 6’).

| (14) | Ombudsmanden bør sikre en ligelig kønsfordeling i sammensætningen af sit sekretariat under behørig hensyntagen til artikel 1d, stk. 2, i vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Unionen, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (7) (’personalevedtægten’). |
| --- | --- |

(14)

Ombudsmanden bør sikre en ligelig kønsfordeling i sammensætningen af sit sekretariat under behørig hensyntagen til artikel 1d, stk. 2, i vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Unionen, fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (7) (’personalevedtægten’).

| (15) | Det tilkommer ombudsmandens at fastsætte gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning efter høring af Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen. I mangel af en udtalelse fra disse institutioner inden for en rimelig frist, som ombudsmanden på forhånd har fastsat, kan han eller hun fastsætte de pågældende gennemførelsesbestemmelser. For at garantere retssikkerheden og de højest tænkelige standarder ved udøvelsen af ombudsmandens hverv bør mindstekravene til de gennemførelsesbestemmelser, der skal vedtages, fastsættes i denne forordning — |
| --- | --- |

(15)

Det tilkommer ombudsmandens at fastsætte gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning efter høring af Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen. I mangel af en udtalelse fra disse institutioner inden for en rimelig frist, som ombudsmanden på forhånd har fastsat, kan han eller hun fastsætte de pågældende gennemførelsesbestemmelser. For at garantere retssikkerheden og de højest tænkelige standarder ved udøvelsen af ombudsmandens hverv bør mindstekravene til de gennemførelsesbestemmelser, der skal vedtages, fastsættes i denne forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og principper

1.   I denne forordning fastsættes statutten og de almindelige betingelser for udøvelsen af ombudsmandens hverv (»Den Europæiske Ombudsmands statut«).

2.   Ombudsmanden udfører sit hverv i fuldkommen uafhængighed og handler uden forudgående tilladelse.

3.   Ombudsmanden hjælper med at afsløre fejl eller forsømmelser i forbindelse med handlinger foretaget af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer med undtagelse af Domstolen under udøvelsen af dens domstolsfunktioner under behørig hensyntagen til artikel 20, stk. 2, litra d), artikel 228 i TEUF og artikel 41 i chartret om retten til god forvaltning.

Handlinger foretaget af enhver anden myndighed eller person kan ikke indklages for ombudsmanden.

4.   Ombudsmanden fremsætter i givet fald henstillinger, forslag til løsninger og forslag til forbedringer med henblik på at behandle problemet.

5.   Ombudsmanden kan ved udøvelsen af sit hverv ikke anfægte begrundelsen for en retsafgørelse eller en domstols kompetence til at træffe afgørelse.

Artikel 2

Klager

1.   Enhver unionsborger eller enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat kan enten direkte eller gennem et medlem af Europa-Parlamentet indgive klage til ombudsmanden over tilfælde af fejl eller forsømmelser.

2.   En klage skal indeholde en klar angivelse af dens indhold og klagerens identitet. En klager kan anmode om, at klagen helt eller delvist forbliver fortrolig.

3.   En klage skal indgives inden for en frist på to år regnet fra den dato, hvor klageren blev gjort bekendt med de omstændigheder, der berettiger klagen. Inden klagen indgives, skal klageren rette de fornødne administrative henvendelser til den eller det af Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer, som klagen vedrører.

4.   Ombudsmanden afviser en klage, hvis den ligger uden for anvendelsesområdet for ombudsmandens mandat, eller hvis de proceduremæssige krav i stk. 2 og 3 ikke er opfyldt. Ligger en klage uden for anvendelsesområdet for ombudsmandens mandat, kan han eller hun råde klageren til at sende klagen til en anden myndighed.

5.   Finder ombudsmanden, at klagen er åbenbart grundløs, afslutter han eller hun sagen og underretter klageren herom. Hvis klageren har underrettet den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur om klagen, underretter ombudsmanden også den berørte myndighed.

6.   Klager, der vedrører ansættelsesforhold mellem EU-institutioner, organer, kontorer eller agenturer og deres personale, kan kun behandles, hvis den pågældende person har udtømt alle interne administrative procedurer, navnlig dem, der er omhandlet i artikel 90 i personalevedtægten, og den kompetente myndighed i den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur har truffet en afgørelse, eller svarfristen er udløbet. Ombudsmanden har ligeledes ret til at kontrollere de foranstaltninger, som den kompetente myndighed i den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur har truffet for at sikre beskyttelse af formodede ofre for chikane og genoprette et sundt og sikkert arbejdsmiljø, der respekterer de berørte personers værdighed, mens en administrativ undersøgelse pågår, forudsat at de berørte personer har udtømt de interne administrative procedurer med hensyn til disse foranstaltninger.

7.   Ombudsmanden underretter den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, kontor eller agentur om en registreret klage, så snart denne klage er konstateret at opfylde betingelserne for behandling, og afgørelsen om at indlede en undersøgelse er truffet.

8.   Indgivelse af klager til ombudsmanden fører ikke til en afbrydelse af forældelsesfristerne for rekurs eller søgsmål.

9.   Når ombudsmanden på grund af en verserende eller afsluttet retssag vedrørende de forelagte forhold konstaterer, at en klage ikke opfylder betingelserne for behandling, eller beslutter at afslutte sin behandling heraf, henlægges resultaterne af de undersøgelser, ombudsmanden måtte have foretaget indtil dette tidspunkt, og sagen afsluttes.

10.   Ombudsmanden underretter snarest muligt klageren om den videre behandling af klagen og forsøger sammen med den pågældende EU-institution eller det pågældende EU-organ, kontor eller agentur at finde en løsning, der kan bringe fejlene eller forsømmelserne til ophør. Ombudsmanden underretter klageren om den foreslåede løsning samt de bemærkninger, der måtte være fremsat af den pågældende EU-institution eller det pågældende EU-organ, -kontor eller -agentur. Klageren kan når som helst fremsætte bemærkninger eller fremlægge yderligere oplysninger, som ikke var kendte på tidspunktet for indgivelsen af klagen.

Er der fundet en løsning, som klageren og den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur accepterer, kan ombudsmanden afslutte sagen uden at følge proceduren i artikel 4.

Artikel 3

Undersøgelser

1.   Ombudsmanden skal i overensstemmelse med sit hverv foretage de undersøgelser, som han eller hun finder berettigede, enten på eget initiativ eller på grundlag af en klage.

2.   Ombudsmanden underretter hurtigst muligt den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur om sådanne undersøgelser. Med forbehold af artikel 5 kan den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur på eget initiativ eller på anmodning af ombudsmanden forelægge alle relevante bemærkninger eller oplysninger.

3.   Ombudsmanden kan foretage undersøgelser på eget initiativ, når han eller hun finder det berettiget, og navnlig af gentagne, systemiske eller særligt alvorlige tilfælde af fejl eller forsømmelser, for at behandle disse tilfælde som et spørgsmål af almen interesse. I forbindelse med sådanne undersøgelser kan han eller hun også fremsætte forslag og initiativer til fremme af den bedste administrative praksis i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer.

Artikel 4

Samspil mellem ombudsmanden og institutionerne

1.   Hvis der, i forbindelse med en undersøgelse, konstateres tilfælde af fejl eller forsømmelser, underretter ombudsmanden uden unødig forsinkelse den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur om undersøgelsens resultater og fremsætter i givet fald henstillinger.

2.   Den berørte institution eller det berørte organ, kontor eller agentur afgiver en detaljeret udtalelse til ombudsmanden inden tre måneder. Ombudsmanden kan efter en begrundet anmodning fra den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur forlænge fristen. Denne fristforlængelse må højst være på to måneder. Hvis den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur ikke afgiver nogen udtalelse inden for den oprindelige frist på tre måneder eller inden for den forlængede frist, kan ombudsmanden afslutte undersøgelsen uden en sådan udtalelse.

3.   Efter afslutningen af en undersøgelse, fremsender ombudsmanden en rapport til den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur, og, hvis det er påkrævet i lyset af arten eller omfanget af de afslørede fejl eller forsømmelser, til Europa-Parlamentet. Ombudsmanden kan fremsætte henstillinger i rapporten. Ombudsmanden underretter klageren om resultatet af undersøgelsen, om den af EU-institutionen, -organet, -kontoret eller -agenturet afgivne udtalelse og om eventuelle henstillinger, som er fremsat i rapporten.

4.   Når det er relevant i forbindelse med en undersøgelse af aktiviteter i Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer, kan ombudsmanden få foretræde for Europa-Parlamentet på det mest passende niveau, enten på eget initiativ eller efter anmodning fra Europa-Parlamentet.

5.   Ved slutningen af hver årlig session aflægger ombudsmanden en beretning til Europa-Parlamentet om resultatet af de gennemførte undersøgelser. Beretningen omfatter en vurdering af, hvordan ombudsmandens henstillinger er blevet efterlevet, forslag til løsninger og forslag til forbedringer. Beretningen skal også, hvor det er relevant, indeholde resultatet af Ombudsmandens undersøgelser vedrørende chikane, whistleblowing og interessekonflikter inden for Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer.

Artikel 5

Meddelelse af informationer til ombudsmanden

1.   I denne artikel forstås »meddelelse af informationer« som omfattende alle fysiske og elektroniske midler, som giver ombudsmanden og dennes sekretariat adgang til informationer, herunder dokumenter, uanset formen.

2.   Ved »EU-klassificerede informationer« forstås informationer eller materiale mærket med en EU-sikkerhedsklassifikation, hvis uautoriserede videregivelse kunne forvolde Unionens eller en eller flere af medlemsstaternes interesser skade i forskellig grad.

3.   På de betingelser, der er fastsat i denne artikel, meddeler Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaternes kompetente myndigheder efter anmodning fra ombudsmanden eller på eget initiativ og uden unødig forsinkelse ombudsmanden alle de informationer, som han eller hun har anmodet om med henblik på en undersøgelse.

4.   Følgende principper og betingelser finder anvendelse for ombudsmandens adgang til EU-klassificerede informationer:

| a) | den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, der meddeler de EU-klassificerede informationer, skal have afsluttet sine relevante interne procedurer, og hvis ophavsmanden er en tredjepart, skal denne på forhånd have givet sit skriftlige samtykke |
| --- | --- |

a)

den EU-institution eller det EU-organ, -kontor eller -agentur, der meddeler de EU-klassificerede informationer, skal have afsluttet sine relevante interne procedurer, og hvis ophavsmanden er en tredjepart, skal denne på forhånd have givet sit skriftlige samtykke

| b) | ombudsmandens behov for adgang til informationerne skal være godtgjort |
| --- | --- |

b)

ombudsmandens behov for adgang til informationerne skal være godtgjort

| c) | det skal sikres, at kun personer, der har en sikkerhedsgodkendelse til det relevante sikkerhedsniveau i henhold til national ret, og som er godkendt af den kompetente sikkerhedsmyndighed, får adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere. |
| --- | --- |

c)

det skal sikres, at kun personer, der har en sikkerhedsgodkendelse til det relevante sikkerhedsniveau i henhold til national ret, og som er godkendt af den kompetente sikkerhedsmyndighed, får adgang til informationer, der er klassificeret CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller højere.

5.   Med hensyn til meddelelse af EU-klassificerede informationer vurderer den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur, om Ombudsmanden effektivt har indført interne sikkerhedsregler samt fysiske og proceduremæssige foranstaltninger til beskyttelse af EU-klassificerede informationer. Med henblik herpå kan Ombudsmanden og en EU-institution eller et EU-organ, -kontor eller -agentur også indgå en aftale, der fastlægger en generel ramme for meddelelse af EU-klassificerede informationer.

6.   I overensstemmelse med stk. 4 og 5 gives der adgang til EU-klassificerede informationer i den berørte EU-institutions eller det berørte EU-organs, -kontors eller -agenturs lokaler, medmindre der truffet aftale om andet med Ombudsmanden.

7.   Med forbehold af stk. 3 kan medlemsstaternes kompetente myndigheder nægte at give ombudsmanden adgang til informationer, der er omfattet af national lovgivning om beskyttelse af klassificerede informationer eller af bestemmelser, der forhindrer videregivelse heraf.

Den pågældende medlemsstat kan dog meddele ombudsmanden sådanne informationer på betingelser, der fastsættes af dens kompetente myndighed.

8.   Hvor Unionens institutioner, organer, kontorer eller agenturer og medlemsstaternes myndigheder agter at meddele EU-klassificerede informationer eller andre informationer til ombudsmanden, som ikke er tilgængelige for offentligheden, underretter disse på forhånd ombudsmanden herom.

Ombudsmanden sikrer, at sådanne informationer beskyttes på behørig vis, og må navnlig ikke videregive dem til klageren eller offentligheden uden forudgående samtykke fra EU-institutionen, -organet, -kontoret eller -agenturet eller den kompetente myndighed i den berørte medlemsstat. For så vidt angår EU-klassificerede informationer skal samtykket gives skriftligt.

9.   De EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, der nægter at give adgang til EU-klassificerede informationer, giver Ombudsmanden en skriftlig begrundelse, der som minimum angiver grundene til afslaget.

10.   Ombudsmanden opbevarer kun informationer, jf. stk. 8, indtil undersøgelsen er endeligt afsluttet.

Ombudsmanden kan anmode en EU-institution, et organ, kontor eller agentur eller en medlemsstat om at opbevare sådanne informationer i en periode på mindst fem år.

11.   Opnås den ønskede bistand ikke, underretter ombudsmanden Europa-Parlamentet, der handler i overensstemmelse hermed.

Artikel 6

Aktindsigt i ombudsmandens dokumenter

Ombudsmanden behandler begæringer om aktindsigt, dog ikke i dokumenter, der er indhentet i forbindelse med en undersøgelse og opbevaret af ombudsmanden i løbet af undersøgelsen eller efter dens afslutning, i overensstemmelse med betingelserne og begrænsningerne i forordning (EF) nr. 1049/2001, som suppleret ved forordning (EF) nr. 1367/2006.

Artikel 7

Høring af tjenestemænd og øvrige ansatte

1.   Tjenestemænd og øvrige ansatte i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer høres efter anmodning fra ombudsmanden om forhold, der vedrører en igangværende ombudsmandsundersøgelse.

2.   Disse tjenestemænd og øvrige ansatte udtaler sig på vegne af deres institution, organ, kontor eller agentur. De forbliver bundet af de forpligtelser, der følger af de for deres ansættelsesforhold gældende regler.

Artikel 8

Undersøgelser i forbindelse med whistleblowing

1.   Ombudsmanden kan foretage en undersøgelse for at afdække tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med behandlingen af oplysninger som defineret i personalevedtægtens artikel 22a, som en tjenestemand eller en anden ansat har underrettet ham eller hende om i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i personalevedtægten.

2.   I sådanne tilfælde nyder tjenestemanden eller den ansatte den beskyttelse, som personalevedtægten giver mod eventuelle sanktioner fra EU-institutionens, -organets, kontorets eller agenturets side som følge af meddelelsen af informationerne.

3.   Ombudsmanden kan også undersøge, om der foreligger tilfælde af fejl eller forsømmelser i forbindelse med den pågældende institutions eller det pågældende organs, kontors eller agenturs håndtering af sådanne sager, herunder med hensyn til beskyttelsen af den pågældende tjenestemand eller ansatte.

Artikel 9

Tavshedspligt

1.   Ombudsmanden og dennes ansatte må ikke videregive informationer eller dokumenter, som kommer dem i hænde i forbindelse med en undersøgelse. Med forbehold af stk. 2 er de navnlig forpligtede til ikke at videregive EU-klassificerede informationer eller interne dokumenter fra EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som ombudsmanden har modtaget, eller dokumenter, der henhører under EU-retten om beskyttelse af personoplysninger. De må heller ikke videregive informationer, som kan skade klageren eller enhver anden berørt person.

2.   Med forbehold af den generelle indberetningspligt for alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (8), underretter ombudsmanden, hvis forhold, der er kommet frem i forbindelse med en ombudsmandsundersøgelse, kan udgøre eller har forbindelse til en strafbar handling, medlemsstaternes kompetente myndigheder og, såfremt sagen henhører under deres respektive beføjelser, Den Europæiske Anklagemyndighed, i overensstemmelse med artikel 24 i Rådets forordning (EU) 2017/1939 (9) og OLAF.

3.   Ombudsmanden underretter i givet fald og efter aftale med Den Europæiske Anklagemyndighed eller OLAF også den eller det af Unionens for den pågældende tjenestemand eller ansatte kompetente institutioner, organer, kontorer eller agenturer, som kan indlede passende procedurer.

Artikel 10

Samarbejde med medlemsstaternes myndigheder og med Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer

1.   Ombudsmanden kan, hvis det er nødvendigt for udførelsen af hans eller hendes hverv, samarbejde med medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med gældende national ret og EU-ret.

2.   Ombudsmanden kan inden for rammerne af sit hverv også samarbejde med andre EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer, navnlig dem, der har ansvaret for fremme og beskyttelse af grundlæggende rettigheder. Ombudsmanden undgår enhver gentagelse af eller overlapning med disse EU-institutioners, -organers, -kontorers eller -agenturers aktiviteter.

3.   Kommunikation rettet til medlemsstaternes myndigheder med henblik på anvendelsen af denne forordning sker via deres faste repræsentationer ved Unionen, undtagen hvis den pågældende faste repræsentation er indforstået med, at ombudsmandens sekretariat kan henvende sig direkte til den pågældende medlemsstats myndigheder.

Artikel 11

Valg af ombudsmanden

1.   Ombudsmanden vælges og kan genudnævnes i overensstemmelse med artikel 228, stk. 2, i TEUF blandt kandidater, som er udvalgt ved en gennemsigtig procedure.

2.   Efter offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger i Den Europæiske Unions Tidende vælges til ombudsmanden en person, der:

| — | er unionsborger |
| --- | --- |

—

er unionsborger

| — | i fuldt omfang er i besiddelse af borgerlige og politiske rettigheder |
| --- | --- |

—

i fuldt omfang er i besiddelse af borgerlige og politiske rettigheder

| — | kan bevise, at han eller hun er uafhængig |
| --- | --- |

—

kan bevise, at han eller hun er uafhængig

| — | opfylder de betingelser, der kræves for at bestride det højeste dommerembede i sit hjemland, eller hvis faglige kompetence og kvalifikationer til at påtage sig hvervet som ombudsmand er almindeligt anerkendt |
| --- | --- |

—

opfylder de betingelser, der kræves for at bestride det højeste dommerembede i sit hjemland, eller hvis faglige kompetence og kvalifikationer til at påtage sig hvervet som ombudsmand er almindeligt anerkendt

| — | ikke har været medlem af nationale regeringer eller af Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd eller Europa-Kommissionen i de to år forud for datoen for offentliggørelse af indkaldelsen af kandidater. |
| --- | --- |

—

ikke har været medlem af nationale regeringer eller af Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd eller Europa-Kommissionen i de to år forud for datoen for offentliggørelse af indkaldelsen af kandidater.

Artikel 12

Ophør af Ombudsmandens hverv

1.   Ombudsmandens hverv ophører ved udløbet af embedsperioden eller ved frivillig fratræden eller afskedigelse.

2.   Undtagen ved afskedigelse fortsætter ombudsmanden i sin stilling, indtil en efterfølger er blevet valgt.

3.   Såfremt hvervet fratrædes i utide, vælges der en ny ombudsmand, senest tre måneder efter at stillingen er blevet ledig, og for den resterende periode frem til afslutningen af Europa-Parlamentets valgperiode. Indtil der er valgt en ny ombudsmand, er det den leder, der er henvist til i artikel 16, stk. 2, der har ansvaret for hastende sager, som falder ind under ombudsmandens hverv.

Artikel 13

Afskedigelse

Hvis Europa-Parlamentet har til hensigt at indgive begæring om afskedigelse af ombudsmanden i overensstemmelse med artikel 228, stk. 2, i TEUF, hører det ombudsmanden, inden der indgives en sådan begæring.

Artikel 14

Udøvelse af Ombudsmandens hverv

1.   Ombudsmanden udøver sit hverv i overensstemmelse med artikel 228, stk. 3, i TEUF. Ombudsmanden afholder sig fra enhver handling, der er uforenelig med karakteren af dette hverv.

2.   Ombudsmanden afgiver ved tiltrædelsen af sit hverv et højtideligt tilsagn over for Domstolen om, at han eller hun vil varetage sit hverv, som omhandlet i traktaterne og i denne forordning, fuldstændig uafhængigt og upartisk og under hele sin embedsperiode og efter dennes ophør vil overholde de forpligtelser, der følger med hvervet, fuldt ud. Det højtidelige tilsagn omfatter i særdeleshed pligten til efter embedsperiodens ophør at udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til påtagelse af visse hverv eller opnåelse af visse fordele.

3.   Ombudsmanden må, så længe embedsperioden varer, ikke udøve noget andet politisk eller administrativt hverv eller nogen anden erhvervsmæssig virksomhed, hverken lønnet eller ulønnet.

Artikel 15

Vederlag, privilegier og immuniteter

1.   Ombudsmanden er, for så vidt angår vederlag, tillæg og pension, sidestillet med en dommer ved Domstolen.

2.   Artikel 11-14 og artikel 17 i protokol nr. 7 om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, finder anvendelse på ombudsmanden og på tjenestemænd og øvrige ansatte i ombudsmandens sekretariat.

Artikel 16

Ombudsmandens sekretariat

1.   Ombudsmanden tildeles et passende budget, der er tilstrækkeligt til at sikre, at ombudsmanden er uafhængig og kan varetage sit hverv.

2.   Ombudsmanden bistås af et sekretariat. Ombudsmanden udnævner lederen af sekretariatet.

3.   Tjenestemænd og andre ansatte i ombudsmandens sekretariat er omfattet af personalevedtægten. Antallet af ansatte i sekretariatet fastsættes hvert år i forbindelse med budgetproceduren.

4.   Hvis EU-tjenestemænd udstationeres til Ombudsmandens sekretariat, betragtes denne udstationering som midlertidig tjeneste i anden stilling i tjenestens interesse i henhold til artikel 37, stk. 1, litra a), og artikel 38 i personalevedtægten.

Artikel 17

Ombudsmandens hjemsted

Ombudsmandens har samme hjemsted som Europa-Parlamentet, jf. den eneste artikel, litra a), i protokol nr. 6.

Artikel 18

Gennemførelsesbestemmelser

Ombudsmandens fastsætter gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning efter høring af Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen. Disse gennemførelsesbestemmelser skal være i overensstemmelse med denne forordning og som minimum omfatte bestemmelser om:

| (a) | de processuelle rettigheder, der tilkommer klageren og den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur |
| --- | --- |

(a)

de processuelle rettigheder, der tilkommer klageren og den berørte EU-institution eller det berørte EU-organ, -kontor eller -agentur

| (b) | modtagelse, behandling og afslutning af klager |
| --- | --- |

(b)

modtagelse, behandling og afslutning af klager

| (c) | undersøgelser på eget initiativ og |
| --- | --- |

(c)

undersøgelser på eget initiativ og

| (d) | opfølgende undersøgelser. |
| --- | --- |

(d)

opfølgende undersøgelser.

Artikel 19

Afsluttende bestemmelser

1.   Afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom ophæves.

2.   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

3.   Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

---

(1)  Parlamentet vedtog at udsætte afstemningen om forslaget til beslutning, jf. forretningsordenens artikel 46, stk. 3, indtil Rådet og Kommissionen har tilkendegivet deres holdning til nedenstående udkast til forordning i overensstemmelse med artikel 228, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (A9-0174/2021).

1

(2)  Godkendelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  Udtalelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

3

(4)  Europa-Parlamentets afgørelse 94/262/EKSF, EF, Euratom af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans hverv (EFT L 113 af 4.5.1994, s. 15)

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).

6

(7)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

7

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

8

(9)  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (’EPPO’) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

9

---

| 8.2.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 67/203 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 67/203

---

P9_TA(2021)0281

Overgangsbestemmelser for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (ændring af forordning (EU) 2016/1628) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 10. juni 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/1628 for så vidt angår overgangsbestemmelserne for visse maskiner udstyret med motorer i effektområdet mellem 56kW og 130kW og over 300kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen (COM(2021)0254 — C9-0185/2021 — 2021/0129(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 67/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0254), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0254),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0185/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 9. juni 2021 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 9. juni 2021 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 2. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 2. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2021)0129

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 10. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om ændring af forordning (EU) 2016/1628, for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse maskiner udstyret med motorer i effektområderne større end eller lig med 56 kW og mindre end 130 kW samt større end eller lig med 300 kW for at imødegå virkningen af covid-19-krisen

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1068.)

---