# Az Európai Unió C 77/2009

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 77 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 52. évfolyam2009. március 31. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 77

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

52. évfolyam2009. március 31.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | 2008. szeptember 17–18-i, 447. plenáris ülés |
| 2009/C 077/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról COM(2007) 856 végleges – 2007/0297 (COD) | 1 |
| 2009/C 077/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a játékok biztonságáról COM(2008) 9 végleges – 2008/0018 (COD) | 8 |
| 2009/C 077/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egységes piac a 21. századi Európa számára COM(2007) 724 végleges | 15 |
| 2009/C 077/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai kezdeményezés a mikrohitel fejlesztésére a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében COM(2007) 708 végleges/2 | 23 |
| 2009/C 077/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek bizonyos veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében való módosításáról COM(2008) 80 végleges – 2008/0033 (COD) | 29 |
| 2009/C 077/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 68/151/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról COM(2008) 194 végleges – 2008/0083 (COD) | 35 |
| 2009/C 077/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a középvállalkozások egyes közzétételi követelményei és a konszolidált beszámoló készítésének kötelezettsége tekintetében történő módosításáról COM(2008) 195 végleges – 2008/0084 (COD) | 37 |
| 2009/C 077/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről (kodifikált szöveg) COM(2008) 318 végleges – 2008/0099 (COD) | 41 |
| 2009/C 077/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről (kodifikált szöveg) COM(2008) 351 végleges – 2008/0115 (COD) | 41 |
| 2009/C 077/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról (kodifikált szöveg) COM(2008) 344 végleges – 2008/0109 (COD) | 42 |
| 2009/C 077/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi .../.../EK rendeletre [...] a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról (kodifikált szöveg) COM(2008) 369 végleges – 2008/0126 (COD) | 42 |
| 2009/C 077/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról COM(2008) 19 végleges – 2008/0016 (COD) | 43 |
| 2009/C 077/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról COM(2008) 13 végleges | 49 |
| 2009/C 077/14 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló 2006/32/EK irányelv által előírt nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek első értékeléséről – Közös lépések az energiahatékonyság érdekében COM(2008) 11 végleges | 54 |
| 2009/C 077/15 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A tárgyak internete | 60 |
| 2009/C 077/16 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről COM(2007) 836 végleges | 63 |
| 2009/C 077/17 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelv módosításáról COM(2008) 134 végleges – 2008/0055 (COD) | 69 |
| 2009/C 077/18 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről COM(2008) 151 végleges – 2008/0062 (COD) | 70 |
| 2009/C 077/19 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Éghajlatváltozás – nemzetközi tárgyalások (A Fenntartható Fejlődés Megfigyelőközpontjának saját kezdeményezésű véleménye) | 73 |
| 2009/C 077/20 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról COM(2008) 40 végleges – 2008/0028(COD) | 81 |
| 2009/C 077/21 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre takarmány-alapanyagok forgalomba hozataláról és felhasználásáról COM(2008) 124 végleges – 2006/0050 (COD) | 84 |
| 2009/C 077/22 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az energiapiacok jelenlegi alakulásának hatása az európai ipari értékláncokra | 88 |
| 2009/C 077/23 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Fehér könyv – Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013 COM(2007) 630 végleges | 96 |
| 2009/C 077/24 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A megkülönböztetésellenes intézkedések kiterjesztése a foglalkoztatáson kívül eső területekre és egy egységes, átfogó megkülönböztetésellenes irányelv célszerűsége (saját kezdeményezésű vélemény) | 102 |
| 2009/C 077/25 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Többnyelvűség | 109 |
| 2009/C 077/26 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az idősek szükségleteinek figyelembevétele | 115 |
| 2009/C 077/27 | A Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió szekció véleménye – Tárgy: A városi környezet kiegyensúlyozott fejlődése felé: kihívások és lehetőségek | 123 |
| 2009/C 077/28 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az EU gazdasága: 2007-es felülvizsgálat – Európa termelékenységi határának elmozdítása | 131 |
| 2009/C 077/29 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A visszaélések elleni szabályok végrehajtása a közvetlen adók területén – az Európai Unión belül és a harmadik országok felé irányuló kapcsolatokban COM(2007) 785 végleges | 139 |
| 2009/C 077/30 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Nemzeti és regionális szintű kormányzás és partnerség, valamint projektek megalapozása a regionális politika terén (az Európai Parlament felkérése) | 143 |
| 2009/C 077/31 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Magánszemélyek személyes tulajdonának valamely tagállamból történő végleges behozatalára alkalmazandó adómentességek (kodifikált szöveg) COM(2008) 376 végleges – 2008/0120 (COD) | 148 |
| 2009/C 077/32 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: EU–Afrika-stratégia | 148 |
| 2009/C 077/33 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok: új, dinamikus szerep a civil társadalom számára | 157 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

2008. szeptember 17–18-i, 447. plenáris ülés

2009/C 077/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról COM(2007) 856 végleges – 2007/0297 (COD)

COM(2007) 856 végleges – 2007/0297 (COD)

1

2009/C 077/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a játékok biztonságáról COM(2008) 9 végleges – 2008/0018 (COD)

COM(2008) 9 végleges – 2008/0018 (COD)

8

2009/C 077/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egységes piac a 21. századi Európa számára COM(2007) 724 végleges

COM(2007) 724 végleges

15

2009/C 077/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai kezdeményezés a mikrohitel fejlesztésére a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében COM(2007) 708 végleges/2

COM(2007) 708 végleges/2

23

2009/C 077/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek bizonyos veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében való módosításáról COM(2008) 80 végleges – 2008/0033 (COD)

COM(2008) 80 végleges – 2008/0033 (COD)

29

2009/C 077/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 68/151/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról COM(2008) 194 végleges – 2008/0083 (COD)

COM(2008) 194 végleges – 2008/0083 (COD)

35

2009/C 077/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a középvállalkozások egyes közzétételi követelményei és a konszolidált beszámoló készítésének kötelezettsége tekintetében történő módosításáról COM(2008) 195 végleges – 2008/0084 (COD)

COM(2008) 195 végleges – 2008/0084 (COD)

37

2009/C 077/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről (kodifikált szöveg) COM(2008) 318 végleges – 2008/0099 (COD)

COM(2008) 318 végleges – 2008/0099 (COD)

41

2009/C 077/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről (kodifikált szöveg) COM(2008) 351 végleges – 2008/0115 (COD)

COM(2008) 351 végleges – 2008/0115 (COD)

41

2009/C 077/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról (kodifikált szöveg) COM(2008) 344 végleges – 2008/0109 (COD)

COM(2008) 344 végleges – 2008/0109 (COD)

42

2009/C 077/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi .../.../EK rendeletre [...] a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról (kodifikált szöveg) COM(2008) 369 végleges – 2008/0126 (COD)

COM(2008) 369 végleges – 2008/0126 (COD)

42

2009/C 077/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról COM(2008) 19 végleges – 2008/0016 (COD)

COM(2008) 19 végleges – 2008/0016 (COD)

43

2009/C 077/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról COM(2008) 13 végleges

COM(2008) 13 végleges

49

2009/C 077/14

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló 2006/32/EK irányelv által előírt nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek első értékeléséről – Közös lépések az energiahatékonyság érdekében COM(2008) 11 végleges

COM(2008) 11 végleges

54

2009/C 077/15

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A tárgyak internete

60

2009/C 077/16

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről COM(2007) 836 végleges

COM(2007) 836 végleges

63

2009/C 077/17

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelv módosításáról COM(2008) 134 végleges – 2008/0055 (COD)

COM(2008) 134 végleges – 2008/0055 (COD)

69

2009/C 077/18

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről COM(2008) 151 végleges – 2008/0062 (COD)

COM(2008) 151 végleges – 2008/0062 (COD)

70

2009/C 077/19

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Éghajlatváltozás – nemzetközi tárgyalások (A Fenntartható Fejlődés Megfigyelőközpontjának saját kezdeményezésű véleménye)

73

2009/C 077/20

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról COM(2008) 40 végleges – 2008/0028(COD)

COM(2008) 40 végleges – 2008/0028(COD)

81

2009/C 077/21

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre takarmány-alapanyagok forgalomba hozataláról és felhasználásáról COM(2008) 124 végleges – 2006/0050 (COD)

COM(2008) 124 végleges – 2006/0050 (COD)

84

2009/C 077/22

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az energiapiacok jelenlegi alakulásának hatása az európai ipari értékláncokra

88

2009/C 077/23

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Fehér könyv – Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013 COM(2007) 630 végleges

COM(2007) 630 végleges

96

2009/C 077/24

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A megkülönböztetésellenes intézkedések kiterjesztése a foglalkoztatáson kívül eső területekre és egy egységes, átfogó megkülönböztetésellenes irányelv célszerűsége (saját kezdeményezésű vélemény)

102

2009/C 077/25

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Többnyelvűség

109

2009/C 077/26

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az idősek szükségleteinek figyelembevétele

115

2009/C 077/27

A Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió szekció véleménye – Tárgy: A városi környezet kiegyensúlyozott fejlődése felé: kihívások és lehetőségek

123

2009/C 077/28

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az EU gazdasága: 2007-es felülvizsgálat – Európa termelékenységi határának elmozdítása

131

2009/C 077/29

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A visszaélések elleni szabályok végrehajtása a közvetlen adók területén – az Európai Unión belül és a harmadik országok felé irányuló kapcsolatokban COM(2007) 785 végleges

COM(2007) 785 végleges

139

2009/C 077/30

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Nemzeti és regionális szintű kormányzás és partnerség, valamint projektek megalapozása a regionális politika terén (az Európai Parlament felkérése)

143

2009/C 077/31

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Magánszemélyek személyes tulajdonának valamely tagállamból történő végleges behozatalára alkalmazandó adómentességek (kodifikált szöveg) COM(2008) 376 végleges – 2008/0120 (COD)

COM(2008) 376 végleges – 2008/0120 (COD)

148

2009/C 077/32

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: EU–Afrika-stratégia

148

2009/C 077/33

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok: új, dinamikus szerep a civil társadalom számára

157

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

2008. szeptember 17–18-i, 447. plenáris ülés

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról

COM(2007) 856 végleges – 2007/0297 (COD)

(2009/C 77/01)

2008. február 22-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az új személygépkocsikra vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. július 15-én elfogadta véleményét. (Előadó: Edgardo Maria IOZIA.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 17-i ülésnapon) 140 szavazattal 4 ellenében elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A CO2-kibocsátás csökkentése tárgyában kiadott különböző véleményeiben az EGSZB mindig határozottan támogatta az Európai Bizottság mindazon jogalkotási javaslatait, amelyek konkrét és világos célokat jelöltek meg az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentése érdekében, ami a klímaváltozás elleni küzdelem kulcsfontosságú eleme. |
| --- | --- |

1.1

A CO2-kibocsátás csökkentése tárgyában kiadott különböző véleményeiben az EGSZB mindig határozottan támogatta az Európai Bizottság mindazon jogalkotási javaslatait, amelyek konkrét és világos célokat jelöltek meg az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentése érdekében, ami a klímaváltozás elleni küzdelem kulcsfontosságú eleme.

| 1.2 | Az EGSZB egyetért a rendeletjavaslat törekvéseivel, amely a CO2-kibocsátást tartósan olyan szintre kívánja visszaszorítani, hogy a járműmotor-technológia fejlesztése révén 2012-ig teljesíthető legyen a javasolt 130 g/km határérték. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB egyetért a rendeletjavaslat törekvéseivel, amely a CO2-kibocsátást tartósan olyan szintre kívánja visszaszorítani, hogy a járműmotor-technológia fejlesztése révén 2012-ig teljesíthető legyen a javasolt 130 g/km határérték.

| 1.3 | Az EGSZB ezen túlmenően szorgalmazza, hogy az integrált közösségi megközelítés keretében minden érintett szereplő vállaljon kötelezettséget a 120 g/km-es cél 2012-ig történő teljesítésére, az Európai Bizottság 2007. február 7-i közleményében foglaltaknak megfelelően; továbbá felhívja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy mihamarabb fogadjanak el minden, a klímaváltozás visszaszorítására irányuló, függőben lévő jogalkotási javaslatot. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB ezen túlmenően szorgalmazza, hogy az integrált közösségi megközelítés keretében minden érintett szereplő vállaljon kötelezettséget a 120 g/km-es cél 2012-ig történő teljesítésére, az Európai Bizottság 2007. február 7-i közleményében foglaltaknak megfelelően; továbbá felhívja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy mihamarabb fogadjanak el minden, a klímaváltozás visszaszorítására irányuló, függőben lévő jogalkotási javaslatot.

| 1.3.1 | Az EGSZB hosszú távú célok kitűzését javasolja az Európai Bizottságnak, amint azt az Európai Parlament is jelezte: 2020-tól merészebb megoldásokra lesz szükség. |
| --- | --- |

1.3.1

Az EGSZB hosszú távú célok kitűzését javasolja az Európai Bizottságnak, amint azt az Európai Parlament is jelezte: 2020-tól merészebb megoldásokra lesz szükség.

| 1.4 | Az EGSZB különösen fontosnak tartja a személygépkocsikra vonatkozó adókról szóló irányelvjavaslat (COM(2005) 261 végleges) gyors elfogadását és a CO2-kibocsátási címkékről szóló 1999/94/EGK irányelv alkalmazását. Továbbá felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő és koordináljon üzemanyag-hatékony járműveket népszerűsítő gépjárműreklám és -marketing kampányokat. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB különösen fontosnak tartja a személygépkocsikra vonatkozó adókról szóló irányelvjavaslat (COM(2005) 261 végleges) gyors elfogadását és a CO2-kibocsátási címkékről szóló 1999/94/EGK irányelv alkalmazását. Továbbá felszólítja az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő és koordináljon üzemanyag-hatékony járműveket népszerűsítő gépjárműreklám és -marketing kampányokat.

| 1.5 | Az EGSZB indokoltnak tartja az autóiparra vonatkozó egyedi jogszabályok bevezetését, tekintettel arra, hogy ideje továbblépni az autóipar önkéntes kötelezettségvállalásainak szakaszából, amely – jóllehet jótékony hatását a személygépjárművek kibocsátásának számottevő csökkenése bizonyítja – nem volt képes biztosítani a kitűzött célok elérését. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB indokoltnak tartja az autóiparra vonatkozó egyedi jogszabályok bevezetését, tekintettel arra, hogy ideje továbblépni az autóipar önkéntes kötelezettségvállalásainak szakaszából, amely – jóllehet jótékony hatását a személygépjárművek kibocsátásának számottevő csökkenése bizonyítja – nem volt képes biztosítani a kitűzött célok elérését.

| 1.6 | Az EGSZB támogatja a javasolt stratégiát és koncepciót, de olyan reálisan megvalósítható intézkedéseket tartana kívánatosnak, amelyek megtalálják a megfelelő egyensúlyt egyrészről a környezeti szempontból kulcsfontosságú eredmények, másrészről a munkahelymegóvás kényszere között egy 13 millió munkavállalót foglalkoztató iparágban; csorbítatlanul megőrizve az európai gyártók versenyképességét az EU számára kétségkívül stratégiai jelentőségű ágazatban. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB támogatja a javasolt stratégiát és koncepciót, de olyan reálisan megvalósítható intézkedéseket tartana kívánatosnak, amelyek megtalálják a megfelelő egyensúlyt egyrészről a környezeti szempontból kulcsfontosságú eredmények, másrészről a munkahelymegóvás kényszere között egy 13 millió munkavállalót foglalkoztató iparágban; csorbítatlanul megőrizve az európai gyártók versenyképességét az EU számára kétségkívül stratégiai jelentőségű ágazatban.

| 1.7 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a rendelet a legmegfelelőbb jogi eszköz, amely biztosítja a késedelem nélküli megfelelést és elkerüli a versenytorzulásokat. A javasolt intézkedések időbeli kereteit és részletes, valódi konszenzuson alapuló feltételeit jobban meg kell fontolni, megőrizve és megerősítve az EU-s gyártók versenyképességét a globális piacon, és elkerülve azt, hogy a szektoron belül egyes szegmensek mesterséges előnyökhöz juthassanak. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a rendelet a legmegfelelőbb jogi eszköz, amely biztosítja a késedelem nélküli megfelelést és elkerüli a versenytorzulásokat. A javasolt intézkedések időbeli kereteit és részletes, valódi konszenzuson alapuló feltételeit jobban meg kell fontolni, megőrizve és megerősítve az EU-s gyártók versenyképességét a globális piacon, és elkerülve azt, hogy a szektoron belül egyes szegmensek mesterséges előnyökhöz juthassanak.

| 1.8 | A fenti cél érdekében az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak meg kellene fontolnia azt az opciót, hogy a jelenlegi, (Japán mintájára) kizárólag a gépjárművek tömegén alapuló kibocsátási határértékrendszer helyett nagyobb szerepet tulajdonítson más paramétereknek is – pl. az USA-ban a haszongépjárművek esetében használatos „alapterületnek” (nyomtáv és tengelytávolság szorzata). |
| --- | --- |

1.8

A fenti cél érdekében az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak meg kellene fontolnia azt az opciót, hogy a jelenlegi, (Japán mintájára) kizárólag a gépjárművek tömegén alapuló kibocsátási határértékrendszer helyett nagyobb szerepet tulajdonítson más paramétereknek is – pl. az USA-ban a haszongépjárművek esetében használatos „alapterületnek” (nyomtáv és tengelytávolság szorzata).

| 1.9 | Az EGSZB szerint kiemelt figyelmet kell fordítani a rendeltetés lineáris függvényére (meredekségi százalék), mivel közvetlenül befolyásolja a gyártók közötti tehermegosztás módját. Maga az Európai Bizottság is kiemeli a hatásvizsgálat [SEK(2007) 1724] összefoglalójában: „Ezeknek a szempontoknak az alkalmazása – a kezdeti elemzések alapján – azt veti fel, hogy az egyensúly eléréséhez ebben a szakaszban az 50–80 fok közötti meredekséget kell tovább vizsgálni”, elismerve, hogy hasonlóan érzékeny témák jóval alaposabb hatásvizsgálatot igényelnek. A 60 fokos meredekség választása esetén nyitva maradnak a problémák, és kifogások is érkezhetnek egyes járműgyártók részéről, akik szerint ez az opció sem nem méltányos, sem nem kiegyensúlyozott. Az EGSZB azt javasolja, hogy a kérdés kellő megvitatását követően meghozott végső választás se előnyt, se hátrányt ne indukáljon. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB szerint kiemelt figyelmet kell fordítani a rendeltetés lineáris függvényére (meredekségi százalék), mivel közvetlenül befolyásolja a gyártók közötti tehermegosztás módját. Maga az Európai Bizottság is kiemeli a hatásvizsgálat [SEK(2007) 1724] összefoglalójában: „Ezeknek a szempontoknak az alkalmazása – a kezdeti elemzések alapján – azt veti fel, hogy az egyensúly eléréséhez ebben a szakaszban az 50–80 fok közötti meredekséget kell tovább vizsgálni”, elismerve, hogy hasonlóan érzékeny témák jóval alaposabb hatásvizsgálatot igényelnek. A 60 fokos meredekség választása esetén nyitva maradnak a problémák, és kifogások is érkezhetnek egyes járműgyártók részéről, akik szerint ez az opció sem nem méltányos, sem nem kiegyensúlyozott. Az EGSZB azt javasolja, hogy a kérdés kellő megvitatását követően meghozott végső választás se előnyt, se hátrányt ne indukáljon.

| 1.10 | A másik, alapos megfontolást igénylő aspektus a bírságok 7. cikkben tárgyalt rendszerének bevezetése. Az EGSZB egyetért az elrettentő szankciók koncepciójával, azonban úgy véli, hogy a meredeken emelkedő bírságok alapján az uniós gyártók nem lesznek képesek termelési láncukat sikeresen a tervezett időkorlátokon belül az új határértékekhez igazítani. Az intézkedések a jelek szerint nincsenek összhangban az egyéb szektorokra szabott rendelkezésekkel, miközben egyenlőtlenül sújtják a kis- és középméretű járművek, illetve a nagy járművek gyártóit, jóval súlyosabb terheket téve az utóbbiakra. |
| --- | --- |

1.10

A másik, alapos megfontolást igénylő aspektus a bírságok 7. cikkben tárgyalt rendszerének bevezetése. Az EGSZB egyetért az elrettentő szankciók koncepciójával, azonban úgy véli, hogy a meredeken emelkedő bírságok alapján az uniós gyártók nem lesznek képesek termelési láncukat sikeresen a tervezett időkorlátokon belül az új határértékekhez igazítani. Az intézkedések a jelek szerint nincsenek összhangban az egyéb szektorokra szabott rendelkezésekkel, miközben egyenlőtlenül sújtják a kis- és középméretű járművek, illetve a nagy járművek gyártóit, jóval súlyosabb terheket téve az utóbbiakra.

| 1.11 | Az EGSZB úgy véli, hogy e bírságok meredeken emelkednek és végül a fogyasztói árakban csapódnak le, a terheket a fogyasztóra hárítva és akár versenytorzulásokat eredményezve, ezáltal pedig a gépjárműpark megújítását lassítja. Ezért felhívja az Európai Bizottságot, hogy a bírságokból befolyó összeget teljes egészében tartsa az autóiparon belül, ösztönzőket biztosítva a szennyező járművek fokozott kivonására, kampányokkal támogatva a szén-dioxid-kibocsátás szempontjának megjelenését a tudatos vásárlás során, és hozzájárulva a kutatáshoz és fejlesztéshez szükséges hatalmas forrásszükséglethez. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB úgy véli, hogy e bírságok meredeken emelkednek és végül a fogyasztói árakban csapódnak le, a terheket a fogyasztóra hárítva és akár versenytorzulásokat eredményezve, ezáltal pedig a gépjárműpark megújítását lassítja. Ezért felhívja az Európai Bizottságot, hogy a bírságokból befolyó összeget teljes egészében tartsa az autóiparon belül, ösztönzőket biztosítva a szennyező járművek fokozott kivonására, kampányokkal támogatva a szén-dioxid-kibocsátás szempontjának megjelenését a tudatos vásárlás során, és hozzájárulva a kutatáshoz és fejlesztéshez szükséges hatalmas forrásszükséglethez.

| 1.12 | Az EGSZB szerint a tudományos kutatás kulcsfontosságú kérdés az ipar fejlettségi foka szempontjából. Jóllehet a kezdeti fázisban a meglévő technológiák segítségével is elérhetünk eredményeket, ésszerű feltételezés, hogy a jövőben a jelennel való „technológiai szakításra”, és fejlettebb technológiák bevezetésére lesz szükség. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB szerint a tudományos kutatás kulcsfontosságú kérdés az ipar fejlettségi foka szempontjából. Jóllehet a kezdeti fázisban a meglévő technológiák segítségével is elérhetünk eredményeket, ésszerű feltételezés, hogy a jövőben a jelennel való „technológiai szakításra”, és fejlettebb technológiák bevezetésére lesz szükség.

| 1.13 | Az EGSZB álláspontja szerint az új megoldások kutatásához hatalmas forrásokra és szilárd elkötelezettségre van szükség: ez pedig a tagállamokban, egyetemeken és technológiai kiválósági központokban bármely szinten folyó kezdeményezések koordinálásával kezdődik, amiben bátorítani kell a gyártók közvetlen részvételét. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB álláspontja szerint az új megoldások kutatásához hatalmas forrásokra és szilárd elkötelezettségre van szükség: ez pedig a tagállamokban, egyetemeken és technológiai kiválósági központokban bármely szinten folyó kezdeményezések koordinálásával kezdődik, amiben bátorítani kell a gyártók közvetlen részvételét.

| 1.14 | Az EGSZB szerint egy autóipari Közös Technológiai Kezdeményezés (JTI) segíthetne mozgósítani a tudományos közösséget a fenti cél érdekében. |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB szerint egy autóipari Közös Technológiai Kezdeményezés (JTI) segíthetne mozgósítani a tudományos közösséget a fenti cél érdekében.

| 1.15 | Az EGSZB úgy véli, a hatásvizsgálat nem volt elég mélyreható, amit maga a hatásvizsgálatot koordináló bizottság is kiemel. A SEC(2007) 1725 dokumentumban a hatásvizsgálatot végző bizottság a célok teljesülése esetén várható hatások tisztázását szorgalmazza, és magyarázatot vár a TREMOVE és az előzetes elemzés eredményei közötti eltérésekre. A koordináló bizottság hozzáteszi, hogy egyes érzékeny változók – pl. az üzemanyagárak és az autonóm tömegnövekedés (ATN) – esetében további elemzéseket kell végezni. Alaposabban értékelni kell a regionális hatásokat is, különös tekintettel a foglalkoztatásra, az autóipari beszállítói körre és a külső piacokon való versenyképességre. |
| --- | --- |

1.15

Az EGSZB úgy véli, a hatásvizsgálat nem volt elég mélyreható, amit maga a hatásvizsgálatot koordináló bizottság is kiemel. A SEC(2007) 1725 dokumentumban a hatásvizsgálatot végző bizottság a célok teljesülése esetén várható hatások tisztázását szorgalmazza, és magyarázatot vár a TREMOVE és az előzetes elemzés eredményei közötti eltérésekre. A koordináló bizottság hozzáteszi, hogy egyes érzékeny változók – pl. az üzemanyagárak és az autonóm tömegnövekedés (ATN) – esetében további elemzéseket kell végezni. Alaposabban értékelni kell a regionális hatásokat is, különös tekintettel a foglalkoztatásra, az autóipari beszállítói körre és a külső piacokon való versenyképességre.

| 1.16 | Az EGSZB úgy véli, egy hasonlóan messzemenő következményekkel járó stratégia sikere érdekében megfelelő intézkedésekkel kell támogatni és védeni a meglévő európai ipari struktúrát, a jelenlegi versenyképességi szint megőrzését vagy növelését és az iparágban meglévő minőségi munkahelyek megóvását tartva szem előtt. Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy kívánatos lenne a fokozatos bevezetés, mely 2012-re a végső célértékek 80 %-ánál nem alacsonyabb szint elérését írja elő, hogy a küszöb fokozatos emelésével végül 2015-re azok elérhetők legyenek. |
| --- | --- |

1.16

Az EGSZB úgy véli, egy hasonlóan messzemenő következményekkel járó stratégia sikere érdekében megfelelő intézkedésekkel kell támogatni és védeni a meglévő európai ipari struktúrát, a jelenlegi versenyképességi szint megőrzését vagy növelését és az iparágban meglévő minőségi munkahelyek megóvását tartva szem előtt. Az EGSZB úgy ítéli meg, hogy kívánatos lenne a fokozatos bevezetés, mely 2012-re a végső célértékek 80 %-ánál nem alacsonyabb szint elérését írja elő, hogy a küszöb fokozatos emelésével végül 2015-re azok elérhetők legyenek.

| 1.17 | A környezeti célok teljesítésének és a versenyképesség megőrzésének egyik kulcstényezője a kibocsátási határértékek szigorú alkalmazása az EU-n kívüli gyártók Európában értékesített járműveire. Ezek a maximális értékek az importált járművekre érvényesek. |
| --- | --- |

1.17

A környezeti célok teljesítésének és a versenyképesség megőrzésének egyik kulcstényezője a kibocsátási határértékek szigorú alkalmazása az EU-n kívüli gyártók Európában értékesített járműveire. Ezek a maximális értékek az importált járművekre érvényesek.

| 1.18 | Mivel a vizsgált javaslat csupán azon tágabb folyamat kezdete, melynek végcélja a környezeti problémák enyhítése az egész közlekedési ágazatban, az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy sürgősen dolgozza ki a könnyű haszongépjárművek, a nehéz haszongépjárművek és a kétkerekű járművek CO2-kibocsátásának csökkentését célzó jogszabályokat is, e gépjárművek kibocsátására vonatkozó valamennyi adat összegyűjtését követően. |
| --- | --- |

1.18

Mivel a vizsgált javaslat csupán azon tágabb folyamat kezdete, melynek végcélja a környezeti problémák enyhítése az egész közlekedési ágazatban, az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy sürgősen dolgozza ki a könnyű haszongépjárművek, a nehéz haszongépjárművek és a kétkerekű járművek CO2-kibocsátásának csökkentését célzó jogszabályokat is, e gépjárművek kibocsátására vonatkozó valamennyi adat összegyűjtését követően.

| 1.19 | Az EGSZB valóban fontosnak tartja a gépjárműiparra vonatkozó ágazati politikát, de szerinte ez távolról sem a közlekedéspolitikára vonatkozó szélesebb, globális kötelezettségvállalás „végösszege”. Ugyanakkor fontos emlékeztető e vállalásra, amely segíthet az egész ágazatot az uniós ipar más szektoraiban már régóta napirenden lévő környezetvédelmi célok felé orientálni. |
| --- | --- |

1.19

Az EGSZB valóban fontosnak tartja a gépjárműiparra vonatkozó ágazati politikát, de szerinte ez távolról sem a közlekedéspolitikára vonatkozó szélesebb, globális kötelezettségvállalás „végösszege”. Ugyanakkor fontos emlékeztető e vállalásra, amely segíthet az egész ágazatot az uniós ipar más szektoraiban már régóta napirenden lévő környezetvédelmi célok felé orientálni.

| 1.20 | Az EGSZB reméli, hogy a javasolt szektorspecifikus intézkedéseket a közlekedés iránti keresletre összpontosító fellépés kíséri majd. Létfontosságú, hogy a szigorú politika megkísérelje a közlekedés mind nagyobb részét az utakról más, kevesebb üvegházhatást okozó gázkibocsátással járó közlekedési módokra – pl. vasútra, belvízi hajóutakra vagy (ahol lehet, igen alacsony kibocsátású) tömegközlekedési eszközökre – terelni. |
| --- | --- |

1.20

Az EGSZB reméli, hogy a javasolt szektorspecifikus intézkedéseket a közlekedés iránti keresletre összpontosító fellépés kíséri majd. Létfontosságú, hogy a szigorú politika megkísérelje a közlekedés mind nagyobb részét az utakról más, kevesebb üvegházhatást okozó gázkibocsátással járó közlekedési módokra – pl. vasútra, belvízi hajóutakra vagy (ahol lehet, igen alacsony kibocsátású) tömegközlekedési eszközökre – terelni.

| 1.21 | Az EGSZB javasolt formájában nem ért egyet a rendelet 9. cikkében előírt, ideiglenes eltérésre vonatkozó javaslattal, mivel az egyértelműen egyenlőtlen bánásmódot idéz elő a járműgyártók között. Véleménye szerint nélkülözhetetlen, hogy semmilyen olyan szabályozási előny ne jelenjen meg, amely torzítaná a versenyt. |
| --- | --- |

1.21

Az EGSZB javasolt formájában nem ért egyet a rendelet 9. cikkében előírt, ideiglenes eltérésre vonatkozó javaslattal, mivel az egyértelműen egyenlőtlen bánásmódot idéz elő a járműgyártók között. Véleménye szerint nélkülözhetetlen, hogy semmilyen olyan szabályozási előny ne jelenjen meg, amely torzítaná a versenyt.

| 1.22 | Az EGSZB egy olyan modell kidolgozását javasolja, mely a CO2 kiszámításába belefoglalja mindazt a kibocsátást, amely kapcsolatban van a gépjárművek gyártásával. A szén-dioxid-kibocsátást életciklusuk egészére vonatkozóan kellene tekintetbe venni. |
| --- | --- |

1.22

Az EGSZB egy olyan modell kidolgozását javasolja, mely a CO2 kiszámításába belefoglalja mindazt a kibocsátást, amely kapcsolatban van a gépjárművek gyártásával. A szén-dioxid-kibocsátást életciklusuk egészére vonatkozóan kellene tekintetbe venni.

| 1.23 | E cél eléréséhez vitát kell kezdeményezni az életstílusról, amivel az EGSZB a közelmúltban több specifikus véleményében is foglalkozott. Széles körben elterjedt nézet, hogy ha a magáncélú gépjárművek száma és mérete tovább nő, és a magas üvegházhatást okozó gáz- és NOx-kibocsátású haszongépjárművek továbbra is előnyben részesülnek, a CO2-kibocsátás 20 %-os csökkentésének célja nem teljesíthető. Ezt nem lehet és nem szabad elfogadni. |
| --- | --- |

1.23

E cél eléréséhez vitát kell kezdeményezni az életstílusról, amivel az EGSZB a közelmúltban több specifikus véleményében is foglalkozott. Széles körben elterjedt nézet, hogy ha a magáncélú gépjárművek száma és mérete tovább nő, és a magas üvegházhatást okozó gáz- és NOx-kibocsátású haszongépjárművek továbbra is előnyben részesülnek, a CO2-kibocsátás 20 %-os csökkentésének célja nem teljesíthető. Ezt nem lehet és nem szabad elfogadni.

2.   Bevezetés: a javaslat háttere

| 2.1 | Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye, amelyet az Európai Közösség nevében a Tanács 1993. december 15-i 94/69/EK határozata hagyott jóvá, minden féltől megköveteli az éghajlatváltozás enyhítését célzó programok kidolgozását és végrehajtását. |
| --- | --- |

2.1

Az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezménye, amelyet az Európai Közösség nevében a Tanács 1993. december 15-i 94/69/EK határozata hagyott jóvá, minden féltől megköveteli az éghajlatváltozás enyhítését célzó programok kidolgozását és végrehajtását.

| 2.2 | Az Európai Bizottság válaszul jogalkotási javaslatok sorozatát dolgozta ki, melyek 2007. januárjában csúcsosodtak ki, amikor az EU a nemzetközi tárgyalások kontextusában a fejlett országok üvegházhatást okozó gázkibocsátásának 30 %-os csökkentésére irányuló javaslatot terjesztett elő (az 1990-es szinthez képest), amiből 2020-ig 20 %-ot kell megvalósítani. E célszámokat később a Tanács és az Európai Parlament is jóváhagyta. |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság válaszul jogalkotási javaslatok sorozatát dolgozta ki, melyek 2007. januárjában csúcsosodtak ki, amikor az EU a nemzetközi tárgyalások kontextusában a fejlett országok üvegházhatást okozó gázkibocsátásának 30 %-os csökkentésére irányuló javaslatot terjesztett elő (az 1990-es szinthez képest), amiből 2020-ig 20 %-ot kell megvalósítani. E célszámokat később a Tanács és az Európai Parlament is jóváhagyta.

| 2.3 | Az egyes szektorok elemzése azt mutatja, hogy miközben az üvegházhatást okozó gázkibocsátás globális szintje megközelítőleg 5 %-kal csökkent az 1990–2004 közötti időszakban, a közúti közlekedésből származó CO2-kibocsátás ugyanabban az időszakban 26 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

2.3

Az egyes szektorok elemzése azt mutatja, hogy miközben az üvegházhatást okozó gázkibocsátás globális szintje megközelítőleg 5 %-kal csökkent az 1990–2004 közötti időszakban, a közúti közlekedésből származó CO2-kibocsátás ugyanabban az időszakban 26 %-kal nőtt.

| 2.4 | A fentiekre való tekintettel egyedi jogszabályokra van szükség ahhoz, hogy a közlekedési ágazat összhangba kerüljön az üvegházhatást okozó gázkibocsátás globális csökkenő tendenciájával. Konkrétabban sürgősen fel kell lépni a személygépjárművek kibocsátásának megfékezése érdekében, mivel e járművek 12 %-ban felelősek az EU globális szén-dioxid-kibocsátásáért (CO2), amely a legfőbb üvegházhatást okozó gáz. |
| --- | --- |

2.4

A fentiekre való tekintettel egyedi jogszabályokra van szükség ahhoz, hogy a közlekedési ágazat összhangba kerüljön az üvegházhatást okozó gázkibocsátás globális csökkenő tendenciájával. Konkrétabban sürgősen fel kell lépni a személygépjárművek kibocsátásának megfékezése érdekében, mivel e járművek 12 %-ban felelősek az EU globális szén-dioxid-kibocsátásáért (CO2), amely a legfőbb üvegházhatást okozó gáz.

| 2.5 | Bár az autóiparban végbement jelentős technológiai fejlődésnek köszönhetően 1995 és 2004 között 12,4 %-al csökkent a CO2-kibocsátás az üzemanyag-hatékonyság révén, a közlekedés iránti folyamatosan növekvő kereslet és a járművek méretének növekedése teljesen semlegesítette ezt a tendenciát, és valójában az üvegházhatást okozó gázkibocsátás globális szintjének növekedéséhez vezetett a közlekedési szektorban. |
| --- | --- |

2.5

Bár az autóiparban végbement jelentős technológiai fejlődésnek köszönhetően 1995 és 2004 között 12,4 %-al csökkent a CO2-kibocsátás az üzemanyag-hatékonyság révén, a közlekedés iránti folyamatosan növekvő kereslet és a járművek méretének növekedése teljesen semlegesítette ezt a tendenciát, és valójában az üvegházhatást okozó gázkibocsátás globális szintjének növekedéséhez vezetett a közlekedési szektorban.

| 2.6 | Mindezek eredményeképpen specifikus kezdeményezések nélkül rendkívül valószínűtlen, hogy az EU képes lesz teljesíteni azt a vállalását, hogy az újonnan gyártott autók átlagos kibocsátásának szintjét 120 g CO2/km-re visszaszorítja. |
| --- | --- |

2.6

Mindezek eredményeképpen specifikus kezdeményezések nélkül rendkívül valószínűtlen, hogy az EU képes lesz teljesíteni azt a vállalását, hogy az újonnan gyártott autók átlagos kibocsátásának szintjét 120 g CO2/km-re visszaszorítja.

3.   Az Európai Bizottság stratégiájának határkövei

| 3.1 | A Közösség CO2-kibocsátás-csökkentési stratégiája 1995-ben kezdett körvonalazódni. Alapját három elem képezte:






  — | a gépjárműipar önkéntes kötelezettségvállalása a kibocsátás csökkentésére, |
| --- | --- | --- |

3.1

A Közösség CO2-kibocsátás-csökkentési stratégiája 1995-ben kezdett körvonalazódni. Alapját három elem képezte:

—

a gépjárműipar önkéntes kötelezettségvállalása a kibocsátás csökkentésére,

| — | a fogyasztók tájékoztatásának javítása, |
| --- | --- |

—

a fogyasztók tájékoztatásának javítása,

| — | az üzemanyag-hatékony járművek adókedvezményeken keresztüli ösztönzése. |
| --- | --- |

—

az üzemanyag-hatékony járművek adókedvezményeken keresztüli ösztönzése.

| 3.2 | 1998-ban az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA) kötelezettséget vállalt arra, hogy 2008-ig 140 g/km-re csökkenti a területén eladott új autók átlagos szén-dioxid-kibocsátását, miközben a japán és a koreai autógyártók szövetsége (JAMA, illetve KAMA) is hasonló tartalmú kötelezettségvállalást fogadott el a kibocsátás 2009-ig történő csökkentésére. |
| --- | --- |

3.2

1998-ban az Európai Gépjárműgyártók Szövetsége (ACEA) kötelezettséget vállalt arra, hogy 2008-ig 140 g/km-re csökkenti a területén eladott új autók átlagos szén-dioxid-kibocsátását, miközben a japán és a koreai autógyártók szövetsége (JAMA, illetve KAMA) is hasonló tartalmú kötelezettségvállalást fogadott el a kibocsátás 2009-ig történő csökkentésére.

| 3.3 | Az Európai Bizottság e kötelezettségvállalásokat az 1999/125/EK (ACEA önkéntes vállalás), a 2000/303/EK (KAMA önkéntes vállalás) és a 2000/304/EK (JAMA önkéntes vállalás) közlemény kiadásával szentesítette. A kibocsátás ellenőrzésével kapcsolatban az EU elfogadta az új személygépkocsik átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátását ellenőrző rendszer kialakításáról szóló 1753/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Bizottság e kötelezettségvállalásokat az 1999/125/EK (ACEA önkéntes vállalás), a 2000/303/EK (KAMA önkéntes vállalás) és a 2000/304/EK (JAMA önkéntes vállalás) közlemény kiadásával szentesítette. A kibocsátás ellenőrzésével kapcsolatban az EU elfogadta az új személygépkocsik átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátását ellenőrző rendszer kialakításáról szóló 1753/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot.

| 3.4 | 2007. február 7-én az Európai Bizottság két párhuzamos közleményt adott ki a gépjárműipari szektorról:






  — | A személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi stratégia felülvizsgálatának eredményei – COM(2007) 19 végleges (EGSZB vélemény: TEN/301, előadó: Virgilio Ranocchiari) |
| --- | --- | --- |

3.4

2007. február 7-én az Európai Bizottság két párhuzamos közleményt adott ki a gépjárműipari szektorról:

—

A személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére irányuló közösségi stratégia felülvizsgálatának eredményei – COM(2007) 19 végleges (EGSZB vélemény: TEN/301, előadó: Virgilio Ranocchiari)

| — | A 21. századi versenyképes autóipari szabályozási keret – „CARS 21” – COM(2007) 22 végleges (EGSZB vélemény: INT/351, előadó: Francis Davoust). |
| --- | --- |

—

A 21. századi versenyképes autóipari szabályozási keret – „CARS 21” – COM(2007) 22 végleges (EGSZB vélemény: INT/351, előadó: Francis Davoust).

| 3.5 | E közlemények elmozdulásról számoltak be abba az irányba, hogy 2008/2009-re 140 g/km-re csökkenjen a szén-dioxid-kibocsátás, de arra a következtetésre jutottak, hogy ha nem kerül sor további intézkedések bevezetésére, akkor 2012-re nem sikerül elérni az új gépkocsik esetében 120 g/km-ben meghatározott közösségi célt. |
| --- | --- |

3.5

E közlemények elmozdulásról számoltak be abba az irányba, hogy 2008/2009-re 140 g/km-re csökkenjen a szén-dioxid-kibocsátás, de arra a következtetésre jutottak, hogy ha nem kerül sor további intézkedések bevezetésére, akkor 2012-re nem sikerül elérni az új gépkocsik esetében 120 g/km-ben meghatározott közösségi célt.

| 3.6 | Mindkét közlemény integrált megközelítés alkalmazását javasolta, két irányvonal mentén:






  — | az új gépkocsik CO2-kibocsátásának kötelező leszorítása a járművek motortechnológiáinak fejlesztése révén, a 130 g/km-es cél teljesítése érdekében, |
| --- | --- | --- |

3.6

Mindkét közlemény integrált megközelítés alkalmazását javasolta, két irányvonal mentén:

—

az új gépkocsik CO2-kibocsátásának kötelező leszorítása a járművek motortechnológiáinak fejlesztése révén, a 130 g/km-es cél teljesítése érdekében,

| — | a fennmaradó 10 g/km-es CO2-csökkentést új technológiai berendezések (sebességváltás-jelző, keréknyomás-jelző, alacsony gördülési ellenállású gumik, magas hatékonyságú klímarendszerek, stb.) beszereléséből álló kiegészítő intézkedésekkel és a bioüzemanyagok használatának fokozása révén kell elérni. |
| --- | --- |

—

a fennmaradó 10 g/km-es CO2-csökkentést új technológiai berendezések (sebességváltás-jelző, keréknyomás-jelző, alacsony gördülési ellenállású gumik, magas hatékonyságú klímarendszerek, stb.) beszereléséből álló kiegészítő intézkedésekkel és a bioüzemanyagok használatának fokozása révén kell elérni.

| 3.7 | Az Európai Bizottság a közleményekben megállapította, hogy az új autók esetében kitűzött átlagos célértéket megvalósító jogszabályi keretnek tekintetbe kell vennie a következő tényezőket:






  — | a verseny szempontjából semlegesnek kell lennie, |
| --- | --- | --- |

3.7

Az Európai Bizottság a közleményekben megállapította, hogy az új autók esetében kitűzött átlagos célértéket megvalósító jogszabályi keretnek tekintetbe kell vennie a következő tényezőket:

—

a verseny szempontjából semlegesnek kell lennie,

| — | a választásoknak társadalmilag méltányosnak és fenntarthatónak kell lennie, |
| --- | --- |

—

a választásoknak társadalmilag méltányosnak és fenntarthatónak kell lennie,

| — | el kell kerülni az autógyártók közötti verseny bármely indokolatlan torzulását, |
| --- | --- |

—

el kell kerülni az autógyártók közötti verseny bármely indokolatlan torzulását,

| — | a szabályozásnak teljes mértékben kompatibilisnek kell lennie a kiotói célkitűzésekkel. |
| --- | --- |

—

a szabályozásnak teljes mértékben kompatibilisnek kell lennie a kiotói célkitűzésekkel.

| 3.8 | A Versenyképességi Tanács és a Közlekedési Tanács által előterjesztett, illetve támogatott keretszabályozás alapját a gépjárműgyártók közös erőfeszítése képezi, melynek célja több környezetbarát autó gyártása, s ugyanakkor a maximális költséghatékonyság. |
| --- | --- |

3.8

A Versenyképességi Tanács és a Közlekedési Tanács által előterjesztett, illetve támogatott keretszabályozás alapját a gépjárműgyártók közös erőfeszítése képezi, melynek célja több környezetbarát autó gyártása, s ugyanakkor a maximális költséghatékonyság.

| 3.9 | Mindez azt jelenti, hogy a CO2-kibocsátás csökkentését egy valamennyi félre kiterjedő, integrált megközelítés révén kell elérni. Olyan jogalkotási javaslatra van tehát szükség, amely úgy teljesíti a célokat, hogy közben megóvja a gépjárműipar globális versenyképességét. |
| --- | --- |

3.9

Mindez azt jelenti, hogy a CO2-kibocsátás csökkentését egy valamennyi félre kiterjedő, integrált megközelítés révén kell elérni. Olyan jogalkotási javaslatra van tehát szükség, amely úgy teljesíti a célokat, hogy közben megóvja a gépjárműipar globális versenyképességét.

4.   Az Európai Bizottság javaslata

| 4.1 | Az előterjesztett rendelet (COM(2007) 856) célja a „a személygépkocsik CO2-kibocsátásának csökkentése”, és megfelelő lépések megtétele annak érdekében, hogy a 130 g/km-es cél 2012-re teljesüljön. A rendelet a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének meghatározása szerinti M1 kategóriájú gépjárművekre, valamint azokra a gépjárművekre alkalmazandó, amelyekre a típusjóváhagyás a 715/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kiterjed, amennyiben e járműveket a Közösségben első ízben veszik nyilvántartásba és korábban a Közösségen kívül nem vették nyilvántartásba őket. |
| --- | --- |

4.1

Az előterjesztett rendelet (COM(2007) 856) célja a „a személygépkocsik CO2-kibocsátásának csökkentése”, és megfelelő lépések megtétele annak érdekében, hogy a 130 g/km-es cél 2012-re teljesüljön. A rendelet a 2007/46/EK irányelv II. mellékletének meghatározása szerinti M1 kategóriájú gépjárművekre, valamint azokra a gépjárművekre alkalmazandó, amelyekre a típusjóváhagyás a 715/2007/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében kiterjed, amennyiben e járműveket a Közösségben első ízben veszik nyilvántartásba és korábban a Közösségen kívül nem vették nyilvántartásba őket.

| 4.2 | A javaslat integrált megközelítésbe illeszkedik, és további intézkedésekkel fog kiegészülni, 10 g/km-es újabb csökkentést irányozva elő a COM(2007) 19 végleges rendeletben meghatározott 120 g/km-es közösségi célérték teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

4.2

A javaslat integrált megközelítésbe illeszkedik, és további intézkedésekkel fog kiegészülni, 10 g/km-es újabb csökkentést irányozva elő a COM(2007) 19 végleges rendeletben meghatározott 120 g/km-es közösségi célérték teljesítése érdekében.

| 4.3 | A CO2-kibocsátási szintek meghatározása során a rendelet egyaránt figyelembe veszi:






  — | a piacokra és a gyártók versenyképességére gyakorolt hatást, |
| --- | --- | --- |

4.3

A CO2-kibocsátási szintek meghatározása során a rendelet egyaránt figyelembe veszi:

—

a piacokra és a gyártók versenyképességére gyakorolt hatást,

| — | az innováció ösztönzését, |
| --- | --- |

—

az innováció ösztönzését,

| — | az energiafogyasztás csökkentését. |
| --- | --- |

—

az energiafogyasztás csökkentését.

| 4.4 | A javasolt rendelet további céljai:






  — | a gépjárműipar ösztönzése az új technológiákba való beruházásra, |
| --- | --- | --- |

4.4

A javasolt rendelet további céljai:

—

a gépjárműipar ösztönzése az új technológiákba való beruházásra,

| — | az ökoinnováció aktív előmozdítása, |
| --- | --- |

—

az ökoinnováció aktív előmozdítása,

| — | a jövőbeni technológiai fejlődés tekintetbe vétele, |
| --- | --- |

—

a jövőbeni technológiai fejlődés tekintetbe vétele,

| — | az európai ipar versenyképességének növelése, |
| --- | --- |

—

az európai ipar versenyképességének növelése,

| — | minőségi munkahelyek teremtése. |
| --- | --- |

—

minőségi munkahelyek teremtése.

| 4.5 | Az Európai Bizottság megállapítja, hogy a rendelet összhangban áll az EU egyéb célkitűzéseivel és politikáival, és hogy kiterjedt konzultáció, valamint az Európai Éghajlat-változási Program keretében – valamennyi érintett közvetlen részvételével – létrehozott külön munkacsoport („CARS 21” csoport) munkája eredményeképpen született meg. |
| --- | --- |

4.5

Az Európai Bizottság megállapítja, hogy a rendelet összhangban áll az EU egyéb célkitűzéseivel és politikáival, és hogy kiterjedt konzultáció, valamint az Európai Éghajlat-változási Program keretében – valamennyi érintett közvetlen részvételével – létrehozott külön munkacsoport („CARS 21” csoport) munkája eredményeképpen született meg.

| 4.6 | Jogalap. Az EK-Szerződés 95. cikke megfelelő jogalapnak tekinthető ahhoz, hogy a rendelet a belső piac valamennyi gazdasági szereplője számára egyenlő feltételeket biztosítson, az egészség és a környezet magas fokú védelme mellett. |
| --- | --- |

4.6

Jogalap. Az EK-Szerződés 95. cikke megfelelő jogalapnak tekinthető ahhoz, hogy a rendelet a belső piac valamennyi gazdasági szereplője számára egyenlő feltételeket biztosítson, az egészség és a környezet magas fokú védelme mellett.

| 4.7 | Szubszidiaritás és arányosság. A javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének, mivel – jóllehet nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe – egy közösségi szintű jogszabály elfogadása megakadályozza az egységes piac akadályainak kialakulását, és leegyszerűsíti a személygépkocsik éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak csökkentésére irányuló összehangolt fellépést. |
| --- | --- |

4.7

Szubszidiaritás és arányosság. A javaslat megfelel a szubszidiaritás és az arányosság elvének, mivel – jóllehet nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe – egy közösségi szintű jogszabály elfogadása megakadályozza az egységes piac akadályainak kialakulását, és leegyszerűsíti a személygépkocsik éghajlatváltozásra gyakorolt hatásainak csökkentésére irányuló összehangolt fellépést.

| 4.8 | A jogalkotási eszközök megválasztása. Az Európai Bizottság álláspontja szerint a rendelet alkalmazása a leginkább helyénvaló jogi eszköz az előírások haladéktalan betartásának biztosítására és a belső piac működését hátrányosan befolyásoló versenytorzulás elkerülésére. |
| --- | --- |

4.8

A jogalkotási eszközök megválasztása. Az Európai Bizottság álláspontja szerint a rendelet alkalmazása a leginkább helyénvaló jogi eszköz az előírások haladéktalan betartásának biztosítására és a belső piac működését hátrányosan befolyásoló versenytorzulás elkerülésére.

| 4.9 | Nyomon követés. Az új gépjárművek szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó információkat, amelyek a 715/2007/EK rendeletben lefektetett, összehangolt mérési módszeren alapulnak, a tagállamoknak kell összegyűjteniük, és a rendelet 6. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően jelenteniük kell az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.9

Nyomon követés. Az új gépjárművek szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó információkat, amelyek a 715/2007/EK rendeletben lefektetett, összehangolt mérési módszeren alapulnak, a tagállamoknak kell összegyűjteniük, és a rendelet 6. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően jelenteniük kell az Európai Bizottságnak.

| 4.10 | Megfelelőségi igazolás. A 2007/46/EK irányelv előírja, hogy a gyártóknak minden új személygépkocsihoz megfelelőségi nyilatkozatot kell kiadniuk. A tagállamok csak akkor engedélyezhetik egy új személygépkocsi nyilvántartásba vételét illetve forgalomba helyezését, ha rendelkezik érvényes megfelelőségi igazolással. A tagállamok által összegyűjtött adatoknak összhangban kell lenniük a gyártó által a személygépkocsihoz kiadott megfelelőségi igazolással (az új rendelet 9. cikke szerinti mentességek kivételével). |
| --- | --- |

4.10

Megfelelőségi igazolás. A 2007/46/EK irányelv előírja, hogy a gyártóknak minden új személygépkocsihoz megfelelőségi nyilatkozatot kell kiadniuk. A tagállamok csak akkor engedélyezhetik egy új személygépkocsi nyilvántartásba vételét illetve forgalomba helyezését, ha rendelkezik érvényes megfelelőségi igazolással. A tagállamok által összegyűjtött adatoknak összhangban kell lenniük a gyártó által a személygépkocsihoz kiadott megfelelőségi igazolással (az új rendelet 9. cikke szerinti mentességek kivételével).

| 4.11 | Többletkibocsátási díj. A javasolt rendelet 7. cikke 2012-től kezdve többletkibocsátási díj megfizetésére kötelezi mindazon gyártókat, illetőleg – csoportosulás esetében – a csoportosulás vezetőjét, amelyek szén-dioxid-kibocsátása meghaladja az évi célértéket. A díj összege a 2012 utáni években jelentős mértékben növekedni fog; a díjból befolyó összegeket az EU költségvetési bevételének kell tekinteni. |
| --- | --- |

4.11

Többletkibocsátási díj. A javasolt rendelet 7. cikke 2012-től kezdve többletkibocsátási díj megfizetésére kötelezi mindazon gyártókat, illetőleg – csoportosulás esetében – a csoportosulás vezetőjét, amelyek szén-dioxid-kibocsátása meghaladja az évi célértéket. A díj összege a 2012 utáni években jelentős mértékben növekedni fog; a díjból befolyó összegeket az EU költségvetési bevételének kell tekinteni.

5.   Az Európai Parlament stratégiai javaslata

| 5.1 | 2007. október 24-én elfogadott állásfoglalásában az Európai Parlament üdvözölte az Európai Bizottság stratégiáját, de ugyanakkor azt javasolta, hogy a kibocsátási célokat már 2011-től életbe kellene léptetni, hogy 2015-re – a gépjármű-technológia fejlesztésének köszönhetően – teljesülhessen a 125 g CO2/km-es célérték. A Parlament hangsúlyozta: a hosszú távú cél – a 95 g CO2/km érték elérése 2020-ra, illetve talán a 70 g CO2/km elérése 2025-re, utóbbit a legkésőbb 2016-ban esedékes felülvizsgálatnak meg kell erősítenie – teljesítése érdekében további erőfeszítésekre lesz szükség. |
| --- | --- |

5.1

2007. október 24-én elfogadott állásfoglalásában az Európai Parlament üdvözölte az Európai Bizottság stratégiáját, de ugyanakkor azt javasolta, hogy a kibocsátási célokat már 2011-től életbe kellene léptetni, hogy 2015-re – a gépjármű-technológia fejlesztésének köszönhetően – teljesülhessen a 125 g CO2/km-es célérték. A Parlament hangsúlyozta: a hosszú távú cél – a 95 g CO2/km érték elérése 2020-ra, illetve talán a 70 g CO2/km elérése 2025-re, utóbbit a legkésőbb 2016-ban esedékes felülvizsgálatnak meg kell erősítenie – teljesítése érdekében további erőfeszítésekre lesz szükség.

6.   A fogyasztói magatartás fontossága

| 6.1 | A fogyasztók magatartásának különös jelentősége van a gépkocsik CO2-kibocsátásának csökkenésére irányuló fellépés sikere szempontjából. Az Európai Bizottság ezért megkezdte az üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó vásárlói tájékoztatásról szóló 1999/94/EK irányelv módosítására irányuló előkészítő munkákat, az új gépjárművek kibocsátással kapcsolatos célkitűzéseknek való megfelelőségét illetően, amelynek célja a gépjárműhasználók hozzájárulásának fokozása a kitűzött célok teljesítéséhez. |
| --- | --- |

6.1

A fogyasztók magatartásának különös jelentősége van a gépkocsik CO2-kibocsátásának csökkenésére irányuló fellépés sikere szempontjából. Az Európai Bizottság ezért megkezdte az üzemanyag-fogyasztásra vonatkozó vásárlói tájékoztatásról szóló 1999/94/EK irányelv módosítására irányuló előkészítő munkákat, az új gépjárművek kibocsátással kapcsolatos célkitűzéseknek való megfelelőségét illetően, amelynek célja a gépjárműhasználók hozzájárulásának fokozása a kitűzött célok teljesítéséhez.

7.   Általános megjegyzések

| 7.1 | Akárcsak a CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozó európai bizottsági javaslatokról szóló véleményeiben, az EGSZB ismételten megerősíti támogatását minden olyan európai bizottsági jogalkotási javaslattal kapcsolatban, amely konkrét és világos célokat jelöl meg az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentése érdekében, ami a klímaváltozás elleni küzdelem kulcsfontosságú eleme. |
| --- | --- |

7.1

Akárcsak a CO2-kibocsátás csökkentésére vonatkozó európai bizottsági javaslatokról szóló véleményeiben, az EGSZB ismételten megerősíti támogatását minden olyan európai bizottsági jogalkotási javaslattal kapcsolatban, amely konkrét és világos célokat jelöl meg az üvegházhatást okozó gázkibocsátás csökkentése érdekében, ami a klímaváltozás elleni küzdelem kulcsfontosságú eleme.

| 7.2 | Az EGSZB egyetért az alábbi észrevételek tárgyát képező irányelvjavaslat célkitűzéseivel. Egyúttal felhívja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy sürgősen fogadják el a klímaváltozás enyhítésére irányuló, függőben lévő jogalkotási javaslatokat. |
| --- | --- |

7.2

Az EGSZB egyetért az alábbi észrevételek tárgyát képező irányelvjavaslat célkitűzéseivel. Egyúttal felhívja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, hogy sürgősen fogadják el a klímaváltozás enyhítésére irányuló, függőben lévő jogalkotási javaslatokat.

| 7.3 | Az EGSZB kéri az európai intézményektől a személygépkocsikra vonatkozó adókról szóló COM(2005) 261 irányelvjavaslat gyors elfogadását, mely hozzá fog járulni a célkitűzések eléréséhez, nagyobb erőfeszítések megtételére ösztönözve a vállalatokat, valamint arra, hogy törekedjenek a CO2-kibocsátási címkékről szóló 1999/94/EGK irányelv mielőbbi továbbfejlesztésére a gépjárművekre vonatkozó reklám- és marketingkampányok előterjesztése és koordinálása révén. Utóbbiak keretében népszerűsíteni kell az üzemanyag-hatékony járműveket, és meg kell tiltani a legszennyezőbb járművek reklámozását. |
| --- | --- |

7.3

Az EGSZB kéri az európai intézményektől a személygépkocsikra vonatkozó adókról szóló COM(2005) 261 irányelvjavaslat gyors elfogadását, mely hozzá fog járulni a célkitűzések eléréséhez, nagyobb erőfeszítések megtételére ösztönözve a vállalatokat, valamint arra, hogy törekedjenek a CO2-kibocsátási címkékről szóló 1999/94/EGK irányelv mielőbbi továbbfejlesztésére a gépjárművekre vonatkozó reklám- és marketingkampányok előterjesztése és koordinálása révén. Utóbbiak keretében népszerűsíteni kell az üzemanyag-hatékony járműveket, és meg kell tiltani a legszennyezőbb járművek reklámozását.

| 7.4 | Az EGSZB szerint az EK-szerződés 95. cikke megfelelő jogalap a javasolt rendelethez, mivel alkalmas arra, hogy a belső piac valamennyi gazdasági szereplője számára egyenlő feltételeket és az egészség és a környezet magas fokú védelmét biztosítsa. |
| --- | --- |

7.4

Az EGSZB szerint az EK-szerződés 95. cikke megfelelő jogalap a javasolt rendelethez, mivel alkalmas arra, hogy a belső piac valamennyi gazdasági szereplője számára egyenlő feltételeket és az egészség és a környezet magas fokú védelmét biztosítsa.

| 7.5 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a rendelet a legmegfelelőbb jogi eszköz, amely biztosítja a késedelem nélküli megfelelést és elkerüli a versenytorzulásokat. Ez a választás szükségesnek tűnik, mivel az autóipar önkéntes kötelezettségvállalásai – jóllehet jótékony hatásukat a személygépjárművek kibocsátásának számottevő csökkenése bizonyítja – nem voltak képesek biztosítani a kitűzött célok elérését. |
| --- | --- |

7.5

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a rendelet a legmegfelelőbb jogi eszköz, amely biztosítja a késedelem nélküli megfelelést és elkerüli a versenytorzulásokat. Ez a választás szükségesnek tűnik, mivel az autóipar önkéntes kötelezettségvállalásai – jóllehet jótékony hatásukat a személygépjárművek kibocsátásának számottevő csökkenése bizonyítja – nem voltak képesek biztosítani a kitűzött célok elérését.

| 7.6 | Az EGSZB egyetért a javaslattal, amely a CO2-kibocsátást a járműmotor-technológia fejlesztése révén 2012-ig 130 g/km-re kívánja visszaszorítani, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy immár nem tűnik megvalósíthatónak, hogy megmaradjon a 2012-re eredetileg kitűzött szigorúbb, 120 g CO2/km-es célkitűzés. Elfogadja, hogy az Európai Bizottság a 120 g/km-es célt most más módon, integrált megközelítés keretében – amely magában foglalja a jobb autógumiszabványokat, a fogyasztók figyelmének felkeltését a kérdés iránt, ösztönzőket a környezettudatos vezetésre (1) – és mindenekelőtt a bioüzemanyagok nagyobb mértékű alkalmazása révén javasolja elérni. Mivel azonban egyre nagyobb kétségek merülnek fel a bioüzemanyagok közlekedési ágazatban való használatára irányuló célkitűzés kivihetőségét és kívánatosságát illetően, az EGSZB ezt nem tekinti kielégítő alternatívának. |
| --- | --- |

7.6

Az EGSZB egyetért a javaslattal, amely a CO2-kibocsátást a járműmotor-technológia fejlesztése révén 2012-ig 130 g/km-re kívánja visszaszorítani, de sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy immár nem tűnik megvalósíthatónak, hogy megmaradjon a 2012-re eredetileg kitűzött szigorúbb, 120 g CO2/km-es célkitűzés. Elfogadja, hogy az Európai Bizottság a 120 g/km-es célt most más módon, integrált megközelítés keretében – amely magában foglalja a jobb autógumiszabványokat, a fogyasztók figyelmének felkeltését a kérdés iránt, ösztönzőket a környezettudatos vezetésre (1) – és mindenekelőtt a bioüzemanyagok nagyobb mértékű alkalmazása révén javasolja elérni. Mivel azonban egyre nagyobb kétségek merülnek fel a bioüzemanyagok közlekedési ágazatban való használatára irányuló célkitűzés kivihetőségét és kívánatosságát illetően, az EGSZB ezt nem tekinti kielégítő alternatívának.

| 7.7 | Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság most állapítson meg további célokat az autóipar számára a járművek szén-dioxid-kibocsátási teljesítményének az elkövetkező években történő javítására. Úgy véljük, hogy ha már most fokozatosan egyre szigorúbb célkitűzéseket állapítunk meg az elkövetkező évekre, azzal egyértelmű jelzést adunk a szabványokról, amelyek az adott években érvényben lesznek, így az európai ipar ennek megfelelően adaptálni tudja termelési terveit. |
| --- | --- |

7.7

Az EGSZB ezért azt ajánlja, hogy az Európai Bizottság most állapítson meg további célokat az autóipar számára a járművek szén-dioxid-kibocsátási teljesítményének az elkövetkező években történő javítására. Úgy véljük, hogy ha már most fokozatosan egyre szigorúbb célkitűzéseket állapítunk meg az elkövetkező évekre, azzal egyértelmű jelzést adunk a szabványokról, amelyek az adott években érvényben lesznek, így az európai ipar ennek megfelelően adaptálni tudja termelési terveit.

| 7.8 | Az EGSZB úgy véli, a fenti cél elérése a gépjárműipar részéről jelentős hozzájárulás volna a közlekedési szektor üvegházhatást okozó gázkibocsátásának csökkentéséhez, mivel a szóban forgó időszakban 400 millió tonna csökkentést jelentene a CO2-kibocsátás szintjén. |
| --- | --- |

7.8

Az EGSZB úgy véli, a fenti cél elérése a gépjárműipar részéről jelentős hozzájárulás volna a közlekedési szektor üvegházhatást okozó gázkibocsátásának csökkentéséhez, mivel a szóban forgó időszakban 400 millió tonna csökkentést jelentene a CO2-kibocsátás szintjén.

| 7.9 | Az EGSZB szerint a kutatásba és fejlesztésbe való jelentős beruházás kulcsfontosságú mind a rövid mind a hosszú távú célok elérése szempontjából. Mindez a tagállamokban, egyetemeken és technológiai kiválósági központokban bármely szinten folyó kezdeményezésekkel való szoros koordinációt igényel, a gyártók közvetlen részvételével. |
| --- | --- |

7.9

Az EGSZB szerint a kutatásba és fejlesztésbe való jelentős beruházás kulcsfontosságú mind a rövid mind a hosszú távú célok elérése szempontjából. Mindez a tagállamokban, egyetemeken és technológiai kiválósági központokban bármely szinten folyó kezdeményezésekkel való szoros koordinációt igényel, a gyártók közvetlen részvételével.

| 7.9.1 | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság és a tagállamok figyelmét arra, hogy – akár ösztönző adóügyi rendelkezések révén – szükség van a jövedelmet támogató intézkedések bevezetésére a sokgyermekes családok esetében, akik kénytelenek nagyobb gépjárművet használni. Emellett tanulmányozni kellene az Unió keleti részein fekvő tagállamok piacainak valós helyzetét, ahol a gépjárműállomány átlagos életkora rendkívül magas és másod-, illetve harmadkézből adják el az autókat, amelyek a leginkább szennyezőek. Ezeken a helyeken bátorítani kellene a gépjárművek lecserélését, ideiglenes eszközök segítségével. Magától értetődő, hogy azok az országok, ahol az egy főre eső jövedelem alacsonyabb, nem tudják kihasználni a kibocsátások általános csökkentéséből fakadó előnyöket, mivel nincsenek abban a helyzetben, hogy beszerezzék az új modelleket, amelyek az e téren való nagyobb hatékonyság érdekében minden valószínűség szerint többe is kerülnek. |
| --- | --- |

7.9.1

Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság és a tagállamok figyelmét arra, hogy – akár ösztönző adóügyi rendelkezések révén – szükség van a jövedelmet támogató intézkedések bevezetésére a sokgyermekes családok esetében, akik kénytelenek nagyobb gépjárművet használni. Emellett tanulmányozni kellene az Unió keleti részein fekvő tagállamok piacainak valós helyzetét, ahol a gépjárműállomány átlagos életkora rendkívül magas és másod-, illetve harmadkézből adják el az autókat, amelyek a leginkább szennyezőek. Ezeken a helyeken bátorítani kellene a gépjárművek lecserélését, ideiglenes eszközök segítségével. Magától értetődő, hogy azok az országok, ahol az egy főre eső jövedelem alacsonyabb, nem tudják kihasználni a kibocsátások általános csökkentéséből fakadó előnyöket, mivel nincsenek abban a helyzetben, hogy beszerezzék az új modelleket, amelyek az e téren való nagyobb hatékonyság érdekében minden valószínűség szerint többe is kerülnek.

| 7.10 | Nyilvánvalónak tűnik, hogy jóllehet a következő években a meglévő technológiák segítségével is elérhetünk eredményeket, ésszerű feltételezés, hogy a jövőben a jelennel való „technológiai szakításra” és fejlettebb technológiák bevezetésére lesz szükség. |
| --- | --- |

7.10

Nyilvánvalónak tűnik, hogy jóllehet a következő években a meglévő technológiák segítségével is elérhetünk eredményeket, ésszerű feltételezés, hogy a jövőben a jelennel való „technológiai szakításra” és fejlettebb technológiák bevezetésére lesz szükség.

| 7.11 | Az EGSZB szerint egy Közös Technológiai Kezdeményezés (JTI) útnak indítása segíthetne mozgósítani a tudományos közösséget a fenti célok érdekében. A kezdeményezést megfelelő EU-s költségvetési előirányzat társfinanszírozná, a gyártókkal közösen, amint más fontos szektorokban – pl. a hidrogén- és üzemanyagcellák, a repülőgépgyártás és a légi közlekedés, az innovatív gyógyszerek, az IT-rendszerek vagy a nanoelektronika esetében – láthattuk. |
| --- | --- |

7.11

Az EGSZB szerint egy Közös Technológiai Kezdeményezés (JTI) útnak indítása segíthetne mozgósítani a tudományos közösséget a fenti célok érdekében. A kezdeményezést megfelelő EU-s költségvetési előirányzat társfinanszírozná, a gyártókkal közösen, amint más fontos szektorokban – pl. a hidrogén- és üzemanyagcellák, a repülőgépgyártás és a légi közlekedés, az innovatív gyógyszerek, az IT-rendszerek vagy a nanoelektronika esetében – láthattuk.

| 7.12 | Az EGSZB egyetért a bírságok 7. cikkben tárgyalt rendszerének 2012-től való bevezetésével és az elrettentő szankciók koncepciójával, de úgy véli, a bírságok összegét az autóipar érdekében hozott olyan intézkedések számára kellene hozzáférhetővé tenni, mint például:






  — | a kutatási és fejlesztési kezdeményezések megerősítése, |
| --- | --- | --- |

7.12

Az EGSZB egyetért a bírságok 7. cikkben tárgyalt rendszerének 2012-től való bevezetésével és az elrettentő szankciók koncepciójával, de úgy véli, a bírságok összegét az autóipar érdekében hozott olyan intézkedések számára kellene hozzáférhetővé tenni, mint például:

—

a kutatási és fejlesztési kezdeményezések megerősítése,

| — | a szakképzésbe való beruházás, |
| --- | --- |

—

a szakképzésbe való beruházás,

| — | a régebbi, szennyező gépjárműve bevonására irányuló pénzügyi ösztönzők, |
| --- | --- |

—

a régebbi, szennyező gépjárműve bevonására irányuló pénzügyi ösztönzők,

| — | tájékoztatási kampányok kivitelezése a kibocsátás szempontjának megjelenítésére az autóvásárlás szempontjai között, |
| --- | --- |

—

tájékoztatási kampányok kivitelezése a kibocsátás szempontjának megjelenítésére az autóvásárlás szempontjai között,

| — | a helyi tömegközlekedés támogatása. |
| --- | --- |

—

a helyi tömegközlekedés támogatása.

| 7.13 | Az EGSZB úgy véli, hogy ezen intézkedések és meredeken emelkedő jellegük tükrében az uniós gyártók nem lesznek képesek termelési láncukat a tervezett időkorlátokon belül sikeresen az új határértékekhez igazítani. A bírságok, melyek alighanem a fogyasztói árakban fognak lecsapódni, túl magasak és versenytorzulást eredményezhetnek, valamint más tevékenységi területekhez képest hátrányos helyzetbe hozhatják az ágazatot. Megoldást kellene találni ezeknek a költségeknek a kiegyenlítésére a szén-dioxid-kibocsátás korlátozásában érintett egyéb termelési ágak által viselt átlagos költségek figyelembe vétele mellett. |
| --- | --- |

7.13

Az EGSZB úgy véli, hogy ezen intézkedések és meredeken emelkedő jellegük tükrében az uniós gyártók nem lesznek képesek termelési láncukat a tervezett időkorlátokon belül sikeresen az új határértékekhez igazítani. A bírságok, melyek alighanem a fogyasztói árakban fognak lecsapódni, túl magasak és versenytorzulást eredményezhetnek, valamint más tevékenységi területekhez képest hátrányos helyzetbe hozhatják az ágazatot. Megoldást kellene találni ezeknek a költségeknek a kiegyenlítésére a szén-dioxid-kibocsátás korlátozásában érintett egyéb termelési ágak által viselt átlagos költségek figyelembe vétele mellett.

| 7.14 | Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság fontolja meg azt az opciót, hogy a jelenlegi, a gépjárművek tömegén alapuló kibocsátási határértékrendszer helyett más paramétereken – az „alapterületen” (a gépjármű nyomtávjának és tengelytávolságának szorzata) – alapuló rendszert vezessen be. |
| --- | --- |

7.14

Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság fontolja meg azt az opciót, hogy a jelenlegi, a gépjárművek tömegén alapuló kibocsátási határértékrendszer helyett más paramétereken – az „alapterületen” (a gépjármű nyomtávjának és tengelytávolságának szorzata) – alapuló rendszert vezessen be.

| 7.15 | A rendeltetés lineáris függvénye (meredekségi %) közvetlenül befolyásolja a gyártók közötti tehermegosztás módját, és a környezeti hatások bizonyosságát. Minél közelebb van a 100 %-hoz, annál kevesebb tömeges gépjárműgyártónak kell viselnie a költségeket, és fordítva, minél inkább a 0 % felé közelít, annál több erőfeszítésre lesz szükség a célkitűzések eléréséhez (a 80 %-os meredekség 6 g további kibocsátást tesz lehetővé, szemben az 1,5 g-mal 20 %-os meredekség esetén). Az Európai Bizottság 60 %-os eltérést javasol, mely 4,6 g-mal több kibocsátást tesz lehetővé. Az EGSZB kéri, hogy fontolja meg ezt a javaslatot, mielőtt egy olyan rendeletet ad ki, mely előnyben részesíthet vagy hátrányosan érinthet bármilyen európai vállalkozást. |
| --- | --- |

7.15

A rendeltetés lineáris függvénye (meredekségi %) közvetlenül befolyásolja a gyártók közötti tehermegosztás módját, és a környezeti hatások bizonyosságát. Minél közelebb van a 100 %-hoz, annál kevesebb tömeges gépjárműgyártónak kell viselnie a költségeket, és fordítva, minél inkább a 0 % felé közelít, annál több erőfeszítésre lesz szükség a célkitűzések eléréséhez (a 80 %-os meredekség 6 g további kibocsátást tesz lehetővé, szemben az 1,5 g-mal 20 %-os meredekség esetén). Az Európai Bizottság 60 %-os eltérést javasol, mely 4,6 g-mal több kibocsátást tesz lehetővé. Az EGSZB kéri, hogy fontolja meg ezt a javaslatot, mielőtt egy olyan rendeletet ad ki, mely előnyben részesíthet vagy hátrányosan érinthet bármilyen európai vállalkozást.

| 7.16 | Amennyiben az Európai Bizottság ragaszkodik a tömeges opciót előnyben részesítő jelenlegi álláspontjához, a meredekség 2010-ben esedékes felülvizsgálatának nem lenne értelme és a tömeg növelését 2013-tól kellene figyelembe venni. |
| --- | --- |

7.16

Amennyiben az Európai Bizottság ragaszkodik a tömeges opciót előnyben részesítő jelenlegi álláspontjához, a meredekség 2010-ben esedékes felülvizsgálatának nem lenne értelme és a tömeg növelését 2013-tól kellene figyelembe venni.

| 7.17 | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy sürgősen dolgozza ki a könnyű haszongépjárművek, a nehéz haszongépjárművek és a kétkerekű járművek CO2-kibocsátásának csökkentését célzó jogszabályokat is, amelyekhez megbízható és ellenőrzött adatokra lenne szükség a valós kibocsátások tekintetében. |
| --- | --- |

7.17

Az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy sürgősen dolgozza ki a könnyű haszongépjárművek, a nehéz haszongépjárművek és a kétkerekű járművek CO2-kibocsátásának csökkentését célzó jogszabályokat is, amelyekhez megbízható és ellenőrzött adatokra lenne szükség a valós kibocsátások tekintetében.

| 7.18 | A környezetvédelem kulcsfontosságú aspektusán túlmenően az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy megfelelően vegye figyelembe e komplex folyamatnak a gépjárműiparban jelenleg foglalkoztatott 13 millió munkavállalóra kifejtett lehetséges hatásait is. Az egyre növekvő üzemanyagárak mellett, amikor a fogyasztók egyre inkább az üzemanyag árával kívánnak megtakarítást elérni, az EU autógyártói a hatékonyabb gépkocsik gyártásával versenyelőnyre tehetnének szert, ami kedvező lenne az EU-ban a foglalkoztatás szempontjából is. |
| --- | --- |

7.18

A környezetvédelem kulcsfontosságú aspektusán túlmenően az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy megfelelően vegye figyelembe e komplex folyamatnak a gépjárműiparban jelenleg foglalkoztatott 13 millió munkavállalóra kifejtett lehetséges hatásait is. Az egyre növekvő üzemanyagárak mellett, amikor a fogyasztók egyre inkább az üzemanyag árával kívánnak megtakarítást elérni, az EU autógyártói a hatékonyabb gépkocsik gyártásával versenyelőnyre tehetnének szert, ami kedvező lenne az EU-ban a foglalkoztatás szempontjából is.

| 7.19 | Az EGSZB szerint megfelelő, praktikus intézkedésekkel kell támogatni az új, innovatív és hatékony technológiák területén folyó kutatásokat, az európai autóipar jelenlegi versenyképességi szintjének, valamint a minőségi munkahelyek megőrzésének és – ahol lehetséges – ösztönzésének érdekében. |
| --- | --- |

7.19

Az EGSZB szerint megfelelő, praktikus intézkedésekkel kell támogatni az új, innovatív és hatékony technológiák területén folyó kutatásokat, az európai autóipar jelenlegi versenyképességi szintjének, valamint a minőségi munkahelyek megőrzésének és – ahol lehetséges – ösztönzésének érdekében.

| 7.20 | Az EGSZB szerint a folyamat fontos eleme a kibocsátási határértékek maradéktalan, szigorú alkalmazása az EU-n kívüli gyártók Európában értékesített járműveire. A határértékeket a behozatal alapján állapítanák meg. |
| --- | --- |

7.20

Az EGSZB szerint a folyamat fontos eleme a kibocsátási határértékek maradéktalan, szigorú alkalmazása az EU-n kívüli gyártók Európában értékesített járműveire. A határértékeket a behozatal alapján állapítanák meg.

| 7.21 | Az EGSZB úgy véli, a 2010-ben elkészítendő, elért eredményekről szóló jelentés kulcsfontosságú lehetőség lesz az egész stratégia értékelésére. Ezért azt szeretné, ha bevonnák a rendszeres értékelésekbe, és felhasználhatná ezen alkalmakat véleményének kifejtésére. |
| --- | --- |

7.21

Az EGSZB úgy véli, a 2010-ben elkészítendő, elért eredményekről szóló jelentés kulcsfontosságú lehetőség lesz az egész stratégia értékelésére. Ezért azt szeretné, ha bevonnák a rendszeres értékelésekbe, és felhasználhatná ezen alkalmakat véleményének kifejtésére.

| 7.22 | Az EGSZB úgy véli, a hatásvizsgálat nem volt elég mélyreható. Maga a hatásvizsgálatot koordináló bizottság is felhívta a figyelmet egyes kulcsfontosságú pontok tisztázására, tekintettel a kérdés fontosságára. |
| --- | --- |

7.22

Az EGSZB úgy véli, a hatásvizsgálat nem volt elég mélyreható. Maga a hatásvizsgálatot koordináló bizottság is felhívta a figyelmet egyes kulcsfontosságú pontok tisztázására, tekintettel a kérdés fontosságára.

| 7.23 | A hatásvizsgálatot vezető bizottság a SEC(2007) 1725. sz., dokumentumban az autóállomány összetételére és ezen keresztül a célok teljesülésére kifejtett várható hatások tisztázását és a TREMOVE (2) és az előzetes elemzés eredményei közötti esetleges eltérések megfejtését; egyes érzékeny változók – pl. az üzemanyagárak és az autonóm tömegnövekedés (ATN) – esetében további elemzések elvégzését; a regionális hatások alaposabb elemzését – különös tekintettel a foglalkoztatásra; valamint az autóipari beszállítói körre és a külső piacokon való versenyképességre kifejtett hatások tekintetbe vételét szorgalmazza. Az EGSZB egyetért e javaslatokkal, és reméli, hogy a hatásértékelés megfelelően ki fog bővülni. |
| --- | --- |

7.23

A hatásvizsgálatot vezető bizottság a SEC(2007) 1725. sz., dokumentumban az autóállomány összetételére és ezen keresztül a célok teljesülésére kifejtett várható hatások tisztázását és a TREMOVE (2) és az előzetes elemzés eredményei közötti esetleges eltérések megfejtését; egyes érzékeny változók – pl. az üzemanyagárak és az autonóm tömegnövekedés (ATN) – esetében további elemzések elvégzését; a regionális hatások alaposabb elemzését – különös tekintettel a foglalkoztatásra; valamint az autóipari beszállítói körre és a külső piacokon való versenyképességre kifejtett hatások tekintetbe vételét szorgalmazza. Az EGSZB egyetért e javaslatokkal, és reméli, hogy a hatásértékelés megfelelően ki fog bővülni.

| 7.24 | A javasolt intézkedésekkel kapcsolatban az EGSZB sürgeti a közlekedés iránti kereslet csökkentését célzó intézkedéseket, amelyek a közlekedés mind nagyobb részét az utakról más, kevesebb üvegházhatást okozó gázkibocsátással járó közlekedési módokra – pl. vasútra, belvízi hajóutakra vagy a tömegközlekedési eszközökre terelik. |
| --- | --- |

7.24

A javasolt intézkedésekkel kapcsolatban az EGSZB sürgeti a közlekedés iránti kereslet csökkentését célzó intézkedéseket, amelyek a közlekedés mind nagyobb részét az utakról más, kevesebb üvegházhatást okozó gázkibocsátással járó közlekedési módokra – pl. vasútra, belvízi hajóutakra vagy a tömegközlekedési eszközökre terelik.

| 7.25 | Az EGSZB nem ért egyet a rendelet 9. cikkében előírt ideiglenes eltérésre vonatkozó javaslattal, mivel az jelenlegi formájában megsérti a vállalkozásokkal való egyenlő bánásmód elvét, és a verseny torzulásához vezet ezen a hasonló jellemzőkkel bíró hasonló termékekkel foglalkozó speciális piaci szegmensen. Az EGSZB ugyanis úgy véli, hogy az eltérést az ezen az egyébként aprócska, 0,2 %-ot képviselő piaci szegmensen versengő valamennyi gépjárműgyártó számára engedélyezni kell (akár kapcsolódnak másokhoz, akár nem). |
| --- | --- |

7.25

Az EGSZB nem ért egyet a rendelet 9. cikkében előírt ideiglenes eltérésre vonatkozó javaslattal, mivel az jelenlegi formájában megsérti a vállalkozásokkal való egyenlő bánásmód elvét, és a verseny torzulásához vezet ezen a hasonló jellemzőkkel bíró hasonló termékekkel foglalkozó speciális piaci szegmensen. Az EGSZB ugyanis úgy véli, hogy az eltérést az ezen az egyébként aprócska, 0,2 %-ot képviselő piaci szegmensen versengő valamennyi gépjárműgyártó számára engedélyezni kell (akár kapcsolódnak másokhoz, akár nem).

| 7.26 | Az EGSZB hosszú távú célok kitűzését javasolja az Európai Bizottságnak, amint azt az Európai Parlament is jelezte: 2020-tól merészebb megoldásokra lesz szükség, különös figyelmet fordítva azok megvalósíthatóságára. Elengedhetetlenül fontos a kibocsátások további csökkentése, olyan jelzéseket kell küldeni, amelyek semmi kétséget sem hagynak a követendő út felől. |
| --- | --- |

7.26

Az EGSZB hosszú távú célok kitűzését javasolja az Európai Bizottságnak, amint azt az Európai Parlament is jelezte: 2020-tól merészebb megoldásokra lesz szükség, különös figyelmet fordítva azok megvalósíthatóságára. Elengedhetetlenül fontos a kibocsátások további csökkentése, olyan jelzéseket kell küldeni, amelyek semmi kétséget sem hagynak a követendő út felől.

| 7.27 | Az EGSZB olyan modell kidolgozását javasolja, mely a CO2 kiszámításába belefoglalja mindazt a kibocsátást, amely kapcsolatban van a gépjárművek gyártásával. Például tekintetbe kell venni, hogy egyes országokban igen sok gépjárműalkatrész rendkívül messziről érkezik, ezzel is hozzájárulva a gépjármű kibocsátásának növekedéséhez még annak forgalomba helyezése előtt. A szén-dioxid-kibocsátást életciklusa egészére vonatkozóan kellene tekintetbe venni, nem feledkezve meg még a bontásához szükséges CO2-ről sem. |
| --- | --- |

7.27

Az EGSZB olyan modell kidolgozását javasolja, mely a CO2 kiszámításába belefoglalja mindazt a kibocsátást, amely kapcsolatban van a gépjárművek gyártásával. Például tekintetbe kell venni, hogy egyes országokban igen sok gépjárműalkatrész rendkívül messziről érkezik, ezzel is hozzájárulva a gépjármű kibocsátásának növekedéséhez még annak forgalomba helyezése előtt. A szén-dioxid-kibocsátást életciklusa egészére vonatkozóan kellene tekintetbe venni, nem feledkezve meg még a bontásához szükséges CO2-ről sem.

| 7.28 | Az EGSZB több közelmúltbeli véleményében is sürgette, hogy az Európai Bizottság indítson vitát az életstílusokról. Jóllehet egyetért a javasolt célkitűzésekkel, az EGSZB kiemeli, hogy ha a magánjárművek, a közúti szállító járművek és a többi, magas üvegházhatású gáz- és NOx-kibocsátású közlekedési eszköz a jelenlegi ütemben nő, és az Európai Bizottság megerősíti növekedési tervét, lehetetlennek bizonyulhat a CO2-szint 20 %-os csökkentésére irányuló – a közelmúltbeli európai bizottsági javaslatokban foglalt célkitűzés teljesítése. |
| --- | --- |

7.28

Az EGSZB több közelmúltbeli véleményében is sürgette, hogy az Európai Bizottság indítson vitát az életstílusokról. Jóllehet egyetért a javasolt célkitűzésekkel, az EGSZB kiemeli, hogy ha a magánjárművek, a közúti szállító járművek és a többi, magas üvegházhatású gáz- és NOx-kibocsátású közlekedési eszköz a jelenlegi ütemben nő, és az Európai Bizottság megerősíti növekedési tervét, lehetetlennek bizonyulhat a CO2-szint 20 %-os csökkentésére irányuló – a közelmúltbeli európai bizottsági javaslatokban foglalt célkitűzés teljesítése.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  EGSZB vélemény: HL C 44., 2008.2.16. (előadó: Virgilio Ranocchiari).

1

(2)  A TREMOVE a közlekedési szektor globális kibocsátásának csökkentésére, illetve a levegőminőség javítására irányuló technikai illetve nem technikai intézkedések költséghatékonyságának elemzésére szolgáló politikai értékelési modell, amelyet 21 ország: az EU-15-ök, Svájc, Norvégia, Csehország, Magyarország, Lengyelország és Szlovénia (a négy új tagállam az adatok rendelkezésre állása alapján került kiválasztásra) alkalmazott.

2

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/8 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/8

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a játékok biztonságáról

COM(2008) 9 végleges – 2008/0018 (COD)

(2009/C 77/02)

2008. március 17-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a játékok biztonságáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. július 15-én elfogadta véleményét. (Előadó: Jorge PEGADO LIZ.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 18-i ülésnapon) 49 szavazattal 1 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a játékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló kezdeményezését, bár erre meglehetősen későn került sor, és a javaslat nem tűnik elég ambiciózusnak. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak a játékbiztonságról szóló irányelv felülvizsgálatára irányuló kezdeményezését, bár erre meglehetősen későn került sor, és a javaslat nem tűnik elég ambiciózusnak.

| 1.2 | Az EGSZB megjegyzi, hogy a javaslat alapját képező hatásvizsgálatot 2004-ben végezték el, így az nem vette figyelembe az összes, az EU-hoz azóta csatlakozott országot. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB megjegyzi, hogy a javaslat alapját képező hatásvizsgálatot 2004-ben végezték el, így az nem vette figyelembe az összes, az EU-hoz azóta csatlakozott országot.

| 1.3 | Tekintettel arra, hogy a legutóbbi (2007-es) RAPEX-jelentés szerint egyre nő a játékokhoz kapcsolódó riasztások száma, az EGSZB meglepődve veszi tudomásul, hogy a hatásvizsgálat nem meggyőző, nem csupán a jelenlegi irányelv és a gyerekek játékokhoz kapcsolódó balesetei közötti kapcsolat tekintetében, hanem azért sem, mert beismerten hiányosak azok az ismeretek, amelyekkel meg lehetne határozni, hogy a jelenlegi javaslat miként befolyásolná a jövőben a játékok okozta balesetek számát – holott ez lenne a szóban forgó irányelv legfőbb kérdése és megalkotásának alapvető indoka. |
| --- | --- |

1.3

Tekintettel arra, hogy a legutóbbi (2007-es) RAPEX-jelentés szerint egyre nő a játékokhoz kapcsolódó riasztások száma, az EGSZB meglepődve veszi tudomásul, hogy a hatásvizsgálat nem meggyőző, nem csupán a jelenlegi irányelv és a gyerekek játékokhoz kapcsolódó balesetei közötti kapcsolat tekintetében, hanem azért sem, mert beismerten hiányosak azok az ismeretek, amelyekkel meg lehetne határozni, hogy a jelenlegi javaslat miként befolyásolná a jövőben a játékok okozta balesetek számát – holott ez lenne a szóban forgó irányelv legfőbb kérdése és megalkotásának alapvető indoka.

| 1.4 | Mivel az Európai Bizottság elismeri, hogy az EU-ban nincsenek megbízható és hiteles statisztikák a játékok okozta balesetekről, az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság az illetékes tagállami hatóságokkal együttműködve hozza létre az ilyen balesetekre vonatkozó statisztikai adatok megfelelő rendszerét, amely legyen legalább olyan átfogó, mint néhány más jogrendszerben jelenleg működő rendszer, valamint – a balesetek megelőzése érdekében – hozzáférhető a termelési és a marketinglánc összes szereplője számára (1). |
| --- | --- |

1.4

Mivel az Európai Bizottság elismeri, hogy az EU-ban nincsenek megbízható és hiteles statisztikák a játékok okozta balesetekről, az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság az illetékes tagállami hatóságokkal együttműködve hozza létre az ilyen balesetekre vonatkozó statisztikai adatok megfelelő rendszerét, amely legyen legalább olyan átfogó, mint néhány más jogrendszerben jelenleg működő rendszer, valamint – a balesetek megelőzése érdekében – hozzáférhető a termelési és a marketinglánc összes szereplője számára (1).

| 1.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy a javaslat jogi alapja inkább a Szerződés 153., és nem a 95. cikke kellene, hogy legyen, hiszen a legfontosabb kérdés – a gyermekek hatékony védelme – elsőbbséget élvez a határokon átnyúló játékkereskedelem egyszerű megkönnyítése előtt. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB úgy véli, hogy a javaslat jogi alapja inkább a Szerződés 153., és nem a 95. cikke kellene, hogy legyen, hiszen a legfontosabb kérdés – a gyermekek hatékony védelme – elsőbbséget élvez a határokon átnyúló játékkereskedelem egyszerű megkönnyítése előtt.

| 1.6 | Az EGSZB ezenkívül úgy gondolja, hogy az új jogalkotási javaslat alkalmazási körének és természetének fényében, illetve a jelenlegi irányelvnek az egyes tagállamokban történő végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatokra tekintettel, és mivel a teljes harmonizáció megközelítését fogadták el, a legmegfelelőbb jogi eszköz nem az irányelv, hanem a rendelet lenne. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB ezenkívül úgy gondolja, hogy az új jogalkotási javaslat alkalmazási körének és természetének fényében, illetve a jelenlegi irányelvnek az egyes tagállamokban történő végrehajtásával kapcsolatos tapasztalatokra tekintettel, és mivel a teljes harmonizáció megközelítését fogadták el, a legmegfelelőbb jogi eszköz nem az irányelv, hanem a rendelet lenne.

| 1.7 | Az EGSZB értékeli a javaslat technikailag és jogilag koherens és jól szerkesztett formáját, és általánosságban egyetért annak innovatív intézkedéseivel, köztük:






  — | a játékok „tágabb” definíciójával és a gyermekek viselkedését szem előtt tartó, előrelátható felhasználás koncepciójával, |
| --- | --- | --- |

1.7

Az EGSZB értékeli a javaslat technikailag és jogilag koherens és jól szerkesztett formáját, és általánosságban egyetért annak innovatív intézkedéseivel, köztük:

—

a játékok „tágabb” definíciójával és a gyermekek viselkedését szem előtt tartó, előrelátható felhasználás koncepciójával,

| — | a tagállami felügyeleti intézkedések megerősítésével, |
| --- | --- |

—

a tagállami felügyeleti intézkedések megerősítésével,

| — | megfelelő megelőzési és tájékoztatási szabályok (figyelmeztetések és jelek) bevezetésével a játékbiztonság területén. |
| --- | --- |

—

megfelelő megelőzési és tájékoztatási szabályok (figyelmeztetések és jelek) bevezetésével a játékbiztonság területén.

| 1.8 | Az EGSZB ugyanakkor sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy számos kulcsfontosságú elem nem került bele, vagy nem megfelelően került bele a javaslatba. Ezek a következők:






  a) | az elővigyázatosság elvének egyértelmű betartása; |
| --- | --- | --- |

1.8

Az EGSZB ugyanakkor sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy számos kulcsfontosságú elem nem került bele, vagy nem megfelelően került bele a javaslatba. Ezek a következők:

a)

az elővigyázatosság elvének egyértelmű betartása;

| b) | a játékokkal kapcsolatba kerülő gyermekek gondozásáért felelős személyek szigorúbb képzése és oktatása; |
| --- | --- |

b)

a játékokkal kapcsolatba kerülő gyermekek gondozásáért felelős személyek szigorúbb képzése és oktatása;

| c) | bizonyos, eddig kétértelmű vagy pontatlan fogalmak – például a játék fogalma vagy a sérülések mértékének fogalma – egyértelművé tétele; |
| --- | --- |

c)

bizonyos, eddig kétértelmű vagy pontatlan fogalmak – például a játék fogalma vagy a sérülések mértékének fogalma – egyértelművé tétele;

| d) | az importőrök és a hivatalos képviselők gyártóktól eltérő kezelése, a játékterjesztési és -értékesítési lánc szereplői felelősségének megszüntetése az okozott kárért fizetendő kártérítéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

d)

az importőrök és a hivatalos képviselők gyártóktól eltérő kezelése, a játékterjesztési és -értékesítési lánc szereplői felelősségének megszüntetése az okozott kárért fizetendő kártérítéssel kapcsolatban;

| e) | a kkv-khoz nem igazodó megfelelőségértékelési eljárás. |
| --- | --- |

e)

a kkv-khoz nem igazodó megfelelőségértékelési eljárás.

| 1.9 | Az EGSZB ezért határozottan sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül javaslatának jelenlegi formáját, hogy az hitelesebb eszköz legyen a játékokat használó gyermekek hatékony védelme és biztonsága terén. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB ezért határozottan sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül javaslatának jelenlegi formáját, hogy az hitelesebb eszköz legyen a játékokat használó gyermekek hatékony védelme és biztonsága terén.

| 1.10 | Az EGSZB felkéri az EP-t és a Tanácsot, hogy fogadja el az alábbiakban ismertetendő javaslatokat és ajánlásokat, és építse be őket az új irányelv elfogadásához vezető jogalkotási eljárásba. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB felkéri az EP-t és a Tanácsot, hogy fogadja el az alábbiakban ismertetendő javaslatokat és ajánlásokat, és építse be őket az új irányelv elfogadásához vezető jogalkotási eljárásba.

2.   Bevezetés: a javaslat összefoglalása

| 2.1 | Az Európai Bizottság először az 1970-es években jelentette be szándékát, hogy jogalkotási lépéseket tesz a játékbiztonság területén, több javaslatot is előterjesztve, melyeket később a politikai konszenzus hiánya miatt kénytelen volt visszavonni. Később a Tanács fogyasztóvédelemről és biztonságról szóló, 1986. június 23-i állásfoglalása (2) nyomán elfogadott új bizottsági javaslat mutatott rá általánosabban a játékokra vonatkozó definíciók, a gyártási szabványok, a főbb biztonsági előírások, a piacra bocsátási feltételek, illetve a gyermekek általi kockázatmentes használatra vonatkozó garanciák európai szintű harmonizálásának szükségességére. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság először az 1970-es években jelentette be szándékát, hogy jogalkotási lépéseket tesz a játékbiztonság területén, több javaslatot is előterjesztve, melyeket később a politikai konszenzus hiánya miatt kénytelen volt visszavonni. Később a Tanács fogyasztóvédelemről és biztonságról szóló, 1986. június 23-i állásfoglalása (2) nyomán elfogadott új bizottsági javaslat mutatott rá általánosabban a játékokra vonatkozó definíciók, a gyártási szabványok, a főbb biztonsági előírások, a piacra bocsátási feltételek, illetve a gyermekek általi kockázatmentes használatra vonatkozó garanciák európai szintű harmonizálásának szükségességére.

| 2.2 | Az 1988. május 3-i, 88/378/EK irányelv (3) egyike az olyan jogalkotási kezdeményezéseknek, amelyek a műszaki harmonizációnak és a szabványosításnak az 1985. május 7-i tanácsi állásfoglalásban (4) meghatározott új megközelítési elvein alapulnak. |
| --- | --- |

2.2

Az 1988. május 3-i, 88/378/EK irányelv (3) egyike az olyan jogalkotási kezdeményezéseknek, amelyek a műszaki harmonizációnak és a szabványosításnak az 1985. május 7-i tanácsi állásfoglalásban (4) meghatározott új megközelítési elvein alapulnak.

| 2.3 | Az EGSZB annak idején kötelező véleményt adott ki az irányelvjavaslatról (5), melyben üdvözölte annak tartalmát, sajnálatosnak vélte azonban a kidolgozásához szükséges hosszú időt, és – azokból az alapelvekből kiindulva, hogy minden játéknak megbízhatónak kell lennie, és hogy a gyermekek a veszélyekkel szembeni sebezhetőségük miatt különös védelemre szorulnak – hangsúlyozta, hogy a játékok biztonságának kérdését a termékfelelősségről szóló irányelv (6) tágabb kérdéskörének részeként kell tárgyalni. |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB annak idején kötelező véleményt adott ki az irányelvjavaslatról (5), melyben üdvözölte annak tartalmát, sajnálatosnak vélte azonban a kidolgozásához szükséges hosszú időt, és – azokból az alapelvekből kiindulva, hogy minden játéknak megbízhatónak kell lennie, és hogy a gyermekek a veszélyekkel szembeni sebezhetőségük miatt különös védelemre szorulnak – hangsúlyozta, hogy a játékok biztonságának kérdését a termékfelelősségről szóló irányelv (6) tágabb kérdéskörének részeként kell tárgyalni.

| 2.4 | Időközben az 1988-as irányelvhez számos kiigazítás (7) jelent meg, illetve jelentősebb módosítások tárgya is lett az 1993. július 22-i 93/68/EGK irányelvnek (8), illetve az irányelv végrehajtásáról kiadott bizottsági közleménynek (9) köszönhetően. |
| --- | --- |

2.4

Időközben az 1988-as irányelvhez számos kiigazítás (7) jelent meg, illetve jelentősebb módosítások tárgya is lett az 1993. július 22-i 93/68/EGK irányelvnek (8), illetve az irányelv végrehajtásáról kiadott bizottsági közleménynek (9) köszönhetően.

| 2.5 | 1992-ben és 2001-ben két irányelv került elfogadásra, illetve közzétételre az általános termékbiztonságról, amelyek általános szinten kiterjedtek a játékbiztonságra is (10) – ezek közül az utóbbi kiemelt jelentőséget tulajdonított „a Szerződésen – különösen a közegészségügyet érintő 152. cikken és a fogyasztóvédelmet érintő 153. cikken – végrehajtott változtatásoknak, és az elővigyázatosság elvének”. |
| --- | --- |

2.5

1992-ben és 2001-ben két irányelv került elfogadásra, illetve közzétételre az általános termékbiztonságról, amelyek általános szinten kiterjedtek a játékbiztonságra is (10) – ezek közül az utóbbi kiemelt jelentőséget tulajdonított „a Szerződésen – különösen a közegészségügyet érintő 152. cikken és a fogyasztóvédelmet érintő 153. cikken – végrehajtott változtatásoknak, és az elővigyázatosság elvének”.

| 2.6 | Húsz évvel az 1988-as irányelv közzététele után az Európai Bizottság most új irányelvet terjeszt elő a kérdéses tárgyban, felismerve, hogy a hatályban lévő szabályozás időközben elavulttá vált; hogy az abban alkalmazott hatókört és koncepciókat világosabbá kell tenni, és összhangba kell hozni a jelenlegi körülményekkel; hogy sürgősen biztosítani kell a rendelkezések összhangját a termékek forgalmazására vonatkozó, közelmúltban előterjesztett általános keretszabályozással (11); illetve mindenekelőtt, hogy súlyos hiányosságok és egyenetlenségek mutatkoztak a különböző tagállamokban az irányelv átültetése, illetve végrehajtása tekintetében az alkalmazási területtel kapcsolatban, és hogy e kérdést meg kell oldani. |
| --- | --- |

2.6

Húsz évvel az 1988-as irányelv közzététele után az Európai Bizottság most új irányelvet terjeszt elő a kérdéses tárgyban, felismerve, hogy a hatályban lévő szabályozás időközben elavulttá vált; hogy az abban alkalmazott hatókört és koncepciókat világosabbá kell tenni, és összhangba kell hozni a jelenlegi körülményekkel; hogy sürgősen biztosítani kell a rendelkezések összhangját a termékek forgalmazására vonatkozó, közelmúltban előterjesztett általános keretszabályozással (11); illetve mindenekelőtt, hogy súlyos hiányosságok és egyenetlenségek mutatkoztak a különböző tagállamokban az irányelv átültetése, illetve végrehajtása tekintetében az alkalmazási területtel kapcsolatban, és hogy e kérdést meg kell oldani.

| 2.7 | A mostani javaslat a három fő technikai tanulmányon alapul, amelyeket szerves részeként kell tekinteni. Ebből kettő az egyes veszélyesnek tartott anyagok játékgyártás során való felhasználására vonatkozó előírásokat tartalmazza; a harmadik egy általános hatástanulmány, melynek zárójelentése 2004-ben készült el. |
| --- | --- |

2.7

A mostani javaslat a három fő technikai tanulmányon alapul, amelyeket szerves részeként kell tekinteni. Ebből kettő az egyes veszélyesnek tartott anyagok játékgyártás során való felhasználására vonatkozó előírásokat tartalmazza; a harmadik egy általános hatástanulmány, melynek zárójelentése 2004-ben készült el.

| 2.8 | Röviden összefoglalva az Európai Bizottság a javaslattal a következő célkitűzésekre törekszik:






  A) | Fokozott biztonsági előírások, amelyben különös hangsúlyt kapnak a következők:






  a) | a vegyi anyagok felhasználása; |
| --- | --- | --- | --- |

2.8

Röviden összefoglalva az Európai Bizottság a javaslattal a következő célkitűzésekre törekszik:

A)

Fokozott biztonsági előírások, amelyben különös hangsúlyt kapnak a következők:

a)

a vegyi anyagok felhasználása;

| b) | a fogyasztóknak és felhasználóknak szóló figyelmeztetések és tájékoztatás; |
| --- | --- |

b)

a fogyasztóknak és felhasználóknak szóló figyelmeztetések és tájékoztatás;

| c) | a fulladás és a légutak elzáródásának veszélye; |
| --- | --- |

c)

a fulladás és a légutak elzáródásának veszélye;

| d) | az élelmiszerekben található játékok; |
| --- | --- |

d)

az élelmiszerekben található játékok;

| e) | az általános biztonsági követelmények meghatározása. |
| --- | --- |

e)

az általános biztonsági követelmények meghatározása.

| B) | Az irányelv hatékonyabb és koherensebb érvényesítése, többek között a következők révén:






  a) | a tagállami piacfelügyeleti intézkedések megerősítése; |
| --- | --- | --- |

B)

Az irányelv hatékonyabb és koherensebb érvényesítése, többek között a következők révén:

a)

a tagállami piacfelügyeleti intézkedések megerősítése;

| b) | a műszaki dokumentációban feltüntetett vegyi anyagokkal kapcsolatos tájékoztatás; |
| --- | --- |

b)

a műszaki dokumentációban feltüntetett vegyi anyagokkal kapcsolatos tájékoztatás;

| c) | a CE-jelölés és elhelyezése; |
| --- | --- |

c)

a CE-jelölés és elhelyezése;

| d) | biztonsági felmérés. |
| --- | --- |

d)

biztonsági felmérés.

| C) | A termékek forgalomba hozatalára vonatkozó általános jogi kerethez történő illeszkedés |
| --- | --- |

C)

A termékek forgalomba hozatalára vonatkozó általános jogi kerethez történő illeszkedés

| D) | Az irányelv alkalmazási körének és fogalmainak tisztázása. |
| --- | --- |

D)

Az irányelv alkalmazási körének és fogalmainak tisztázása.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, bár meglehetősen későn került rá sor, tekintve, hogy a felülvizsgált irányelv több mint 20 éves, és időközben a játékok előállítási és forgalmazási paraméterei és módszerei alapvető változásokon mentek át, akárcsak természetes felhasználóik ízlése és szokásai. Az EGSZB továbbá úgy véli, hogy a jelen javaslatnak ambiciózusabbnak kellene lennie célkitűzéseiben, és rendelkezéseinek figyelembe kellene vennie a közelmúltban napvilágra került esetek által felvetett aggodalmakat, amelyek nemcsak a fogyasztóvédelem kérdésében illetékes európai biztos részéről váltottak ki kemény hangú nyilatkozatokat és állásfoglalásokat, hanem a 2007. szeptemberi EP-állásfoglalásban is tükröződnek (12), amellyel az EGSZB teljesen egyetért. Éppen ezért sajnálatos, hogy az EGSZB-vel folytatott megbeszéléseket az előkészületekben közvetlenül részt nem vevő Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság nem kísérte figyelemmel. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, bár meglehetősen későn került rá sor, tekintve, hogy a felülvizsgált irányelv több mint 20 éves, és időközben a játékok előállítási és forgalmazási paraméterei és módszerei alapvető változásokon mentek át, akárcsak természetes felhasználóik ízlése és szokásai. Az EGSZB továbbá úgy véli, hogy a jelen javaslatnak ambiciózusabbnak kellene lennie célkitűzéseiben, és rendelkezéseinek figyelembe kellene vennie a közelmúltban napvilágra került esetek által felvetett aggodalmakat, amelyek nemcsak a fogyasztóvédelem kérdésében illetékes európai biztos részéről váltottak ki kemény hangú nyilatkozatokat és állásfoglalásokat, hanem a 2007. szeptemberi EP-állásfoglalásban is tükröződnek (12), amellyel az EGSZB teljesen egyetért. Éppen ezért sajnálatos, hogy az EGSZB-vel folytatott megbeszéléseket az előkészületekben közvetlenül részt nem vevő Fogyasztóvédelmi Főigazgatóság nem kísérte figyelemmel.

| 3.2 | Az EGSZB meglepetéssel tapasztalja, hogy a hatásértékelés, amelyre a vizsgált javaslat alapul, több mint négyéves, és nem terjed ki az összes tagállamban tapasztalható helyzetre. Nem világos továbbá az sem, milyen módon vették figyelembe a fogyasztók, illetve családok képviselőit, illetve milyen mértékben vonták be őket a javaslat előkészítésébe. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB meglepetéssel tapasztalja, hogy a hatásértékelés, amelyre a vizsgált javaslat alapul, több mint négyéves, és nem terjed ki az összes tagállamban tapasztalható helyzetre. Nem világos továbbá az sem, milyen módon vették figyelembe a fogyasztók, illetve családok képviselőit, illetve milyen mértékben vonták be őket a javaslat előkészítésébe.

| 3.3 | Ami az Európai Bizottságnak az irányelv alkalmazása terén tapasztalható állítólagos hiányosságokkal kapcsolatos kritikáit illeti, az EGSZB meglepve veszi tudomásul, hogy e kritikákat nem kísérik az Európai Bizottság által kidolgozott kezdeményezések a közösségi jognak való megfelelés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

3.3

Ami az Európai Bizottságnak az irányelv alkalmazása terén tapasztalható állítólagos hiányosságokkal kapcsolatos kritikáit illeti, az EGSZB meglepve veszi tudomásul, hogy e kritikákat nem kísérik az Európai Bizottság által kidolgozott kezdeményezések a közösségi jognak való megfelelés biztosítása érdekében.

| 3.4 | Az EGSZB nehezen érti, hogy az Európai Bizottság rendelkezésére álló statisztikai adatok közismert hiányának, illetve hibáinak ismeretében hogyan lehetséges megfelelő következtetésekre jutni akár a megváltoztatandó állapotokról, akár a javasolt intézkedések hatékonyságáról. Azt azonban tudjuk, hogy az európai játékpiac – amely 2002-ben kiskereskedelmi árakon 17,3 milliárd EUR forgalmat bonyolított le, és több mint 9 milliárd EUR importot produkált – virágzó ágazat, mintegy 2 000 vállalattal, leginkább kkv-kkal, és több mint 100 000 embert foglalkoztat közvetlenül (13). |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB nehezen érti, hogy az Európai Bizottság rendelkezésére álló statisztikai adatok közismert hiányának, illetve hibáinak ismeretében hogyan lehetséges megfelelő következtetésekre jutni akár a megváltoztatandó állapotokról, akár a javasolt intézkedések hatékonyságáról. Azt azonban tudjuk, hogy az európai játékpiac – amely 2002-ben kiskereskedelmi árakon 17,3 milliárd EUR forgalmat bonyolított le, és több mint 9 milliárd EUR importot produkált – virágzó ágazat, mintegy 2 000 vállalattal, leginkább kkv-kkal, és több mint 100 000 embert foglalkoztat közvetlenül (13).

| 3.5 | Az EGSZB szerint a szóban forgó javaslat természete megköveteli, hogy nemcsak a 95. cikket, hanem szükségszerűen a 153. cikket is jogalapnak tekintsük, amennyiben a javaslat hatálya nemcsak a belső piac kiteljesítéséhez kapcsolódik, hanem elsősorban egy különösen sebezhető fogyasztói kategóriát érint, amely semmiképpen sem sorolható egy kategóriába az „átlagos fogyasztóval”. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB szerint a szóban forgó javaslat természete megköveteli, hogy nemcsak a 95. cikket, hanem szükségszerűen a 153. cikket is jogalapnak tekintsük, amennyiben a javaslat hatálya nemcsak a belső piac kiteljesítéséhez kapcsolódik, hanem elsősorban egy különösen sebezhető fogyasztói kategóriát érint, amely semmiképpen sem sorolható egy kategóriába az „átlagos fogyasztóval”.

| 3.6 | Ezen túlmenően az a tény, hogy a gyermekek a játékok közvetett fogyasztói, amennyiben nem ők vásárolják meg azokat, hanem a szüleik vagy más felnőttek teszik elérhetővé számukra a használatukat, szigorúbb megközelítés alkalmazására kellene, hogy ösztönözze az Európai Bizottságot annak biztosítása érdekében, hogy az érintett fogyasztói csoport tájékoztatásának és nevelésének szükségességét a rendelkezések megszövegezése is megfelelően tükrözze. |
| --- | --- |

3.6

Ezen túlmenően az a tény, hogy a gyermekek a játékok közvetett fogyasztói, amennyiben nem ők vásárolják meg azokat, hanem a szüleik vagy más felnőttek teszik elérhetővé számukra a használatukat, szigorúbb megközelítés alkalmazására kellene, hogy ösztönözze az Európai Bizottságot annak biztosítása érdekében, hogy az érintett fogyasztói csoport tájékoztatásának és nevelésének szükségességét a rendelkezések megszövegezése is megfelelően tükrözze.

| 3.7 | Az EGSZB megérti, hogy az Európai Bizottság a kérdésben a teljes harmonizációt választotta, de ismételten hangot ad meggyőződésének, amely szerint a hasonló esetekben minden tekintetben előnyösebb az irányelv helyett a rendelet jogi eszközét választani, a jogbiztonság nyilvánvaló előnyeivel együtt, és a késői vagy tökéletlen átültetés, illetve az ebből adódó egyenlőtlenségek kockázatai nélkül, utalva a jelenlegi irányelvvel (14) kapcsolatos, az Európai Bizottság által is elismert problémákra. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB megérti, hogy az Európai Bizottság a kérdésben a teljes harmonizációt választotta, de ismételten hangot ad meggyőződésének, amely szerint a hasonló esetekben minden tekintetben előnyösebb az irányelv helyett a rendelet jogi eszközét választani, a jogbiztonság nyilvánvaló előnyeivel együtt, és a késői vagy tökéletlen átültetés, illetve az ebből adódó egyenlőtlenségek kockázatai nélkül, utalva a jelenlegi irányelvvel (14) kapcsolatos, az Európai Bizottság által is elismert problémákra.

| 3.8 | A kérdés természetére, a tudomány és a technika folyamatosan változó „jelenlegi állására” és az alkalmi balesetek lehetőségére való tekintettel – amint a Mattel-, illetve Fisher Price-ügy korábban megmutatták –, valamint a játékokhoz kapcsolódó riasztások számának aggasztó növekedése miatt (a legutóbbi, 2007-es éves RAPEX-jelentés azt mutatja, hogy messze ebből az ágazatból érkezett a legtöbb bejelentés – 31 %) (15), remélhető lett volna, hogy a javaslat levonja az események – különösen a piacfelügyeleti rendszer kudarcának – összes tanulságát, kivitelezhetőbb és végrehajthatóbb irányelvet alkotva, amely egy biztonságosabb játékpiachoz vezethetne. Ez azt jelentette volna, hogy kétség felmerülése esetén minden olyan eszköz használatát meg kell tiltani – a megfelelő szintű biztonság eléréséig –, amelyről joggal feltételezhető, hogy a gyermekek kezében játékként akár csak enyhe kockázatot is hordoz, az előreláthatatlan magatartást is szem előtt tartva: ezt az elvárást azonban a javaslat nem teljesítette. |
| --- | --- |

3.8

A kérdés természetére, a tudomány és a technika folyamatosan változó „jelenlegi állására” és az alkalmi balesetek lehetőségére való tekintettel – amint a Mattel-, illetve Fisher Price-ügy korábban megmutatták –, valamint a játékokhoz kapcsolódó riasztások számának aggasztó növekedése miatt (a legutóbbi, 2007-es éves RAPEX-jelentés azt mutatja, hogy messze ebből az ágazatból érkezett a legtöbb bejelentés – 31 %) (15), remélhető lett volna, hogy a javaslat levonja az események – különösen a piacfelügyeleti rendszer kudarcának – összes tanulságát, kivitelezhetőbb és végrehajthatóbb irányelvet alkotva, amely egy biztonságosabb játékpiachoz vezethetne. Ez azt jelentette volna, hogy kétség felmerülése esetén minden olyan eszköz használatát meg kell tiltani – a megfelelő szintű biztonság eléréséig –, amelyről joggal feltételezhető, hogy a gyermekek kezében játékként akár csak enyhe kockázatot is hordoz, az előreláthatatlan magatartást is szem előtt tartva: ezt az elvárást azonban a javaslat nem teljesítette.

| 3.9 | Ami a CE-jelölést illeti, az EGSZB egyszerűen meg szeretné ismételni a termékek forgalmazásának közös keretszabályozásáról kiadott korábbi véleményében kifejtett álláspontját, vagyis hogy „a CE jelölés hitelességének hiánya az egész rendszer: a piacfelügyeleti hatóságok, a gyártók, a laboratóriumok és hitelesítők, és végső soron az új megközelítésű jogszabályok megfelelősége iránti bizalom hiányát jelenti” (16).
  A szóban forgó esetben az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy mielőbb harmonizálja a jelen javaslat végleges szövegét a fent említett keretszabályozásra vonatkozóan elfogadott valamennyi jogszabállyal (17). |
| --- | --- |

3.9

Ami a CE-jelölést illeti, az EGSZB egyszerűen meg szeretné ismételni a termékek forgalmazásának közös keretszabályozásáról kiadott korábbi véleményében kifejtett álláspontját, vagyis hogy „a CE jelölés hitelességének hiánya az egész rendszer: a piacfelügyeleti hatóságok, a gyártók, a laboratóriumok és hitelesítők, és végső soron az új megközelítésű jogszabályok megfelelősége iránti bizalom hiányát jelenti” (16).

A szóban forgó esetben az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy mielőbb harmonizálja a jelen javaslat végleges szövegét a fent említett keretszabályozásra vonatkozóan elfogadott valamennyi jogszabállyal (17).

| 3.10 | Az EGSZB teljes mértékben támogatja az EP azon javaslatát, amely egy – független harmadik felek által odaítélt – európai játékbiztonsági címke bevezetését szorgalmazza, és sajnálattal veszi tudomásul, hogy a javasolt jogszabály nem felelt meg teljes mértékben az EP 2007. szeptemberi állásfoglalásában megfogalmazott összes javaslatnak. Ezenkívül megismétli a kkv-kkal kapcsolatos aggodalmait, nem mintha azok kevésbé biztonságos játékokat állítanának elő, hanem – ahogyan az a fent említett véleményben is áll – a megfelelőségértékelési eljárásokban használt intézkedések arányosságára vonatkozóan, különösen a nem tömeggyártott vagy kis mennyiségben gyártott termékek esetében (18). |
| --- | --- |

3.10

Az EGSZB teljes mértékben támogatja az EP azon javaslatát, amely egy – független harmadik felek által odaítélt – európai játékbiztonsági címke bevezetését szorgalmazza, és sajnálattal veszi tudomásul, hogy a javasolt jogszabály nem felelt meg teljes mértékben az EP 2007. szeptemberi állásfoglalásában megfogalmazott összes javaslatnak. Ezenkívül megismétli a kkv-kkal kapcsolatos aggodalmait, nem mintha azok kevésbé biztonságos játékokat állítanának elő, hanem – ahogyan az a fent említett véleményben is áll – a megfelelőségértékelési eljárásokban használt intézkedések arányosságára vonatkozóan, különösen a nem tömeggyártott vagy kis mennyiségben gyártott termékek esetében (18).

| 3.11 | Az EGSZB véleménye szerint a játékgyártás során az összes, megfelelő módon potenciálisan veszélyesnek minősített anyagot teljesen ki kellene küszöbölni, egy olyan, a felelős gyártók számára arányosnak, kiegyensúlyozottnak és működőképesnek bizonyuló kereten belül, amely a hatóságok által is alkalmazható. |
| --- | --- |

3.11

Az EGSZB véleménye szerint a játékgyártás során az összes, megfelelő módon potenciálisan veszélyesnek minősített anyagot teljesen ki kellene küszöbölni, egy olyan, a felelős gyártók számára arányosnak, kiegyensúlyozottnak és működőképesnek bizonyuló kereten belül, amely a hatóságok által is alkalmazható.

| 3.12 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság nemrégiben közzétett határozatát a mágneses játékokról, de meglepve tapasztalja, hogy ezt a kérdést a szóban forgó irányelvjavaslat nem is érinti. Tekintettel az ilyen típusú játékok jelentette veszély és a hozzájuk kapcsolódó eddigi balesetek komolyságára, az Európai Bizottság reakciója nem tűnik elég erősnek, hiszen csupán felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak, a maguk választotta módon, a figyelmeztetés elhelyezéséről. |
| --- | --- |

3.12

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság nemrégiben közzétett határozatát a mágneses játékokról, de meglepve tapasztalja, hogy ezt a kérdést a szóban forgó irányelvjavaslat nem is érinti. Tekintettel az ilyen típusú játékok jelentette veszély és a hozzájuk kapcsolódó eddigi balesetek komolyságára, az Európai Bizottság reakciója nem tűnik elég erősnek, hiszen csupán felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak, a maguk választotta módon, a figyelmeztetés elhelyezéséről.

| 3.13 | Az EGSZB úgy gondolja, hogy indokolt volna pontosabban meghatározni a büntetések szintjét, illetve természetét, ahogyan az Európai Bizottság már megtette olyan területeken, ahol a nem megfelelő magatartás okozta károk társadalmi szempontból jóval kisebb mértékűek. |
| --- | --- |

3.13

Az EGSZB úgy gondolja, hogy indokolt volna pontosabban meghatározni a büntetések szintjét, illetve természetét, ahogyan az Európai Bizottság már megtette olyan területeken, ahol a nem megfelelő magatartás okozta károk társadalmi szempontból jóval kisebb mértékűek.

| 3.14 | Általánosságban az EGSZB sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy a lehetőség kihasználatlan maradt, és az európai gyermekek védelmét nem helyezték legalább olyan szintre, mint ahogyan az már – a gyártók kezdeményezésére – néhány tagállamban, illetve más országokban megvalósul. Ezekben az országokban bizonyos típusú játékokat egyszerűen betiltottak, ahogyan az az EP által nemrégiben készíttetett tanulmányban áll (19). |
| --- | --- |

3.14

Általánosságban az EGSZB sajnálkozását fejezi ki amiatt, hogy a lehetőség kihasználatlan maradt, és az európai gyermekek védelmét nem helyezték legalább olyan szintre, mint ahogyan az már – a gyártók kezdeményezésére – néhány tagállamban, illetve más országokban megvalósul. Ezekben az országokban bizonyos típusú játékokat egyszerűen betiltottak, ahogyan az az EP által nemrégiben készíttetett tanulmányban áll (19).

| 3.15 | Az EGSZB tisztában van a játékiparban uralkodó nemzetközi szintű kiélezett versennyel. Ezért nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy a jelen irányelv elfogadására irányuló jogalkotási folyamat során a módosító indítványok benyújtásakor legyenek tekintettel az ágazat versenyképességére. A cél nem a játékok biztonságosságának a fogyasztóvédelem – és különösen a gyermekek – rovására történő csökkentése, hanem a nemzetközi kereskedelmi szabályok szigorú betartása annak érdekében, hogy az európai vállalatok azonos feltételek mellett versenyezhessenek. |
| --- | --- |

3.15

Az EGSZB tisztában van a játékiparban uralkodó nemzetközi szintű kiélezett versennyel. Ezért nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot, az Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy a jelen irányelv elfogadására irányuló jogalkotási folyamat során a módosító indítványok benyújtásakor legyenek tekintettel az ágazat versenyképességére. A cél nem a játékok biztonságosságának a fogyasztóvédelem – és különösen a gyermekek – rovására történő csökkentése, hanem a nemzetközi kereskedelmi szabályok szigorú betartása annak érdekében, hogy az európai vállalatok azonos feltételek mellett versenyezhessenek.

| 3.16 | Végezetül az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy ne feledkezzen meg a játékgyártáshoz kapcsolódó szociális aggodalmakról, különös tekintettel a harmadik országokra, ahol gyermekeket dolgoztatnak embertelen munkakörülmények között hosszú órákon át, nap mint nap mérgező, rendkívül veszélyes termékeket kezelve, és hogy tegye világossá állásfoglalást az ökojátékok, illetve az etikus játékok mellett. |
| --- | --- |

3.16

Végezetül az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy ne feledkezzen meg a játékgyártáshoz kapcsolódó szociális aggodalmakról, különös tekintettel a harmadik országokra, ahol gyermekeket dolgoztatnak embertelen munkakörülmények között hosszú órákon át, nap mint nap mérgező, rendkívül veszélyes termékeket kezelve, és hogy tegye világossá állásfoglalást az ökojátékok, illetve az etikus játékok mellett.

4.   Részletes megjegyzések

4.1   1. cikk és I. melléklet – A játéknak nem minősülő termékek listája

Az EGSZB helyesli az Európai Bizottság szándékát, hogy naprakészebb definíciót dolgozzon ki a „játékokra”, amely nem csak játék céljára készült termékekre is alkalmazható.

Az EGSZB szeretné ugyanakkor kiemelni, hogy a játékok jelenlegi definíciója nem felel meg a kitűzött célok hatályának, mivel nem csupán nem teszi lehetővé a technológiai piac fejlődésével lépést tartó felülvizsgálatot, hanem ráadásul külön listában sorolja fel azokat a termékeket, amelyek nem esnek az irányelv hatókörébe. E termékek listája – különösen az ünnepségeken és rendezvényeken használatos dísztárgyak, az ékszer-utánzatok, a hegyes végű fegyvereket tartalmazó játékok, az iskolai oktatáshoz vagy egyéb pedagógiai célokra szánt eszközök, illetve a sportfelszerelések esetében – megkérdőjelezhető.

A termékek felhasználóinak védelmére kötött specifikus megállapodások alapja ténylegesen a felhasználói csoport jellegétől, illetve elsősorban sebezhetőségétől függ. A felhasználók nem minden esetben különböztetik meg, hogy egy-egy termék milyen célból kerül hozzájuk – gyakran a gyermekek, a szülők, sőt, akár az adott terméket katalogizáló kereskedők is játékokként tekintenek e termékekre. Az EGSZB éppen ezért nem érti, hogy az iskolában oktatási célokra felhasznált játékok miért nem tartoznak az irányelv hatálya alá, hiszen a felhasználók jellege tekintetében nincs különbség.

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy minden olyan felszerelést és terméket, amelyekhez 14 éven aluli kiskorúak hozzáférhetnek, és potenciálisan játékként használhatnak – az elővigyázatosság elvével összhangban – az irányelv védő hatálya alá kell vonni.

Az EGSZB ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja felül az 1. cikk, illetve a lista meghatározását, hogy ne mondjanak ellent egymásnak.

4.2   2–5. cikk

Az EGSZB alapvetően nem ért egyet a gyártók és az importőrök közötti különbségtétellel, hiszen az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv az importőröket a gyártókkal azonos kategóriába sorolja, ha az utóbbiak nem rendelkeznek képviselővel a tagállamokban. A mostani különbségtétel fenntartása nemcsak a felhasználók kártérítési jogának megfelelő biztosítását mulasztja el (mivel a felelősség kizárólag a gyártót terheli), hanem a közösségi jogszabályok megfelelő harmonizálását is, elkerülhetetlenül veszélyeztetve a jogbiztonság elvének érvényesülését.

Az EGSZB ezért úgy véli, hogy a tárgyalt irányelv alkalmazásában a hivatalos képviselőket, illetve (a gyártó hivatalos képviseletének hiányában) az importőröket gyártóknak kell tekinteni, ellentétben a jelen irányelv céljával, amely csak abban az esetben sorolja őket azonos kategóriába a gyártókkal, ha a saját nevükben vagy védjegyük alatt hozzák forgalomba az adott játékot, illetve ha a játék természetét befolyásoló változtatást vittek végbe rajta, még akkor is, ha ez nem érinti a gyártási folyamatot.

Az EGSZB ellenzi a felelősség tekintetében e különbségtételt a hivatalos képviselők és a gyártók között. Az EGSZB-t aggodalommal tölti el, hogy e szabály megtartása akadályozhatja a fogyasztók jogainak érvényesülését, különös tekintettel a károk miatti kompenzációhoz való jogra az olyan helyzetekben, amikor a gyártó a tagállamban csak hivatalos képviselővel rendelkezik.

Az EGSZB általánosságban támogatja a jelenleg hatályos irányelv azon rendelkezéseit, amelyek megosztják a felelősséget az értékesítési láncban részt vevő összes szereplő között.

A sérülés fogalmának meghatározásával kapcsolatban az EGSZB úgy véli, hogy minden olyan, hosszú távon kialakuló helyzet ide tartozik, amely megerősített balesetek közvetlen következményének tekinthető.

4.3   9. cikk

Az EGSZB üdvözli a 9. cikk (2) bekezdésének módosítását, amely szerint a játékok – a gyermekek viselkedését szem előtt tartó – előre látható használatát figyelembe kell venni a játékok kockázatainak értékelésekor (jóllehet megjegyzi, hogy a (16) preambulumbekezdés éppen ellentétesen is értelmezhető).

Az EGSZB szerint ugyanakkor a gyártókra nézve kötelezővé kellene tenni, hogy előre lássák termékeik nem megfelelő, ám a gyermekek szemében vélhetőleg elfogadható felhasználási módjait is. Ráadásul az előre látható használatra vonatkozó kritérium fenntartása megkérdőjelezhető, miközben az indokolás hangsúlyozza, hogy a játékok tervezésekor figyelembe kell venni a gyakran előre megjósolhatatlan gyermeki reakciókat is.

Az EGSZB nem ért egyet a (3) bekezdés megszövegezésével, mivel a rendelkezés nemcsak cáfolhatatlan feltételezést állít fel, de egyúttal olyan bizonytalan és definiálatlan kritériumokat is bevezet, mint „előre látható” vagy „szokásos”, amelyek végső soron felmentik a gyártót mindenfajta arra vonatkozó kötelezettség alól, hogy tartsa a lépést a szóban forgó területen végzett tudományos és technológiai kísérletekkel, mivel az a tény, hogy a terméke hozzáférhető a piacon, igazolja az általános termékbiztonság teljesülését (20).

A termék hibáinak megelőzésére vonatkozó kötelezettség valójában nem ér véget ott, hogy a termék a piacra kerül. A gyártó – vagy helyi képviselője, amennyiben van ilyen – köteles folyamatosan nyomon követni és megfigyelni játékait, hogy a piacra kerüléskor nem ismert vagy meg nem ismerhető hibákat időben felfedezze, a játék elhasználódásából, eltöréséből, anyagának elfáradásából, illetve korai elöregedéséből eredő hibákkal egyetemben.

4.4   10. cikk

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló törekvését, hogy a figyelmeztetéseket világos, látható és olvasható módon helyezzék el az értékesítés helyén, biztosítva, hogy a felhasználók ténylegesen megfelelő tájékoztatást kapjanak. Úgy véli ugyanakkor, hogy ezeket a figyelmeztetéseket nem csupán a csomagoláson, hanem magán a terméken is el kellene helyezni.

Az EGSZB szerint ugyanakkor az értékesítés helyén kihelyezett figyelmeztetéseknek nem csak a felhasználók minimális és maximális életkorára vonatkozó információkat kell tartalmazniuk, hanem egyes játékok esetében jelezniük kell a gyermek megfelelő súlyát, illetve azt a követelményt, hogy a terméket csak felelős felnőtt felügyelete mellett szabad használni.

Az EGSZB hangsúlyozza ezenkívül, hogy a figyelmeztetéseket a felhasználók számára megfelelő nyelvezeten kell megfogalmazni, figyelembe véve különös sérülékenységüket.

Az EGSZB megismétli, hogy támogatni kell a szülők és gyermekfelügyelők számára szervezett képzési kezdeményezéseket, amelyek figyelmeztetik őket a játékok használatához kapcsolódó óvintézkedésekre és kockázatokra. Ugyanakkor az, hogy a gyermekek biztonsága alapvetően a szülők, gyermekfelügyelők, gyermekgondozók, tanárok stb. felelőssége, nem jelenthet ürügyet a gyártók, importőrök és kiskereskedők a játékok tökéletes biztonságosságára vonatkozó felelősségének csökkentésére.

Tekintettel arra, hogy a címkéket gyakran a nemzeti nyelvtől eltérő nyelveken szövegezik meg, az EGSZB szerint a (3) bekezdésnek kötelezővé kellene tennie, hogy a játékok forgalmazásának helyén a tagállam hivatalos nyelvén is ki kelljen függeszteni a figyelmeztetéseket és biztonsági előírásokat, a jelenleg biztosított egyszerű lehetőség helyett.

4.5   12. és 26. cikk

Jóllehet elfogadja a megfelelőség vélelmezésének szükségességét, az EGSZB úgy érzi, hogy jobban megfelel a „tudomány és a technika jelenlegi állásának”, ha sérüléssel járó balesetek esetén megfordítjuk a bizonyítás terhét.

4.6   17. cikk

Az EGSZB kiemeli az Európai Bizottság döntését, amely megköveteli a gyártóktól, hogy végezzenek elemzést a játék használatából eredő kockázatokról, ahelyett hogy csak a használatban már eleve benne rejlő kockázatok elemzését írná elő. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy ennek az elemzésnek ki kellene terjednie a játék teljes életciklusára, a sérülések előfordulásától függetlenül, ezzel elkerülve az olyan helyzeteket, mint amilyen a Mattel-ügyben előadódott.

4.7   18. cikk

Az EGSZB szerint a megfelelőségértékelési eljárást valamennyi játékkategóriára alkalmazni kellene, s nem csupán a (3) bekezdésben felsorolt esetekre, biztosítva az egységes kritériumok alkalmazását, és bevezetve egy európai biztonsági címkét, az EP javaslatával (21) összhangban.

Ezen túlmenően mivel olyan technikai területről van szó, amelyen hiányoznak a specifikus gyakorlati ismeretek, illetve a termék használatából adódó balesetek statisztikái, az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak a jelen javaslatban ki kell domborítania az elővigyázatossági elvet, pontosan ugyanúgy, ahogy az élelmiszerbiztonságról szóló, 2000. januári fehér könyv (22) tette.

4.8   II. melléklet – Különleges biztonsági követelmények

I – Fizikai és mechanikai tulajdonságok

Az EGSZB szerint a 4. pont harmadik bekezdésének hatályát ki kellene terjeszteni a 60 hónapnál fiatalabb gyermekekre is, mivel ebben a korban még elképzelhető, hogy a gyermekek megfelelő óvatosság és elővigyázatosság nélkül használják a játékokat, a szájukba véve azokat, még ha a tervezéskor a gyártónak ez nem is állt szándékában.

Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a következő aspektusokat nem vették figyelembe:

| — | a termékek csomagolását, különös tekintettel arra a megoldásra, amikor a terméket műanyag zacskóba csomagolják, |
| --- | --- |

—

a termékek csomagolását, különös tekintettel arra a megoldásra, amikor a terméket műanyag zacskóba csomagolják,

| — | egyes játékalkatrészek kilazulásának lehetőségét, melyeket így a kisgyermekek lenyelhetnek, |
| --- | --- |

—

egyes játékalkatrészek kilazulásának lehetőségét, melyeket így a kisgyermekek lenyelhetnek,

| — | a játékok eltörés esetén szerzett tulajdonságait. |
| --- | --- |

—

a játékok eltörés esetén szerzett tulajdonságait.

III – Kémiai tulajdonságok

Az EGSZB jóllehet üdvözli a javasolt változtatásokat, fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy az elővigyázatosság elvét a kémiai tulajdonságokra vonatkozóan azonnali hatállyal érvényesíteni kell, mivel az Egészségügyi Világszervezet tanulmányai kimutatták, hogy a gyermekek e termékeknek való kitettsége olyan krónikus betegségeket okozhat, amelynek hatása a gyermek 3 éves kora után is fennmarad.

Az EGSZB ezért kiemeli, hogy az összes CMR-anyag használatát – ideértve a 3. kategóriába tartozókat is, feltéve, hogy ezeket megfelelő módon potenciálisan veszélyes anyagoknak minősítették – meg kell tiltani, nemcsak magának a terméknek a tervezése során, hanem a belső alkotóelemek anyagára vonatkozóan is, a kozmetikai termékekről szóló irányelvvel összhangban. Ezenkívül figyelmeztetni kívánja az Európai Bizottságot arra, hogy túlzott engedékenységet tanúsít nem csupán a kioldódási értékekkel, hanem a hormonháztartást felborító, és így a gyermek normális fejlődését esetleg akadályozó anyagokkal kapcsolatban is.

Az allergén anyagok használatával kapcsolatban az EGSZB azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy tiltsa meg az illat- és ízanyagok használatát, mivel ezek nemcsak allergén anyagokat tartalmazhatnak – amelyeket egyszerűen be kellene tiltani –, hanem más olyan anyagokat is, amelyek közvetlen hatással vannak a gyermekek immunrendszerére.

Tekintettel a végrehajthatóságra és figyelembe véve, hogy a játékipar szerkezetére a kkv-k magas aránya jellemző, nemkülönben azt hogy az irányelv – különösképpen a kémiai tulajdonságok területén – alapvető változásokat vezet be, az EGSZB ötéves átmeneti időszakot tartana kívánatosnak.

Végül az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy biztosítani kell jelen javaslat kompatibilitását az egészségbiztonsági szabályokkal, különös tekintettel a 3 évnél fiatalabb gyermekek játékaihoz használt anyagokra. Ezért sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a játékok tervezése során kizárólag azokat az anyagokat engedélyezze, amelyek az élelmiszerekkel közvetlen kapcsolatba kerülő termékek esetében engedélyezettek.

IV – Elektromos tulajdonságok

Az EGSZB szerint a mellékletnek specifikus szabályokat kellene tartalmaznia az elemek használatát igénylő játékokra vonatkozóan, különös tekintettel a higanyt tartalmazó elemekre.

4.9   V. melléklet – Figyelmeztetések

Az EGSZB szerint specifikus figyelmeztetések volnának szükségesek bizonyos fizikai vagy szellemi fogyatékossággal rendelkező gyermekek esetében, hogy a szülők vagy gondozók előre tisztában lehessenek a játék használatából eredő kockázatokkal.

Ami az élelmiszerekben található játékokat illeti, az EGSZB szerint specifikus jelzést kellene alkalmazni – látható és letörölhetetlen módon elhelyezve –, hogy az adott élelmiszer játékot tartalmaz, és ennek a csomagolástól függetlenül láthatónak kell lennie.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  National Electronic Injury Surveillance System (NEISS), melyet a Fogyasztói Termékbiztonsági Tanács (Consumer Product Safety Commission – CPSC) kezel az Egyesült Államokban.

1

National Electronic Injury Surveillance System

(Consumer Product Safety Commission

CPSC)

(2)  HL C 167., 1986.7.5., 1. o.

2

(3)  HL L 187., 1988.7.16., 1. o.; EGSZB-vélemény: HL C 232., 1987.8.31., 22. o.

3

(4)  HL C 136., 1985.6.4., 1. o.

4

(5)  COM(1986) 541 végleges (HL C 282., 1986.11.8., 4. o.).

5

(6)  CES 638/87. sz. vélemény, előadó: Alma WILLIAMS (HL C 232., 1987.8.31., 22. o.).

6

(7)  HL L 281., 1988.10.14., 55. o.; HL L 37., 1991.2.9., 42. o.

7

(8)  HL L 220., 1993.8.30., 1. o.; EGSZB-vélemény: HL C 14., 1992.1.20., 15. o. és HL C 129., 1993.5.10., 3. o.

8

(9)  HL C 297., 2003.12.9., 18. o.

9

(10)  1992. június 29-i 92/59/EGK irányelv (HL L 228., 1992.8.11., 24. o. – EGSZB vélemény: HL C 75., 1990.3.26., 1. o.), illetve 2001. december 3-i 2001/95/EK irányelv (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.); az EGSZB az utóbbi irányelvre irányuló COM(2000) 139 végleges javaslatról elfogadta a 2000. szeptember 20-i CES 1008/2000. sz. véleményt, előadó: Alma WILLIAMS (HL C 367., 2000.12.20., 34. o.). Korábban saját kezdeményezésű véleményt is kiadott ugyanerről a tárgyról, amelyet Alma Williams szövegezett meg, és az EGSZB 1999. december 8-án fogadott el (CES 1131/99 – HL C 51., 2000.2.23., 67. o.).

10

(11)  COM(2007) 36, 37 illetve 53 végleges javaslatcsomag, 2007. február 14., EGSZB-vélemények: INT/352/353/354 (CESE 1693/2007, 2007. december 13., előadó: Antonello PEZZINI).

11

(12)  Vö.: Megleva Kuneva európai bizottsági tagnak az EP előtt 2007. szeptember 12-én, a Mattel International alelnökével 2007. szeptember 20-án folytatott megbeszélései, illetve játékgyártók – köztük a Hornby, a Lego és a Mattel – küldöttségével 2008. április 8-án rendezett találkozója során tett kijelentései, valamint a 2007. november 22-i sajtókonferencia. Vö. továbbá: az EP állásfoglalása: P6-TA(2007)0412. sz. dokumentum, 2007. szeptember 26.

12

(13)  Az Európai Bizottság honlapjáról származó adatok.

13

(14)  A Tanács 1988. május 3-i, 88/378/EGK irányelve (HL L 187., 1988.7.16., 1. o.). Fontos felhívni a figyelmet arra, hogy – a jelenlegi javaslattal ellentétben – a kozmetikai termékekről szóló javaslatban (COM(2008) 49 végleges) az Európai Bizottság, nagyon helyesen, az irányelvet rendelettel kívánja helyettesíteni. Szintén hangsúlyozni kell, hogy a reformszerződés szubszidiaritásról szóló jegyzőkönyvének módosítása az irányelvek előnyben részesítésének megszüntetésével további érvet képvisel e megközelítés mellett a jövőben.

14

(15)  A jelentés szerint csak 2007 nyarán több mint 18 millió mágnest tartalmazó és 2 millió ólomtartalmú festékkel kezelt játékot vontak ki a piacról.

15

(16)  2007. december 13-i, CESE 1693/2007. sz. vélemény, előadó: Antonello Pezzini (INT/352-353-354), 5.2.11. pont, ahol egyértelmű hangsúlyt kap az, hogy:

16

„a CE-jelölés rangja és jelentősége előmozdításának a legjobb módja, ahogyan a 93/465 tanácsi határozat is meghatározza, a jelölésnek magának a radikális »felrázása«, ami magában foglalja az alábbiakat:

a CE-jelölés rangja és jelentősége előmozdításának a legjobb módja, ahogyan a 93/465 tanácsi határozat is meghatározza, a jelölésnek magának a radikális »felrázása«, ami magában foglalja az alábbiakat

| — | annak egyértelművé tétele, hogy nem szabad úgy használni vagy tekinteni, mint fogyasztási célú jelölési vagy címkézési rendszert, sem pedig mint független harmadik felek általi minőségi garanciát vagy tanúsítványt, hanem csak mint egy termékkövetelményeknek való megfelelési nyilatkozatot és műszaki dokumentumot, amelyet a gyártó vagy az importőr kötelessége és teljes körű felelőssége bemutatni a hatóságoknak és a fogyasztónak, |
| --- | --- |

—

annak egyértelművé tétele, hogy nem szabad úgy használni vagy tekinteni, mint fogyasztási célú jelölési vagy címkézési rendszert, sem pedig mint független harmadik felek általi minőségi garanciát vagy tanúsítványt, hanem csak mint egy termékkövetelményeknek való megfelelési nyilatkozatot és műszaki dokumentumot, amelyet a gyártó vagy az importőr kötelessége és teljes körű felelőssége bemutatni a hatóságoknak és a fogyasztónak,

annak egyértelművé tétele, hogy nem szabad úgy használni vagy tekinteni, mint fogyasztási célú jelölési vagy címkézési rendszert, sem pedig mint független harmadik felek általi minőségi garanciát vagy tanúsítványt, hanem csak mint egy termékkövetelményeknek való megfelelési nyilatkozatot és műszaki dokumentumot, amelyet a gyártó vagy az importőr kötelessége és teljes körű felelőssége bemutatni a hatóságoknak és a fogyasztónak

| — | a megfelelőségértékelés különféle eljárásainak ésszerűbbé tétele, |
| --- | --- |

—

a megfelelőségértékelés különféle eljárásainak ésszerűbbé tétele,

a megfelelőségértékelés különféle eljárásainak ésszerűbbé tétele

| — | a CE jelölés jogvédelmének megerősítése azzal, hogy közös védjegyként bejegyzik, ami azt jelenti, hogy a hatóságok gyorsan cselekedhetnek, hogy szigorúan fellépjenek a visszaélésekkel szemben, miközben nyitva marad a lehetőség a kiegészítő nemzeti jelölések alkalmazására, |
| --- | --- |

—

a CE jelölés jogvédelmének megerősítése azzal, hogy közös védjegyként bejegyzik, ami azt jelenti, hogy a hatóságok gyorsan cselekedhetnek, hogy szigorúan fellépjenek a visszaélésekkel szemben, miközben nyitva marad a lehetőség a kiegészítő nemzeti jelölések alkalmazására,

a

jelölés jogvédelmének megerősítése azzal, hogy közös védjegyként bejegyzik, ami azt jelenti, hogy a hatóságok gyorsan cselekedhetnek, hogy szigorúan fellépjenek a visszaélésekkel szemben, miközben nyitva marad a lehetőség a kiegészítő nemzeti jelölések alkalmazására

| — | a piacfelügyeleti mechanizmusok és a határokon történő vámvizsgálatok megerősítése, |
| --- | --- |

—

a piacfelügyeleti mechanizmusok és a határokon történő vámvizsgálatok megerősítése,

a piacfelügyeleti mechanizmusok és a határokon történő vámvizsgálatok megerősítése

| — | a gyártók és a fogyasztók késztetése arra, hogy vizsgálják meg egy lehetséges önkéntes magatartási kódex létrehozása mellett és ellen szóló érveket; a kódex az európai és nemzeti minőségi jelzések és címkék – önkéntes vagy más módon történő – elterjesztésének hatékonyságáról szólna, továbbá arról, hogy ezek hogyan illeszkednek a CE jelöléshez”. |
| --- | --- |

—

a gyártók és a fogyasztók késztetése arra, hogy vizsgálják meg egy lehetséges önkéntes magatartási kódex létrehozása mellett és ellen szóló érveket; a kódex az európai és nemzeti minőségi jelzések és címkék – önkéntes vagy más módon történő – elterjesztésének hatékonyságáról szólna, továbbá arról, hogy ezek hogyan illeszkednek a CE jelöléshez”.

a gyártók és a fogyasztók késztetése arra, hogy vizsgálják meg egy lehetséges önkéntes magatartási kódex létrehozása mellett és ellen szóló érveket; a kódex az európai és nemzeti minőségi jelzések és címkék – önkéntes vagy más módon történő – elterjesztésének hatékonyságáról szólna, továbbá arról, hogy ezek hogyan illeszkednek a

jelöléshez

(17)  COM(2007) 36, 37 és 53 végleges, 2007. február 14.

17

(18)  A 16. lábjegyzetben idézett vélemény 5.2.7.1. és 5.2.9. pontja. Lásd még az EGSZB véleményét a kkv-kra vonatkozó politikai intézkedésekről (INT/390) – előadó: Claudio Cappellini, valamint a kozmetikai termékekről szóló véleményét (INT/424) – előadó: Jacek Krawczyk.

18

(19)  Study on Safety and Liability Issues Relating to Toys [Tanulmány a játékokkal kapcsolatos biztonság és felelősség kérdéseiről] (PE 393.523), szerzők: Frank Alleweldt – projektvezető, Anna Fielder – fő szerző, Geraint Howells – jogi elemző, Senda Kara, Kristen Schubert és Stephen Locke.

19

Study on Safety and Liability Issues Relating to Toys

(20)  E kérdéssel kapcsolatban ld. az Európai Közösségek Bíróságának 1997. május 29-i ítéletét (C-300/95. sz. ügy, Európai Bírósági Határozatok Tára, 1997, I-02649. o.).

20

(21)  Az EP 2007.9.19-i állásfoglalása a veszélyes játékokról (P6-TA(2007)0412. sz. dokumentum).

21

(22)  COM(1999) 719 végleges, 2000. január 12.

22

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/15 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/15

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egységes piac a 21. századi Európa számára

COM(2007) 724 végleges

(2009/C 77/03)

2007. november 20-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egységes piac a 21. századi Európa számára

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. július 15-én elfogadta véleményét. Az előadó Bryan CASSIDY volt, a társelőadók Raymond HENCKS és Claudio CAPPELLINI voltak.

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 18-i ülésnapon) 51 szavazattal 2 ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglaló – következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB hangsúlyozza a lisszaboni stratégia fontosságát, mivel ez segít megőrizni az egységes piac előnyeit, fejlődését és erősödését. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB hangsúlyozza a lisszaboni stratégia fontosságát, mivel ez segít megőrizni az egységes piac előnyeit, fejlődését és erősödését.

| 1.2 | A jól működő, versenyképes és innovációbarát egységes piac létfontosságú ahhoz, hogy Európa helyt tudjon állni globalizált világunkban, és ugyanakkor jóléti normáit is megőrizhesse. Az EGSZB ezzel összefüggésben aggodalmát fejezi ki az Európai Bíróság közelmúltbeli, a munkavállalói kiküldéseket érintő ítéleteivel kapcsolatban, amelyeknek a közösségi joganyag szociálpolitikai részére vonatkozó hatásait jelenleg vizsgálja (1). |
| --- | --- |

1.2

A jól működő, versenyképes és innovációbarát egységes piac létfontosságú ahhoz, hogy Európa helyt tudjon állni globalizált világunkban, és ugyanakkor jóléti normáit is megőrizhesse. Az EGSZB ezzel összefüggésben aggodalmát fejezi ki az Európai Bíróság közelmúltbeli, a munkavállalói kiküldéseket érintő ítéleteivel kapcsolatban, amelyeknek a közösségi joganyag szociálpolitikai részére vonatkozó hatásait jelenleg vizsgálja (1).

| 1.3 | Az EGSZB kiemeli, hogy az egységes piac fejlesztése érdekében nagy jelentőséggel bír a tudományos kutatás és az innováció eredményeinek ösztönzése és hasznosítása, a nemzeti technológiaszolgáltatók támogatása az innovatív termékek és technológiák európai szintű népszerűsítésében, valamint a kutatási eredmények terjesztésének és nemzeteket átfogó kiaknázásának támogatása. Az egységes piac a lisszaboni menetrend végrehajtásának kulcsfontosságú eszköze. Célja az, hogy elősegítse a fogyasztók javát, a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést a személyek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad áramlása előtti akadályok fokozatos felszámolása révén; igaz, számos akadály továbbra is fennáll. A fokozott integráció tagadhatatlan előnyökkel jár. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB kiemeli, hogy az egységes piac fejlesztése érdekében nagy jelentőséggel bír a tudományos kutatás és az innováció eredményeinek ösztönzése és hasznosítása, a nemzeti technológiaszolgáltatók támogatása az innovatív termékek és technológiák európai szintű népszerűsítésében, valamint a kutatási eredmények terjesztésének és nemzeteket átfogó kiaknázásának támogatása. Az egységes piac a lisszaboni menetrend végrehajtásának kulcsfontosságú eszköze. Célja az, hogy elősegítse a fogyasztók javát, a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést a személyek, az áruk, a szolgáltatások és a tőke szabad áramlása előtti akadályok fokozatos felszámolása révén; igaz, számos akadály továbbra is fennáll. A fokozott integráció tagadhatatlan előnyökkel jár.

| 1.4 | Az egységes piac felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági intézkedéscsomag megfelelő alapot képez az egységes piac élénkítéséhez, de sikere nagymértékben függ majd attól, hogy a nemzeti kormányok és szociális partnereik mennyire képesek és készek felelősségük felvállalására és a kitűzött elvek valóra váltásához szükséges források biztosítására. |
| --- | --- |

1.4

Az egységes piac felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági intézkedéscsomag megfelelő alapot képez az egységes piac élénkítéséhez, de sikere nagymértékben függ majd attól, hogy a nemzeti kormányok és szociális partnereik mennyire képesek és készek felelősségük felvállalására és a kitűzött elvek valóra váltásához szükséges források biztosítására.

| 1.5 | A meglévő jogszabályok és szabványok pontos és egységes érvényre juttatása egyike a legjelentősebb kihívásoknak. A hatásértékelések, az adminisztratív terhek és a jogszabályok betartásából eredő, a belső piac adóügyi szétaprózódása miatt felmerülő terhek csökkenése, a szociális partnerekkel és az érintettekkel – mindenekelőtt a kkv-kkal – való megfelelőbb konzultáció alapvető jelentőségű mind a szabályozási célok jobb megértése, mind az egyéb megoldások azonosítása szempontjából. |
| --- | --- |

1.5

A meglévő jogszabályok és szabványok pontos és egységes érvényre juttatása egyike a legjelentősebb kihívásoknak. A hatásértékelések, az adminisztratív terhek és a jogszabályok betartásából eredő, a belső piac adóügyi szétaprózódása miatt felmerülő terhek csökkenése, a szociális partnerekkel és az érintettekkel – mindenekelőtt a kkv-kkal – való megfelelőbb konzultáció alapvető jelentőségű mind a szabályozási célok jobb megértése, mind az egyéb megoldások azonosítása szempontjából.

| 1.6 | A kis- és középvállalkozások alapvetően hozzájárulnak az egységes piac eredményes működéséhez. A különféle formában működő kkv-k különösen fontos szerepet játszanak a szolgáltatói ágazatban, és az Unió gazdaságát támogató társadalmi kompromisszumok központi szereplői. A Small Business Act és a kkv-charta is elismeri, hogy a kkv-k a politikaalkotási folyamat fontos szereplői, és hasonlóan fontosak az uniós és tagállami intézmények szempontjából/számára is. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene fordítani a kkv-knak a politikák végrehajtásában játszott szerepére, különös tekintettel a gazdasági, környezeti és társadalmi jellegű politikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásukra. |
| --- | --- |

1.6

A kis- és középvállalkozások alapvetően hozzájárulnak az egységes piac eredményes működéséhez. A különféle formában működő kkv-k különösen fontos szerepet játszanak a szolgáltatói ágazatban, és az Unió gazdaságát támogató társadalmi kompromisszumok központi szereplői. A Small Business Act és a kkv-charta is elismeri, hogy a kkv-k a politikaalkotási folyamat fontos szereplői, és hasonlóan fontosak az uniós és tagállami intézmények szempontjából/számára is. Az EGSZB azonban úgy véli, hogy nagyobb figyelmet kellene fordítani a kkv-knak a politikák végrehajtásában játszott szerepére, különös tekintettel a gazdasági, környezeti és társadalmi jellegű politikai célkitűzések megvalósításához való hozzájárulásukra.

| 1.7 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Globalizációs Alap a szolidaritás fontos eszköze, amely specifikus segítséget nyújt majd a világkereskedelmi sémák változása folytán fölöslegessé vált munkavállalók számára ahhoz, hogy új munkát találjanak. Az EGSZB üdvözli, hogy a rendszer a kkv-k alkalmazottaira is vonatkozik, azonban sajnálja, hogy nem elérhető az önálló vállalkozók számára, akik ugyanúgy ki lesznek szolgáltatva e változásoknak. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Globalizációs Alap a szolidaritás fontos eszköze, amely specifikus segítséget nyújt majd a világkereskedelmi sémák változása folytán fölöslegessé vált munkavállalók számára ahhoz, hogy új munkát találjanak. Az EGSZB üdvözli, hogy a rendszer a kkv-k alkalmazottaira is vonatkozik, azonban sajnálja, hogy nem elérhető az önálló vállalkozók számára, akik ugyanúgy ki lesznek szolgáltatva e változásoknak.

| 1.8 | Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő forrásokat az egységes piacra vonatkozó szabályok jobb végrehajtásához. Kezdeményezéseket kell továbbá kidolgozni az egységes piacra vonatkozó politika és a jól működő egységes piachoz nélkülözhetetlen politikák: a verseny-, a szociál- és a környezetvédelmi politika szinergiáinak fejlesztésére. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB felszólítja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő forrásokat az egységes piacra vonatkozó szabályok jobb végrehajtásához. Kezdeményezéseket kell továbbá kidolgozni az egységes piacra vonatkozó politika és a jól működő egységes piachoz nélkülözhetetlen politikák: a verseny-, a szociál- és a környezetvédelmi politika szinergiáinak fejlesztésére.

| 1.9 | Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak ügyelniük kell arra, hogy az egységes piac megfelelő működéséhez való hozzájárulást célzó új jogalkotási és szociális kezdeményezések egyaránt figyelembe vegyék az európai vállalkozások versenyképességére gyakorolt hatást, valamint a társadalmi és környezetvédelmi következményeket. A koherencia és a vállalkozások és fogyasztók jogbiztonsága érdekében, továbbá az egymásnak ellentmondó új kezdeményezések elkerülésére az új javaslatokra vonatkozóan – mind uniós, mind nemzeti szinten – el kell végezni egy, az egységes piaci kompatibilitásra vonatkozó tesztet (2) és a társadalomra, valamint a környezetre gyakorolt hatások elemzését. |
| --- | --- |

1.9

Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak ügyelniük kell arra, hogy az egységes piac megfelelő működéséhez való hozzájárulást célzó új jogalkotási és szociális kezdeményezések egyaránt figyelembe vegyék az európai vállalkozások versenyképességére gyakorolt hatást, valamint a társadalmi és környezetvédelmi következményeket. A koherencia és a vállalkozások és fogyasztók jogbiztonsága érdekében, továbbá az egymásnak ellentmondó új kezdeményezések elkerülésére az új javaslatokra vonatkozóan – mind uniós, mind nemzeti szinten – el kell végezni egy, az egységes piaci kompatibilitásra vonatkozó tesztet (2) és a társadalomra, valamint a környezetre gyakorolt hatások elemzését.

| 1.10 | Könnyen és megfizethető áron hozzáférhető igazságszolgáltatást kell biztosítani a polgárok és a vállalkozások számára, ideértve a megfelelő jogorvoslati és vitarendezési mechanizmusokat. Ehhez kapcsolódóan fejleszteni kell a peren kívüli vitarendezés eszközeit. |
| --- | --- |

1.10

Könnyen és megfizethető áron hozzáférhető igazságszolgáltatást kell biztosítani a polgárok és a vállalkozások számára, ideértve a megfelelő jogorvoslati és vitarendezési mechanizmusokat. Ehhez kapcsolódóan fejleszteni kell a peren kívüli vitarendezés eszközeit.

| 1.11 | Az EGSZB fenntartás nélkül üdvözli az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 2007. november 20-ai közlemény célkitűzését, azaz „az általános érdekű szolgáltatásokra – köztük a szociális és egészségügyi ellátórendszerekre – vonatkozó uniós keretszabályozás megerősítését, a felmerülő konkrét problémákra konkrét megoldásokkal szolgálva”, valamint „ágazat- és témaspecifikus fellépések kombinációját”. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB fenntartás nélkül üdvözli az általános érdekű szolgáltatásokról szóló 2007. november 20-ai közlemény célkitűzését, azaz „az általános érdekű szolgáltatásokra – köztük a szociális és egészségügyi ellátórendszerekre – vonatkozó uniós keretszabályozás megerősítését, a felmerülő konkrét problémákra konkrét megoldásokkal szolgálva”, valamint „ágazat- és témaspecifikus fellépések kombinációját”.

| 1.12 | Mivel az elsődleges uniós jog, illetve a szerződések elismerik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások szerves részét képezik az EU „közös értékeinek”, és hozzájárulnak a „társadalmi és területi kohézióhoz”, az ágazatspecifikus intézkedéseket (melyek az egyes szektorok sajátos jellegéhez idomulnak) kombinálni kell a problémaspecifikus megközelítéssel. |
| --- | --- |

1.12

Mivel az elsődleges uniós jog, illetve a szerződések elismerik, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások szerves részét képezik az EU „közös értékeinek”, és hozzájárulnak a „társadalmi és területi kohézióhoz”, az ágazatspecifikus intézkedéseket (melyek az egyes szektorok sajátos jellegéhez idomulnak) kombinálni kell a problémaspecifikus megközelítéssel.

| 1.13 | Azzal, hogy a gazdasági, illetve nem gazdasági szolgáltatások közötti megkülönböztetést, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások közös működési elveinek tekintetbe vételét bevezeti az elsődleges jogalkotásba, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv pontosan érzékelteti, hogy a fogalmak, illetve sémák tisztázásának jelenlegi folyamata fontosabb, mint valaha, mivel így biztosítható, hogy a jövőben e szolgáltatások ne függjenek a jogalkotók és a bíróságok eseti megítélésétől. |
| --- | --- |

1.13

Azzal, hogy a gazdasági, illetve nem gazdasági szolgáltatások közötti megkülönböztetést, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások közös működési elveinek tekintetbe vételét bevezeti az elsődleges jogalkotásba, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv pontosan érzékelteti, hogy a fogalmak, illetve sémák tisztázásának jelenlegi folyamata fontosabb, mint valaha, mivel így biztosítható, hogy a jövőben e szolgáltatások ne függjenek a jogalkotók és a bíróságok eseti megítélésétől.

| 1.14 | Bár az Európai Parlament többször szorgalmazta az általános érdekű szociális szolgáltatások valódi jogbiztonságának megteremtését, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény néhány „gyakran feltett kérdés” megválaszolására szorítkozik, ami kétségkívül hasznos, de kötelező jogi erővel nem bír. |
| --- | --- |

1.14

Bár az Európai Parlament többször szorgalmazta az általános érdekű szociális szolgáltatások valódi jogbiztonságának megteremtését, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény néhány „gyakran feltett kérdés” megválaszolására szorítkozik, ami kétségkívül hasznos, de kötelező jogi erővel nem bír.

| 1.15 | Az EGSZB ezért egy többoldalú, fokozatos, az ágazat- és problémaspecifikus szempontokat elegyítő koncepció kidolgozását javasolja, amely szükség esetén jogalkotási kezdeményezések elfogadásához is vezethet, és/vagy a szóban forgó elveket és feltételeket az érintett szektorokhoz igazítja (keresztirányú, problémaspecifikus megközelítés). |
| --- | --- |

1.15

Az EGSZB ezért egy többoldalú, fokozatos, az ágazat- és problémaspecifikus szempontokat elegyítő koncepció kidolgozását javasolja, amely szükség esetén jogalkotási kezdeményezések elfogadásához is vezethet, és/vagy a szóban forgó elveket és feltételeket az érintett szektorokhoz igazítja (keresztirányú, problémaspecifikus megközelítés).

2.   Az Európai Bizottság közleményének főbb elemei

| 2.1 | Az Európai Bizottság vizsgált intézkedéscsomagja számos kezdeményezést javasol, amelyeket öt munkadokumentum és két – az általános érdekű szolgáltatásokról, illetve az egységes piac szociális dimenziójáról szóló – közlemény támaszt alá (3). |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság vizsgált intézkedéscsomagja számos kezdeményezést javasol, amelyeket öt munkadokumentum és két – az általános érdekű szolgáltatásokról, illetve az egységes piac szociális dimenziójáról szóló – közlemény támaszt alá (3).

| 2.2 | Az EGSZB mindezen témákról korábban már adott ki véleményeket (4). A közelmúltban egy saját kezdeményezésű véleményt is kidolgozott az egységes piac külső dimenziójáról, és jelenleg dolgozik a szociális és környezeti dimenzió kérdésén (5). |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB mindezen témákról korábban már adott ki véleményeket (4). A közelmúltban egy saját kezdeményezésű véleményt is kidolgozott az egységes piac külső dimenziójáról, és jelenleg dolgozik a szociális és környezeti dimenzió kérdésén (5).

3.   Általános észrevételek – Hatékonyabb végrehajtás

| 3.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy a COM(2007) 724 végleges dokumentum hangsúlyt fektet a fogyasztók és a kkv-k szerepének erősítésére, miáltal jobban kiaknázhatják az egységes piac előnyeit, valamint elvárásaik és gondjaik is megfelelőbben megoldhatók. Ezért örömmel fogadja, hogy az egységes piac politikája különös figyelmet fordít a fogyasztókat is érintő területekre – pl. energia, távközlés, lakossági pénzügyi szolgáltatások, illetve kis- és nagykereskedelem. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB üdvözli, hogy a COM(2007) 724 végleges dokumentum hangsúlyt fektet a fogyasztók és a kkv-k szerepének erősítésére, miáltal jobban kiaknázhatják az egységes piac előnyeit, valamint elvárásaik és gondjaik is megfelelőbben megoldhatók. Ezért örömmel fogadja, hogy az egységes piac politikája különös figyelmet fordít a fogyasztókat is érintő területekre – pl. energia, távközlés, lakossági pénzügyi szolgáltatások, illetve kis- és nagykereskedelem.

| 3.2 | A jövőbeli egységes piaci politika sikere attól függ, milyen mértékben képesek a tagállamok és az Európai Bizottság jobbá tenni működését. Az egységes piac „folyamatos munkát” és közös felelősséget jelent. A tagállamoknak jobban magukénak kell érezniük. A nemzeti hatóságok gyakran nem nőnek fel feladatukhoz az egységes piac irányítása tekintetében, újabb akadályokat teremtve ezzel, ami aláássa azt a bizalmat, amelyet az egységes piacnak kellene megteremtenie. Jobban el kell ismerni a társadalmi partnerek fontos szerepét az egységes piac támogatásában. |
| --- | --- |

3.2

A jövőbeli egységes piaci politika sikere attól függ, milyen mértékben képesek a tagállamok és az Európai Bizottság jobbá tenni működését. Az egységes piac „folyamatos munkát” és közös felelősséget jelent. A tagállamoknak jobban magukénak kell érezniük. A nemzeti hatóságok gyakran nem nőnek fel feladatukhoz az egységes piac irányítása tekintetében, újabb akadályokat teremtve ezzel, ami aláássa azt a bizalmat, amelyet az egységes piacnak kellene megteremtenie. Jobban el kell ismerni a társadalmi partnerek fontos szerepét az egységes piac támogatásában.

| 3.2.1 | Az Európai Bizottság kiemelt prioritásnak tekinti a megfelelő végrehajtást. Megfelelő eszközöket kell kialakítani annak biztosítására, hogy a jogszabályok a gyakorlatban jobban érvényesüljenek. A közösségi szabályozás gyors és pontos átültetése és az adminisztratív egyszerűsítés a végrehajtás megkönnyítésének kulcsfontosságú elemei. A benne foglalt munkahely-teremtési és növekedési célkitűzések elérése szempontjából különösen fontos a szolgáltatási irányelv pontos átültetése. |
| --- | --- |

3.2.1

Az Európai Bizottság kiemelt prioritásnak tekinti a megfelelő végrehajtást. Megfelelő eszközöket kell kialakítani annak biztosítására, hogy a jogszabályok a gyakorlatban jobban érvényesüljenek. A közösségi szabályozás gyors és pontos átültetése és az adminisztratív egyszerűsítés a végrehajtás megkönnyítésének kulcsfontosságú elemei. A benne foglalt munkahely-teremtési és növekedési célkitűzések elérése szempontjából különösen fontos a szolgáltatási irányelv pontos átültetése.

| 3.3 | Továbbra is prioritásnak tekintendő a polgárok és a vállalkozások azon problémáinak egyszerű és gyors megoldása, amelyekkel az egységes piacon belül találkoznak. A SOLVIT különösen hasznos eszköz, de a rendszer, illetve a rendszer hasznosságának kellő ismerete és a megfelelő – főként nemzeti szintű – források hiányában azonban nincs eléggé kihasználva. Bármely megoldási kezdeményezés – a SOLVIT-központok számára elegendő pénzügyi vagy humán erőforrást biztosító intézkedéseket is beleértve – feltétlenül üdvözlendő lenne, akárcsak a SOLVIT hatókörének bővítésére irányuló kezdeményezések. |
| --- | --- |

3.3

Továbbra is prioritásnak tekintendő a polgárok és a vállalkozások azon problémáinak egyszerű és gyors megoldása, amelyekkel az egységes piacon belül találkoznak. A SOLVIT különösen hasznos eszköz, de a rendszer, illetve a rendszer hasznosságának kellő ismerete és a megfelelő – főként nemzeti szintű – források hiányában azonban nincs eléggé kihasználva. Bármely megoldási kezdeményezés – a SOLVIT-központok számára elegendő pénzügyi vagy humán erőforrást biztosító intézkedéseket is beleértve – feltétlenül üdvözlendő lenne, akárcsak a SOLVIT hatókörének bővítésére irányuló kezdeményezések.

| 3.4 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság meg kívánja könnyíteni és gyorsítani a szabálysértési eljárások lefolytatását, elsőbbséget biztosítva a nagyobb kockázatot jelentő és gazdaságilag jelentősebb eseteknek, a meglévő elrettentő eszközök hatékonyságának aláásása nélkül. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság meg kívánja könnyíteni és gyorsítani a szabálysértési eljárások lefolytatását, elsőbbséget biztosítva a nagyobb kockázatot jelentő és gazdaságilag jelentősebb eseteknek, a meglévő elrettentő eszközök hatékonyságának aláásása nélkül.

| 3.5 | Sok tennivaló maradt még a helyben előállított és importált termékek piaci felügyelete területén. Ez a tagállami hatóságokra és az Európai Bizottság egyformán feladatokat ró. |
| --- | --- |

3.5

Sok tennivaló maradt még a helyben előállított és importált termékek piaci felügyelete területén. Ez a tagállami hatóságokra és az Európai Bizottság egyformán feladatokat ró.

| 3.6 | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt a kkv-k támogatására, a kkv-politikát összekötve az Európai Unió szociális és környezeti célkitűzéseivel, valamint hogy törölje el az összes nemzeti szintű nem tarifális akadályt, beleértve a tőke- és munkaerő szabad áramlásának akadályozását (6). |
| --- | --- |

3.6

Az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt a kkv-k támogatására, a kkv-politikát összekötve az Európai Unió szociális és környezeti célkitűzéseivel, valamint hogy törölje el az összes nemzeti szintű nem tarifális akadályt, beleértve a tőke- és munkaerő szabad áramlásának akadályozását (6).

| 3.7 | Általánosabb szinten továbbra is kulcskérdés, hogy az Európai Bizottság a jövőben is a Szerződés határozott védelmezőjeként lépjen fel, és gyakorolja az egységes piac megfelelő működése érdekében kezdeményezési jogát. |
| --- | --- |

3.7

Általánosabb szinten továbbra is kulcskérdés, hogy az Európai Bizottság a jövőben is a Szerződés határozott védelmezőjeként lépjen fel, és gyakorolja az egységes piac megfelelő működése érdekében kezdeményezési jogát.

| 3.8 | Az EGSZB fontosnak tartja a folyamatos erőfeszítéseket annak érdekében, hogy – a határokon átnyúló tevékenységek kiépülését támogató és az egységes piac megszilárdulását biztosító közösségi szabályozások ösztönzése révén – tovább csökkenjenek az egységes piac adóügyi szétaprózódásából adódó költségek. |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB fontosnak tartja a folyamatos erőfeszítéseket annak érdekében, hogy – a határokon átnyúló tevékenységek kiépülését támogató és az egységes piac megszilárdulását biztosító közösségi szabályozások ösztönzése révén – tovább csökkenjenek az egységes piac adóügyi szétaprózódásából adódó költségek.

4.   Jobb szabályozás

| 4.1 | Az EGSZB üdvözli a „teljeskörűbb politikaalakítás” célkitűzését, és „az érintettek fokozott bevonásának” vágyát. A szisztematikus hatásértékelés kulcsfontosságú. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB üdvözli a „teljeskörűbb politikaalakítás” célkitűzését, és „az érintettek fokozott bevonásának” vágyát. A szisztematikus hatásértékelés kulcsfontosságú.

| 4.2 | A reprezentatív érintettekkel való konzultáció létfontosságú eleme a hatásértékeléseknek. A hatásértékeléseket független és külső szakértői testületnek is meg kell vizsgálnia, amelyben az adott jogszabály végső felhasználói csoportjainak is képviseltetnie kell magát. |
| --- | --- |

4.2

A reprezentatív érintettekkel való konzultáció létfontosságú eleme a hatásértékeléseknek. A hatásértékeléseket független és külső szakértői testületnek is meg kell vizsgálnia, amelyben az adott jogszabály végső felhasználói csoportjainak is képviseltetnie kell magát.

| 4.3 | Biztosítani kell a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentését is, anélkül hogy veszélybe sodornánk a szociális eredményeket. |
| --- | --- |

4.3

Biztosítani kell a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentését is, anélkül hogy veszélybe sodornánk a szociális eredményeket.

| 4.4 | A koherencia és a vállalkozások és fogyasztók jogbiztonsága, továbbá az újabb akadályokat képező felesleges kezdeményezések elkerülése érdekében az új javaslatokra vonatkozóan – mind uniós, mind nemzeti szinten – el kell végezni egy, az egységes piaci kompatibilitásra vonatkozó tesztet, valamint a társadalomra és a környezetre gyakorolt hatások elemzését (7). A homályos, gyakran eltérő módon alkalmazott és értelmezett jogszabályok ellentmondásokat váltanak ki a közösségi szabályozáson belül. |
| --- | --- |

4.4

A koherencia és a vállalkozások és fogyasztók jogbiztonsága, továbbá az újabb akadályokat képező felesleges kezdeményezések elkerülése érdekében az új javaslatokra vonatkozóan – mind uniós, mind nemzeti szinten – el kell végezni egy, az egységes piaci kompatibilitásra vonatkozó tesztet, valamint a társadalomra és a környezetre gyakorolt hatások elemzését (7). A homályos, gyakran eltérő módon alkalmazott és értelmezett jogszabályok ellentmondásokat váltanak ki a közösségi szabályozáson belül.

| 4.5 | Az egységes piaci szabályok gyakorlati végrehajtásáról való megfelelőbb tájékoztatás és adatszolgáltatás kiemelt fontosságú. Az Európai Bizottságnak készségesebbnek kell lennie a kötelezettségmulasztó tagállamokról való adatszolgáltatásban, és jobban segítenie kell a nemzeti szociális partnereket szerepük betöltésében azzal, hogy az egyes országokról szóló jelentéseit következetesebbé és átláthatóbbá teszi. |
| --- | --- |

4.5

Az egységes piaci szabályok gyakorlati végrehajtásáról való megfelelőbb tájékoztatás és adatszolgáltatás kiemelt fontosságú. Az Európai Bizottságnak készségesebbnek kell lennie a kötelezettségmulasztó tagállamokról való adatszolgáltatásban, és jobban segítenie kell a nemzeti szociális partnereket szerepük betöltésében azzal, hogy az egyes országokról szóló jelentéseit következetesebbé és átláthatóbbá teszi.

5.   Az egységes piac külső dimenziója (8)

| 5.1 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a globalizáció a dinamizmus és a versenyképesség jelentős forrása, és hogy az egységes piac eszköze ugródeszkaként szolgálhat a globalizáció kihívásainak való megfeleléshez. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a globalizáció a dinamizmus és a versenyképesség jelentős forrása, és hogy az egységes piac eszköze ugródeszkaként szolgálhat a globalizáció kihívásainak való megfeleléshez.

| 5.2 | A kereskedelmi liberalizáció valóban az EU stratégiájának első pillére e területen. A dohai forduló ambiciózus lezárása, illetve a Globális Európa jegyében megindított, jelentős kihatású szabadkereskedelmiegyezmény-tárgyalások befejezése az EU sikerének mércéi lesznek. |
| --- | --- |

5.2

A kereskedelmi liberalizáció valóban az EU stratégiájának első pillére e területen. A dohai forduló ambiciózus lezárása, illetve a Globális Európa jegyében megindított, jelentős kihatású szabadkereskedelmiegyezmény-tárgyalások befejezése az EU sikerének mércéi lesznek.

| 5.3 | A szabályozási és szabványügyi kérdések egyre inkább meghatározzák a vállalkozások nemzetközi mozgásterét. Az európai szabványosítási szervezeteknek – ilyen például a CEN, a CENELEC vagy az ETSI – tanácsadó szervezetekkel (ilyen pl. a NORMAPME (9)) együttműködve biztosítaniuk kell, hogy e szabványok az EU-ban és a fejlődő országokban egyaránt valamennyi vállalkozás számára elérhetőek legyenek, különös tekintettel a kisvállalkozásokra. |
| --- | --- |

5.3

A szabályozási és szabványügyi kérdések egyre inkább meghatározzák a vállalkozások nemzetközi mozgásterét. Az európai szabványosítási szervezeteknek – ilyen például a CEN, a CENELEC vagy az ETSI – tanácsadó szervezetekkel (ilyen pl. a NORMAPME (9)) együttműködve biztosítaniuk kell, hogy e szabványok az EU-ban és a fejlődő országokban egyaránt valamennyi vállalkozás számára elérhetőek legyenek, különös tekintettel a kisvállalkozásokra.

| 5.4 | Az Európai Bizottság joggal hangsúlyozza a fokozott szabályozási együttműködés, megfelelőség és konvergencia szükségességét nemzetközi szinten. Az „univerzálisan elfogadott egységes ellenőrzés és egységes szabvány” elvét hosszú távú célnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

5.4

Az Európai Bizottság joggal hangsúlyozza a fokozott szabályozási együttműködés, megfelelőség és konvergencia szükségességét nemzetközi szinten. Az „univerzálisan elfogadott egységes ellenőrzés és egységes szabvány” elvét hosszú távú célnak kell tekinteni.

| 5.5 | Az uniós szabályozásnak a versenyképesség fenntartását kell szolgálnia. Az uniós vállalkozásokra nehezedő túlzott terheket az uniós szabványok nemzetközi elfogadása nem kompenzálhatja. A partnerországokkal való szabályozási együttműködés nem lehet sikeres a más megközelítésekre is nyitott és innovatív szellem nélkül. |
| --- | --- |

5.5

Az uniós szabályozásnak a versenyképesség fenntartását kell szolgálnia. Az uniós vállalkozásokra nehezedő túlzott terheket az uniós szabványok nemzetközi elfogadása nem kompenzálhatja. A partnerországokkal való szabályozási együttműködés nem lehet sikeres a más megközelítésekre is nyitott és innovatív szellem nélkül.

| 5.6 | Az EGSZB biztatónak tartja azt az elkötelezettséget, hogy az Európai Bizottság az uniós szabályozást a nemzetközi bevált gyakorlatokhoz kívánja mérni, különös tekintettel az EU főbb kereskedelmi partnereinek bevált gyakorlataira. E viszonyítást módszeresen bele kell foglalni az uniós hatásértékelésekbe, és az EU-nak nyitottabbnak kell lennie a főbb kereskedelmi partnerekkel való szabályozási együttműködésekre. Az EU-nak hivatalosan el kell fogadnia a megfelelőségértékelés elismert nemzetközi szabványait. |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB biztatónak tartja azt az elkötelezettséget, hogy az Európai Bizottság az uniós szabályozást a nemzetközi bevált gyakorlatokhoz kívánja mérni, különös tekintettel az EU főbb kereskedelmi partnereinek bevált gyakorlataira. E viszonyítást módszeresen bele kell foglalni az uniós hatásértékelésekbe, és az EU-nak nyitottabbnak kell lennie a főbb kereskedelmi partnerekkel való szabályozási együttműködésekre. Az EU-nak hivatalosan el kell fogadnia a megfelelőségértékelés elismert nemzetközi szabványait.

| 5.7 | Támogatni kell az EU törekvését, hogy globális szinten vezető szerepet vigyen a normaalkotásban és az ipari és élelmiszer-ipari termékekre vonatkozó, kiváló minőségű és tudományos alapú nemzetközi szabványok kidolgozásában. A közös szabványokhoz közös szabályozási célkitűzéseknek kell társulniuk. Az EGSZB szerint ezért nagyobb hangsúlyt kell helyezni a kétoldalú megállapodásokra és a nemzetközi szabályozó szervek hálózataira. |
| --- | --- |

5.7

Támogatni kell az EU törekvését, hogy globális szinten vezető szerepet vigyen a normaalkotásban és az ipari és élelmiszer-ipari termékekre vonatkozó, kiváló minőségű és tudományos alapú nemzetközi szabványok kidolgozásában. A közös szabványokhoz közös szabályozási célkitűzéseknek kell társulniuk. Az EGSZB szerint ezért nagyobb hangsúlyt kell helyezni a kétoldalú megállapodásokra és a nemzetközi szabályozó szervek hálózataira.

| 5.8 | Az EU-nak továbbra is támogatnia kell a szabadkereskedelmet, egyúttal megfelelő szintű piaci felügyelettel védekezve a nem biztonságos termékek importjával szemben. Az Európai Bizottságnak ugyanakkor gondoskodnia kell arról, hogy ezeket az intézkedéseket, illetve a magánszabványok kialakuló rendszerét ne használják fel protekcionista célokra (10). |
| --- | --- |

5.8

Az EU-nak továbbra is támogatnia kell a szabadkereskedelmet, egyúttal megfelelő szintű piaci felügyelettel védekezve a nem biztonságos termékek importjával szemben. Az Európai Bizottságnak ugyanakkor gondoskodnia kell arról, hogy ezeket az intézkedéseket, illetve a magánszabványok kialakuló rendszerét ne használják fel protekcionista célokra (10).

6.   Az egységes piac szociális dimenziója

| 6.1 | Az EGSZB támogatja azt az álláspontot, hogy a szociális dimenzió – a „növekedési és foglalkoztatási” stratégia mentén és az egészséges kkv-gazdaság hangsúlyozott támogatásán keresztül – elősegíti az egységes piac megfelelő működését. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB támogatja azt az álláspontot, hogy a szociális dimenzió – a „növekedési és foglalkoztatási” stratégia mentén és az egészséges kkv-gazdaság hangsúlyozott támogatásán keresztül – elősegíti az egységes piac megfelelő működését.

| 6.2 | Mivel a munkaerő-piaci integráció a legjobb garancia a társadalmi kirekesztés ellen, az Európai Bizottság „lehetőségek, hozzáférés és közösségvállalás” projektjének központi törekvésévé kell tenni az európai munkaerő-potenciál jobb kihasználását a gyorsan változó társadalmakban. Az Európai Bizottságnak a szociális partnerekkel együtt azon kell munkálkodnia, hogy e szempont kiemelten érvényesüljön a sebezhető, a bevándorló és a kisebbségi csoportok esetében. |
| --- | --- |

6.2

Mivel a munkaerő-piaci integráció a legjobb garancia a társadalmi kirekesztés ellen, az Európai Bizottság „lehetőségek, hozzáférés és közösségvállalás” projektjének központi törekvésévé kell tenni az európai munkaerő-potenciál jobb kihasználását a gyorsan változó társadalmakban. Az Európai Bizottságnak a szociális partnerekkel együtt azon kell munkálkodnia, hogy e szempont kiemelten érvényesüljön a sebezhető, a bevándorló és a kisebbségi csoportok esetében.

| 6.3 | A globalizáció kihívásai – a technológiai változások és az átalakulásban lévő társadalmi és környezeti realitások – megoldására a politikai erőfeszítéseket – a növekvő foglalkoztatási arányok és a magasabb termelékenységet elősegítő keretfeltételek biztosításán keresztül – a szociális célok elérésére kell összpontosítani. |
| --- | --- |

6.3

A globalizáció kihívásai – a technológiai változások és az átalakulásban lévő társadalmi és környezeti realitások – megoldására a politikai erőfeszítéseket – a növekvő foglalkoztatási arányok és a magasabb termelékenységet elősegítő keretfeltételek biztosításán keresztül – a szociális célok elérésére kell összpontosítani.

| 6.4 | Az EGSZB korábbi véleményeiben (11) hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a „rugalmas biztonság” (12) elve az összes EU-politikába beépüljön. A kkv-knak és különösen az önálló vállalkozóknak központi jelentőségük van a rugalmas munkaerőpiacok hatékony működésében. Ennek érdekében alaposabban meg kell érteni a kkv-k szerepét a szociálpolitikai rendelkezések vonatkozásában. |
| --- | --- |

6.4

Az EGSZB korábbi véleményeiben (11) hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a „rugalmas biztonság” (12) elve az összes EU-politikába beépüljön. A kkv-knak és különösen az önálló vállalkozóknak központi jelentőségük van a rugalmas munkaerőpiacok hatékony működésében. Ennek érdekében alaposabban meg kell érteni a kkv-k szerepét a szociálpolitikai rendelkezések vonatkozásában.

7.   Innovációelvű egységes piac

| 7.1 | Az EGSZB kiemeli, hogy az egységes piac fejlesztése érdekében nagy jelentőséggel bír a tudományos kutatás és az innováció eredményeinek ösztönzése és hasznosítása, a nemzeti technológiaszolgáltatók támogatása az innovatív termékek és technológiák európai szintű népszerűsítésében, valamint a kutatási eredmények terjesztésének és nemzeteket átfogó kiaknázásának támogatása. Európa innovációs kapacitását nagyban befolyásolja az egységes piac minősége. Európai szinten össze kell hangolni a K+F erőfeszítéseket a „kkv-klaszterek”, a nagyvállalatok, a kutatóintézetek, az egyetemek és az új Európai Innovációs és Technológiai Intézet között. |
| --- | --- |

7.1

Az EGSZB kiemeli, hogy az egységes piac fejlesztése érdekében nagy jelentőséggel bír a tudományos kutatás és az innováció eredményeinek ösztönzése és hasznosítása, a nemzeti technológiaszolgáltatók támogatása az innovatív termékek és technológiák európai szintű népszerűsítésében, valamint a kutatási eredmények terjesztésének és nemzeteket átfogó kiaknázásának támogatása. Európa innovációs kapacitását nagyban befolyásolja az egységes piac minősége. Európai szinten össze kell hangolni a K+F erőfeszítéseket a „kkv-klaszterek”, a nagyvállalatok, a kutatóintézetek, az egyetemek és az új Európai Innovációs és Technológiai Intézet között.

| 7.2 | A jogbiztonság költsége szempontjából versenyképesebb uniós szabadalmi rendszer felé való előrelépés kulcsfontosságú Európa innovációs kapacitása szempontjából. Ennek része az is, hogy előrelépést érjünk el egy olyan, közös európai szabadalmi igazságszolgáltatási rendszer terén, amely kiváló minőséget, költséghatékonyságot és megbízhatóságot nyújt valamennyi vállalat számára, illetve egy közösségi szabadalom terén, amely ugyancsak megfelel ennek a mércének, s amelyből főként a kkv-k profitálhatnának. A szellemi tulajdonjogok hathatós intézkedésekkel történő európai és nemzetközi szintű védelmére is szükség van a terjedő illegális másolás és hamisítás ellen. |
| --- | --- |

7.2

A jogbiztonság költsége szempontjából versenyképesebb uniós szabadalmi rendszer felé való előrelépés kulcsfontosságú Európa innovációs kapacitása szempontjából. Ennek része az is, hogy előrelépést érjünk el egy olyan, közös európai szabadalmi igazságszolgáltatási rendszer terén, amely kiváló minőséget, költséghatékonyságot és megbízhatóságot nyújt valamennyi vállalat számára, illetve egy közösségi szabadalom terén, amely ugyancsak megfelel ennek a mércének, s amelyből főként a kkv-k profitálhatnának. A szellemi tulajdonjogok hathatós intézkedésekkel történő európai és nemzetközi szintű védelmére is szükség van a terjedő illegális másolás és hamisítás ellen.

| 7.3 | A szociálpolitika igazgatásában az innovációnak ki kell terjednie a különböző szociális gazdasági szervezetekre (például a szövetkezetekre), amelyek megfelelő szabályozási felügyelet mellett közelebb hozhatják a szolgáltatásokat a felhasználói közösségekhez. |
| --- | --- |

7.3

A szociálpolitika igazgatásában az innovációnak ki kell terjednie a különböző szociális gazdasági szervezetekre (például a szövetkezetekre), amelyek megfelelő szabályozási felügyelet mellett közelebb hozhatják a szolgáltatásokat a felhasználói közösségekhez.

| 7.4 | Az egységes piacra vonatkozó új politikának központi szerepet kell játszania a környezeti szempontból fenntartható világgazdaság kialakításában. |
| --- | --- |

7.4

Az egységes piacra vonatkozó új politikának központi szerepet kell játszania a környezeti szempontból fenntartható világgazdaság kialakításában.

8.   Fogyasztóvédelmi politika

| 8.1 | A kiegyensúlyozott fogyasztóvédelmi politika fontos szerepet tölt be a jól működő egységes piacon. Az EGSZB megítélése szerint a fogyasztók állnak a valóban befogadó egységes piacról alkotott európai bizottsági jövőkép középpontjában. Több figyelmet kellene fordítani a fogyasztók piaci tapasztalataira, például hatásértékelések végzése vagy a fogyasztói érdekek lisszaboni menetrendbe történő beépítése révén. |
| --- | --- |

8.1

A kiegyensúlyozott fogyasztóvédelmi politika fontos szerepet tölt be a jól működő egységes piacon. Az EGSZB megítélése szerint a fogyasztók állnak a valóban befogadó egységes piacról alkotott európai bizottsági jövőkép középpontjában. Több figyelmet kellene fordítani a fogyasztók piaci tapasztalataira, például hatásértékelések végzése vagy a fogyasztói érdekek lisszaboni menetrendbe történő beépítése révén.

| 8.2 | Az erőfeszítéseket egyetlen, a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt előnyös közös piacra, valamint a szolgáltatási szektor lehetséges minőségjavító és fogyasztói bizalomnövelő gazdasági szerepére kell összpontosítani. A fogyasztóknak ténylegesen hozzá kell férniük az egész EU-ban a termékekhez és a szolgáltatásokhoz, és a vállalkozásoknak lehetőséget kell adni, hogy termékeiket és szolgáltatásaikat az EU bármely pontján épp olyan könnyen értékesíthessék, mint saját piacukon. A kölcsönös elismeréssel párosuló harmonizáció megfelelő alapot képezhet e „kölcsönösen nyertes” helyzethez (13). |
| --- | --- |

8.2

Az erőfeszítéseket egyetlen, a fogyasztók és a vállalkozások számára egyaránt előnyös közös piacra, valamint a szolgáltatási szektor lehetséges minőségjavító és fogyasztói bizalomnövelő gazdasági szerepére kell összpontosítani. A fogyasztóknak ténylegesen hozzá kell férniük az egész EU-ban a termékekhez és a szolgáltatásokhoz, és a vállalkozásoknak lehetőséget kell adni, hogy termékeiket és szolgáltatásaikat az EU bármely pontján épp olyan könnyen értékesíthessék, mint saját piacukon. A kölcsönös elismeréssel párosuló harmonizáció megfelelő alapot képezhet e „kölcsönösen nyertes” helyzethez (13).

9.   Általános érdekű szolgáltatások: „Közlemény az általános érdekű szolgáltatásokról, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” (14)

| 9.1 | Az EGSZB számos véleményben (15) hangot adott az általános érdekű szolgáltatásokat érintő jogbizonytalansággal kapcsolatos aggodalmainak. |
| --- | --- |

9.1

Az EGSZB számos véleményben (15) hangot adott az általános érdekű szolgáltatásokat érintő jogbizonytalansággal kapcsolatos aggodalmainak.

| 9.2 | A közlemény kiemeli a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló egyedi jegyzőkönyv (SIG-jegyzőkönyv) szerepét; e jegyzőkönyv az Európai Bizottság szerint következetes keretszabályozást kíván kialakítani, amely irányítja az EU fellépéseit, és egyúttal szilárd alapra helyezi az általános érdekű szolgáltatások fogalmának meghatározását (16). |
| --- | --- |

9.2

A közlemény kiemeli a Lisszaboni Szerződéshez csatolt, az általános érdekű szociális szolgáltatásokról szóló egyedi jegyzőkönyv (SIG-jegyzőkönyv) szerepét; e jegyzőkönyv az Európai Bizottság szerint következetes keretszabályozást kíván kialakítani, amely irányítja az EU fellépéseit, és egyúttal szilárd alapra helyezi az általános érdekű szolgáltatások fogalmának meghatározását (16).

| 9.3 | Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény másrészről csak futólag említi meg a Lisszaboni Szerződés új, 16. cikkét, anélkül hogy kifejtené annak következményeit, holott az említett cikk új jogi alapokra helyezi az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat (SGEI), a Tanácsra és a Parlamentre bízva a feladatot, hogy szabályozási eszközökkel, a rendes jogalkotási eljárás keretében dolgozza ki az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő működését lehetővé tévő elveket és körülményeket. |
| --- | --- |

9.3

Az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény másrészről csak futólag említi meg a Lisszaboni Szerződés új, 16. cikkét, anélkül hogy kifejtené annak következményeit, holott az említett cikk új jogi alapokra helyezi az általános gazdasági érdekű szolgáltatásokat (SGEI), a Tanácsra és a Parlamentre bízva a feladatot, hogy szabályozási eszközökkel, a rendes jogalkotási eljárás keretében dolgozza ki az általános gazdasági érdekű szolgáltatások megfelelő működését lehetővé tévő elveket és körülményeket.

| 9.4 | Az SGEI megfelelő működésének elsőbbségét kimondó elv hatékony érvényesítése – amelyet a Lisszaboni Szerződés új 16. cikke mostantól lehetővé tesz – hozzájárul majd ahhoz, hogy kevésbé gyakran folyamodjanak döntésért a Bírósághoz. |
| --- | --- |

9.4

Az SGEI megfelelő működésének elsőbbségét kimondó elv hatékony érvényesítése – amelyet a Lisszaboni Szerződés új 16. cikke mostantól lehetővé tesz – hozzájárul majd ahhoz, hogy kevésbé gyakran folyamodjanak döntésért a Bírósághoz.

| 9.5 | A Lisszaboni Szerződésben számos újítás található, nem utolsósorban a fentebb idézett 16. cikk, illetve az általános érdekű szolgáltatásokra (SGI), illetve az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokra (SNEGI) való rendszeres utalás. Ez segít az általános érdekű szolgáltatások problémáját új kontextusba helyezni a közösségi fellépésen belül, a szubszidiaritás elvével összhangban. |
| --- | --- |

9.5

A Lisszaboni Szerződésben számos újítás található, nem utolsósorban a fentebb idézett 16. cikk, illetve az általános érdekű szolgáltatásokra (SGI), illetve az általános érdekű nem gazdasági szolgáltatásokra (SNEGI) való rendszeres utalás. Ez segít az általános érdekű szolgáltatások problémáját új kontextusba helyezni a közösségi fellépésen belül, a szubszidiaritás elvével összhangban.

| 9.6 | Az EGSZB álláspontja szerint az új Lisszaboni Szerződés (14. cikk, illetve általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv) éppen ezért csak kiindulópontja lehet egy új megközelítésnek, amely nagyobb jogbiztonságot és a nemzeti és közösségi SGI-koncepció következetesebb szabályozását eredményezi. |
| --- | --- |

9.6

Az EGSZB álláspontja szerint az új Lisszaboni Szerződés (14. cikk, illetve általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv) éppen ezért csak kiindulópontja lehet egy új megközelítésnek, amely nagyobb jogbiztonságot és a nemzeti és közösségi SGI-koncepció következetesebb szabályozását eredményezi.

| 9.7 | Az SGI-jegyzőkönyv az általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó szabályok kézikönyve, beleértve mind a gazdasági (SGEI), mind a nem gazdasági (SNEGI) szolgáltatásokat, de nem tesz kísérletet a két kategória közötti különbségtétel problémájának megoldására. |
| --- | --- |

9.7

Az SGI-jegyzőkönyv az általános érdekű szolgáltatásokra vonatkozó szabályok kézikönyve, beleértve mind a gazdasági (SGEI), mind a nem gazdasági (SNEGI) szolgáltatásokat, de nem tesz kísérletet a két kategória közötti különbségtétel problémájának megoldására.

| 9.8 | Azzal, hogy a gazdasági, illetve nem gazdasági szolgáltatások közötti megkülönböztetést, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások közös működési elveinek tekintetbe vételét bevezeti az elsődleges jogalkotásba, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv jól mutatja, hogy a szóban forgó fogalmak és sémák tisztázásának folyamata most minden eddiginél fontosabb ahhoz, hogy jogbiztonságot tudjunk nyújtani az e szolgáltatások irányításáért felelős vállalkozások és testületek, valamint fő kedvezményezettjeik számára. |
| --- | --- |

9.8

Azzal, hogy a gazdasági, illetve nem gazdasági szolgáltatások közötti megkülönböztetést, valamint az általános gazdasági érdekű szolgáltatások közös működési elveinek tekintetbe vételét bevezeti az elsődleges jogalkotásba, az általános érdekű szolgáltatásokról szóló jegyzőkönyv jól mutatja, hogy a szóban forgó fogalmak és sémák tisztázásának folyamata most minden eddiginél fontosabb ahhoz, hogy jogbiztonságot tudjunk nyújtani az e szolgáltatások irányításáért felelős vállalkozások és testületek, valamint fő kedvezményezettjeik számára.

| 9.9 | Az általános érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény célja „az általános érdekű szolgáltatásokra – köztük a szociális és egészségügyi ellátórendszerekre – vonatkozó uniós keretszabályozás megerősítése, a felmerülő konkrét problémákra konkrét megoldásokkal szolgálva” és „ágazat- és témaspecifikus fellépések kombinációja”. |
| --- | --- |

9.9

Az általános érdekű szolgáltatásokról szóló közlemény célja „az általános érdekű szolgáltatásokra – köztük a szociális és egészségügyi ellátórendszerekre – vonatkozó uniós keretszabályozás megerősítése, a felmerülő konkrét problémákra konkrét megoldásokkal szolgálva” és „ágazat- és témaspecifikus fellépések kombinációja”.

| 9.10 | A fellépéseknek természetesen figyelembe kell venniük az egyes érintett szektorok specifikus jellegét. Mivel az elsődleges jog elismeri, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások szerves részét képezik az EU „közös értékeinek”, és hozzájárulnak a „társadalmi és területi kohézióhoz”, az ágazatspecifikus intézkedéseket (melyek az egyes szektorok sajátos jellegéhez idomulnak) kombinálni kell a problémaspecifikus megközelítéssel. |
| --- | --- |

9.10

A fellépéseknek természetesen figyelembe kell venniük az egyes érintett szektorok specifikus jellegét. Mivel az elsődleges jog elismeri, hogy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások szerves részét képezik az EU „közös értékeinek”, és hozzájárulnak a „társadalmi és területi kohézióhoz”, az ágazatspecifikus intézkedéseket (melyek az egyes szektorok sajátos jellegéhez idomulnak) kombinálni kell a problémaspecifikus megközelítéssel.

| 9.11 | Az EGSZB ezért egy többoldalú, fokozatos, az ágazat-, és problémaspecifikus aspektusokat elegyítő koncepció kidolgozását javasolja, amely szükség esetén jogalkotási kezdeményezések elfogadásához is vezethet és/vagy a szóban forgó elveket és feltételeket az érintett szektorokhoz igazítja (keresztirányú, problémaspecifikus megközelítés). |
| --- | --- |

9.11

Az EGSZB ezért egy többoldalú, fokozatos, az ágazat-, és problémaspecifikus aspektusokat elegyítő koncepció kidolgozását javasolja, amely szükség esetén jogalkotási kezdeményezések elfogadásához is vezethet és/vagy a szóban forgó elveket és feltételeket az érintett szektorokhoz igazítja (keresztirányú, problémaspecifikus megközelítés).

10.   Az általános érdekű szociális szolgáltatások specifikus helyzete

| 10.1 | Az EGSZB hangsúlyozza a lisszaboni stratégia fontosságát, mivel ez segít megőrizni az egységes piac előnyeit, fejlődését és erősödését. |
| --- | --- |

10.1

Az EGSZB hangsúlyozza a lisszaboni stratégia fontosságát, mivel ez segít megőrizni az egységes piac előnyeit, fejlődését és erősödését.

| 10.2 | Az Európai Bizottság bevezette az általános érdekű szociális szolgáltatások (SSGI) fogalmát, amelyet az általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyvben, két közleményben (17) és egy munkadokumentumban (18) ismertet. |
| --- | --- |

10.2

Az Európai Bizottság bevezette az általános érdekű szociális szolgáltatások (SSGI) fogalmát, amelyet az általános érdekű szolgáltatásokról szóló fehér könyvben, két közleményben (17) és egy munkadokumentumban (18) ismertet.

| 10.3 | A közlemény nem tartalmazza az SSGI fogalmának meghatározását, és jobbnak látja két nagyobb csoportra osztani az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: egyrészről a törvény által előírt és kiegészítő szociális védelmi rendszerekre; másrészről a „közvetlenül az egyénnek nyújtott más alapvető szolgáltatásokra”. |
| --- | --- |

10.3

A közlemény nem tartalmazza az SSGI fogalmának meghatározását, és jobbnak látja két nagyobb csoportra osztani az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: egyrészről a törvény által előírt és kiegészítő szociális védelmi rendszerekre; másrészről a „közvetlenül az egyénnek nyújtott más alapvető szolgáltatásokra”.

| 10.4 | Az Európai Bizottság kísérleti koncepciója jól mutatja az általános érdekű szociális szolgáltatások osztályozásának nehézségeit; e nehézségek abból fakadnak, hogy a szolgáltatások specifikus, egymástól sokban eltérő feladatokra terjednek ki, amelyek mélyen benne gyökereznek a nemzeti, illetve helyi kollektív preferenciákban. |
| --- | --- |

10.4

Az Európai Bizottság kísérleti koncepciója jól mutatja az általános érdekű szociális szolgáltatások osztályozásának nehézségeit; e nehézségek abból fakadnak, hogy a szolgáltatások specifikus, egymástól sokban eltérő feladatokra terjednek ki, amelyek mélyen benne gyökereznek a nemzeti, illetve helyi kollektív preferenciákban.

| 10.5 | A 2003-as zöld könyvről folytatott konzultáció során az érintettek többsége (helyi hatóságok, gazdasági szereplők, felhasználói csoportok képviselői) úgy nyilatkozott, hogy fokozott jogbizonytalanságot érez a rá vonatkozó közösségi joggal kapcsolatban, különösen ami a szolgáltatásnyújtás engedélyezését illeti. Világossá tették, hogy egyfajta „szürke övezetben” érzik magukat, amely gátolja munkájukat. Ez a következőkhöz vezetett:






  — | Az Európai Bizottság elindított egy specifikus vitafolyamatot (közlemény kiadása, tanulmányok stb.), |
| --- | --- | --- |

10.5

A 2003-as zöld könyvről folytatott konzultáció során az érintettek többsége (helyi hatóságok, gazdasági szereplők, felhasználói csoportok képviselői) úgy nyilatkozott, hogy fokozott jogbizonytalanságot érez a rá vonatkozó közösségi joggal kapcsolatban, különösen ami a szolgáltatásnyújtás engedélyezését illeti. Világossá tették, hogy egyfajta „szürke övezetben” érzik magukat, amely gátolja munkájukat. Ez a következőkhöz vezetett:

—

Az Európai Bizottság elindított egy specifikus vitafolyamatot (közlemény kiadása, tanulmányok stb.),

| — | a jogalkotó jelentős mértékben kizárja őket a szolgáltatásokról szóló irányelv hatályából (19), valamint |
| --- | --- |

—

a jogalkotó jelentős mértékben kizárja őket a szolgáltatásokról szóló irányelv hatályából (19), valamint

| — | az Európai Parlament kétszer is szorgalmazta, hogy nagyobb jogbiztonságot kellene teremteni (20). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament kétszer is szorgalmazta, hogy nagyobb jogbiztonságot kellene teremteni (20).

| 10.6 | Az Európai Bizottság ennek ellenére nem tette magáévá ezt a megközelítést, amely nyilvánvalóan ellentmond az általa szorgalmazott ágazatspecifikus megközelítésnek, és javaslatait jelenleg csupán néhány „gyakran feltett kérdés” megválaszolására és egy interaktív információs szolgáltatásra korlátozza, ami biztosan hasznos, de nincs kötelező jogi érvénye. |
| --- | --- |

10.6

Az Európai Bizottság ennek ellenére nem tette magáévá ezt a megközelítést, amely nyilvánvalóan ellentmond az általa szorgalmazott ágazatspecifikus megközelítésnek, és javaslatait jelenleg csupán néhány „gyakran feltett kérdés” megválaszolására és egy interaktív információs szolgáltatásra korlátozza, ami biztosan hasznos, de nincs kötelező jogi érvénye.

| 10.7 | A jogbiztonság elvárásának való megfelelés érdekében – többek közt a Lisszaboni Szerződés 16. cikke alapján, amely új távlatokat nyit az általános gazdasági érdekű szolgáltatások, köztük az általános érdekű szociális szolgáltatások európai unióbeli helyét és szerepét illetően – tisztázni kell a fogalmakat és a köz érdekében végzett tevékenységekre vonatkozó közösségi keretszabályozásokat is. |
| --- | --- |

10.7

A jogbiztonság elvárásának való megfelelés érdekében – többek közt a Lisszaboni Szerződés 16. cikke alapján, amely új távlatokat nyit az általános gazdasági érdekű szolgáltatások, köztük az általános érdekű szociális szolgáltatások európai unióbeli helyét és szerepét illetően – tisztázni kell a fogalmakat és a köz érdekében végzett tevékenységekre vonatkozó közösségi keretszabályozásokat is.

11.   „Lehetőségek, hozzáférés, közösségvállalás: úton a XXI. századi Európa új szociális jövőképének kialakítása felé” című közlemény

| 11.1 | Az EGSZB üdvözli a „Lehetőségek, hozzáférés, közösségvállalás: úton a XXI. századi Európa új szociális jövőképének kialakítása felé” (21) című közleményben megfogalmazott célkitűzéseket, amelyek címzettjei az EU polgárai, a civil társadalom és a vállalkozások, a kkv-kat is beleértve, és amelyek Európa olyan kulcsfontosságú eszközein alapulnak, mint az egységes piac, a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia, illetve a fenntartható fejlődés stratégiája. |
| --- | --- |

11.1

Az EGSZB üdvözli a „Lehetőségek, hozzáférés, közösségvállalás: úton a XXI. századi Európa új szociális jövőképének kialakítása felé” (21) című közleményben megfogalmazott célkitűzéseket, amelyek címzettjei az EU polgárai, a civil társadalom és a vállalkozások, a kkv-kat is beleértve, és amelyek Európa olyan kulcsfontosságú eszközein alapulnak, mint az egységes piac, a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia, illetve a fenntartható fejlődés stratégiája.

| 11.2 | Az európai társadalmak jelenlegi változásai (huszonhét tagú EU, 500 millió állampolgárral, demográfiai átalakulás, globalizáció, technológiai fejlődés, gazdasági folyamatok stb.) új munkalehetőségeket és szakmai perspektívákat jelenthetnek, de a változásokhoz való alkalmazkodás így is a munkanélküliség és a kirekesztés veszélyét hordozza magában. |
| --- | --- |

11.2

Az európai társadalmak jelenlegi változásai (huszonhét tagú EU, 500 millió állampolgárral, demográfiai átalakulás, globalizáció, technológiai fejlődés, gazdasági folyamatok stb.) új munkalehetőségeket és szakmai perspektívákat jelenthetnek, de a változásokhoz való alkalmazkodás így is a munkanélküliség és a kirekesztés veszélyét hordozza magában.

| 11.3 | Az EGSZB támogatja, hogy az EU vállaljon nagyobb szerepet a hasonló strukturális változások könnyebbé tételében, előrejelzésében és előmozdításában, globális szinten kiállva az európai értékek mellett. A közlemény új, „életlehetőségeken alapuló” szociális jövőképet vázol fel a XXI. századi Európa számára, és igyekszik kiteljesíteni a 2008. február 15-én lezárult konzultációs folyamatot. A társadalmi változásokról és az „európai társadalmi valóság” fogalmáról folytatott vitába többek között az Európai Politikai Tanácsadók Irodáját (BEPA), a tagállamokat és az uniós intézményeket is bevonták. Az EGSZB üdvözli a törekvést, hogy e viták végső elemzése járuljon hozzá a 2008-ban beterjesztendő megújított szociális menetrend előkészítéséhez, és vegye figyelembe a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új intézményi kereteket. |
| --- | --- |

11.3

Az EGSZB támogatja, hogy az EU vállaljon nagyobb szerepet a hasonló strukturális változások könnyebbé tételében, előrejelzésében és előmozdításában, globális szinten kiállva az európai értékek mellett. A közlemény új, „életlehetőségeken alapuló” szociális jövőképet vázol fel a XXI. századi Európa számára, és igyekszik kiteljesíteni a 2008. február 15-én lezárult konzultációs folyamatot. A társadalmi változásokról és az „európai társadalmi valóság” fogalmáról folytatott vitába többek között az Európai Politikai Tanácsadók Irodáját (BEPA), a tagállamokat és az uniós intézményeket is bevonták. Az EGSZB üdvözli a törekvést, hogy e viták végső elemzése járuljon hozzá a 2008-ban beterjesztendő megújított szociális menetrend előkészítéséhez, és vegye figyelembe a Lisszaboni Szerződés által bevezetett új intézményi kereteket.

11.4   Általános feltevések és megjegyzések

11.4.1   Változó társadalmi realitások

Valamennyi tagállam gyors és mélyreható változásokat él meg, miközben elsősorban az európaiak hangoztatják a következő generációkért érzett aggodalmukat (ld. a korábbi EGSZB-véleményeket és -kezdeményezéseket, valamint a BEPA dokumentumát, amely részletesen áttekinti a jelenlegi társadalmi trendeket és az Európai Bizottság 2007-es társadalmi helyzetjelentését).

11.4.2   Európa életlehetőségeken alapuló szociális jövőképe: a jólét elősegítése a lehetőségek, a hozzáférés és a közösségvállalás útján

| — | Lehetőségek – az élet jó indítására, arra, hogy az egyén megvalósítsa a benne rejlő lehetőségeket és a lehető leginkább hasznára tudja fordítani a nyitott és korszerű Európában kínálkozó lehetőségeket. |
| --- | --- |

—

Lehetőségek – az élet jó indítására, arra, hogy az egyén megvalósítsa a benne rejlő lehetőségeket és a lehető leginkább hasznára tudja fordítani a nyitott és korszerű Európában kínálkozó lehetőségeket.

| — | Hozzáférés – új és hatékonyabb módszerek a megfelelő oktatáshoz való hozzáférés, a munkaerőpiacon való előrejutás, a minőségi egészségügyi ellátáshoz és a szociális védelemhez való hozzáférés, valamint a kultúrában és a társadalomban való részvétel érdekében. |
| --- | --- |

—

Hozzáférés – új és hatékonyabb módszerek a megfelelő oktatáshoz való hozzáférés, a munkaerőpiacon való előrejutás, a minőségi egészségügyi ellátáshoz és a szociális védelemhez való hozzáférés, valamint a kultúrában és a társadalomban való részvétel érdekében.

| — | Közösségvállalás – a társadalmi kohézió és a társadalmi fönntarthatóság elősegítése, és annak biztosítása, hogy senki ne maradjon magára. |
| --- | --- |

—

Közösségvállalás – a társadalmi kohézió és a társadalmi fönntarthatóság elősegítése, és annak biztosítása, hogy senki ne maradjon magára.

| 11.4.2.1 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy nincs „egyenszabású” univerzális megoldás Európa számára, és hogy a közös kihívások aktív polgári szerepvállaláson alapuló közös cselekvést igényelnek. |
| --- | --- |

11.4.2.1

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy nincs „egyenszabású” univerzális megoldás Európa számára, és hogy a közös kihívások aktív polgári szerepvállaláson alapuló közös cselekvést igényelnek.

| 11.4.2.2 | A társadalmi kirekesztés elleni küzdelem és az életminőség javítása az egyének számára teremtett lehetőségeken keresztül létfontosságú elemei a gazdasági növekedés fenntartásának és a jóléti rendszerre nehezedő kockázatok csökkentésének. A bizalom kiépítése fontos az előrelépéshez, a korszerűsítéshez és a változtatásra való nyitottsághoz. |
| --- | --- |

11.4.2.2

A társadalmi kirekesztés elleni küzdelem és az életminőség javítása az egyének számára teremtett lehetőségeken keresztül létfontosságú elemei a gazdasági növekedés fenntartásának és a jóléti rendszerre nehezedő kockázatok csökkentésének. A bizalom kiépítése fontos az előrelépéshez, a korszerűsítéshez és a változtatásra való nyitottsághoz.

11.4.3   Kulcsfontosságú cselekvési területek

A „lehetőségek, hozzáférés és közösségvállalás” célkitűzéseinek megvalósításához az EU-nak befektetéseket kell tennie:

| 1) | az ifjúságba: az új társadalmi változások, valamint az innováción és technológiai igényeken alapuló új gazdaság szükségessé teszik, hogy nagyobb figyelmet kapjon az oktatás és a képzés. Az ifjúságba való befektetés pozitív hatással van mind a gazdasági fejlődésre, mind a társadalmi kohézióra. A lisszaboni menetrend az oktatást az európai társadalmi és gazdasági rendszer középpontjába helyezte, a tudást a globális szintű európai versenyképesség emelőerejévé téve; |
| --- | --- |

1)

az ifjúságba: az új társadalmi változások, valamint az innováción és technológiai igényeken alapuló új gazdaság szükségessé teszik, hogy nagyobb figyelmet kapjon az oktatás és a képzés. Az ifjúságba való befektetés pozitív hatással van mind a gazdasági fejlődésre, mind a társadalmi kohézióra. A lisszaboni menetrend az oktatást az európai társadalmi és gazdasági rendszer középpontjába helyezte, a tudást a globális szintű európai versenyképesség emelőerejévé téve;

| 2) | a kielégítő karrierbe: a dinamikus gazdaság és munkaerőpiac rugalmas munkaerő-piaci szabályokat és magas szintű társadalmi normákat igényel (ld. „rugalmas biztonság”); |
| --- | --- |

2)

a kielégítő karrierbe: a dinamikus gazdaság és munkaerőpiac rugalmas munkaerő-piaci szabályokat és magas szintű társadalmi normákat igényel (ld. „rugalmas biztonság”);

| 3) | a hosszabb és egészségesebb életbe: a hosszabb életkilátások terheket rónak a szociális védelmi rendszerekre, azonban új lehetőségeket is kínálnak az új szolgáltatások, termékek és technológiák számára. Az EU-nak támogatnia kell olyan új szociális politikákat, amelyek kihasználják e lehetőségeket, és orvosolják a jelenlegi szociális védelmi rendszerek hiányosságait; |
| --- | --- |

3)

a hosszabb és egészségesebb életbe: a hosszabb életkilátások terheket rónak a szociális védelmi rendszerekre, azonban új lehetőségeket is kínálnak az új szolgáltatások, termékek és technológiák számára. Az EU-nak támogatnia kell olyan új szociális politikákat, amelyek kihasználják e lehetőségeket, és orvosolják a jelenlegi szociális védelmi rendszerek hiányosságait;

| 4) | a nemek közötti egyenlőségbe: az új gazdasági modellek új társadalmi normákat teremtenek. A foglalkoztatási politikának például alkalmazkodnia kell a nemek egyenlőségének új elvárásaihoz. Az Európai Bizottság egyes javaslatai a fizetési szakadék, az adórendszer és a munkahelyi családbarát gyakorlatok kérdéseivel foglalkoznak; |
| --- | --- |

4)

a nemek közötti egyenlőségbe: az új gazdasági modellek új társadalmi normákat teremtenek. A foglalkoztatási politikának például alkalmazkodnia kell a nemek egyenlőségének új elvárásaihoz. Az Európai Bizottság egyes javaslatai a fizetési szakadék, az adórendszer és a munkahelyi családbarát gyakorlatok kérdéseivel foglalkoznak;

| 5) | az aktív integrációba és a megkülönböztetésmentességbe: a közelmúltbeli bővítések mély gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeket hoztak a felszínre az egyes tagállamok és régiók között. Az Európai Bizottság új, a sokféleség elfogadásán, az aktív beilleszkedésen, az egyenlőség előmozdításán és a diszkrimináció felszámolásán alapuló új kohéziós politikát kíván támogatni; |
| --- | --- |

5)

az aktív integrációba és a megkülönböztetésmentességbe: a közelmúltbeli bővítések mély gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségeket hoztak a felszínre az egyes tagállamok és régiók között. Az Európai Bizottság új, a sokféleség elfogadásán, az aktív beilleszkedésen, az egyenlőség előmozdításán és a diszkrimináció felszámolásán alapuló új kohéziós politikát kíván támogatni;

| 6) | a mobilitásba és a sikeres beilleszkedésbe: az egységes piac fokozott állampolgári mobilitást eredményezett, ami hatással van a kkv-kra is. Mindez új, az integráción alapuló, EU-szintű koncepciót igényel; |
| --- | --- |

6)

a mobilitásba és a sikeres beilleszkedésbe: az egységes piac fokozott állampolgári mobilitást eredményezett, ami hatással van a kkv-kra is. Mindez új, az integráción alapuló, EU-szintű koncepciót igényel;

| 7) | a polgári szerepvállalásba, a kultúrába és a párbeszédbe: ezek az aspektusok fontos szerepet játszanak a társadalmi kohézióban, miközben az innovációval és a technológiai fejlesztéssel kapcsolatos forrásokat is érintenek. |
| --- | --- |

7)

a polgári szerepvállalásba, a kultúrába és a párbeszédbe: ezek az aspektusok fontos szerepet játszanak a társadalmi kohézióban, miközben az innovációval és a technológiai fejlesztéssel kapcsolatos forrásokat is érintenek.

11.4.4   Az EU szerepe

| 11.4.4.1 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy bár e politikák területén a fő kompetencia a tagállamoknál marad, az EU-nak és a tagállamoknak is fontos szerepet kell játszaniuk a kapcsolódó intézkedések és reformok irányításában és támogatásában. Az „acquis communautaire” alapvető eszköz, különösen a bővítési és kohéziós politikák, a Lisszaboni Szerződés és az Alapjogi Charta tekintetében. |
| --- | --- |

11.4.4.1

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy bár e politikák területén a fő kompetencia a tagállamoknál marad, az EU-nak és a tagállamoknak is fontos szerepet kell játszaniuk a kapcsolódó intézkedések és reformok irányításában és támogatásában. Az „acquis communautaire” alapvető eszköz, különösen a bővítési és kohéziós politikák, a Lisszaboni Szerződés és az Alapjogi Charta tekintetében.

| 11.4.4.2 | Az EGSZB egyetért a közleményben kiemelt alábbi öt stratégiával:






  — | a cselekvés politikai kereteinek meghatározása: az EU a foglalkoztatási stratégia, a lisszaboni menetrend és a szociális politikák vonatkozásában közös célkitűzéseket fogalmazott meg, melyek a tagállamok közötti harmonizációt szolgálják. Az erőfeszítéseket jelenleg e célkitűzések teljesítésére és a közös elvek gyakorlati alkalmazására kell összpontosítani; |
| --- | --- | --- |

11.4.4.2

Az EGSZB egyetért a közleményben kiemelt alábbi öt stratégiával:

—

a cselekvés politikai kereteinek meghatározása: az EU a foglalkoztatási stratégia, a lisszaboni menetrend és a szociális politikák vonatkozásában közös célkitűzéseket fogalmazott meg, melyek a tagállamok közötti harmonizációt szolgálják. Az erőfeszítéseket jelenleg e célkitűzések teljesítésére és a közös elvek gyakorlati alkalmazására kell összpontosítani;

| — | Európa értékrendjének védelmezése és egyenlő feltételek biztosítása: az európai jogi keretek alapvető szerepet játszanak a nemzeti politikák közös célok felé történő irányításában; |
| --- | --- |

—

Európa értékrendjének védelmezése és egyenlő feltételek biztosítása: az európai jogi keretek alapvető szerepet játszanak a nemzeti politikák közös célok felé történő irányításában;

| — | a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása: az EGSZB osztozik az Európai Bizottság álláspontjában, amely szerint a bevált gyakorlatok, a tapasztalatcsere, a közös értékelés és a szociális újítások szakmai vizsgálata részét kell képezze a nemzeti és európai politikai viták fő vonalának. A nemzeti, regionális és helyi szintű intézményeknek, a szociális partnereknek és az NGO-knak is aktív szerepet kell vállalniuk; |
| --- | --- |

—

a tapasztalatok és bevált gyakorlatok megosztása: az EGSZB osztozik az Európai Bizottság álláspontjában, amely szerint a bevált gyakorlatok, a tapasztalatcsere, a közös értékelés és a szociális újítások szakmai vizsgálata részét kell képezze a nemzeti és európai politikai viták fő vonalának. A nemzeti, regionális és helyi szintű intézményeknek, a szociális partnereknek és az NGO-knak is aktív szerepet kell vállalniuk;

| — | a tevékenységek támogatása helyi, regionális és nemzeti szinten: az EU kohéziós politikája és a strukturális alapok hozzájárultak az Unión belüli jóléti és életszínvonal-különbségek csökkentéséhez. Az elmúlt évek során ezen eszközök szorosabb kapcsolatba kerültek az EU „növekedés és foglalkoztatás” politikájának prioritásaival (a 2007–2013-as időszakban az Európai Szociális Alapból több mint 75 milliárd euró befektetésére kerül sor új szakmai ismeretekbe és innovatív vállalkozásokba). Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Globalizációs Alap fontos szolidaritási eszköz, amelynek aktív intézkedésekkel kell enyhítenie a globalizáció hatásait a legsebezhetőbb csoportok, illetve a vállalkozások esetében, a kkv-kat is beleértve. Éppen ezért kulcsfontosságú az EU 2013 utáni költségvetéséről folyó vitában való részvétel és a társadalommal folytatott konzultáció eredményeinek tekintetbe vétele; |
| --- | --- |

—

a tevékenységek támogatása helyi, regionális és nemzeti szinten: az EU kohéziós politikája és a strukturális alapok hozzájárultak az Unión belüli jóléti és életszínvonal-különbségek csökkentéséhez. Az elmúlt évek során ezen eszközök szorosabb kapcsolatba kerültek az EU „növekedés és foglalkoztatás” politikájának prioritásaival (a 2007–2013-as időszakban az Európai Szociális Alapból több mint 75 milliárd euró befektetésére kerül sor új szakmai ismeretekbe és innovatív vállalkozásokba). Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Globalizációs Alap fontos szolidaritási eszköz, amelynek aktív intézkedésekkel kell enyhítenie a globalizáció hatásait a legsebezhetőbb csoportok, illetve a vállalkozások esetében, a kkv-kat is beleértve. Éppen ezért kulcsfontosságú az EU 2013 utáni költségvetéséről folyó vitában való részvétel és a társadalommal folytatott konzultáció eredményeinek tekintetbe vétele;

| — | a tudatosság fokozása és az erős tudásalap megteremtése: az EGSZB üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint az esélyegyenlőség mindenki számára európai év (2007), a kultúrák közötti párbeszéd európai éve (2008) és a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (2010). A meglévő alapítványok és ügynökségek – az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, az Európai Alapjogi Ügynökség és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – egyre inkább hozzájárulnak majd a döntéshozatalhoz, a fokozott tudatossághoz és a rendszeres konzultáció előmozdításához (nem csak az e-konzultáció esetében). E folyamatba emellett uniós/nemzeti szinten is be kell vonni az EGSZB-t, a független szakértői csoportokat, a reprezentatív szervezeteket és a kutatóintézeteket. Az EGSZB arra hívja fel az érdekelt feleket, hogy a szociális kérdések területén nagyobb mértékben vegyenek részt a tudatosság növelésében, és javítsák az eredmények minőségét (megbízható adatok, statisztikák, közös mutatók, monitoringrendszerek stb. biztosítása). |
| --- | --- |

—

a tudatosság fokozása és az erős tudásalap megteremtése: az EGSZB üdvözli az olyan kezdeményezéseket, mint az esélyegyenlőség mindenki számára európai év (2007), a kultúrák közötti párbeszéd európai éve (2008) és a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve (2010). A meglévő alapítványok és ügynökségek – az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, az Európai Alapjogi Ügynökség és a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – egyre inkább hozzájárulnak majd a döntéshozatalhoz, a fokozott tudatossághoz és a rendszeres konzultáció előmozdításához (nem csak az e-konzultáció esetében). E folyamatba emellett uniós/nemzeti szinten is be kell vonni az EGSZB-t, a független szakértői csoportokat, a reprezentatív szervezeteket és a kutatóintézeteket. Az EGSZB arra hívja fel az érdekelt feleket, hogy a szociális kérdések területén nagyobb mértékben vegyenek részt a tudatosság növelésében, és javítsák az eredmények minőségét (megbízható adatok, statisztikák, közös mutatók, monitoringrendszerek stb. biztosítása).

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  INT/416, R/CESE 1120/2008.

1

(2)  Amint azt az Európai Parlament is kérte 2007. szeptember 4-i, az egységes piac felülvizsgálatáról szóló állásfoglalásában, melynek alcíme: Az akadályok és elégtelenségek kiküszöbölése jobb végrehajtás és alkalmazás révén (2007/2024(INI)).

2

(3)  Az Európai Bizottság 2007. november 20-án elfogadott „csomagja” egyrészt az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című közleményből [COM(2007) 724 végleges] áll, amely az egységes piac újraszervezésével kapcsolatos kezdeményezéseket fogja össze. A közleményt öt munkadokumentum egészíti ki:

3

Az Európai Bizottság 2007. november 20-án elfogadott „csomagja” egyrészt az „Egységes piac a 21. századi Európa számára” című közleményből [COM(2007) 724 végleges] áll, amely az egységes piac újraszervezésével kapcsolatos kezdeményezéseket fogja össze. A közleményt öt munkadokumentum egészíti ki:

| — | „Az egységes piac: az elért eredmények áttekintése” [SEC(2007) 1521]. |
| --- | --- |

—

„Az egységes piac: az elért eredmények áttekintése” [SEC(2007) 1521].

„Az egységes piac: az elért eredmények áttekintése” [SEC(2007) 1521]

| — | „Az egységes piaccal kapcsolatos politika korszerűsítésének eszközei” [SEC(2007) 1518]. |
| --- | --- |

—

„Az egységes piaccal kapcsolatos politika korszerűsítésének eszközei” [SEC(2007) 1518].

„Az egységes piaccal kapcsolatos politika korszerűsítésének eszközei” [SEC(2007) 1518]

| — | „Új módszerek alkalmazása a termékek, piacok és az ágazatok monitoringja terén: az első ágazati vizsgálat eredményei” [SEC(2007) 1517]. |
| --- | --- |

—

„Új módszerek alkalmazása a termékek, piacok és az ágazatok monitoringja terén: az első ágazati vizsgálat eredményei” [SEC(2007) 1517].

„Új módszerek alkalmazása a termékek, piacok és az ágazatok monitoringja terén: az első ágazati vizsgálat eredményei” [SEC(2007) 1517]

| — | „Az egységes piac felülvizsgálatának külső dimenziója” [SEC(2007) 1519]. |
| --- | --- |

—

„Az egységes piac felülvizsgálatának külső dimenziója” [SEC(2007) 1519].

„Az egységes piac felülvizsgálatának külső dimenziója” [SEC(2007) 1519]

| — | „Kezdeményezések a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén” [SEC(2007) 1520]. |
| --- | --- |

—

„Kezdeményezések a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén” [SEC(2007) 1520].

„Kezdeményezések a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén” [SEC(2007) 1520]

A csomagot további két közlemény egészíti ki:

A csomagot további két közlemény egészíti ki:

| — | az „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című közlemény [COM(2007) 725 végleges] és több munkadokumentum [SEC(2007) 1514, SEC(2007) 1515, SEC(2007) 1516]. |
| --- | --- |

—

az „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című közlemény [COM(2007) 725 végleges] és több munkadokumentum [SEC(2007) 1514, SEC(2007) 1515, SEC(2007) 1516].

az „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás” című közlemény [COM(2007) 725 végleges] és több munkadokumentum [SEC(2007) 1514, SEC(2007) 1515, SEC(2007) 1516]

| — | a „Lehetőségek, hozzáférés, közösségvállalás: úton a XXI. századi Európa új szociális jövőképének kialakítása felé” című közlemény [COM(2007) 726 végleges]. |
| --- | --- |

—

a „Lehetőségek, hozzáférés, közösségvállalás: úton a XXI. századi Európa új szociális jövőképének kialakítása felé” című közlemény [COM(2007) 726 végleges].

a „Lehetőségek, hozzáférés, közösségvállalás: úton a XXI. századi Európa új szociális jövőképének kialakítása felé” című közlemény [COM(2007) 726 végleges]

(4)  CESE 267/2008, HL C 162., 2008.6.25., CESE 1262/2007, HL C 10., 2008.2.15., CESE 62/2008, HL C 151., 2008.6.17.

4

(5)  CESE 481/2008, HL C 204., 2008.8.9., illetve INT/416, R/CESE 1120/2008.

5

(6)  Kis- és középvállalkozások – megoldás a további növekedésre és a jobb munkahelyteremtésre. A modern kkv-politika félidős felülvizsgálata, COM(2007) 592 végleges. Megtalálható:

6

Kis- és középvállalkozások – megoldás a további növekedésre és a jobb munkahelyteremtésre. A modern kkv-politika félidős felülvizsgálata

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0592:HU:NOT

(7)  Lásd az EGSZB CESE 794/2007 sz. véleményét.

7

(8)  CESE 481/2008, HL C 204., 2008.8.9.

8

(9)  A Szakmai, Kereskedelmi Szervezetek és Kis- és Középvállalkozások Európai Szabványügyi Hivatala.

9

(10)  WTO Világkereskedelmi Jelentés 2005: „Exploring the links between trade, standards and the WTO”,

10

Exploring the links between trade, standards and the WTO

http://www.wto.org/english/res_e/booksp_e/anrep_e/world_trade_report05_e.pdf

(11)  CESE 999/2007, HL C 256., 2007.10.27.

11

(12)  CESE 767/2008 (SOC/283), COM(2007) 359 végleges – A rugalmas biztonság úgy határozható meg, mint a munkaerő-piaci rugalmasság és biztonság párhuzamos növelését célzó integrált stratégia.

12

(13)  Amint az Európai Tanács 2008. március 13–14-i ülésének következtetéseiben szerepel.

13

(14)  COM(2007) 725 végleges.

14

(15)  CESE 427/2007, HL C 161., 2007.7.13., CESE 976/2006, HL C 309., 2006.12.16., CESE 121/2005, HL C 221., 2005.9.8., illetve CESE 1125/2003, HL C 80., 2004.3.30.

15

(16)  COM(2007) 725 végleges, 2007.11.20., 3. pont, 9. oldal.

16

(17)  COM(2006) 177, 2006.4.26.: „A Közösség növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni programjának végrehajtása: Az általános érdekű szociális szolgáltatások az Európai Unióban” és COM(2007) 725, 2007.11.20.: „Általános érdekű szolgáltatások, beleértve az általános érdekű szociális szolgáltatásokat: új európai kötelezettségvállalás”.

17

(18)  SEC (2007) 1514, 2007.11.20.: „Gyakran feltett kérdések a közbeszerzési szabályok általános érdekű szociális szolgáltatásokra történő alkalmazásával kapcsolatban”.

18

(19)  Ld. a szolgáltatási irányelv 2. cikkének (1) bekezdését és (2) bekezdésének (j) pontját.

19

(20)  A Rapkay-jelentés (2006. szeptember 14.) és a 2007-es Hasse Ferreira-jelentés.

20

(21)  COM(2007) 726 végleges.

21

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/23

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai kezdeményezés a mikrohitel fejlesztésére a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében

COM(2007) 708 végleges/2

(2009/C 77/04)

2007. november 13-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai kezdeményezés a mikrohitel fejlesztésére a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás támogatása érdekében

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. július 15-én elfogadta véleményét. (Előadó: Antonello PEZZINI.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 18-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság törekvését a mikrovállalkozások alapításának és növekedésének támogatására, a vállalkozói szellem megerősítésére és a Közösség termelési és foglalkoztatási alapjának kibővítésére, a nagyobb versenyképesség és kohézió, illetve a magas színvonalú tudásalapú gazdaság érdekében, az új lisszaboni célkitűzésekkel összhangban. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság törekvését a mikrovállalkozások alapításának és növekedésének támogatására, a vállalkozói szellem megerősítésére és a Közösség termelési és foglalkoztatási alapjának kibővítésére, a nagyobb versenyképesség és kohézió, illetve a magas színvonalú tudásalapú gazdaság érdekében, az új lisszaboni célkitűzésekkel összhangban.

| 1.2 | Az EGSZB üdvözli a közösségi mikrohitel-támogatási struktúra létrehozására irányuló kezdeményezést, de úgy érzi, nem elég pusztán bátorítani a tagállamokat, tekintettel arra, hogy az EK bankirányelveinek hatálya alá nem tartozó nem banki szektor szabályozása számos tagállamban nem megfelelő, és meglehetősen eltérő alapokon nyugszik. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB üdvözli a közösségi mikrohitel-támogatási struktúra létrehozására irányuló kezdeményezést, de úgy érzi, nem elég pusztán bátorítani a tagállamokat, tekintettel arra, hogy az EK bankirányelveinek hatálya alá nem tartozó nem banki szektor szabályozása számos tagállamban nem megfelelő, és meglehetősen eltérő alapokon nyugszik.

| 1.3 | Egy, a társadalmi szempontból felelősségteljes mikroberuházások számára kidolgozott kísérleti intézkedésnek – amely európai hálózatba fogná össze a mikrohitelt folyósító banki és nem banki intézményeket – a megállapodáson (Memorandum of Understanding on Socially Responsible Investments) keresztül az aláíró intézményekkel és az ágazati szövetségek támogatásával az EGSZB véleménye szerint elsősorban a gyenge hitelképességű vállalkozásokat kell megcéloznia:






  — | valódi, produktív és méltányos foglalkoztatási tervek kidolgozása érdekében, |
| --- | --- | --- |

1.3

Egy, a társadalmi szempontból felelősségteljes mikroberuházások számára kidolgozott kísérleti intézkedésnek – amely európai hálózatba fogná össze a mikrohitelt folyósító banki és nem banki intézményeket – a megállapodáson (Memorandum of Understanding on Socially Responsible Investments) keresztül az aláíró intézményekkel és az ágazati szövetségek támogatásával az EGSZB véleménye szerint elsősorban a gyenge hitelképességű vállalkozásokat kell megcéloznia:

—

valódi, produktív és méltányos foglalkoztatási tervek kidolgozása érdekében,

| — | a termelési, együttműködési és foglalkoztatási alap megerősítésére és szélesítésére, |
| --- | --- |

—

a termelési, együttműködési és foglalkoztatási alap megerősítésére és szélesítésére,

| — | az egyén felelősségvállalásának aktivizálására integrálási, támogatási és érvényesítési projektek kialakításával a termelésből, a gazdaságból és a társadalomból való kirekesztés által fenyegetett személyek számára. |
| --- | --- |

—

az egyén felelősségvállalásának aktivizálására integrálási, támogatási és érvényesítési projektek kialakításával a termelésből, a gazdaságból és a társadalomból való kirekesztés által fenyegetett személyek számára.

| 1.4 | Az EGSZB meggyőződése, hogy az új technológiák innovatív alkalmazása a mikrohitelek területén – egy hálózati rendszer segítségével – a mikrofinanszírozás hatókörének bővülését, a verseny élénkülését és a felhasználói költségek csökkenését eredményezné. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB meggyőződése, hogy az új technológiák innovatív alkalmazása a mikrohitelek területén – egy hálózati rendszer segítségével – a mikrofinanszírozás hatókörének bővülését, a verseny élénkülését és a felhasználói költségek csökkenését eredményezné.

| 1.5 | Az EGSZB továbbá úgy véli, hogy a mikrohitelekhez szorosan kapcsolódva képzési programokat kell indítani a hiteligénylők részére, megkönnyítve fejlődésüket és boldogulásukat a piacon, megelőzve a társadalmi kirekesztődést, és folyamatosan javítva a lisszaboni stratégia végrehajtását. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB továbbá úgy véli, hogy a mikrohitelekhez szorosan kapcsolódva képzési programokat kell indítani a hiteligénylők részére, megkönnyítve fejlődésüket és boldogulásukat a piacon, megelőzve a társadalmi kirekesztődést, és folyamatosan javítva a lisszaboni stratégia végrehajtását.

| 1.6 | Az EGSZB belátja, hogy a mikrohitel-támogatás intézményi és jogi kereteinek bármely módosítása elsősorban tagállami hatáskörbe tartozik, amelyet az éves lisszaboni kormányzati ciklusok révén kell végrehajtani, de ennek ellenére kulcsfontosságúnak tartja az európai referenciakeretek javítását, különös tekintettel az alábbiakra:






  — | létre kell hozni a társadalmi felelősséget vállaló beruházásokról szóló megállapodások hálózatát (MOU) a jövőbeli európai mikrohitel-alap és a helyi mikrohitel-intézmények között, hogy a mikrohitelek hálózati rendszere a stabilitás, a fizetőképesség, a portfóliódiverzifikáció (1), az átláthatóság és az uzsora elleni küzdelem kompatibilis normáin alapulhasson. |
| --- | --- | --- |

1.6

Az EGSZB belátja, hogy a mikrohitel-támogatás intézményi és jogi kereteinek bármely módosítása elsősorban tagállami hatáskörbe tartozik, amelyet az éves lisszaboni kormányzati ciklusok révén kell végrehajtani, de ennek ellenére kulcsfontosságúnak tartja az európai referenciakeretek javítását, különös tekintettel az alábbiakra:

—

létre kell hozni a társadalmi felelősséget vállaló beruházásokról szóló megállapodások hálózatát (MOU) a jövőbeli európai mikrohitel-alap és a helyi mikrohitel-intézmények között, hogy a mikrohitelek hálózati rendszere a stabilitás, a fizetőképesség, a portfóliódiverzifikáció (1), az átláthatóság és az uzsora elleni küzdelem kompatibilis normáin alapulhasson.

| — | ki kell alakítani a banki és nem banki mikrofinanszírozási alapok (MFI-k) értékelési rendszerét, minőségük és megbízhatóságuk javítása, illetve a kockázatokra és eredményekre vonatkozó információk hozzáférhetősége érdekében; a párbeszédet és a bevált gyakorlatok cseréjét lehetővé tévő közös normákat alakítva ki, és létrehozva egy átmeneti európai MFI minőségi címkét, amely segít a források bevonásában és a potenciális mikrohitel-felvevők bizalmának növelésében, |
| --- | --- |

—

ki kell alakítani a banki és nem banki mikrofinanszírozási alapok (MFI-k) értékelési rendszerét, minőségük és megbízhatóságuk javítása, illetve a kockázatokra és eredményekre vonatkozó információk hozzáférhetősége érdekében; a párbeszédet és a bevált gyakorlatok cseréjét lehetővé tévő közös normákat alakítva ki, és létrehozva egy átmeneti európai MFI minőségi címkét, amely segít a források bevonásában és a potenciális mikrohitel-felvevők bizalmának növelésében,

| — | európai tájékoztatási és képzési programokat kell indítani a mikrohitelekben érintett intézetek számára a lehetséges opciókról és működési módokról, illetve a potenciális kedvezményezettek számára az üzleti terv készítésének követelményeiről és módszereiről – egy egyszerűsített, szabványosított formátum alkalmazásával, |
| --- | --- |

—

európai tájékoztatási és képzési programokat kell indítani a mikrohitelekben érintett intézetek számára a lehetséges opciókról és működési módokról, illetve a potenciális kedvezményezettek számára az üzleti terv készítésének követelményeiről és módszereiről – egy egyszerűsített, szabványosított formátum alkalmazásával,

| — | EU-szintű intézkedéseket kell bevezetni a banki és nem banki MFI-k vezetőségének és alkalmazottainak – közös technikai szakértelemre alapuló – képzése és kapacitásépítése érdekében, elősegítve a változó mikrofinanszírozási körülményekhez való alkalmazkodást, az új fogyasztói igények kezelését, valamint az EU-szintű párbeszéd és beváltgyakorlat-csere közös alapjának kialakítását, továbbá |
| --- | --- |

—

EU-szintű intézkedéseket kell bevezetni a banki és nem banki MFI-k vezetőségének és alkalmazottainak – közös technikai szakértelemre alapuló – képzése és kapacitásépítése érdekében, elősegítve a változó mikrofinanszírozási körülményekhez való alkalmazkodást, az új fogyasztói igények kezelését, valamint az EU-szintű párbeszéd és beváltgyakorlat-csere közös alapjának kialakítását, továbbá

| — | harmonizált kritériumok alapján EU-szintű adatbázis-hálózatot kell kialakítani, amely lehetővé teszi a tranzakciókra és kockázataikra vonatkozó szabványosított adatok összehasonlítását és továbbítását, egyebek közt az egyes mikrohitel-tranzakciókhoz kapcsolódó költségek csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

—

harmonizált kritériumok alapján EU-szintű adatbázis-hálózatot kell kialakítani, amely lehetővé teszi a tranzakciókra és kockázataikra vonatkozó szabványosított adatok összehasonlítását és továbbítását, egyebek közt az egyes mikrohitel-tranzakciókhoz kapcsolódó költségek csökkentése érdekében.

| 1.7 | Az EGSZB kétkedve fogadja azt a javaslatot, hogy a közösségi mikrohitel-támogatási struktúrát az EBA Jeremie részlegén belül kellene kialakítani. Ez gátolná az optimális ismertséget, és korlátozná a meglévő kezdeményezések koordinálása terén szükséges hatáskört, továbbá megakadályozná a technikai segítségnyújtáson túlmenő tevékenységeket. Az EGSZB szerint független részleget kellene kialakítani, amely mikrohitel-alapként működhetne. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB kétkedve fogadja azt a javaslatot, hogy a közösségi mikrohitel-támogatási struktúrát az EBA Jeremie részlegén belül kellene kialakítani. Ez gátolná az optimális ismertséget, és korlátozná a meglévő kezdeményezések koordinálása terén szükséges hatáskört, továbbá megakadályozná a technikai segítségnyújtáson túlmenő tevékenységeket. Az EGSZB szerint független részleget kellene kialakítani, amely mikrohitel-alapként működhetne.

| 1.8 | Az új támogatási struktúra által nyújtott finanszírozás és technikai segítségnyújtás nem irányulhat kizárólag a nem banki mikrofinanszírozási intézetekre, hanem valamennyi intézetet le kell fednie, a versenytorzulás elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

1.8

Az új támogatási struktúra által nyújtott finanszírozás és technikai segítségnyújtás nem irányulhat kizárólag a nem banki mikrofinanszírozási intézetekre, hanem valamennyi intézetet le kell fednie, a versenytorzulás elkerülése érdekében.

| 1.9 | Az EU MFI-kezdeményezésének a társadalmi párbeszéd és a különböző civil társadalmi szereplők közötti dialógus erősítését, és a bevált gyakorlatok cseréjét szolgáló európai hálózatok – például az Európai Mikrofinanszírozási Hálózat, a Mikrofinanszírozási Központ és az Európai Mikrofinanszírozási Platform – optimális kihasználását elősegítő intézkedéseket is magába kell foglalnia. |
| --- | --- |

1.9

Az EU MFI-kezdeményezésének a társadalmi párbeszéd és a különböző civil társadalmi szereplők közötti dialógus erősítését, és a bevált gyakorlatok cseréjét szolgáló európai hálózatok – például az Európai Mikrofinanszírozási Hálózat, a Mikrofinanszírozási Központ és az Európai Mikrofinanszírozási Platform – optimális kihasználását elősegítő intézkedéseket is magába kell foglalnia.

| 1.10 | Az EGSZB véleménye szerint az MFI-kezdeményezésnek érvényre kell juttatnia a vállalati szövetségek szerepét a megbízhatóság, valamint a hitelnyújtók kompetenciája vizsgálatában, a kapcsolatteremtési képesség és a fizetőképesség fejlesztésében, a támogatásban és segítségnyújtásban – a képzés és a tanácsadás terén is – ahhoz, hogy a jogosultak önállósodási képessége növekedjék, hogy csökkenjenek és egyszerűsödjenek az adminisztratív terhek, elsősorban az üzleti tervezésben. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB véleménye szerint az MFI-kezdeményezésnek érvényre kell juttatnia a vállalati szövetségek szerepét a megbízhatóság, valamint a hitelnyújtók kompetenciája vizsgálatában, a kapcsolatteremtési képesség és a fizetőképesség fejlesztésében, a támogatásban és segítségnyújtásban – a képzés és a tanácsadás terén is – ahhoz, hogy a jogosultak önállósodási képessége növekedjék, hogy csökkenjenek és egyszerűsödjenek az adminisztratív terhek, elsősorban az üzleti tervezésben.

| 1.11 | A pénzintézetekhez, az államigazgatáshoz (2), az ágazati szervezetekhez, valamint a hitelgarancia-konzorciumokhoz és -szövetkezetekhez (ld. az olasz Confidi) ésszerűen kapcsolódó mikrohitelalap intézménye nagy lépést jelenthet afelé, hogy a pénzügyi tervezés a hitelnek mint „a társadalmi problémák egyfajta kezelésének” a formájában jelenjen meg. |
| --- | --- |

1.11

A pénzintézetekhez, az államigazgatáshoz (2), az ágazati szervezetekhez, valamint a hitelgarancia-konzorciumokhoz és -szövetkezetekhez (ld. az olasz Confidi) ésszerűen kapcsolódó mikrohitelalap intézménye nagy lépést jelenthet afelé, hogy a pénzügyi tervezés a hitelnek mint „a társadalmi problémák egyfajta kezelésének” a formájában jelenjen meg.

| 1.12 | A hitel társadalmi szemlélete, ami történhet egy mikrohitel-alap létrehozásával, szorosan kapcsolódik a vállalatok társadalmi felelősségének elveihez, valamint a magasabb színvonalú és szélesebb körű foglalkoztatás értékeihez. |
| --- | --- |

1.12

A hitel társadalmi szemlélete, ami történhet egy mikrohitel-alap létrehozásával, szorosan kapcsolódik a vállalatok társadalmi felelősségének elveihez, valamint a magasabb színvonalú és szélesebb körű foglalkoztatás értékeihez.

| 1.13 | Az EMAS környezetvédelmi hitelesítés támogatása a többi eszköznél jobban képes a vállalatok társadalmi növekedését elősegíteni és a mikrohitel-alap tudatos terjesztését ösztönözni. |
| --- | --- |

1.13

Az EMAS környezetvédelmi hitelesítés támogatása a többi eszköznél jobban képes a vállalatok társadalmi növekedését elősegíteni és a mikrohitel-alap tudatos terjesztését ösztönözni.

2.   Bevezetés

| 2.1 | 2007 áprilisában a Kkv-k Megfigyelőközpontja megállapította, hogy az európai kkv-k esetében a termék- és folyamatinnováció legfőbb akadálya a hitelekhez való hozzáférés, amit a képzett munkaerőhöz jutás nehézsége követ, míg a nagyobb vállalkozások számára a humánerőforrás jelenti a legfőbb problémát. |
| --- | --- |

2.1

2007 áprilisában a Kkv-k Megfigyelőközpontja megállapította, hogy az európai kkv-k esetében a termék- és folyamatinnováció legfőbb akadálya a hitelekhez való hozzáférés, amit a képzett munkaerőhöz jutás nehézsége követ, míg a nagyobb vállalkozások számára a humánerőforrás jelenti a legfőbb problémát.

| 2.2 | A piac fő hiányosságai az elégtelen indulótőke és hozzáférhető finanszírozás, illetve a szűk kereslet. E kérdéseket „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A kis és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása – Európai többletérték” című európai bizottsági közlemény (3) tárgyalja, amelyet az EGSZB több alkalommal kommentált (4). |
| --- | --- |

2.2

A piac fő hiányosságai az elégtelen indulótőke és hozzáférhető finanszírozás, illetve a szűk kereslet. E kérdéseket „A Közösség lisszaboni programjának végrehajtása: A kis és középvállalkozások gazdasági növekedésének finanszírozása – Európai többletérték” című európai bizottsági közlemény (3) tárgyalja, amelyet az EGSZB több alkalommal kommentált (4).

| 2.3 | Az EGSZB konkrétan megjegyezte: „Meg kell erősíteni az üzleti vállalkozások – gyorsabb és alacsony költségű – indítását és fejlesztését segítő politikákat, többek között olyan intézkedésekkel, amelyek javítják a kockázati tőkéhez való hozzájutást, több képzési programot kínálnak a vállalkozóknak, több intézkedéssel támogatják közüzemi hálózatokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket, és a kisvállalkozásokat támogató szolgáltatások sűrűbb hálózatát hozzák létre”. (5) |
| --- | --- |

2.3

Az EGSZB konkrétan megjegyezte: „Meg kell erősíteni az üzleti vállalkozások – gyorsabb és alacsony költségű – indítását és fejlesztését segítő politikákat, többek között olyan intézkedésekkel, amelyek javítják a kockázati tőkéhez való hozzájutást, több képzési programot kínálnak a vállalkozóknak, több intézkedéssel támogatják közüzemi hálózatokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférésüket, és a kisvállalkozásokat támogató szolgáltatások sűrűbb hálózatát hozzák létre”. (5)

| 2.3.1 | Az EGSZB emlékeztet arra, ahogyan már több korábbi véleményében is hangsúlyozta (6), hogy „a szövetkezetek, társult vállalkozások és kölcsönös önsegélyező társaságok (»mutuals«), valamint az innovatív új vállalkozások (»start-ups«) és mikrovállalkozások is hozzájárulhatnak az EU verseny- és innovációs képességének erősítéséhez”. |
| --- | --- |

2.3.1

Az EGSZB emlékeztet arra, ahogyan már több korábbi véleményében is hangsúlyozta (6), hogy „a szövetkezetek, társult vállalkozások és kölcsönös önsegélyező társaságok (»mutuals«), valamint az innovatív új vállalkozások (»start-ups«) és mikrovállalkozások is hozzájárulhatnak az EU verseny- és innovációs képességének erősítéséhez”.

| 2.4 | Az EGSZB továbbá hangsúlyozta, hogy „alapvetően fontos a pénzpiacokhoz való hozzáférés javítása”, illetve, hogy „a bankokat és általában a pénzintézeteket nagyobb kockázatvállalási készségre kell ösztönözni” (7). |
| --- | --- |

2.4

Az EGSZB továbbá hangsúlyozta, hogy „alapvetően fontos a pénzpiacokhoz való hozzáférés javítása”, illetve, hogy „a bankokat és általában a pénzintézeteket nagyobb kockázatvállalási készségre kell ösztönözni” (7).

| 2.5 | 2007 őszén az Európai Bizottság bejelentette, hogy folyamatban van egy, a kkv-kat támogató intézkedéscsomag megvitatása, beleértve egy új mikrohitel-támogatási struktúra felállítására irányuló európai kezdeményezést is (8). |
| --- | --- |

2.5

2007 őszén az Európai Bizottság bejelentette, hogy folyamatban van egy, a kkv-kat támogató intézkedéscsomag megvitatása, beleértve egy új mikrohitel-támogatási struktúra felállítására irányuló európai kezdeményezést is (8).

| 2.6 | A mikrohitel köztudottan olyan pénzügyi eszköz, amely jelentősen befolyásolja a vállalkozó szellem, a gazdasági fejlődés és az aktív társadalmi beilleszkedés alakulását, de ahol egyelőre sok hiányosság van, és jelentősen csökkenteni kellene az indulótőkéhez való hozzáférés nehézségeit, különösen, ha a kérelmező munkanélküli, a közelmúltban vándorolt be, etnikai kisebbséghez tartozik, vagy lakó- illetve telephelye valamely konvergencia régióban található. |
| --- | --- |

2.6

A mikrohitel köztudottan olyan pénzügyi eszköz, amely jelentősen befolyásolja a vállalkozó szellem, a gazdasági fejlődés és az aktív társadalmi beilleszkedés alakulását, de ahol egyelőre sok hiányosság van, és jelentősen csökkenteni kellene az indulótőkéhez való hozzáférés nehézségeit, különösen, ha a kérelmező munkanélküli, a közelmúltban vándorolt be, etnikai kisebbséghez tartozik, vagy lakó- illetve telephelye valamely konvergencia régióban található.

| 2.7 | További probléma, hogy a pénzintézetek részéről – az információgyűjtéshez, a hitelelbíráláshoz és a hitelek nyomon követéséhez kapcsolódó fix tranzakciós költségekhez köthető – méretgazdaságossági megfontolások is közrejátszanak. Ez főként olyan esetekben merül fel, amikor önfoglalkoztatók vagy nem kellően átlátható kkv-k kérelmezik a mikrohitelt, amelyek nem rendelkeznek kellő kapacitással, hogy a pénzintézetnek megadják a szükséges tájékoztatást. |
| --- | --- |

2.7

További probléma, hogy a pénzintézetek részéről – az információgyűjtéshez, a hitelelbíráláshoz és a hitelek nyomon követéséhez kapcsolódó fix tranzakciós költségekhez köthető – méretgazdaságossági megfontolások is közrejátszanak. Ez főként olyan esetekben merül fel, amikor önfoglalkoztatók vagy nem kellően átlátható kkv-k kérelmezik a mikrohitelt, amelyek nem rendelkeznek kellő kapacitással, hogy a pénzintézetnek megadják a szükséges tájékoztatást.

| 2.8 | A mikrohitel nemzetközi meghatározása szerint: „kis összegű – Európában 25 000 EUR-t (9), az Egyesült Államokban 100 000 USD-t meg nem haladó – hitel nyújtása olyan, kis jövedelmű kérelmezőknek, amelyek rendes esetben nem férnek hozzá banki hitelekhez, megfelelő hitelképesség hiányában és/vagy mert a hasonló hitelek kezelésének költségei túl magasnak minősülnek (10)”. A mikrohitel meghatározása nem terjed ki a fogyasztási hitelekre. |
| --- | --- |

2.8

A mikrohitel nemzetközi meghatározása szerint: „kis összegű – Európában 25 000 EUR-t (9), az Egyesült Államokban 100 000 USD-t meg nem haladó – hitel nyújtása olyan, kis jövedelmű kérelmezőknek, amelyek rendes esetben nem férnek hozzá banki hitelekhez, megfelelő hitelképesség hiányában és/vagy mert a hasonló hitelek kezelésének költségei túl magasnak minősülnek (10)”. A mikrohitel meghatározása nem terjed ki a fogyasztási hitelekre.

| 2.9 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a mikrohitel fontos szerepet játszik a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia végrehajtásában és a társadalmi beilleszkedés elősegítésében. Létfontosságúnak tartja továbbá, hogy elsődleges feladatára: a növekedés és önfoglalkoztatás ösztönzésére és a mikrovállalkozások fejlesztésére összpontosítsunk, anélkül, hogy egyszerű szociális támogatássá változtatnánk a mikrohitelt. |
| --- | --- |

2.9

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a mikrohitel fontos szerepet játszik a lisszaboni növekedési és foglalkoztatási stratégia végrehajtásában és a társadalmi beilleszkedés elősegítésében. Létfontosságúnak tartja továbbá, hogy elsődleges feladatára: a növekedés és önfoglalkoztatás ösztönzésére és a mikrovállalkozások fejlesztésére összpontosítsunk, anélkül, hogy egyszerű szociális támogatássá változtatnánk a mikrohitelt.

| 2.10 | Az EGSZB szerint a mikrohitelnek az EU-ban a piaci hiányosságokból adódó problémák megoldását kell szolgálnia, hozzáférést biztosítva a vállalkozók számára a gazdasági szempontból életképes tevékenységek indításához és bővítéséhez szükséges hitelekhez – a fejlesztési támogatások és az együttműködési politika területeit is beleértve (11). |
| --- | --- |

2.10

Az EGSZB szerint a mikrohitelnek az EU-ban a piaci hiányosságokból adódó problémák megoldását kell szolgálnia, hozzáférést biztosítva a vállalkozók számára a gazdasági szempontból életképes tevékenységek indításához és bővítéséhez szükséges hitelekhez – a fejlesztési támogatások és az együttműködési politika területeit is beleértve (11).

| 2.11 | A Közösség szintjén az EBA (12) CIP – mikrohitel-garancia eszköze számos garanciát nyújt a helyi pénzintézetek által a mikrovállalkozásoknak (13) folyósított mikrohitelekre. Ugyanakkor az európai bankszektor-szabályozás (14) hatálya alá tartozó banki mikrohitel szektortól, illetve a különböző közösségi programok és kezdeményezések (15) mikrohitelekre vonatkozó utalásaitól eltekintve jelenleg nincs a mikrohitelekre vonatkozó specifikus közösségi szabályozás. |
| --- | --- |

2.11

A Közösség szintjén az EBA (12) CIP – mikrohitel-garancia eszköze számos garanciát nyújt a helyi pénzintézetek által a mikrovállalkozásoknak (13) folyósított mikrohitelekre. Ugyanakkor az európai bankszektor-szabályozás (14) hatálya alá tartozó banki mikrohitel szektortól, illetve a különböző közösségi programok és kezdeményezések (15) mikrohitelekre vonatkozó utalásaitól eltekintve jelenleg nincs a mikrohitelekre vonatkozó specifikus közösségi szabályozás.

| 2.12 | A mikrohitel szektor továbbá tagállamonként eltérő szabályozás és irányítás alatt áll. Csak két tagállam rendelkezik a bankon kívüli mikrofinanszírozási szektorra vonatkozó specifikus szabályozással (16), és további négy tagállamban léteznek uzsorakamat elleni jogszabályok (17). |
| --- | --- |

2.12

A mikrohitel szektor továbbá tagállamonként eltérő szabályozás és irányítás alatt áll. Csak két tagállam rendelkezik a bankon kívüli mikrofinanszírozási szektorra vonatkozó specifikus szabályozással (16), és további négy tagállamban léteznek uzsorakamat elleni jogszabályok (17).

| 2.13 | A tavaszi Európai Tanács egyebek között rámutatott, hogy sürgősen „meg kell könnyíteni a finanszírozáshoz való hozzáférést, az EU meglévő pénzügyi eszközeit is beleértve” (18), valamint hogy „az aktív társadalmi beilleszkedés biztosítása érdekében elő kell mozdítani a munkaerő általános részvételének fokozását, és fel kell számolni a töredezettséget”. |
| --- | --- |

2.13

A tavaszi Európai Tanács egyebek között rámutatott, hogy sürgősen „meg kell könnyíteni a finanszírozáshoz való hozzáférést, az EU meglévő pénzügyi eszközeit is beleértve” (18), valamint hogy „az aktív társadalmi beilleszkedés biztosítása érdekében elő kell mozdítani a munkaerő általános részvételének fokozását, és fel kell számolni a töredezettséget”.

| 2.14 | Az EGSZB szerint egy tágabb jogi és támogatási keret nagyobb ösztönzést adna az új termelő vállalkozások létrehozásának, és megkönnyíthetné helyzetük megszilárdulását, megelőzve a marginalizálódás és a termelési rendszerből való kirekesztődés kockázatait, amely súlyosbíthatja az uzsorakamathoz hasonló szociális és büntetőjogi veszélyeket. |
| --- | --- |

2.14

Az EGSZB szerint egy tágabb jogi és támogatási keret nagyobb ösztönzést adna az új termelő vállalkozások létrehozásának, és megkönnyíthetné helyzetük megszilárdulását, megelőzve a marginalizálódás és a termelési rendszerből való kirekesztődés kockázatait, amely súlyosbíthatja az uzsorakamathoz hasonló szociális és büntetőjogi veszélyeket.

3.   Az Európai Bizottság javaslata

| 3.1 | Az Európai Bizottság két cselekvési vonalat vázol fel:






  — | tagállami reformprogramok indítását javasolta a mikrohitelezés feltételeinek javítására, nemzeti adottságaiknak és prioritásaiknak megfelelően, melyekhez az Európai Bizottság is segítséget nyújthat mennyiségi célok megállapításával és a bevált gyakorlatok összegyűjtésével; |
| --- | --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság két cselekvési vonalat vázol fel:

—

tagállami reformprogramok indítását javasolta a mikrohitelezés feltételeinek javítására, nemzeti adottságaiknak és prioritásaiknak megfelelően, melyekhez az Európai Bizottság is segítséget nyújthat mennyiségi célok megállapításával és a bevált gyakorlatok összegyűjtésével;

| — | a Jeremie programon belül javasolta egy új közösségi mikrohitel-támogatási struktúra kialakítását, technikai segítségnyújtást és megfelelő tájékoztatási és kommunikációs intézkedéseket biztosítva a mikrofinanszírozási intézetek/intézmények megerősítéséhez. |
| --- | --- |

—

a Jeremie programon belül javasolta egy új közösségi mikrohitel-támogatási struktúra kialakítását, technikai segítségnyújtást és megfelelő tájékoztatási és kommunikációs intézkedéseket biztosítva a mikrofinanszírozási intézetek/intézmények megerősítéséhez.

4.   A növekedést és a foglalkoztatást támogató mikrohitelek fejlesztésének kerete

| 4.1 | A mikrohitel a szociális beilleszkedés katalizátora lehet, lehetővé téve a konvencionális bankrendszerből kiszoruló, kevésbé jómódú személyek és vállalkozások számára az induláshoz és a jövedelmező tevékenységek fejlesztéséhez szükséges, kulcsfontosságú finanszírozáshoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

4.1

A mikrohitel a szociális beilleszkedés katalizátora lehet, lehetővé téve a konvencionális bankrendszerből kiszoruló, kevésbé jómódú személyek és vállalkozások számára az induláshoz és a jövedelmező tevékenységek fejlesztéséhez szükséges, kulcsfontosságú finanszírozáshoz való hozzáférést.

| 4.2 | Uniós szinten az európai kisvállalkozási törvénynek
   (19) – amelynek kifejezett célja az európai kkv-környezet javítására irányuló konkrét intézkedések és elvek kialakítása – lehetővé kellene tennie a kisvállalkozások potenciáljának felszabadítását gátoló akadályok azonosítását és felszámolását, egyszerűsítésre irányuló intézkedésekkel, a hitelhez jutás megkönnyítésével, és a megfelelő energiaügyi és környezetvédelmi szabályok keretbe foglalásával. |
| --- | --- |

4.2

Uniós szinten az európai kisvállalkozási törvénynek
   (19) – amelynek kifejezett célja az európai kkv-környezet javítására irányuló konkrét intézkedések és elvek kialakítása – lehetővé kellene tennie a kisvállalkozások potenciáljának felszabadítását gátoló akadályok azonosítását és felszámolását, egyszerűsítésre irányuló intézkedésekkel, a hitelhez jutás megkönnyítésével, és a megfelelő energiaügyi és környezetvédelmi szabályok keretbe foglalásával.

| 4.3 | Az EGSZB úgy véli, jobban koordinálni kellene a mikrohitelek terén rendelkezésre álló számos eszközt – hasznosítva a múltban és a jelenleg is működő eszközök tapasztalatait –, ahogyan az az Európai Bizottság közleményében (20) is áll, nevezetesen:






  — | a Jeremie kezdeményezést, |
| --- | --- | --- |

4.3

Az EGSZB úgy véli, jobban koordinálni kellene a mikrohitelek terén rendelkezésre álló számos eszközt – hasznosítva a múltban és a jelenleg is működő eszközök tapasztalatait –, ahogyan az az Európai Bizottság közleményében (20) is áll, nevezetesen:

—

a Jeremie kezdeményezést,

| — | a CIP mikrohitel-garancia eszközt (21), illetve a társadalmi kirekesztődés elleni közösségi cselekvési programhoz tartozó EMH és MFC (22) eszközeit, |
| --- | --- |

—

a CIP mikrohitel-garancia eszközt (21), illetve a társadalmi kirekesztődés elleni közösségi cselekvési programhoz tartozó EMH és MFC (22) eszközeit,

| — | az Európai Szociális Alap kezdeményezését, |
| --- | --- |

—

az Európai Szociális Alap kezdeményezését,

| — | az EMVA (23) vidékfejlesztési programjait. |
| --- | --- |

—

az EMVA (23) vidékfejlesztési programjait.

| 4.3.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a mikrohitellel kapcsolatos új közösségi intézkedések kidolgozása alkalmával megfelelő mértékben figyelembe kellene venni a DG EuropAid EU-AKCS mikrofinanszírozási keretprogramjának konkrét, többéves végrehajtása során szerzett pozitív tapasztalatokat. |
| --- | --- |

4.3.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a mikrohitellel kapcsolatos új közösségi intézkedések kidolgozása alkalmával megfelelő mértékben figyelembe kellene venni a DG EuropAid EU-AKCS mikrofinanszírozási keretprogramjának konkrét, többéves végrehajtása során szerzett pozitív tapasztalatokat.

4.4   Pénzügyi tervezés és a mikrofinanszírozási alap

| 4.4.1 | Az európai pénzintézetek az 1980-as évek eleje óta (24) – elsősorban a Kézműipari- és Kisvállalkozások Európai Konferenciáin
   (25) lezajlott vitákban felvetődött elgondolásoknak és javaslatoknak köszönhetően – ösztönzik és támogatják a pénzügyi tervezés kultúráját a tagállamokban (26) |
| --- | --- |

4.4.1

Az európai pénzintézetek az 1980-as évek eleje óta (24) – elsősorban a Kézműipari- és Kisvállalkozások Európai Konferenciáin
   (25) lezajlott vitákban felvetődött elgondolásoknak és javaslatoknak köszönhetően – ösztönzik és támogatják a pénzügyi tervezés kultúráját a tagállamokban (26)

| 4.4.2 | A könnyebb hitelhez jutást és a pénzügyi tervezés kialakítását elősegítő gyakorlati lépések szükségessége miatt az Európai Bizottság és az EIB a kisvállalkozások szervezeteinek nyomása alatt létrehozta az EBA-t (27). A kommunikációs hálózatok támogatására irányuló rövid kitérő után (28) az EIF a mikrovállalkozásoknak és a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-knek) a különböző garanciatípusokkal történő támogatása felé fordította a figyelmét, amely gyakran pénzügyi tervezési elemeket is magába foglal. |
| --- | --- |

4.4.2

A könnyebb hitelhez jutást és a pénzügyi tervezés kialakítását elősegítő gyakorlati lépések szükségessége miatt az Európai Bizottság és az EIB a kisvállalkozások szervezeteinek nyomása alatt létrehozta az EBA-t (27). A kommunikációs hálózatok támogatására irányuló rövid kitérő után (28) az EIF a mikrovállalkozásoknak és a kis- és középvállalkozásoknak (kkv-knek) a különböző garanciatípusokkal történő támogatása felé fordította a figyelmét, amely gyakran pénzügyi tervezési elemeket is magába foglal.

| 4.4.3 | Az Európai Bizottság többéves mikrovállalkozás-, kkv- és szövetkezeti támogatási programjai, illetve újabban a CIP 1. fejezete (29) révén a pénzügyi tervezés fejlesztését a következő intézkedések segítették:






  — | a kkv-szövetkezeteknek és hitelkonzorciumoknak nyújtott hitelgaranciák, |
| --- | --- | --- |

4.4.3

Az Európai Bizottság többéves mikrovállalkozás-, kkv- és szövetkezeti támogatási programjai, illetve újabban a CIP 1. fejezete (29) révén a pénzügyi tervezés fejlesztését a következő intézkedések segítették:

—

a kkv-szövetkezeteknek és hitelkonzorciumoknak nyújtott hitelgaranciák,

| — | a hitelkonzorciumok kockázati tőkéjére nyújtott hitelgaranciák (30); továbbá |
| --- | --- |

—

a hitelkonzorciumok kockázati tőkéjére nyújtott hitelgaranciák (30); továbbá

| — | a mezzaninhiteleken
   (31) keresztül nyújtott garanciák, |
| --- | --- |

—

a mezzaninhiteleken
   (31) keresztül nyújtott garanciák,

| — | a kockázatitőke-befektetések, az öko-innováció támogatása és a technológiaátadás, |
| --- | --- |

—

a kockázatitőke-befektetések, az öko-innováció támogatása és a technológiaátadás,

| — | az „üzleti angyalok” beavatkozásai. |
| --- | --- |

—

az „üzleti angyalok” beavatkozásai.

| 4.4.4 | Az EGSZB számos alkalommal üdvözölte, hogy az Európai Bizottság, az EBB és az EBA – különösen az elmúlt tizenöt évben – fellépett a kisvállalkozások támogatása érdekében. Az EGSZB elismeri, hogy az EBB csoport egyre szélesebb körű és modernebb pénzügyi támogatást nyújt a kkv-knek (32), ugyanakkor úgy véli, további erőfeszítésekre van szükség egyebek között közös programokon keresztül:






  — | az EBB-vel a tőke, az EBA-val pedig a hitelgaranciák területén, |
| --- | --- | --- |

4.4.4

Az EGSZB számos alkalommal üdvözölte, hogy az Európai Bizottság, az EBB és az EBA – különösen az elmúlt tizenöt évben – fellépett a kisvállalkozások támogatása érdekében. Az EGSZB elismeri, hogy az EBB csoport egyre szélesebb körű és modernebb pénzügyi támogatást nyújt a kkv-knek (32), ugyanakkor úgy véli, további erőfeszítésekre van szükség egyebek között közös programokon keresztül:

—

az EBB-vel a tőke, az EBA-val pedig a hitelgaranciák területén,

| — | az egyes tagállamokban működő pénzintézetekkel; |
| --- | --- |

—

az egyes tagállamokban működő pénzintézetekkel;

| — | a mikrovállalkozások és kkv-k reprezentatív testületeivel; továbbá |
| --- | --- |

—

a mikrovállalkozások és kkv-k reprezentatív testületeivel; továbbá

| — | a pénzügyi tervezésben gyakorlattal bíró hitelkonzorciumokkal, amelyek a vállalkozási hitelek 50–80 %-a esetében kezesként szerepelnek. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi tervezésben gyakorlattal bíró hitelkonzorciumokkal, amelyek a vállalkozási hitelek 50–80 %-a esetében kezesként szerepelnek.

| 4.4.5 | Tagállami szinten egy
  mikrohitelalap
  -hálózat felállítására volna szükség, amely az EBB forgóalapjait veszi igénybe az EBA garanciáival kiegészítve, és különböző szinteken működik. A regionális (NUTS II) és helyi (NUTS III) szinten a hitelnyújtási struktúrát a hitelkonzorciumok biztosíthatják (ahol működnek ilyenek) (33). A hitelkonzorciumok már jelentős tapasztalatra tettek szert az indulótőke területén, és elegendő – az EIF által ellenbiztosított – kockázati tőkével megfelelő hitelgaranciákat nyújthatnak. |
| --- | --- |

4.4.5

Tagállami szinten egy
  mikrohitelalap
  -hálózat felállítására volna szükség, amely az EBB forgóalapjait veszi igénybe az EBA garanciáival kiegészítve, és különböző szinteken működik. A regionális (NUTS II) és helyi (NUTS III) szinten a hitelnyújtási struktúrát a hitelkonzorciumok biztosíthatják (ahol működnek ilyenek) (33). A hitelkonzorciumok már jelentős tapasztalatra tettek szert az indulótőke területén, és elegendő – az EIF által ellenbiztosított – kockázati tőkével megfelelő hitelgaranciákat nyújthatnak.

| 4.4.5.1 | Ezt az új javaslatot az EBB csoport és az Európai Bizottság által létrehozandó mikrohitel-alap függvényében egyértelművé kell majd tenni. E kezdeményezés célja az európai mikrohitel-intézetek támogatása pénzügyi (szubvenciók, kölcsönök, mezzaninhitelek, vagy alaptőke) és technikai segítségnyújtással egyaránt. A mikrohitel-alapot az EBA hozza létre mintegy 40 millió EUR kezdőtőkével (melyből 20 millió EUR az EBB-től származik), és az EGSZB véleménye szerint a jövőben is az EBA-nak kellene azt kezelnie. |
| --- | --- |

4.4.5.1

Ezt az új javaslatot az EBB csoport és az Európai Bizottság által létrehozandó mikrohitel-alap függvényében egyértelművé kell majd tenni. E kezdeményezés célja az európai mikrohitel-intézetek támogatása pénzügyi (szubvenciók, kölcsönök, mezzaninhitelek, vagy alaptőke) és technikai segítségnyújtással egyaránt. A mikrohitel-alapot az EBA hozza létre mintegy 40 millió EUR kezdőtőkével (melyből 20 millió EUR az EBB-től származik), és az EGSZB véleménye szerint a jövőben is az EBA-nak kellene azt kezelnie.

| 4.4.6 | A mikrohitel elegendő lehet a vállalkozások elindításához szükséges készletek és alapvető felszerelések vásárlásának, illetve a meglévő felszerelések cseréjének fedezéséhez, amire egy mikrovállalkozásnak bármikor szüksége lehet (34). |
| --- | --- |

4.4.6

A mikrohitel elegendő lehet a vállalkozások elindításához szükséges készletek és alapvető felszerelések vásárlásának, illetve a meglévő felszerelések cseréjének fedezéséhez, amire egy mikrovállalkozásnak bármikor szüksége lehet (34).

| 4.4.6.1 | Az EGSZB véleménye szerint kiemelt figyelmet kellene szentelni a vállalkozó nők részére folyósított mikrohiteleknek. Ezekben az esetekben jobban kellene ügyelni a hitelnyújtás rugalmasságára, módozataira és kritériumaira annak érdekében, hogy hatékonyan szembe lehessen szállni az objektív szociális és pszichológiai nehézségekkel, amelyek a következő esetekben még jobban kiéleződhetnek:






  — | kisebbséghez való tartozás, |
| --- | --- | --- |

4.4.6.1

Az EGSZB véleménye szerint kiemelt figyelmet kellene szentelni a vállalkozó nők részére folyósított mikrohiteleknek. Ezekben az esetekben jobban kellene ügyelni a hitelnyújtás rugalmasságára, módozataira és kritériumaira annak érdekében, hogy hatékonyan szembe lehessen szállni az objektív szociális és pszichológiai nehézségekkel, amelyek a következő esetekben még jobban kiéleződhetnek:

—

kisebbséghez való tartozás,

| — | nehéz családi körülmények, |
| --- | --- |

—

nehéz családi körülmények,

| — | szociális elszigetelődésre való hajlam. |
| --- | --- |

—

szociális elszigetelődésre való hajlam.

| 4.4.6.2 | A nők tevékenységének fejlesztésére szolgáló mikrohitelek módozatainál és kezelésénél különös módon figyelni kell a nőknek a társadalom termelési struktúrájába történő társadalmi és gazdasági beilleszkedésével vagy újrabeilleszkedésével kapcsolatos prioritásokra, figyelembe véve azt, hogy szembe kell szállni a lenézés veszélyével, valamint fejleszteni kell a vállalkozói szellemet, illetve a nagyobb felelősség és kockázatok vállalásának képességét. |
| --- | --- |

4.4.6.2

A nők tevékenységének fejlesztésére szolgáló mikrohitelek módozatainál és kezelésénél különös módon figyelni kell a nőknek a társadalom termelési struktúrájába történő társadalmi és gazdasági beilleszkedésével vagy újrabeilleszkedésével kapcsolatos prioritásokra, figyelembe véve azt, hogy szembe kell szállni a lenézés veszélyével, valamint fejleszteni kell a vállalkozói szellemet, illetve a nagyobb felelősség és kockázatok vállalásának képességét.

| 4.4.7 | A mikrohitel olyan fiatalok számára is lehetőség kellene, hogy legyen, akik megfelelő szakmai felkészültséggel vállalkozni szeretnének, de nincsenek meg a gazdasági lehetőségeik ahhoz, hogy önálló tevékenységet folytassanak. |
| --- | --- |

4.4.7

A mikrohitel olyan fiatalok számára is lehetőség kellene, hogy legyen, akik megfelelő szakmai felkészültséggel vállalkozni szeretnének, de nincsenek meg a gazdasági lehetőségeik ahhoz, hogy önálló tevékenységet folytassanak.

| 4.4.7.1 | A kezdeti hitelgarancia, amelyet minden esetben valamely banki vagy nem banki pénzintézetnek kell nyújtania, a megvásárolt felszerelésből áll. Egy pénzügyi forrásokkal és a szükséges szakértelemmel rendelkező, időről időre az EBA-n, a hitelkonzorciumokon vagy az ágazati szervezeteken keresztül az esetlegesen felhalmozódó hiteltartozás rendezésének segítése érdekében beavatkozó mikrohitel-alap – amely mindemellett lehetőségei és szándékai szerint előmozdítja a stabilitás, a diverzifikálódás, a termelés javítása, az átláthatóság és az uzsora elleni küzdelem optimális szabályait (35) – azonban arra bátoríthatja a pénzintézeteket, hogy enyhítsék a hitelnyújtás feltételeit (36). |
| --- | --- |

4.4.7.1

A kezdeti hitelgarancia, amelyet minden esetben valamely banki vagy nem banki pénzintézetnek kell nyújtania, a megvásárolt felszerelésből áll. Egy pénzügyi forrásokkal és a szükséges szakértelemmel rendelkező, időről időre az EBA-n, a hitelkonzorciumokon vagy az ágazati szervezeteken keresztül az esetlegesen felhalmozódó hiteltartozás rendezésének segítése érdekében beavatkozó mikrohitel-alap – amely mindemellett lehetőségei és szándékai szerint előmozdítja a stabilitás, a diverzifikálódás, a termelés javítása, az átláthatóság és az uzsora elleni küzdelem optimális szabályait (35) – azonban arra bátoríthatja a pénzintézeteket, hogy enyhítsék a hitelnyújtás feltételeit (36).

| 4.4.8 | A mikro- és kisvállalkozások hitelképességét elemző tanulmányok azt mutatták, hogy a jelentősebb EU-országokban az elmúlt tíz évben a hitelhez kapcsolódó fizetésképtelenség nem haladta meg a 4 %-ot (37). Tehát 5 % alatti ráta mellett egy 20-szoros szorzó alkalmazása alkalmas lehet a pénzintézet által nyújtott hitelek biztosítására. |
| --- | --- |

4.4.8

A mikro- és kisvállalkozások hitelképességét elemző tanulmányok azt mutatták, hogy a jelentősebb EU-országokban az elmúlt tíz évben a hitelhez kapcsolódó fizetésképtelenség nem haladta meg a 4 %-ot (37). Tehát 5 % alatti ráta mellett egy 20-szoros szorzó alkalmazása alkalmas lehet a pénzintézet által nyújtott hitelek biztosítására.

| 4.4.9 | A fenti 20-szoros szorzó, illetve az egyes adósok fizetésképtelenségének 50 %-át fedező garancia mellett egy 1 millió EUR kockázati tőkével rendelkező hitelkonzorcium számos vállalkozás (38) számára nyújthat hitelgaranciát, összesen akár 40 millió EUR értékben. |
| --- | --- |

4.4.9

A fenti 20-szoros szorzó, illetve az egyes adósok fizetésképtelenségének 50 %-át fedező garancia mellett egy 1 millió EUR kockázati tőkével rendelkező hitelkonzorcium számos vállalkozás (38) számára nyújthat hitelgaranciát, összesen akár 40 millió EUR értékben.

| 4.4.9.1 | A garancianyújtás révén a hitelkonzorciumok rendszere 2007-ben mintegy 6 milliárd EUR hitel kihelyezését tette lehetővé olaszországi ipari vállalkozások részére. |
| --- | --- |

4.4.9.1

A garancianyújtás révén a hitelkonzorciumok rendszere 2007-ben mintegy 6 milliárd EUR hitel kihelyezését tette lehetővé olaszországi ipari vállalkozások részére.

| 4.4.10 | Az EU-27-ek területén évente megközelítőleg 500 000 új vállalkozás indul. A csődbe jutó vállalkozások száma valamivel kevesebb (39). Az évente beinduló új vállalkozások 99 %-a kkv, amelyek közül legalább 240 000 egyszemélyes vállalkozás (40). |
| --- | --- |

4.4.10

Az EU-27-ek területén évente megközelítőleg 500 000 új vállalkozás indul. A csődbe jutó vállalkozások száma valamivel kevesebb (39). Az évente beinduló új vállalkozások 99 %-a kkv, amelyek közül legalább 240 000 egyszemélyes vállalkozás (40).

| 4.4.11 | A 4.4.9. pont példájához visszatérve, az 1 millió EUR kockázati tőke a pénzügyi tervezés eszközével párosulva egy mikrohitel-alapon keresztül 1 600 kisvállalkozásnak nyújthat 25 000 EUR nagyságrendig hitelgaranciákat. |
| --- | --- |

4.4.11

A 4.4.9. pont példájához visszatérve, az 1 millió EUR kockázati tőke a pénzügyi tervezés eszközével párosulva egy mikrohitel-alapon keresztül 1 600 kisvállalkozásnak nyújthat 25 000 EUR nagyságrendig hitelgaranciákat.

4.5   A hitel társadalmi kezelése

| 4.5.1 | Amint azt már megjegyeztük, a hitel a gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint a szociális piacgazdaság megvalósításának egyik alapvető eszköze. |
| --- | --- |

4.5.1

Amint azt már megjegyeztük, a hitel a gazdasági és társadalmi fejlődés, valamint a szociális piacgazdaság megvalósításának egyik alapvető eszköze.

| 4.5.2 | Ezért tapasztalható a hitel új felfogásának folyamatos és egyre határozottabb térnyerése, amely a hitelt már nem egyszerűen az ügyfél és a pénzintézet közötti kapcsolatként fogja fel, hanem mint társadalmi szempontból értékes eszközt, hiszen kapcsolódik a jobb és biztosabb foglalkoztatáshoz és a gazdasági fejlődéshez. |
| --- | --- |

4.5.2

Ezért tapasztalható a hitel új felfogásának folyamatos és egyre határozottabb térnyerése, amely a hitelt már nem egyszerűen az ügyfél és a pénzintézet közötti kapcsolatként fogja fel, hanem mint társadalmi szempontból értékes eszközt, hiszen kapcsolódik a jobb és biztosabb foglalkoztatáshoz és a gazdasági fejlődéshez.

| 4.5.3 | Ebből az új és tágabb felfogásból következően szükség van a hitelnyújtáshoz kapcsolódó kockázatok több szereplő közötti megosztására. |
| --- | --- |

4.5.3

Ebből az új és tágabb felfogásból következően szükség van a hitelnyújtáshoz kapcsolódó kockázatok több szereplő közötti megosztására.

| 4.5.4 | A hitelkockázatok több szereplő közötti megosztása






  — | növeli a pénzintézettel szembeni garanciákat, |
| --- | --- | --- |

4.5.4

A hitelkockázatok több szereplő közötti megosztása

—

növeli a pénzintézettel szembeni garanciákat,

| — | csökkenti a nyújtott hitelhez kapcsolódó kamatlábakat, |
| --- | --- |

—

csökkenti a nyújtott hitelhez kapcsolódó kamatlábakat,

| — | elősegíti a hitelnyújtást a kérelmezőnek. |
| --- | --- |

—

elősegíti a hitelnyújtást a kérelmezőnek.

| 4.5.5 | Társadalmi értelemben a hitelnyújtást mind jobban és erősebben a vállalat társadalmi felelősségének elve kell, hogy vezesse, és a vállalkozó részéről előkészületeket, valamint a fenntartható fejlődés értékének elfogadását kell, hogy feltételezze. |
| --- | --- |

4.5.5

Társadalmi értelemben a hitelnyújtást mind jobban és erősebben a vállalat társadalmi felelősségének elve kell, hogy vezesse, és a vállalkozó részéről előkészületeket, valamint a fenntartható fejlődés értékének elfogadását kell, hogy feltételezze.

| 4.5.6 | Feltételként kellene szabni a többi hitelesítésnél megfelelőbb EMAS (41) környezetvédelmi hitelesítés megszerzését a hitel társadalmi szerepéhez kapcsolódó pénzügyi tervezés folyamatán belül. |
| --- | --- |

4.5.6

Feltételként kellene szabni a többi hitelesítésnél megfelelőbb EMAS (41) környezetvédelmi hitelesítés megszerzését a hitel társadalmi szerepéhez kapcsolódó pénzügyi tervezés folyamatán belül.

| 4.5.7 | Az elmúlt években csak néhány tízezer vállalkozás tudott élni a Közösség pénzügyi eszközeivel (42), ami jól mutatja a szándékok és a gyakorlati eredmények között tátongó szakadékot. Ezért sürgősen meg kell fontolni, milyen gyakorlati lépéseket lehetne tenni a pénzintézetek fokozott bevonása és az eredmények bővítése érdekében. |
| --- | --- |

4.5.7

Az elmúlt években csak néhány tízezer vállalkozás tudott élni a Közösség pénzügyi eszközeivel (42), ami jól mutatja a szándékok és a gyakorlati eredmények között tátongó szakadékot. Ezért sürgősen meg kell fontolni, milyen gyakorlati lépéseket lehetne tenni a pénzintézetek fokozott bevonása és az eredmények bővítése érdekében.

| 4.5.8 | 1997. november 20–21-én az egyetlen napirendi ponttal – a foglalkoztatás ügyében – összehívott Luxemburgi Rendkívüli Európai Tanács három gyakorlati kezdeményezést indított el a vállalkozások piaci versenyképességének megőrzése érdekében, és felhívta az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő a vállalkozási szektor élénkítésére és a foglalkoztatás előmozdítására irányuló javaslatokat. A három kezdeményezés az ETF Start-up hitel (technológiai indulótőke), a JEV (Joint European Venture – Európai Közös Vállalkozás) és a kkv garanciaprogram volt. Ezek közül kettő – az ETF vállalkozásindítási eszköz és a kkv garanciaeszköz – a hitelhez jutás megkönnyítését célozza. |
| --- | --- |

4.5.8

1997. november 20–21-én az egyetlen napirendi ponttal – a foglalkoztatás ügyében – összehívott Luxemburgi Rendkívüli Európai Tanács három gyakorlati kezdeményezést indított el a vállalkozások piaci versenyképességének megőrzése érdekében, és felhívta az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő a vállalkozási szektor élénkítésére és a foglalkoztatás előmozdítására irányuló javaslatokat. A három kezdeményezés az ETF Start-up hitel (technológiai indulótőke), a JEV (Joint European Venture – Európai Közös Vállalkozás) és a kkv garanciaprogram volt. Ezek közül kettő – az ETF vállalkozásindítási eszköz és a kkv garanciaeszköz – a hitelhez jutás megkönnyítését célozza.

| 4.5.8.1 | 2005 végéig több mint 277 000 kkv élt a növekedési és foglalkoztatási program és a többéves program mechanizmusaival (43). |
| --- | --- |

4.5.8.1

2005 végéig több mint 277 000 kkv élt a növekedési és foglalkoztatási program és a többéves program mechanizmusaival (43).

| 4.5.8.2 | A kkv-garanciaeszköz az egyik legfontosabb, kkv-knek szánt európai program (44). |
| --- | --- |

4.5.8.2

A kkv-garanciaeszköz az egyik legfontosabb, kkv-knek szánt európai program (44).

| 4.5.9 | Az EU-ban körülbelül 23 millió mikrovállalkozás és 1,1 millió kisvállalkozás működik, amelyek 90 %-a kizárólag kereskedelemmel foglalkozik vagy partnerségben működik. Csak 5 vagy 6 %-uk használ kockázati tőkét. |
| --- | --- |

4.5.9

Az EU-ban körülbelül 23 millió mikrovállalkozás és 1,1 millió kisvállalkozás működik, amelyek 90 %-a kizárólag kereskedelemmel foglalkozik vagy partnerségben működik. Csak 5 vagy 6 %-uk használ kockázati tőkét.

| 4.5.10 | Ezért az EGSZB úgy véli, hogy fontolóra kell venni a hiteltámogatás új formáit amely – ahogy az a pénzügyi tervezési eszközök esetében – a partnerségeket is célozza. A szóban forgó intézkedés híján a támogatásfelvétel továbbra is elhanyagolható mértékű marad, gátolva a mikro- és kisvállalkozások pénzügyi növekedését. |
| --- | --- |

4.5.10

Ezért az EGSZB úgy véli, hogy fontolóra kell venni a hiteltámogatás új formáit amely – ahogy az a pénzügyi tervezési eszközök esetében – a partnerségeket is célozza. A szóban forgó intézkedés híján a támogatásfelvétel továbbra is elhanyagolható mértékű marad, gátolva a mikro- és kisvállalkozások pénzügyi növekedését.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Vö. A Nobel-díjas Harry Markovitz tanulmányai a portfóliódiverzifikáció, a kockázatcsökkentés és a befektetésmegtérülések fluktuációjának kompenzációja közötti korrelációról (hatékonysági görbe) a gazdasági ciklus stabilizációs hatásaival.

1

(2)  Sok államban a regionális és helyi közigazgatás a hitelgarancia-konzorciumoknak szánt finanszírozási eszközökkel támogatja a kkv-k fejlesztését.

2

(3)  COM(2006) 349 végleges, 2006.6.29.

3

(4)  Az EGSZB véleménye: CESE 599/2007, HL C 168/1., 2007.7.20. – előadó: Joost VAN IERSEL és Enrico GIBELLIERI.

4

(5)  Az EGSZB véleménye: CESE 982/2007, HL C 256/8., 2007.10.27. – előadó: Christine Faes.

5

(6)  Az EGSZB véleménye a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról: CESE 1485/2005, előadó: Bernhard WELSCHKE, társelőadó: Lucia FUSCO.

6

(7)  Ld. a 4. és 5. lábjegyzetet.

7

(8)  1997-ben az Európai Bizottság az EBA-val közösen egy kkv garanciaeszközön keresztül kezdeményezte a mikrohitelek támogatását.

8

(9)  SEC(2004) 1156; Versenyképességi és innovációs keretprogram, 1639/2006/EK.

9

(10)  Ld. az Eurofi weboldalát:: eurofi.net.

10

(11)  Ld. a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet.

11

(12)  EBA: Európai Beruházási Alap.

12

(13)  A mikrovállalkozások meghatározását ld. a 2003/361/EK ajánlásban.

13

(14)  2006/48/EK irányelv – CRD („Tőkekövetelmény-irányelv”).

14

(15)  Ld. a Jeremie kezdeményezést; a növekedési és foglalkoztatási kezdeményezést (98/347/EK határozat); a többéves kkv-programot; a növekedési és foglalkoztatási keretprogramot (1639/2006/EK határozat); az EMVA-t (1698/2005/EK rendelet); és az európai globalizációs alkalmazkodási alapot (1927/2006/EK).

15

Jeremie

(16)  Franciaország és Románia. Ezen túlmenően az Egyesült Királyság és Finnország jogrendszere is előír néhány ehhez kapcsolódó eltérést, jóllehet nincsenek specifikus jogszabályok.

16

(17)  Belgium, Németország, Olaszország és Lengyelország.

17

(18)  2008. március 13–14., 11. pont.

18

(19)  Vö. EGSZB-vélemény: CESE 977/2008, előadó: Claudio CAPPELLINI.

19

(20)  Vö. COM 2007/708 végleges 3. melléklet.

20

(21)  CIP: versenyképességi és innovációs keretprogram, 2007–2013.

21

(22)  EMH: Európai Mikrofinanszírozási Hálózat; MFC: Közép- és Kelet-Európai Mikrofinanszírozási Központ.

22

(23)  EMVA: Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alap.

23

(24)  1982 a kkv-k és a kézműipar európai éve volt.

24

(25)  Avignon – 1990, Berlin – 1994, illetve Milánó – 1997.

25

(26)  A pénzügyi tervezés alapja az az elv, hogy az olyan kisvállalkozóknak nyújtott pénzügyi támogatást, akik új vállalkozásba kívánnak fogni, vagy új termékekbe, illetve eljárásokba kívánnak befektetni, ki kell terjeszteni a kisvállalkozó és a bank közötti kapcsolaton túlra, és – tekintettel a vállalkozások társadalmi funkciójára – más feleket is be kell vonni, amelyek különböző szintű felelősséget vállalnak, és osztoznak a kockázat és a költségek egy részében is.

26

A pénzügyi tervezés alapja

(27)  EBA: Európai Beruházási Alap, 1994-es alapítása idején a DG XXIII (a kisvállalkozások és a kézműipar támogatására felállított főigazgatóság, amely az említett európai konferenciákat szervezte), és a DG II (gazdaság és pénzügy) vezetése alatt állt. Az EBA eredeti költségvetéséhez az EBB 1 milliárd ECU-vel, az Európai Bizottság 800 millió ECU-vel, az európai pénzintézetek egyenként 2 millió, összesen további 200 millió ECU-vel járultak hozzá. Több mint ötven ilyen intézmény csatlakozott a kezdeményezéshez annak elindítása óta.

27

EBA: Európai Beruházási Alap

(28)  Ld. a lille-i nagyvárosi régiót.

28

(29)  CIP, 1. fejezet: vállalkozástámogatás; 2. fejezet: IKT-támogatás; 3. fejezet: az európai intelligens energia támogatása.

29

(30)  A hiteltartozásra nyújtott garancia úgy működik, hogy a hitelkonzorcium (vagy bank) felé fennálló tartozás teljes összegét vagy egy részét specializált pénzintézetek vállalják át, ami lehetővé teszi a hitelkonzorciumok számára, hogy fokozzák az általuk az érintetteknek nyújtott hitelgaranciákat.

30

(31)  A mezzaninhitel tárgyi biztosíték helyett elsősorban a kedvezményezett várható pénzforgalmán alapul. Kétféleképpen működhet: (1) másodrangú tartozás (fix vagy indexhez kapcsolt kamatozású kölcsönök); (2) tulajdonrész felajánlásával (a kölcsönnyújtó/befektető jogosult a hitel által érintett tulajdon értéknövekedésének bizonyos százalékával rendelkezni). A mezzaninfinanszírozás négy-nyolc éves futamidő mellett működik.

31

(32)  http://www.eib.org/projects/publications/sme-consultation-2007-2008.htm

32

(33)  A hitelkonzorciumok rendszere sok európai országban rendelkezik hagyománnyal, és az európai szövetség szintjén is aktívan jelen van.

33

(34)  A mikrovállalkozások adják az európai – nem mezőgazdasági – magánvállalkozások 94 %-át.

34

(35)  A bankoknak és az ágazati szövetségeknek a mikrovállalatok pénzügyi tervezése javítása érdekében történő közös fellépésekről már az Avignonban szervezett első (1990) és a Berlinben rendezett második (1994) Kézműves Konferencia dokumentumai is említést tesznek. Ezek elsősorban a német „népbank”/Volksbank és az ágazati szervezetek (ZDH) nevéhez fűződnek.

35

(36)  A kockázatok jelentős részének elhárításával a pénzügyi tervezés könnyebbé és kevésbé költségessé teszi a pénzintézetek számára a hitelnyújtást, különös tekintettel az új és kevéssé ismert vállalkozások esetére.

36

(37)  Ld. FedartFidi UE, a Kézműipari Vállalkozások Hitelkonzorciumainak Európai Szövetsége (a működő hitelkonzorcium-rendszerrel rendelkező államok részvételével).

37

(38)  A 40 millió EUR 5 %-a 2 millió EUR; ugyanakkor mivel a hitelkonzorciumok csak a vissza nem fizetett hitel 50 %-át garantálják, csak 1 millió EUR kockázati tőke szükséges.

38

(39)  Forrás: Közös Európai Megfigyelőközpont.

39

(40)  Az EU-ban a mikrovállalkozások 49 %-ának nincs foglalkoztatottja, vagyis egyszemélyes vállalkozások.

40

(41)  Vö. 1836/93/EGK rendelet és 761/2001/EK rendelet.

41

(42)  A közösségi vállalkozási és versenyképességi programról indított konzultációs dokumentum, 2006/2010, Vállalkozási Főigazgatóság, 2004, 118. pont.

42

(43)  Forrás: COM(2007) 235: A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a vállalkozásokra és különösen a kis- és középvállalkozásokra (KKV-kre) vonatkozó többéves program (2001-től 2006-ig) pénzügyi eszközeiről.

43

(44)  2005. december 12-én az átlagos felhasználás elérte a 67 %-ot a kölcsöngarancia ágban, a 66 %-ot a mikrohitel ágban és a 65 %-ot az alaptőke ágban.

44

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/29 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/29

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek bizonyos veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében való módosításáról

COM(2008) 80 végleges – 2008/0033 (COD)

(2009/C 77/05)

2008. március 10-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a 76/769/EGK tanácsi irányelvnek bizonyos veszélyes anyagok és készítmények (diklór-metán) forgalomba hozatala és felhasználása tekintetében való módosításáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció 2008. július 15-én elfogadta véleményét. (Előadó: David SEARS.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglalás és ajánlások

| 1.1 | Jelen javaslat a 76/769/EGK tanácsi irányelv módosítását célozza azáltal, hogy korlátozásokkal egészíti ki azt a diklór-metán (DCM) forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozóan, abban az esetben, amikor azt festékeltávolítók egyik fő alkotórészeként alkalmazzák ipari, professzionális vagy magánfelhasználói szinten. |
| --- | --- |

1.1

Jelen javaslat a 76/769/EGK tanácsi irányelv módosítását célozza azáltal, hogy korlátozásokkal egészíti ki azt a diklór-metán (DCM) forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozóan, abban az esetben, amikor azt festékeltávolítók egyik fő alkotórészeként alkalmazzák ipari, professzionális vagy magánfelhasználói szinten.

| 1.2 | Ez a 76/769/EGK tanácsi irányelv utolsó ilyen módosítása, mielőtt az 1907/2006/EK (REACH) rendelet 2009. június 1-jén a helyébe lép. |
| --- | --- |

1.2

Ez a 76/769/EGK tanácsi irányelv utolsó ilyen módosítása, mielőtt az 1907/2006/EK (REACH) rendelet 2009. június 1-jén a helyébe lép.

| 1.3 | Az EGSZB elismeri, hogy milyen jelentős tudományos és politikai nehézségekkel kell az Európai Bizottságnak szembenéznie, amikor olyan arányos és költséghatékony módosításra vonatkozóan javasol és ér el megállapodást, amely – a 76/769/EGK irányelvnek megfelelően – megóvja a belső piacot, és ugyanakkor biztosítja az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB elismeri, hogy milyen jelentős tudományos és politikai nehézségekkel kell az Európai Bizottságnak szembenéznie, amikor olyan arányos és költséghatékony módosításra vonatkozóan javasol és ér el megállapodást, amely – a 76/769/EGK irányelvnek megfelelően – megóvja a belső piacot, és ugyanakkor biztosítja az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét.

| 1.4 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy nyilvánvaló bizonyíték van arra, hogy ha a DCM nagyfokú illékonysága miatt magas koncentrációjú gőzök keletkeznek, az tudatvesztést és halált okozhat. Ez a nem kielégítő ipari gyakorlatból ered, így többek között a nem megfelelő szellőzésből. Kevésbé egyértelmű a bizonyíték arra, hogy az alkalmi háztartási felhasználás komoly, állandó veszélyt jelentene a felhasználókra. A forgalomba hozatali tilalomra irányuló javaslat tehát aránytalan, és (tekintettel az alternatív termékek és eljárások ismert, ám eddig még nem számszerűsített kockázataira) valószínűtlennek tűnik, hogy az – egyébként meglehetősen alacsony – regisztrált baleseti arány általános csökkenéséhez vezetne. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB egyetért azzal, hogy nyilvánvaló bizonyíték van arra, hogy ha a DCM nagyfokú illékonysága miatt magas koncentrációjú gőzök keletkeznek, az tudatvesztést és halált okozhat. Ez a nem kielégítő ipari gyakorlatból ered, így többek között a nem megfelelő szellőzésből. Kevésbé egyértelmű a bizonyíték arra, hogy az alkalmi háztartási felhasználás komoly, állandó veszélyt jelentene a felhasználókra. A forgalomba hozatali tilalomra irányuló javaslat tehát aránytalan, és (tekintettel az alternatív termékek és eljárások ismert, ám eddig még nem számszerűsített kockázataira) valószínűtlennek tűnik, hogy az – egyébként meglehetősen alacsony – regisztrált baleseti arány általános csökkenéséhez vezetne.

| 1.5 | Az EGSZB azt is megjegyzi (az Európai Bizottság által alkalmazott tanácsadókkal egyetértésben), hogy a diklór-metán nem minden különös veszélyére hívják fel a figyelmet a jelenleg használt piktogramok, valamint a kockázatokról és a biztonsági előírásokról szóló megjegyzések. Ugyanez érvényes a háztartási környezetben gyakoribb gyermekbalesetek kockázataira. Ez a címkézési rendszer hibája, nem a termékeké vagy az érintett embereké. A csomagolásra és címkézésre vonatkozó ajánlások tehát e helyzet rendezését célozzák. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB azt is megjegyzi (az Európai Bizottság által alkalmazott tanácsadókkal egyetértésben), hogy a diklór-metán nem minden különös veszélyére hívják fel a figyelmet a jelenleg használt piktogramok, valamint a kockázatokról és a biztonsági előírásokról szóló megjegyzések. Ugyanez érvényes a háztartási környezetben gyakoribb gyermekbalesetek kockázataira. Ez a címkézési rendszer hibája, nem a termékeké vagy az érintett embereké. A csomagolásra és címkézésre vonatkozó ajánlások tehát e helyzet rendezését célozzák.

| 1.6 | Más problémákat is azonosítottak már, így elsősorban azt, hogy nincsenek közösen megállapított foglalkozási expozíciós határértékek, sem pedig az e téren alkalmazandó, megfelelő ipari gyakorlatra vonatkozó iránymutatások vagy előírások. A német TRGS 612 e szempontból kiváló modellnek tekinthető. |
| --- | --- |

1.6

Más problémákat is azonosítottak már, így elsősorban azt, hogy nincsenek közösen megállapított foglalkozási expozíciós határértékek, sem pedig az e téren alkalmazandó, megfelelő ipari gyakorlatra vonatkozó iránymutatások vagy előírások. A német TRGS 612 e szempontból kiváló modellnek tekinthető.

| 1.7 | Az Európai Bizottság, az Európai Parlament és a tagállamok egy sor egyéb általános, megfontolandó pontot is felvetettek abban a reményben, hogy megállapodás érhető el. Amennyiben ez nem sikerül, akkor az a belső piac széttöredezéséhez vezet. A felhasználók pedig – akár a munkájukhoz alkalmazzák ezt az anyagot, akár azon kívül – továbbra is veszélynek lesznek kitéve. |
| --- | --- |

1.7

Az Európai Bizottság, az Európai Parlament és a tagállamok egy sor egyéb általános, megfontolandó pontot is felvetettek abban a reményben, hogy megállapodás érhető el. Amennyiben ez nem sikerül, akkor az a belső piac széttöredezéséhez vezet. A felhasználók pedig – akár a munkájukhoz alkalmazzák ezt az anyagot, akár azon kívül – továbbra is veszélynek lesznek kitéve.

2.   Jogalap

| 2.1 | Amint azt már korábban is megjegyeztük, a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelet (REACH) 2009. június 1-jén lép hatályba. Ez számos meglévő tanácsi és európai bizottsági rendeletet és irányelvet – köztük az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelvet – hatályon kívül helyez, és azok helyébe lép. |
| --- | --- |

2.1

Amint azt már korábban is megjegyeztük, a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelet (REACH) 2009. június 1-jén lép hatályba. Ez számos meglévő tanácsi és európai bizottsági rendeletet és irányelvet – köztük az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló, 1976. július 27-i 76/769/EGK tanácsi irányelvet – hatályon kívül helyez, és azok helyébe lép.

| 2.2 | A 76/769/EGK tanácsi irányelv I. melléklete lefekteti az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó azon egyedi korlátozásokat, amelyeket az elmúlt 30 év során fogadtak el és vezettek be. 2009. június 1-jétől fogva ezek lesznek az 1907/2006/EK (REACH) rendelet XVII. mellékletének sarokkövei. |
| --- | --- |

2.2

A 76/769/EGK tanácsi irányelv I. melléklete lefekteti az egyes veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalára és felhasználására vonatkozó azon egyedi korlátozásokat, amelyeket az elmúlt 30 év során fogadtak el és vezettek be. 2009. június 1-jétől fogva ezek lesznek az 1907/2006/EK (REACH) rendelet XVII. mellékletének sarokkövei.

| 2.3 | A 76/769/EGK tanácsi irányelv több korábbi módosítása (azaz további korlátozó intézkedésekkel való kiegészítése) tagállamok általi végrehajtást igénylő irányelvek formájában történt. A szóban forgó európai bizottsági javaslat azonban nem irányelvre, hanem határozatra irányul, amely azonnali hatályú, és nem igényli, hogy azt olyan nemzeti jogszabályok révén ültessék át, amelyeket 2009. június 1-jén, az 1907/2006/EK (REACH) rendelet hatálybalépésekor szintén hatályon kívül kellene helyezni. |
| --- | --- |

2.3

A 76/769/EGK tanácsi irányelv több korábbi módosítása (azaz további korlátozó intézkedésekkel való kiegészítése) tagállamok általi végrehajtást igénylő irányelvek formájában történt. A szóban forgó európai bizottsági javaslat azonban nem irányelvre, hanem határozatra irányul, amely azonnali hatályú, és nem igényli, hogy azt olyan nemzeti jogszabályok révén ültessék át, amelyeket 2009. június 1-jén, az 1907/2006/EK (REACH) rendelet hatálybalépésekor szintén hatályon kívül kellene helyezni.

| 2.4 | A veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozására irányuló minden további javaslat az 1907/2006/EK (REACH) rendelet körébe tartozik. |
| --- | --- |

2.4

A veszélyes anyagok és készítmények forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozására irányuló minden további javaslat az 1907/2006/EK (REACH) rendelet körébe tartozik.

| 2.5 | Azokat az anyagokat (és az őket tartalmazó készítményeket), amelyek forgalomba hozatalát és felhasználását a megítélés szerint korlátozás alá kell vetni, általában olyan „elsőbbségi anyagok” értékelési eredménye alapján választották ki, amelyeket a tagállamok jelöltek meg és tettek közzé négy elsőbbségi jegyzékben 1994 és 2000 között a 793/93/EGK tanácsi rendelet értelmében. |
| --- | --- |

2.5

Azokat az anyagokat (és az őket tartalmazó készítményeket), amelyek forgalomba hozatalát és felhasználását a megítélés szerint korlátozás alá kell vetni, általában olyan „elsőbbségi anyagok” értékelési eredménye alapján választották ki, amelyeket a tagállamok jelöltek meg és tettek közzé négy elsőbbségi jegyzékben 1994 és 2000 között a 793/93/EGK tanácsi rendelet értelmében.

| 2.6 | Az ezeken a listákon nem szereplő számos anyag esetében is elkészítették az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásaikról szóló értékelést, és/vagy javasolták azok forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozását, minthogy a tagállamok újonnan felmerült problémák megoldását kérték. A diklór-metán ebbe a körbe tartozik. Sok tagállam számos különféle okból vezetett már be, vagy próbált bevezetni az anyag (elsősorban festékeltávolító-alkotórészként való) felhasználására irányuló korlátozásokat. Más tagországok aránytalannak és költségesnek ítélik ezeket az intézkedéseket, és úgy vélik, hogy azok valószínűleg kevéssé kielégítő eredménnyel járnak a felhasználókra nézve. Mindkét álláspont alátámasztható vagy megtámadható némi bizonyíték (vagy annak hiánya) alapján. |
| --- | --- |

2.6

Az ezeken a listákon nem szereplő számos anyag esetében is elkészítették az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásaikról szóló értékelést, és/vagy javasolták azok forgalomba hozatalának és felhasználásának korlátozását, minthogy a tagállamok újonnan felmerült problémák megoldását kérték. A diklór-metán ebbe a körbe tartozik. Sok tagállam számos különféle okból vezetett már be, vagy próbált bevezetni az anyag (elsősorban festékeltávolító-alkotórészként való) felhasználására irányuló korlátozásokat. Más tagországok aránytalannak és költségesnek ítélik ezeket az intézkedéseket, és úgy vélik, hogy azok valószínűleg kevéssé kielégítő eredménnyel járnak a felhasználókra nézve. Mindkét álláspont alátámasztható vagy megtámadható némi bizonyíték (vagy annak hiánya) alapján.

| 2.7 | A javaslat első teljes körű tanácsi felülvizsgálatára június elején került sor. Amennyiben kompromisszum köthető az elkövetkező hónapokban, akkor valószínű, hogy a javaslat a terveknek megfelelően halad tovább. Ha ez nem sikerül, a javaslat megbukik. Ebben az esetben a DCM-alapú festékeltávolítók belső piaca nemcsak hogy töredezett marad, hanem akár még inkább széttagolódhat. A diklór-metánt ezért kellő időben elemezni kell az 1907/2006/EK (REACH) rendelet értelmében, amelynek során a festékeltávolítókban való felhasználása mellett számos egyéb expozíciós módot meg kell vizsgálni. Természetesen nem világos még, mi lesz ennek az eredménye, vagy mikor lehetne végső ajánlásokat megfogalmazni a tárgyában. |
| --- | --- |

2.7

A javaslat első teljes körű tanácsi felülvizsgálatára június elején került sor. Amennyiben kompromisszum köthető az elkövetkező hónapokban, akkor valószínű, hogy a javaslat a terveknek megfelelően halad tovább. Ha ez nem sikerül, a javaslat megbukik. Ebben az esetben a DCM-alapú festékeltávolítók belső piaca nemcsak hogy töredezett marad, hanem akár még inkább széttagolódhat. A diklór-metánt ezért kellő időben elemezni kell az 1907/2006/EK (REACH) rendelet értelmében, amelynek során a festékeltávolítókban való felhasználása mellett számos egyéb expozíciós módot meg kell vizsgálni. Természetesen nem világos még, mi lesz ennek az eredménye, vagy mikor lehetne végső ajánlásokat megfogalmazni a tárgyában.

3.   Háttér

| 3.1 | A diklór-metán színtelen, alacsony forráspontú, enyhén édeskés szagú, halogénezett, alifás szénhidrogén. Sok éve használják széles körben alacsony gyúlékonyságú, erős oldószerként gyógyszerek, aeroszolok és ragasztók gyártásában, valamint egyéb olyan eljárásokban, mint a festékeltávolítás vagy a fémek zsírtalanítása, továbbá élelmiszerek extrakciós oldószereként. |
| --- | --- |

3.1

A diklór-metán színtelen, alacsony forráspontú, enyhén édeskés szagú, halogénezett, alifás szénhidrogén. Sok éve használják széles körben alacsony gyúlékonyságú, erős oldószerként gyógyszerek, aeroszolok és ragasztók gyártásában, valamint egyéb olyan eljárásokban, mint a festékeltávolítás vagy a fémek zsírtalanítása, továbbá élelmiszerek extrakciós oldószereként.

| 3.2 | Jóllehet a DCM-et az egyik legbiztonságosabb alacsony molekulatömegű halogénezett szénhidrogénnek tekintik, óvatosan kell bánni vele. Európában 3. kategóriájú rákkeltő anyagként tartják nyilván, azaz olyan anyag, amely aggodalomra ad okot lehetséges emberi rákkeltő hatása miatt, és amelyre vonatkozóan nem áll megfelelő információ rendelkezésre ahhoz, hogy kielégítően értékelhessék. Ezért csomagolásán szerepeltetni kell az ún. „R40-es” kockázati megjelölést („rákkeltő hatása részben bizonyított”). A vízügyi keretirányelv is az elsőbbségi anyagok közé sorolja. |
| --- | --- |

3.2

Jóllehet a DCM-et az egyik legbiztonságosabb alacsony molekulatömegű halogénezett szénhidrogénnek tekintik, óvatosan kell bánni vele. Európában 3. kategóriájú rákkeltő anyagként tartják nyilván, azaz olyan anyag, amely aggodalomra ad okot lehetséges emberi rákkeltő hatása miatt, és amelyre vonatkozóan nem áll megfelelő információ rendelkezésre ahhoz, hogy kielégítően értékelhessék. Ezért csomagolásán szerepeltetni kell az ún. „R40-es” kockázati megjelölést („rákkeltő hatása részben bizonyított”). A vízügyi keretirányelv is az elsőbbségi anyagok közé sorolja.

| 3.3 | Nagyobb problémát jelent ugyanakkor, hogy erős kábító hatással is jár, gátolja a központi idegrendszer működését, valamint tudatvesztéshez és halálhoz vezethet. Ez már egy sor balesethez és halálesethez vezetett, amelyek általában nem biztonságos munkavégzési gyakorlatok és a határértéket jelentősen meghaladó expozíció esetén következtek be, többnyire nyílt merítőkádas ipari, vagy nagymértékű professzionális felhasználás során. A zárt rendszerű alkalmazás – amennyiben megvalósítható – megszünteti ezeket a kockázatokat. |
| --- | --- |

3.3

Nagyobb problémát jelent ugyanakkor, hogy erős kábító hatással is jár, gátolja a központi idegrendszer működését, valamint tudatvesztéshez és halálhoz vezethet. Ez már egy sor balesethez és halálesethez vezetett, amelyek általában nem biztonságos munkavégzési gyakorlatok és a határértéket jelentősen meghaladó expozíció esetén következtek be, többnyire nyílt merítőkádas ipari, vagy nagymértékű professzionális felhasználás során. A zárt rendszerű alkalmazás – amennyiben megvalósítható – megszünteti ezeket a kockázatokat.

| 3.4 | A diklór-metán európai (németországi, franciaországi, olaszországi, spanyolországi, hollandiai, egyesült-királysági és romániai) gyártási mennyisége lassan csökken, más termékek megjelenésének köszönhetően. Az Európában jelenleg gyártott mintegy 240 000 tonnából körülbelül 100 000 tonna kerül kivitelre. A maradék 30–50 %-át a gyógyszeriparban használják fel, 10–20 %-át pedig „tiszta” diklór-metánként értékesítik festékeltávolításhoz. A gyógyszergyártásból újrahasznosításra visszanyert DCM hasonló mennyiségű. Ez a javaslat kizárólag a diklór-metán festékeltávolításhoz történő felhasználásával foglalkozik. |
| --- | --- |

3.4

A diklór-metán európai (németországi, franciaországi, olaszországi, spanyolországi, hollandiai, egyesült-királysági és romániai) gyártási mennyisége lassan csökken, más termékek megjelenésének köszönhetően. Az Európában jelenleg gyártott mintegy 240 000 tonnából körülbelül 100 000 tonna kerül kivitelre. A maradék 30–50 %-át a gyógyszeriparban használják fel, 10–20 %-át pedig „tiszta” diklór-metánként értékesítik festékeltávolításhoz. A gyógyszergyártásból újrahasznosításra visszanyert DCM hasonló mennyiségű. Ez a javaslat kizárólag a diklór-metán festékeltávolításhoz történő felhasználásával foglalkozik.

| 3.5 | A festékeltávolítás a legtöbb háztartásban ismert, alapvető eljárás (kül- és beltéri) fa-, fém-, kő- és gipsztárgyak és -felületek konzerválására és díszítésének előkészítésére. Számos speciálisabb piaca is van az anyagnak, így alkalmazzák például képzőművészeti alkotások restaurálásához, graffitik eltávolításához, valamint olyan nagy mozgó tárgyak újrafestéséhez, mint a vonatok vagy a repülőgépek. |
| --- | --- |

3.5

A festékeltávolítás a legtöbb háztartásban ismert, alapvető eljárás (kül- és beltéri) fa-, fém-, kő- és gipsztárgyak és -felületek konzerválására és díszítésének előkészítésére. Számos speciálisabb piaca is van az anyagnak, így alkalmazzák például képzőművészeti alkotások restaurálásához, graffitik eltávolításához, valamint olyan nagy mozgó tárgyak újrafestéséhez, mint a vonatok vagy a repülőgépek.

| 3.6 | A festékeltávolítókat némileg önkényesen az alábbi három kategóriába sorolják: „ipari” (vagyis folyamatos, nagy mennyiségű, helyszíni) alkalmazásúak; „professzionális” felhasználásúak (több helyszínen is dolgozó szakemberek, építéssel, ill. díszítéssel foglalkozó specialisták számára), továbbá magánfelhasználók (alkalmilag épület-karbantartást végző magánszemélyek) részére készültek. |
| --- | --- |

3.6

A festékeltávolítókat némileg önkényesen az alábbi három kategóriába sorolják: „ipari” (vagyis folyamatos, nagy mennyiségű, helyszíni) alkalmazásúak; „professzionális” felhasználásúak (több helyszínen is dolgozó szakemberek, építéssel, ill. díszítéssel foglalkozó specialisták számára), továbbá magánfelhasználók (alkalmilag épület-karbantartást végző magánszemélyek) részére készültek.

| 3.7 | Az egyes kategóriákban ténylegesen bekövetkezett balesetek számát nehéz megállapítani. Mivel a DCM-túladagolás tünetei a szívelégtelenségéire hasonlítanak, előfordulhat, hogy nem minden DCM-esetet tartanak nyilván. Az RPA tanácsadó cég által az Európai Bizottság számára szolgáltatott adatok évi 3–4 – DCM-alapú festékeltávolító használata miatt bekövetkezett – európai balesetet mutatnak az elmúlt húsz év során, amelyek közül évente 1 volt halálos kimenetelű. A halálesetek legnagyobb része Franciaországban (6), Németországban (6) és az Egyesült Királyságban (5) történt, a nem halálos baleseteké pedig az Egyesült Királyságban (36), Svédországban (12) és Franciaországban (6). Európa déli részén csupán egy esetet regisztráltak az RPA által vizsgált időszakban (1930–2007): egy halálos kimenetelű ipari balesetet 2000-ben Spanyolországban. A helyi éghajlati viszonyok és munkavégzési gyakorlatok valószínűleg hatással vannak erre. Meleg időben az ablakok mindig nyitva vannak, így jó a szellőzés, és elhanyagolhatóak a kockázatok; hidegebb éghajlaton ennek ellenkezője lehet igaz. |
| --- | --- |

3.7

Az egyes kategóriákban ténylegesen bekövetkezett balesetek számát nehéz megállapítani. Mivel a DCM-túladagolás tünetei a szívelégtelenségéire hasonlítanak, előfordulhat, hogy nem minden DCM-esetet tartanak nyilván. Az RPA tanácsadó cég által az Európai Bizottság számára szolgáltatott adatok évi 3–4 – DCM-alapú festékeltávolító használata miatt bekövetkezett – európai balesetet mutatnak az elmúlt húsz év során, amelyek közül évente 1 volt halálos kimenetelű. A halálesetek legnagyobb része Franciaországban (6), Németországban (6) és az Egyesült Királyságban (5) történt, a nem halálos baleseteké pedig az Egyesült Királyságban (36), Svédországban (12) és Franciaországban (6). Európa déli részén csupán egy esetet regisztráltak az RPA által vizsgált időszakban (1930–2007): egy halálos kimenetelű ipari balesetet 2000-ben Spanyolországban. A helyi éghajlati viszonyok és munkavégzési gyakorlatok valószínűleg hatással vannak erre. Meleg időben az ablakok mindig nyitva vannak, így jó a szellőzés, és elhanyagolhatóak a kockázatok; hidegebb éghajlaton ennek ellenkezője lehet igaz.

| 3.8 | A halálesetek egyenlő arányban oszlottak meg ipari és professzionális felhasználók között. A nem halálos kimenetelű balesetek legnagyobb része a nyilvántartás szerint professzionális felhasználók körében történt. A halálesetek oka szinte kizárólag az elégtelen szellőzés és a személyi védőfelszerelés nem megfelelő használata volt, különösen a nagy, nyílt merítőkádak használata esetén. |
| --- | --- |

3.8

A halálesetek egyenlő arányban oszlottak meg ipari és professzionális felhasználók között. A nem halálos kimenetelű balesetek legnagyobb része a nyilvántartás szerint professzionális felhasználók körében történt. A halálesetek oka szinte kizárólag az elégtelen szellőzés és a személyi védőfelszerelés nem megfelelő használata volt, különösen a nagy, nyílt merítőkádak használata esetén.

| 3.9 | Mivel ma már nem ellenőrizhető az a haláleset, amelynek során 1993-ban egy magán- (vagy professzionális) felhasználó esetleg a DCM miatt vesztette életét Franciaországban, ez a kulcsfontosságú adat megkérdőjelezhető. Az egyetlen további regisztrált, magánfelhasználót ért halálos baleset Hollandiában következett be 1960-ban. Itt más körülmények játszhattak közre. |
| --- | --- |

3.9

Mivel ma már nem ellenőrizhető az a haláleset, amelynek során 1993-ban egy magán- (vagy professzionális) felhasználó esetleg a DCM miatt vesztette életét Franciaországban, ez a kulcsfontosságú adat megkérdőjelezhető. Az egyetlen további regisztrált, magánfelhasználót ért halálos baleset Hollandiában következett be 1960-ban. Itt más körülmények játszhattak közre.

| 3.10 | Természetesen léteznek alternatívái a DCM-alapú vegyi festékeltávolítóknak. Ezeket általában az alábbi három csoportba sorolják: fizikai/mechanikai eltávolítás (homok vagy egyéb anyag felületre fúvása, kaparás); pirolitikus vagy hő hatására történő eltávolítás (kemencében, forró fluidágyak felett, vagy pedig forrasztólámpát, illetve hőlégfúvó pisztolyt használva); valamint kémiai eltávolítás (erős oldószereket – így például diklór-metánt, vagy pedig korrozív (többnyire erősen lúgos) folyadékokat vagy pasztákat, hangyasavat, vagy hidrogén-peroxid-alapú keverékeket alkalmazva). Valamennyi eljárás működhet, és bizonyos körülmények között a megfelelő módszer lehet. Mindegyik jelent valamiféle kockázatot, aminek oka lehet a részecskék káros hatása, hő, tűz, robbanás, felléphet szem- vagy bőrirritáció formájában, okozhatja továbbá az eltávolított bevonatok összetétele, így elsősorban az 1960 előtt használt festékek ólomtartalma. A még lakható, sőt, akár igen vonzó régi épületek 100 éves vagy annál régebbi, többrétegű festése, vagy olyan érzékeny felületek esetén, amelyeket nem kívánunk károsítani, különböző módszerekre és némi kísérletezésre is szükség lehet. |
| --- | --- |

3.10

Természetesen léteznek alternatívái a DCM-alapú vegyi festékeltávolítóknak. Ezeket általában az alábbi három csoportba sorolják: fizikai/mechanikai eltávolítás (homok vagy egyéb anyag felületre fúvása, kaparás); pirolitikus vagy hő hatására történő eltávolítás (kemencében, forró fluidágyak felett, vagy pedig forrasztólámpát, illetve hőlégfúvó pisztolyt használva); valamint kémiai eltávolítás (erős oldószereket – így például diklór-metánt, vagy pedig korrozív (többnyire erősen lúgos) folyadékokat vagy pasztákat, hangyasavat, vagy hidrogén-peroxid-alapú keverékeket alkalmazva). Valamennyi eljárás működhet, és bizonyos körülmények között a megfelelő módszer lehet. Mindegyik jelent valamiféle kockázatot, aminek oka lehet a részecskék káros hatása, hő, tűz, robbanás, felléphet szem- vagy bőrirritáció formájában, okozhatja továbbá az eltávolított bevonatok összetétele, így elsősorban az 1960 előtt használt festékek ólomtartalma. A még lakható, sőt, akár igen vonzó régi épületek 100 éves vagy annál régebbi, többrétegű festése, vagy olyan érzékeny felületek esetén, amelyeket nem kívánunk károsítani, különböző módszerekre és némi kísérletezésre is szükség lehet.

| 3.11 | Nem áll rendelkezésre adat a három csoportba tartozó alternatív eljárások teljes piaci részesedéséről, sem pedig négyzetméterenkénti költségeiről. A diklór-metán továbbra is a legelterjedtebb oldószernek tekinthető, különösen a magánszemélyek felhasználási területén, ahol egyébként a nátrium-hidroxid-alapú készítmények is népszerűek. Még a vegyi csoporton belül is nehéz összehasonlítani az egyes anyagok költségét. Az általános felfogás szerint a diklór-metán-alapú festékeltávolítók mennyiségi alapon olcsóbbnak tűnnek az alternatív termékeknél. Ez az előny már valószínűleg nem érvényes, ha a védőfelszerelés (amennyiben használt) és a hulladékelhelyezés (amennyiben szükséges) teljes költségét is figyelembe vesszük. |
| --- | --- |

3.11

Nem áll rendelkezésre adat a három csoportba tartozó alternatív eljárások teljes piaci részesedéséről, sem pedig négyzetméterenkénti költségeiről. A diklór-metán továbbra is a legelterjedtebb oldószernek tekinthető, különösen a magánszemélyek felhasználási területén, ahol egyébként a nátrium-hidroxid-alapú készítmények is népszerűek. Még a vegyi csoporton belül is nehéz összehasonlítani az egyes anyagok költségét. Az általános felfogás szerint a diklór-metán-alapú festékeltávolítók mennyiségi alapon olcsóbbnak tűnnek az alternatív termékeknél. Ez az előny már valószínűleg nem érvényes, ha a védőfelszerelés (amennyiben használt) és a hulladékelhelyezés (amennyiben szükséges) teljes költségét is figyelembe vesszük.

| 3.12 | A teljes költség meghatározásakor az eljárás időigényét is figyelembe kell venni. Az ártalmatlanabb termékeket és eljárásokat felhasználó, de lassabb eljárások növelik a tevékenység költségeit, és csökkentik a hasznát. A magasabb forráspontú oldószerekkel egyszerre nagyobb felületek kezelhetők le, azonban lassabban lehet velük dolgozni. A magánfelhasználók esetében a rövid expozíciós időket hosszabbak váltják fel, és megnőhet a háztartás működésében bekövetkezett zavar időtartama is. (Bizonyosan felülvizsgálandó az RPA által megfogalmazott azon feltevés, miszerint a magánfelhasználók kevésbé időérzékenyek, mivel ők általában a szabadidejükben végzik a festékeltávolítást.) Valamennyi felhasználó esetében igen lényegessé válnak majd az új munkamódszerek és a munkafolyamat változásai. Az ipari felhasználók számára a vízalapú termékekre való váltás csökkenti a gépi szellőztetési költségeket, de számottevően megnöveli a merítőkádak és a csőrendszerek költségeit a korrózió elleni fokozott védelem szükségessége miatt. Tekintettel mindezekre a változókra, igen nehéz megjósolni, milyen hatással járna akármelyik eljárás korlátozása. A magánfelhasználók különösen nagy kockázatnak vannak kitéve e körülmények között, és kevés a bizonyíték arra (a kormányzati szinten ütköző nézetek miatt), hogy saját érdekükben áll valamely alternatív termék vagy eljárás választása. |
| --- | --- |

3.12

A teljes költség meghatározásakor az eljárás időigényét is figyelembe kell venni. Az ártalmatlanabb termékeket és eljárásokat felhasználó, de lassabb eljárások növelik a tevékenység költségeit, és csökkentik a hasznát. A magasabb forráspontú oldószerekkel egyszerre nagyobb felületek kezelhetők le, azonban lassabban lehet velük dolgozni. A magánfelhasználók esetében a rövid expozíciós időket hosszabbak váltják fel, és megnőhet a háztartás működésében bekövetkezett zavar időtartama is. (Bizonyosan felülvizsgálandó az RPA által megfogalmazott azon feltevés, miszerint a magánfelhasználók kevésbé időérzékenyek, mivel ők általában a szabadidejükben végzik a festékeltávolítást.) Valamennyi felhasználó esetében igen lényegessé válnak majd az új munkamódszerek és a munkafolyamat változásai. Az ipari felhasználók számára a vízalapú termékekre való váltás csökkenti a gépi szellőztetési költségeket, de számottevően megnöveli a merítőkádak és a csőrendszerek költségeit a korrózió elleni fokozott védelem szükségessége miatt. Tekintettel mindezekre a változókra, igen nehéz megjósolni, milyen hatással járna akármelyik eljárás korlátozása. A magánfelhasználók különösen nagy kockázatnak vannak kitéve e körülmények között, és kevés a bizonyíték arra (a kormányzati szinten ütköző nézetek miatt), hogy saját érdekükben áll valamely alternatív termék vagy eljárás választása.

| 3.13 | A diklór-metán oldószerként való helyettesítésére elterjedt egyik anyagot, az n-metil-2-pirrolidont nemrégiben 2. kategóriájú, a reprodukciót károsító anyagnak minősítették, ami esetleg oda vezet majd, hogy betiltják a felhasználásával készült keverékek nagyközönségnek történő árusítását (ám professzionális és ipari felhasználók továbbra is beszerezhetnék). Más oldószerek – így az 1,3-dioxolán – fokozottan gyúlékonyak. |
| --- | --- |

3.13

A diklór-metán oldószerként való helyettesítésére elterjedt egyik anyagot, az n-metil-2-pirrolidont nemrégiben 2. kategóriájú, a reprodukciót károsító anyagnak minősítették, ami esetleg oda vezet majd, hogy betiltják a felhasználásával készült keverékek nagyközönségnek történő árusítását (ám professzionális és ipari felhasználók továbbra is beszerezhetnék). Más oldószerek – így az 1,3-dioxolán – fokozottan gyúlékonyak.

| 3.14 | A kétbázisú észtereken alapuló rendszerek (dimetil-adipát, szukcinát és glutarát keverékei) tűnnek jelenleg a legígéretesebb megoldásoknak, mivel ezek esetében kevés jel mutat arra, hogy bármilyen számottevő kockázattal járnának az emberi egészségre vagy a környezetre. A dimetil-szulfoxid és a benzilalkohol szintén viszonylag „biztonságosnak” tűnik. Az azonban, hogy ezek bármelyike költséghatékony-e a felhasználók szemében, számos tényezőtől függ, és nem garantálható, hogy széles körben „biztonságos” megoldásként fog elterjedni. |
| --- | --- |

3.14

A kétbázisú észtereken alapuló rendszerek (dimetil-adipát, szukcinát és glutarát keverékei) tűnnek jelenleg a legígéretesebb megoldásoknak, mivel ezek esetében kevés jel mutat arra, hogy bármilyen számottevő kockázattal járnának az emberi egészségre vagy a környezetre. A dimetil-szulfoxid és a benzilalkohol szintén viszonylag „biztonságosnak” tűnik. Az azonban, hogy ezek bármelyike költséghatékony-e a felhasználók szemében, számos tényezőtől függ, és nem garantálható, hogy széles körben „biztonságos” megoldásként fog elterjedni.

| 3.15 | Összességében világos, hogy nincs egyetlen, maradéktalanul elfogadható módszer, és hogy a nem megfelelő fellépés könnyen a jelenlegi – viszonylag alacsony – regisztrált balesetszám emelkedéséhez vezethet. A nehézség olyan megoldás azonosításában rejlik, amely minden felet kielégít, különösen az eltérő tapasztalatokkal rendelkező tagállamokat, amelyek (eléggé ésszerűen) ragaszkodnak álláspontjukhoz. |
| --- | --- |

3.15

Összességében világos, hogy nincs egyetlen, maradéktalanul elfogadható módszer, és hogy a nem megfelelő fellépés könnyen a jelenlegi – viszonylag alacsony – regisztrált balesetszám emelkedéséhez vezethet. A nehézség olyan megoldás azonosításában rejlik, amely minden felet kielégít, különösen az eltérő tapasztalatokkal rendelkező tagállamokat, amelyek (eléggé ésszerűen) ragaszkodnak álláspontjukhoz.

4.   Az európai bizottsági javaslat összefoglalása

| 4.1 | Az európai bizottsági javaslat az emberi egészség és a környezet védelmére törekszik, a diklór-metán belső piacának megóvásával egyidejűleg, elsősorban azokban az esetekben, amelyekben az anyagot (ipari, professzionális vagy magáncélból) festékeltávolítók fő alkotórészeként használják fel. |
| --- | --- |

4.1

Az európai bizottsági javaslat az emberi egészség és a környezet védelmére törekszik, a diklór-metán belső piacának megóvásával egyidejűleg, elsősorban azokban az esetekben, amelyekben az anyagot (ipari, professzionális vagy magáncélból) festékeltávolítók fő alkotórészeként használják fel.

| 4.2 | A javaslat a diklór-metán-alapú festékeltávolítók nagyközönség és professzionális felhasználók számára történő mindennemű árusításának tilalmát célozza. Ez alól kivételt csupán azok képeznek, akik speciális képzésben részesültek, és az illetékes tagállami hatóságok engedélyével rendelkeznek. A javaslat értelmében az ipari létesítmények közül is csak azok számára lenne megengedett az értékesítés, amelyekben egy sor védőintézkedés érvényben van, elsősorban a hatásos szellőztetésre, továbbá a megfelelő személyi védőfelszerelés rendelkezésre állására és használatára vonatkozóan. Valamennyi diklór-metán-alapú keverék csomagolásán eltávolíthatatlanul fel kellene tüntetni, hogy használata kizárólag ipari és professzionális felhasználók számára megengedett (és azokon belül is feltételezhetően csupán a megfelelő engedéllyel rendelkezők számára). |
| --- | --- |

4.2

A javaslat a diklór-metán-alapú festékeltávolítók nagyközönség és professzionális felhasználók számára történő mindennemű árusításának tilalmát célozza. Ez alól kivételt csupán azok képeznek, akik speciális képzésben részesültek, és az illetékes tagállami hatóságok engedélyével rendelkeznek. A javaslat értelmében az ipari létesítmények közül is csak azok számára lenne megengedett az értékesítés, amelyekben egy sor védőintézkedés érvényben van, elsősorban a hatásos szellőztetésre, továbbá a megfelelő személyi védőfelszerelés rendelkezésre állására és használatára vonatkozóan. Valamennyi diklór-metán-alapú keverék csomagolásán eltávolíthatatlanul fel kellene tüntetni, hogy használata kizárólag ipari és professzionális felhasználók számára megengedett (és azokon belül is feltételezhetően csupán a megfelelő engedéllyel rendelkezők számára).

| 4.3 | Nem szabadna új DCM-alapú festékeltávolítókat forgalomba hozni a nagyközönség, illetve a professzionális felhasználók számára a határozat hatálybalépésétől számított 12 hónapos „türelmi időszakot” követően. A fenti két csoport számára történő valamennyi értékesítés tiltott volna egy további 12 hónapos időszakot követően. |
| --- | --- |

4.3

Nem szabadna új DCM-alapú festékeltávolítókat forgalomba hozni a nagyközönség, illetve a professzionális felhasználók számára a határozat hatálybalépésétől számított 12 hónapos „türelmi időszakot” követően. A fenti két csoport számára történő valamennyi értékesítés tiltott volna egy további 12 hónapos időszakot követően.

| 4.4 | A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lépne hatályba. |
| --- | --- |

4.4

A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lépne hatályba.

| 4.5 | A javaslatot indokolás és európai bizottsági munkadokumentum (hatásvizsgálati jelentés) kíséri. További adatok állnak rendelkezésre az Európai Bizottság számára külső tanácsadó cégek (RPA, TNO) által készített hatásvizsgálatok anyagában, továbbá konkrét tárgyakban készített jelentésekben (így például az ETVAREAD szakértői csoport által a kipárolgásgátlók hatásosságáról készített tanulmányban). E dokumentumokat felülvizsgálta az illetékes tudományos bizottság (EKKTB). Nem készült formális uniós kockázatértékelési jelentés (RAR), mivel a diklór-metánt egyetlen érintett szereplő sem nyilvánította elsődleges anyagnak, annak ellenére, hogy már felmerültek problémák. |
| --- | --- |

4.5

A javaslatot indokolás és európai bizottsági munkadokumentum (hatásvizsgálati jelentés) kíséri. További adatok állnak rendelkezésre az Európai Bizottság számára külső tanácsadó cégek (RPA, TNO) által készített hatásvizsgálatok anyagában, továbbá konkrét tárgyakban készített jelentésekben (így például az ETVAREAD szakértői csoport által a kipárolgásgátlók hatásosságáról készített tanulmányban). E dokumentumokat felülvizsgálta az illetékes tudományos bizottság (EKKTB). Nem készült formális uniós kockázatértékelési jelentés (RAR), mivel a diklór-metánt egyetlen érintett szereplő sem nyilvánította elsődleges anyagnak, annak ellenére, hogy már felmerültek problémák.

| 4.6 | Néhány EU-tagállamban (valamint egyéb olyan, jelentős gazdaságú országban, illetve kereskedelmipartner-államban, mint Svájc vagy az Egyesült Államok) szintén készültek tanulmányok bizonyos (egymásnak gyakran igencsak ellentmondó) szabályozási és politikai álláspontok alátámasztására. Az érintett iparágak gazdag adatbázist hoztak létre különféle termékek és eljárások lehetséges kockázatairól és komparatív előnyeiről. Ezek az adatok – nem meglepő módon – ugyancsak ellentmondásban állnak egymással. Más érdekelt szereplők észrevételei is összegyűjthetők voltak a 2004. évi európai egészségvédelmi és biztonsági hét („Biztonságos építkezés”) során, egy, a Dán Szobafestő Unió által rendezett szakértői konferenciát követően. Az RPA 2007. áprilisi felmérése szerint a BEUC, az EMCEF és az ETUC addig még nem nyilvánított formálisan véleményt. |
| --- | --- |

4.6

Néhány EU-tagállamban (valamint egyéb olyan, jelentős gazdaságú országban, illetve kereskedelmipartner-államban, mint Svájc vagy az Egyesült Államok) szintén készültek tanulmányok bizonyos (egymásnak gyakran igencsak ellentmondó) szabályozási és politikai álláspontok alátámasztására. Az érintett iparágak gazdag adatbázist hoztak létre különféle termékek és eljárások lehetséges kockázatairól és komparatív előnyeiről. Ezek az adatok – nem meglepő módon – ugyancsak ellentmondásban állnak egymással. Más érdekelt szereplők észrevételei is összegyűjthetők voltak a 2004. évi európai egészségvédelmi és biztonsági hét („Biztonságos építkezés”) során, egy, a Dán Szobafestő Unió által rendezett szakértői konferenciát követően. Az RPA 2007. áprilisi felmérése szerint a BEUC, az EMCEF és az ETUC addig még nem nyilvánított formálisan véleményt.

5.   Általános megjegyzések

| 5.1 | Az EGSZB elismeri azokat a nehézségeket, amelyekkel az Európai Bizottságnak szembe kell néznie, amikor a diklór-metán festékeltávolító oldószerként való felhasználása tekintetében a 76/769/EGK irányelv arányos és költséghatékony módosítását kívánja javasolni. Viszonylag kevés bejelentett és leellenőrzött baleset történt napjainkig. Előfordulhat, hogy nem minden idevágó esetet jelentettek be. A hatályos jogszabályokat nem mindig tartották be, ezek azonban a címkézésre vonatkozóan nem is tűnnek megfelelőnek. Léteznek alternatív termékek és eljárások, ugyanakkor ezeket még nem vizsgálták meg, és valamennyi kockázatot rejt magában. A tagállamok nézetei érthető okokból térnek el a tárgyban. Nincs garancia arra, hogy a helyzet kimenetele összességében kedvezni fog a leginkább érintettnek tekinthető csoportok bármelyikének is. |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB elismeri azokat a nehézségeket, amelyekkel az Európai Bizottságnak szembe kell néznie, amikor a diklór-metán festékeltávolító oldószerként való felhasználása tekintetében a 76/769/EGK irányelv arányos és költséghatékony módosítását kívánja javasolni. Viszonylag kevés bejelentett és leellenőrzött baleset történt napjainkig. Előfordulhat, hogy nem minden idevágó esetet jelentettek be. A hatályos jogszabályokat nem mindig tartották be, ezek azonban a címkézésre vonatkozóan nem is tűnnek megfelelőnek. Léteznek alternatív termékek és eljárások, ugyanakkor ezeket még nem vizsgálták meg, és valamennyi kockázatot rejt magában. A tagállamok nézetei érthető okokból térnek el a tárgyban. Nincs garancia arra, hogy a helyzet kimenetele összességében kedvezni fog a leginkább érintettnek tekinthető csoportok bármelyikének is.

| 5.2 | Az EGSZB azt is elismeri, hogy – a nyilvánvaló időkorlátok miatt – ez az utolsó alkalom arra, hogy a fenti irányelv keretében intézkedéseket vezessenek be. Amennyiben nem alakítható ki közös álláspont a tagállamok és az Európai Parlament között, továbbá nem kerül elfogadásra és végrehajtásra a javasolt határozat (vagy annak bármely változata), akkor nem történik további fellépés addig, amíg a diklór-metán értékelését végre nem hajtják annak valamennyi felhasználási módját illetően, az 1907/2006/EK (REACH) rendelet értelmében. |
| --- | --- |

5.2

Az EGSZB azt is elismeri, hogy – a nyilvánvaló időkorlátok miatt – ez az utolsó alkalom arra, hogy a fenti irányelv keretében intézkedéseket vezessenek be. Amennyiben nem alakítható ki közös álláspont a tagállamok és az Európai Parlament között, továbbá nem kerül elfogadásra és végrehajtásra a javasolt határozat (vagy annak bármely változata), akkor nem történik további fellépés addig, amíg a diklór-metán értékelését végre nem hajtják annak valamennyi felhasználási módját illetően, az 1907/2006/EK (REACH) rendelet értelmében.

| 5.3 | Az EGSZB meggyőződése szerint e késedelem szükségtelen és nemkívánatos lenne, tekintettel annak szükségességére, hogy megvédjük a környezetet, valamint az anyagot a munkájához vagy azon kívül alkalmazó, valamennyi felhasználó egészségét. Az EGSZB mélységesen sajnálná továbbá, ha a e kérdés vagy bármely egyéb ügy a belső piac bármilyen széttöredezéséhez vezetne. Nyilvánvalóvá kell válnia minden érintett fél számára, hogy megegyezési alapot kell találni. Ennek során a kockázatok kezelésére kell törekedni, nem pedig arra, hogy egyik veszélyforrást egy másikkal helyettesítsünk. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB meggyőződése szerint e késedelem szükségtelen és nemkívánatos lenne, tekintettel annak szükségességére, hogy megvédjük a környezetet, valamint az anyagot a munkájához vagy azon kívül alkalmazó, valamennyi felhasználó egészségét. Az EGSZB mélységesen sajnálná továbbá, ha a e kérdés vagy bármely egyéb ügy a belső piac bármilyen széttöredezéséhez vezetne. Nyilvánvalóvá kell válnia minden érintett fél számára, hogy megegyezési alapot kell találni. Ennek során a kockázatok kezelésére kell törekedni, nem pedig arra, hogy egyik veszélyforrást egy másikkal helyettesítsünk.

| 5.4 | E tekintetben az EGSZB megjegyzi, hogy a diklór-metán biztonságosan előállítható, tárolható, szállítható és alkalmazható zárt rendszerekben. A DCM nem gyúlékony, és nem járul hozzá a talajközeli ózonképződéshez. Olyan nyílt rendszerekben azonban, mint a festékeltávolítás, egyértelműen problémákat okoz az alábbi okokból: illékony (gyorsan elpárolog), a belőle képződő gőz sűrű (a helyiségek legalacsonyabb pontján gyűlik össze, vagy pedig ott, ahol nem megfelelő a szellőzés), ezenkívül kábító hatású (tudatvesztéshez és halálhoz vezet). Mindezen tényezők miatt fokozott veszélyt jelent a gyermekek számára. A diklór-metán a fentieken kívül 3. kategóriájú rákkeltő anyag is, és túlnyomórészt ez a lehetséges veszély jelenik meg a DCM-et tartalmazó termékek címkéjén. |
| --- | --- |

5.4

E tekintetben az EGSZB megjegyzi, hogy a diklór-metán biztonságosan előállítható, tárolható, szállítható és alkalmazható zárt rendszerekben. A DCM nem gyúlékony, és nem járul hozzá a talajközeli ózonképződéshez. Olyan nyílt rendszerekben azonban, mint a festékeltávolítás, egyértelműen problémákat okoz az alábbi okokból: illékony (gyorsan elpárolog), a belőle képződő gőz sűrű (a helyiségek legalacsonyabb pontján gyűlik össze, vagy pedig ott, ahol nem megfelelő a szellőzés), ezenkívül kábító hatású (tudatvesztéshez és halálhoz vezet). Mindezen tényezők miatt fokozott veszélyt jelent a gyermekek számára. A diklór-metán a fentieken kívül 3. kategóriájú rákkeltő anyag is, és túlnyomórészt ez a lehetséges veszély jelenik meg a DCM-et tartalmazó termékek címkéjén.

| 5.5 | Az RPA és más szervezetek is megjegyzik, hogy egyaránt félrevezető és helytelen a különböző típusú felhasználók megfelelő munkahelyi vagy otthoni védelméről beszélni. Sem a jelenleg hatályos joganyagban, sem pedig az Egyesült Nemzetek Szervezetének a besorolásra és címkézésre vonatkozó, globálisan harmonizált, átdolgozott rendszerében (Globally Harmonised System of Classification and Labelling) nincs olyan „R”- („Risk”) vagy „S”- („Safety”) típusú, a veszélyekre és az óvintézkedésekre figyelmeztető mondat vagy piktogram, amely kellően felhívná a figyelmet az elkábulás (és ennek következtében a halál) veszélyére, vagy – még inkább meglepő módon – a gyermekeket fenyegető súlyos veszélyekre. (Ez utóbbi persze a háztartásokban alkalmazott számos termékre és eljárásra érvényes.) |
| --- | --- |

5.5

Az RPA és más szervezetek is megjegyzik, hogy egyaránt félrevezető és helytelen a különböző típusú felhasználók megfelelő munkahelyi vagy otthoni védelméről beszélni. Sem a jelenleg hatályos joganyagban, sem pedig az Egyesült Nemzetek Szervezetének a besorolásra és címkézésre vonatkozó, globálisan harmonizált, átdolgozott rendszerében (Globally Harmonised System of Classification and Labelling) nincs olyan „R”- („Risk”) vagy „S”- („Safety”) típusú, a veszélyekre és az óvintézkedésekre figyelmeztető mondat vagy piktogram, amely kellően felhívná a figyelmet az elkábulás (és ennek következtében a halál) veszélyére, vagy – még inkább meglepő módon – a gyermekeket fenyegető súlyos veszélyekre. (Ez utóbbi persze a háztartásokban alkalmazott számos termékre és eljárásra érvényes.)

| 5.6 | Szintén félrevezető a daganatos megbetegedések lehetséges, ám eddig bizonyítatlan kockázatának kiemelése. Az EKKTB (az ETVAREAD által a kipárolgásgátlókról készített jelentésről szóló véleményében) megjegyezte, hogy az egerek anyagcsere-mechanizmusa a vizsgált anyag tekintetében nem azonos az emberével, így a diklór-metán – a bemutatott bizonyíték alapján – nem valószínű, hogy rákkeltő hatású. Kevés bizonyíték áll rendelkezésre a jelenlegi alkalmazás alapján. Még nem született meg az eredménye két jelentős epidemiológiai tanulmánynak, amely az USA-ban egyéb iparágakban a diklór-metán hatásainak kitett csoportokról szól. Az EU területén vizsgált célcsoportok lehet, hogy olyan más rákkeltő anyagoknak voltak kitéve, mint a sztirol. Az RPA nem szolgáltatott semmilyen bizonyítékot az ennek kapcsán a festékeltávolítás során bekövetkező diklór-metán-expozícióból eredő, tényleges kockázatokról. A megkívánt R68-as megjelölés („visszafordíthatatlan hatások lehetséges kockázata”) a fenti körülmények között nem a legcélravezetőbb. |
| --- | --- |

5.6

Szintén félrevezető a daganatos megbetegedések lehetséges, ám eddig bizonyítatlan kockázatának kiemelése. Az EKKTB (az ETVAREAD által a kipárolgásgátlókról készített jelentésről szóló véleményében) megjegyezte, hogy az egerek anyagcsere-mechanizmusa a vizsgált anyag tekintetében nem azonos az emberével, így a diklór-metán – a bemutatott bizonyíték alapján – nem valószínű, hogy rákkeltő hatású. Kevés bizonyíték áll rendelkezésre a jelenlegi alkalmazás alapján. Még nem született meg az eredménye két jelentős epidemiológiai tanulmánynak, amely az USA-ban egyéb iparágakban a diklór-metán hatásainak kitett csoportokról szól. Az EU területén vizsgált célcsoportok lehet, hogy olyan más rákkeltő anyagoknak voltak kitéve, mint a sztirol. Az RPA nem szolgáltatott semmilyen bizonyítékot az ennek kapcsán a festékeltávolítás során bekövetkező diklór-metán-expozícióból eredő, tényleges kockázatokról. A megkívánt R68-as megjelölés („visszafordíthatatlan hatások lehetséges kockázata”) a fenti körülmények között nem a legcélravezetőbb.

| 5.7 | Az is megjegyzendő, hogy az RPA által az 1930–2007 közötti időszakról bemutatott baleseti statisztikák egyértelműen kimutatták annak veszélyeit, ha a diklór-metánnak való kitettség mértéke jelentősen meghaladja a határértéket, ami általában az igen kevéssé kielégítő munkavégzési gyakorlatok következtében alakul ki. Az alternatív eljárásokra és termékekre vonatkozó, hasonló adatokat nem gyűjtötték össze. Megkérdőjelezhető továbbá, hogy mennyire terjeszthető ki ezen adatok érvényessége akár a professzionális, akár a magáncélú, háztartási felhasználásra. A hosszú távú ipari felhasználás által az egészségre gyakorolt krónikus, káros hatások esetében következtethetünk arra, hogy azok esetlegesen a rövid távú háztartási felhasználás során is okoznak akut problémákat; a baleseti statisztikákat azonban (amikről itt szó lehet) nehezebb arányosítani. |
| --- | --- |

5.7

Az is megjegyzendő, hogy az RPA által az 1930–2007 közötti időszakról bemutatott baleseti statisztikák egyértelműen kimutatták annak veszélyeit, ha a diklór-metánnak való kitettség mértéke jelentősen meghaladja a határértéket, ami általában az igen kevéssé kielégítő munkavégzési gyakorlatok következtében alakul ki. Az alternatív eljárásokra és termékekre vonatkozó, hasonló adatokat nem gyűjtötték össze. Megkérdőjelezhető továbbá, hogy mennyire terjeszthető ki ezen adatok érvényessége akár a professzionális, akár a magáncélú, háztartási felhasználásra. A hosszú távú ipari felhasználás által az egészségre gyakorolt krónikus, káros hatások esetében következtethetünk arra, hogy azok esetlegesen a rövid távú háztartási felhasználás során is okoznak akut problémákat; a baleseti statisztikákat azonban (amikről itt szó lehet) nehezebb arányosítani.

| 5.8 | A tanulmányok arra is rámutattak, hogy nincsenek a munkahelyekre vonatkozó, koherens foglalkozási expozíciós határértékek az EU-ban. A határértékek számottevően eltérnek egy konkrét anyag (pl. a diklór-metán) tekintetében az egyes tagállamokban, valamint a különböző anyagok vonatkozásában (például: a diklór-metán határértékei a kétbázisú észterekéihez vagy a dimetil-szulfoxidéihoz képest). A gyártóknak el kell ismerniük, hogy törődniük kell dolgozóik egészségével, a szabályozásért felelősöknek pedig egyértelmű és koherens, adatokon alapuló szabályozási keretet kell kialakítaniuk ennek elősegítésére. |
| --- | --- |

5.8

A tanulmányok arra is rámutattak, hogy nincsenek a munkahelyekre vonatkozó, koherens foglalkozási expozíciós határértékek az EU-ban. A határértékek számottevően eltérnek egy konkrét anyag (pl. a diklór-metán) tekintetében az egyes tagállamokban, valamint a különböző anyagok vonatkozásában (például: a diklór-metán határértékei a kétbázisú észterekéihez vagy a dimetil-szulfoxidéihoz képest). A gyártóknak el kell ismerniük, hogy törődniük kell dolgozóik egészségével, a szabályozásért felelősöknek pedig egyértelmű és koherens, adatokon alapuló szabályozási keretet kell kialakítaniuk ennek elősegítésére.

| 5.9 | Ennek kapcsán az EGSZB elsősorban a DCM-alapú festékeltávolítók alternatíváira vonatkozó „Veszélyes Anyagok Kezelésének Műszaki Szabályai (TRGS 612)” c. dokumentumot emeli ki, amelyet a Német Szövetségi Munkaügyi és Szociális Minisztérium készített (2006. februári szövegváltozat). Ez olyan mintának tűnik, amelyet mások is követhetnének a munkahelyi biztonság elősegítésére, és amely jóval részletesebb, mint az Európai Bizottság jelen javaslata. |
| --- | --- |

5.9

Ennek kapcsán az EGSZB elsősorban a DCM-alapú festékeltávolítók alternatíváira vonatkozó „Veszélyes Anyagok Kezelésének Műszaki Szabályai (TRGS 612)” c. dokumentumot emeli ki, amelyet a Német Szövetségi Munkaügyi és Szociális Minisztérium készített (2006. februári szövegváltozat). Ez olyan mintának tűnik, amelyet mások is követhetnének a munkahelyi biztonság elősegítésére, és amely jóval részletesebb, mint az Európai Bizottság jelen javaslata.

| 5.10 | A megválaszolandó kérdések rendje – (a) helyettesítéssel biztonságosabbá teheti-e eljárását? (b) ha nem, miért nem? (c) meghozott-e minden megfelelő intézkedést munkahelyének biztonságossá tétele érdekében? – legtöbbször követendő. Az alternatív eljárások és termékek potenciális kockázatait és hasznait maradéktalanul el kell ismerni. És mindenekelőtt fel kell becsülni, hogy valószínűleg milyen következményekkel járna egy arra irányuló döntés, hogy valamely anyagból jelentős mennyiséget kivonjunk egy piacról. Mit tennének ebben az esetben ténylegesen a felhasználók, és döntésük vajon növelné-e személyes biztonságukat? |
| --- | --- |

5.10

A megválaszolandó kérdések rendje – (a) helyettesítéssel biztonságosabbá teheti-e eljárását? (b) ha nem, miért nem? (c) meghozott-e minden megfelelő intézkedést munkahelyének biztonságossá tétele érdekében? – legtöbbször követendő. Az alternatív eljárások és termékek potenciális kockázatait és hasznait maradéktalanul el kell ismerni. És mindenekelőtt fel kell becsülni, hogy valószínűleg milyen következményekkel járna egy arra irányuló döntés, hogy valamely anyagból jelentős mennyiséget kivonjunk egy piacról. Mit tennének ebben az esetben ténylegesen a felhasználók, és döntésük vajon növelné-e személyes biztonságukat?

| 5.11 | Egy olyan tagállam példáját véve alapul, amely már tilalmat vezetett be a diklór-metán-alapú termékekre az ipari és a professzionális felhasználók körében egyaránt, láthatjuk, hogy e tilalom a DCM-et tartalmazó termékek – és nem maga a DCM – forgalmazására érvényes. Így is nyerhető erős festékeltávolító szer azáltal, ha a DCM-et metanollal keverik össze a felhasználás helyén. Az így keletkező anyag olcsóbb, de nem tartalmazza azokat a felületaktív alkotórészeket és kipárolgásgátlókat, amelyeknek köszönhetően a megfelelő összetételű termék hatásosabb és biztonságosabb. Ez tehát nemkívánatos következmény. |
| --- | --- |

5.11

Egy olyan tagállam példáját véve alapul, amely már tilalmat vezetett be a diklór-metán-alapú termékekre az ipari és a professzionális felhasználók körében egyaránt, láthatjuk, hogy e tilalom a DCM-et tartalmazó termékek – és nem maga a DCM – forgalmazására érvényes. Így is nyerhető erős festékeltávolító szer azáltal, ha a DCM-et metanollal keverik össze a felhasználás helyén. Az így keletkező anyag olcsóbb, de nem tartalmazza azokat a felületaktív alkotórészeket és kipárolgásgátlókat, amelyeknek köszönhetően a megfelelő összetételű termék hatásosabb és biztonságosabb. Ez tehát nemkívánatos következmény.

| 5.12 | Amint azt az RPA és az Európai Bizottság is megjegyezte, nehezen indokolható, illetve alkalmazható a gyakorlatban a felhasználók különféle kategóriái közötti megkülönböztetés. Az egyedüli valódi eltérés az, hogy a telephelyen megvalósuló, nagy volumenű, folyamatos festékeltávolító tevékenység nagy, nyitott, vegyi anyagokkal teli kádakat igényel, amelyekbe a termékeket belemerítik; a telephelyen kívüli műveletek többnyire nem merítéssel valósulnak meg, és így azokhoz nem használnak fel nagy, nyitott kádakat. A telephelyekre más irányelvek vonatkoznak, így például az oldószer-kibocsátásokról, illetve a szennyvíz minőségéről szólóak, amelyeket szigorúan végre kellene hajtani; a telephelyen kívüli műveletek biztonságossága jobban függ az egyének óvatosságától és józan eszétől. Amennyiben van munkáltató, természetesen neki kell biztosítania valamennyi érintett alkalmazottja számára a lehető legjobb munkakörülményeket. |
| --- | --- |

5.12

Amint azt az RPA és az Európai Bizottság is megjegyezte, nehezen indokolható, illetve alkalmazható a gyakorlatban a felhasználók különféle kategóriái közötti megkülönböztetés. Az egyedüli valódi eltérés az, hogy a telephelyen megvalósuló, nagy volumenű, folyamatos festékeltávolító tevékenység nagy, nyitott, vegyi anyagokkal teli kádakat igényel, amelyekbe a termékeket belemerítik; a telephelyen kívüli műveletek többnyire nem merítéssel valósulnak meg, és így azokhoz nem használnak fel nagy, nyitott kádakat. A telephelyekre más irányelvek vonatkoznak, így például az oldószer-kibocsátásokról, illetve a szennyvíz minőségéről szólóak, amelyeket szigorúan végre kellene hajtani; a telephelyen kívüli műveletek biztonságossága jobban függ az egyének óvatosságától és józan eszétől. Amennyiben van munkáltató, természetesen neki kell biztosítania valamennyi érintett alkalmazottja számára a lehető legjobb munkakörülményeket.

| 5.13 | A professzionális kategóriát is meg kell osztani azok között, akik tartósan speciális tisztítási tevékenységet folytatnak (pl. graffiti-eltávolítást, homlokzat-felújítást, vasúti szerelvények és repülőgépek tisztítását), és akiknek csupán alkalmilag kell festékeltávolítást végezniük, valamely hasznosabb tevékenység szükséges, de időigényes előkészítéseként (építők, épületdíszítők és magánfelhasználók). E legutóbbi csoport szükségletei, képességei és gyenge pontjai azonosnak tűnnek és egyformán kezelendők. |
| --- | --- |

5.13

A professzionális kategóriát is meg kell osztani azok között, akik tartósan speciális tisztítási tevékenységet folytatnak (pl. graffiti-eltávolítást, homlokzat-felújítást, vasúti szerelvények és repülőgépek tisztítását), és akiknek csupán alkalmilag kell festékeltávolítást végezniük, valamely hasznosabb tevékenység szükséges, de időigényes előkészítéseként (építők, épületdíszítők és magánfelhasználók). E legutóbbi csoport szükségletei, képességei és gyenge pontjai azonosnak tűnnek és egyformán kezelendők.

| 5.14 | Végül javaslat született egyes szolgáltatók képzésére és engedélyezésére egyfajta lehetséges eltérésként a különböző nézetek kompromisszumos egységesítése érdekében. Nehéz ugyanakkor azonosan kezelni a diklór-metán-alapú festékeltávolítók használatát mondjuk az azbeszteltávolítással vagy a nukleáris hulladék kezelésével, amely tevékenységekhez feltétlenül szükség van engedélyre. Az ilyen rendszerek felállításának és nyomon követésének magas költségeire tekintettel nehéz elképzelni, hogy e javaslat bárki igényeit is kielégítené. |
| --- | --- |

5.14

Végül javaslat született egyes szolgáltatók képzésére és engedélyezésére egyfajta lehetséges eltérésként a különböző nézetek kompromisszumos egységesítése érdekében. Nehéz ugyanakkor azonosan kezelni a diklór-metán-alapú festékeltávolítók használatát mondjuk az azbeszteltávolítással vagy a nukleáris hulladék kezelésével, amely tevékenységekhez feltétlenül szükség van engedélyre. Az ilyen rendszerek felállításának és nyomon követésének magas költségeire tekintettel nehéz elképzelni, hogy e javaslat bárki igényeit is kielégítené.

6.   Részletes megjegyzések

| 6.1 | Fentiekre tekintettel az EGSZB nem hiszi, hogy a szóban forgó javaslat akár arányos lenne, akár önmagában vélhetően elegendő volna a balesetek számának csökkenéséhez a munkahelyen vagy azon kívül. Mivel a tagállamok között jelentős tényleges és politikai eltérések vannak, egyéb módszereket kell fontolóra venni és végrehajtani további késlekedés nélkül. |
| --- | --- |

6.1

Fentiekre tekintettel az EGSZB nem hiszi, hogy a szóban forgó javaslat akár arányos lenne, akár önmagában vélhetően elegendő volna a balesetek számának csökkenéséhez a munkahelyen vagy azon kívül. Mivel a tagállamok között jelentős tényleges és politikai eltérések vannak, egyéb módszereket kell fontolóra venni és végrehajtani további késlekedés nélkül.

| 6.2 | Ez kiterjedne a DCM-alapú festékeltávolítók csomagolásának és címkézésének módosítására a baleseti kockázat lehető legkisebbre csökkentése, továbbá annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a valódi veszélyekre. A festékeltávolítással csupán alkalomszerűen foglalkozó személyeknek történő értékesítést úgy kellene korlátozni, hogy ők – legyenek akár professzionális, akár magánfelhasználók, és függetlenül attól, hogy az anyagot telephelyen vagy azon kívül alkalmazzák-e – egyszerre csupán egy legfeljebb 1 liter űrtartalmú tartállyal vásárolhassanak belőle. A tartályt gyermekbiztos zárral kell ellátni a vonatkozó, már eddig is érvényben lévő vagy új uniós rendeletek és irányelvek, illetve a 8317:2004. és a 862:2005. sz. EN-ISO szabványokban meghatározottaknak megfelelően. Az anyag túlzott mértékű kiáramlásának megakadályozására célszerű volna a tartályok nyílását szűkre tervezni, igaz, hogy ebben az esetben az ecsettel való felvitelhez át kellene tölteni az anyagot egy másik edénybe, ami korlátozza a fenti megoldás hasznosságát. A gyártóknak mindent meg kellene tenniük az új és biztonságosabb szállítási-kiszerelési megoldások kifejlesztéséért, ha meg kívánják őrizni e termékek hosszú távú életképességét. Az ipari vagy professzionális felhasználóknak, nagy tételben történő értékesítés egyszeri minimális mennyisége 20 liter kellene, hogy legyen. A gyártók és a beszállítók el kell, hogy ismerjék, hogy ilyen körülmények között óvintézkedéseket kell tenniük, továbbá megfelelő tájékoztatást és képzést kell biztosítaniuk annak garantálására, hogy az anyag bármilyen felhasználási feltételek mellett biztonságosan kezelhető és tárolható. |
| --- | --- |

6.2

Ez kiterjedne a DCM-alapú festékeltávolítók csomagolásának és címkézésének módosítására a baleseti kockázat lehető legkisebbre csökkentése, továbbá annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet a valódi veszélyekre. A festékeltávolítással csupán alkalomszerűen foglalkozó személyeknek történő értékesítést úgy kellene korlátozni, hogy ők – legyenek akár professzionális, akár magánfelhasználók, és függetlenül attól, hogy az anyagot telephelyen vagy azon kívül alkalmazzák-e – egyszerre csupán egy legfeljebb 1 liter űrtartalmú tartállyal vásárolhassanak belőle. A tartályt gyermekbiztos zárral kell ellátni a vonatkozó, már eddig is érvényben lévő vagy új uniós rendeletek és irányelvek, illetve a 8317:2004. és a 862:2005. sz. EN-ISO szabványokban meghatározottaknak megfelelően. Az anyag túlzott mértékű kiáramlásának megakadályozására célszerű volna a tartályok nyílását szűkre tervezni, igaz, hogy ebben az esetben az ecsettel való felvitelhez át kellene tölteni az anyagot egy másik edénybe, ami korlátozza a fenti megoldás hasznosságát. A gyártóknak mindent meg kellene tenniük az új és biztonságosabb szállítási-kiszerelési megoldások kifejlesztéséért, ha meg kívánják őrizni e termékek hosszú távú életképességét. Az ipari vagy professzionális felhasználóknak, nagy tételben történő értékesítés egyszeri minimális mennyisége 20 liter kellene, hogy legyen. A gyártók és a beszállítók el kell, hogy ismerjék, hogy ilyen körülmények között óvintézkedéseket kell tenniük, továbbá megfelelő tájékoztatást és képzést kell biztosítaniuk annak garantálására, hogy az anyag bármilyen felhasználási feltételek mellett biztonságosan kezelhető és tárolható.

| 6.3 | Új piktogramokat, valamint a kockázatokra és a megteendő óvintézkedésekre figyelmeztető feliratokat kell sürgősen kidolgozni a már használtak kiegészítésére, a kábító hatásra, továbbá a gyermekekre leselkedő veszélyekre vonatkozóan. A DCM-alapú festékeltávolítók (és más hasonló hatású termékek) esetében a valamennyi felhasználó számára megfelelő megfogalmazás körülbelül a következő lehetne: „Kábító hatású: nagy koncentrációban tudatvesztéshez és halálhoz vezet!”; „Ne használja gyermekek vagy veszélyeztetett felnőttek jelenlétében!”; „Ne használja zárt térben: sűrű gőze fullasztó hatású!”. E kijelentések bizonyítékkal alátámasztottnak látszanak, és a tényleges szükségletekhez kapcsolódnak. Nem szabad, hogy elvesszenek a sok kevésbé fontos figyelmeztetés között. Egy hatásos figyelmeztető szöveg és egy egyértelmű piktogram valószínűleg jobb eredménnyel járna a gyermekek védelmének szempontjából, mint számos bonyolultabb tanács. A jelenleg alkalmazott „S2”-es felirat („Gyermekek elől elzárva tartandó”) nem felel meg e szempontból. |
| --- | --- |

6.3

Új piktogramokat, valamint a kockázatokra és a megteendő óvintézkedésekre figyelmeztető feliratokat kell sürgősen kidolgozni a már használtak kiegészítésére, a kábító hatásra, továbbá a gyermekekre leselkedő veszélyekre vonatkozóan. A DCM-alapú festékeltávolítók (és más hasonló hatású termékek) esetében a valamennyi felhasználó számára megfelelő megfogalmazás körülbelül a következő lehetne: „Kábító hatású: nagy koncentrációban tudatvesztéshez és halálhoz vezet!”; „Ne használja gyermekek vagy veszélyeztetett felnőttek jelenlétében!”; „Ne használja zárt térben: sűrű gőze fullasztó hatású!”. E kijelentések bizonyítékkal alátámasztottnak látszanak, és a tényleges szükségletekhez kapcsolódnak. Nem szabad, hogy elvesszenek a sok kevésbé fontos figyelmeztetés között. Egy hatásos figyelmeztető szöveg és egy egyértelmű piktogram valószínűleg jobb eredménnyel járna a gyermekek védelmének szempontjából, mint számos bonyolultabb tanács. A jelenleg alkalmazott „S2”-es felirat („Gyermekek elől elzárva tartandó”) nem felel meg e szempontból.

| 6.4 | Egységesített és az egész EU-ban koherens foglalkozási expozíciós határérték-rendszerre is egyértelműen szükség van a munkahelyi biztonság továbbjavítására. Ez a REACH program által az elkövetkező években gyakorolt kedvező hatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

6.4

Egységesített és az egész EU-ban koherens foglalkozási expozíciós határérték-rendszerre is egyértelműen szükség van a munkahelyi biztonság továbbjavítására. Ez a REACH program által az elkövetkező években gyakorolt kedvező hatásnak tekintendő.

| 6.5 | A helyes munkavégzési gyakorlat, valamint az összes létező ellenőrzés szigorú elvégzése nyilvánvalóan kulcsfontosságú a kockázatkezelés szempontjából, a munkahelyen és azon kívül egyaránt. A gyártók és a kiskereskedelmi forgalmazók közösen felelősek a megfelelő tanácsadásért, valamint annak biztosításáért, hogy ajánlásaikat be tudják tartani a veszélyes anyagokat vagy eljárásokat rendszertelenül alkalmazó magánszemélyek és egyéb felhasználók. A biztonsági tanácsokat és felszereléseket ugyanolyan lelkesen és ugyanazokkal az ösztönzőkkel kell népszerűsíteni, mint azokat az anyagokat, amelyekhez szükségesek. |
| --- | --- |

6.5

A helyes munkavégzési gyakorlat, valamint az összes létező ellenőrzés szigorú elvégzése nyilvánvalóan kulcsfontosságú a kockázatkezelés szempontjából, a munkahelyen és azon kívül egyaránt. A gyártók és a kiskereskedelmi forgalmazók közösen felelősek a megfelelő tanácsadásért, valamint annak biztosításáért, hogy ajánlásaikat be tudják tartani a veszélyes anyagokat vagy eljárásokat rendszertelenül alkalmazó magánszemélyek és egyéb felhasználók. A biztonsági tanácsokat és felszereléseket ugyanolyan lelkesen és ugyanazokkal az ösztönzőkkel kell népszerűsíteni, mint azokat az anyagokat, amelyekhez szükségesek.

| 6.6 | A német TRGS 612 szabályokban alkalmazott megközelítésnek kell az EU-szerte végzett ellenőrzések alapjául szolgálnia. E szabályok szükség szerint kiegészíthetők a szellőztetésre vagy a hulladékkezelésre vonatkozó, további szakmai tanácsokkal. A bevált gyakorlatokat közzé kell tenni és meg kell osztani. |
| --- | --- |

6.6

A német TRGS 612 szabályokban alkalmazott megközelítésnek kell az EU-szerte végzett ellenőrzések alapjául szolgálnia. E szabályok szükség szerint kiegészíthetők a szellőztetésre vagy a hulladékkezelésre vonatkozó, további szakmai tanácsokkal. A bevált gyakorlatokat közzé kell tenni és meg kell osztani.

| 6.7 | Az USA-ban napjainkban a hosszú távú diklór-metán-expozíció hatásairól folyó tanulmányok amilyen gyorsan csak lehet, befejezendők, eredményeik pedig az EKKTB elé terjesztendők értékelésre. Fel kell tárni annak lehetőségeit, hogy érvényes vizsgálati csoportokat azonosíthassunk Európában is, a tanulmányozásuk céljából. |
| --- | --- |

6.7

Az USA-ban napjainkban a hosszú távú diklór-metán-expozíció hatásairól folyó tanulmányok amilyen gyorsan csak lehet, befejezendők, eredményeik pedig az EKKTB elé terjesztendők értékelésre. Fel kell tárni annak lehetőségeit, hogy érvényes vizsgálati csoportokat azonosíthassunk Európában is, a tanulmányozásuk céljából.

| 6.8 | A festékeltávolítás kockázatainak rendszeres elemzésére is sor kell, hogy kerüljön, hogy valamennyi termék és eljárás összehasonlítható alapon legyen vizsgálható. Ez relatív teljesítményjellemzőik és kockázataik jobb megértését tenné lehetővé, valamint esetleg azt, hogy a különböző felhasználók tájékozottabban hozhassanak választási döntést. Azonban e javaslatok egyike sem szabad, hogy késleltesse a fentiekben tárgyalt ellenőrzési intézkedések elfogadását. |
| --- | --- |

6.8

A festékeltávolítás kockázatainak rendszeres elemzésére is sor kell, hogy kerüljön, hogy valamennyi termék és eljárás összehasonlítható alapon legyen vizsgálható. Ez relatív teljesítményjellemzőik és kockázataik jobb megértését tenné lehetővé, valamint esetleg azt, hogy a különböző felhasználók tájékozottabban hozhassanak választási döntést. Azonban e javaslatok egyike sem szabad, hogy késleltesse a fentiekben tárgyalt ellenőrzési intézkedések elfogadását.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/35 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/35

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 68/151/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról

COM(2008) 194 végleges – 2008/0083 (COD)

(2009/C 77/06)

2008. május 23-án az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 68/151/EGK és a 89/666/EGK tanácsi irányelvnek egyes meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei tekintetében történő módosításáról

Az EGSZB Elnöksége 2008. április 21-én megbízta az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekciót a bizottsági munka előkészítésével.

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 18-i ülésnapon) főelőadót jelölt ki Edgardo Maria IOZIA személyében, továbbá 72 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB támogatja a szóban forgó irányelv tartalmát, és ezt a kezdeményezést az adminisztratív egyszerűsítésre irányuló stratégia területén tett újabb előrelépésnek tekinti, amely megfelel Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata című közleményben előirányzottaknak. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB támogatja a szóban forgó irányelv tartalmát, és ezt a kezdeményezést az adminisztratív egyszerűsítésre irányuló stratégia területén tett újabb előrelépésnek tekinti, amely megfelel Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata című közleményben előirányzottaknak.

| 1.2 | Ez az értékelés összhangban van az EGSZB-n belül működő Egységes Piac Megfigyelőközpontja pozitív álláspontjával, amely korábban számos véleményben támogatta a társasági jog területén történő adminisztratív egyszerűsítésre irányuló kezdeményezéseket. A Megfigyelőközpont szerint ezek a kezdeményezések – mivel csökkentik a vállalatok költségeit – jelentősen hozzájárulnak az európai vállalatok versenyképességének fokozásához, amennyiben nem veszélyeztetik a többi érintett fél érdekeinek védelmét. |
| --- | --- |

1.2

Ez az értékelés összhangban van az EGSZB-n belül működő Egységes Piac Megfigyelőközpontja pozitív álláspontjával, amely korábban számos véleményben támogatta a társasági jog területén történő adminisztratív egyszerűsítésre irányuló kezdeményezéseket. A Megfigyelőközpont szerint ezek a kezdeményezések – mivel csökkentik a vállalatok költségeit – jelentősen hozzájárulnak az európai vállalatok versenyképességének fokozásához, amennyiben nem veszélyeztetik a többi érintett fél érdekeinek védelmét.

| 1.3 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a vizsgált javaslatnak, amely módosítja a 68/151/EGK (első társasági jogi irányelv) és a 89/666/EGK (tizenegyedik társasági jogi irányelv) irányelvet, az egyszerűsítés és az adminisztratív terhek csökkentése a célja olyan érzékeny területeken, mint a meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei, ugyanis ezekre a társaságokra gyakran aránytalan és olykor indokolatlan terhek nehezednek. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a vizsgált javaslatnak, amely módosítja a 68/151/EGK (első társasági jogi irányelv) és a 89/666/EGK (tizenegyedik társasági jogi irányelv) irányelvet, az egyszerűsítés és az adminisztratív terhek csökkentése a célja olyan érzékeny területeken, mint a meghatározott jogi formájú társaságok közzétételi és fordítási kötelezettségei, ugyanis ezekre a társaságokra gyakran aránytalan és olykor indokolatlan terhek nehezednek.

| 1.4 | Az EGSZB támogatja a javasolt intézkedéseket, amelyek a közösségi joganyag kisebb módosításaival végrehajthatók, és amelyek egyrészt csökkentik a vállalatok adminisztratív terheit – ahogy ezt a bemutatott hatáselemzés kimutatja –, másrészt pedig elejét veszik annak, hogy az Unión belül indokolatlan akadályok hátráltathassák a javak és a szolgáltatások szabad áramlását. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB támogatja a javasolt intézkedéseket, amelyek a közösségi joganyag kisebb módosításaival végrehajthatók, és amelyek egyrészt csökkentik a vállalatok adminisztratív terheit – ahogy ezt a bemutatott hatáselemzés kimutatja –, másrészt pedig elejét veszik annak, hogy az Unión belül indokolatlan akadályok hátráltathassák a javak és a szolgáltatások szabad áramlását.

| 1.5 | Az EGSZB ezért kedvezően értékeli ezeket az intézkedéseket, és csatlakozva a Tanácshoz, felkéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőben újabb intézkedéseket javasoljon az egyes szektorokban még megfigyelhető indokolatlan költségek csökkentésére, amelyek semmilyen hozzáadott értéket nem képviselnek a fogyasztók részére, és terhet jelentenek a vállalkozások számára, megnehezítve, hogy eleget tudjanak tenni a világméretű verseny kihívásainak. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB ezért kedvezően értékeli ezeket az intézkedéseket, és csatlakozva a Tanácshoz, felkéri az Európai Bizottságot, hogy a jövőben újabb intézkedéseket javasoljon az egyes szektorokban még megfigyelhető indokolatlan költségek csökkentésére, amelyek semmilyen hozzáadott értéket nem képviselnek a fogyasztók részére, és terhet jelentenek a vállalkozások számára, megnehezítve, hogy eleget tudjanak tenni a világméretű verseny kihívásainak.

| 1.6 | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy ösztönözze arra a tagállamokat, hogy folytassák a vállalati adminisztráció egyszerűsítését, feltéve az internetre mindazokat az adatokat, amelyeknek közzététele kötelező a hatályos törvények és egyéb jogszabályok értelmében. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy ösztönözze arra a tagállamokat, hogy folytassák a vállalati adminisztráció egyszerűsítését, feltéve az internetre mindazokat az adatokat, amelyeknek közzététele kötelező a hatályos törvények és egyéb jogszabályok értelmében.

2.   Háttér

| 2.1 | Több 2005-ös értékelést követően az Európai Bizottság a jogszabályok egyszerűsítésére irányuló programot indított, hogy csökkentse a hatályban levő jogszabályok értelmében a vállalkozásokra háruló költségeket és adminisztratív terheket, abból a megfontolásból kiindulva, hogy a szükségtelen költségek fékezik a Közösség gazdasági tevékenységeit, és ártanak a vállalkozások versenyképességének. |
| --- | --- |

2.1

Több 2005-ös értékelést követően az Európai Bizottság a jogszabályok egyszerűsítésére irányuló programot indított, hogy csökkentse a hatályban levő jogszabályok értelmében a vállalkozásokra háruló költségeket és adminisztratív terheket, abból a megfontolásból kiindulva, hogy a szükségtelen költségek fékezik a Közösség gazdasági tevékenységeit, és ártanak a vállalkozások versenyképességének.

| 2.2 | 2006. november 14-én az Európai Bizottság közzétett egy közleményt, amely a következő sokatmondó címet kapta: Az Európai Unión belüli jobb szabályozás
   (1), valamint egy munkadokumentumot Az adminisztratív költségek mérése és az adminisztratív teher csökkentése az Európai Unióban címmel (2). Mindkét kezdeményezés hangsúlyozta annak szükségességét, hogy konkrét gazdasági előnyöket igyekezzenek teremteni a vállalkozások számára, feltéve, hogy ez az egyszerűsítés nem érinti hátrányosan ezeknek az információknak a felhasználóit. |
| --- | --- |

2.2

2006. november 14-én az Európai Bizottság közzétett egy közleményt, amely a következő sokatmondó címet kapta: Az Európai Unión belüli jobb szabályozás
   (1), valamint egy munkadokumentumot Az adminisztratív költségek mérése és az adminisztratív teher csökkentése az Európai Unióban címmel (2). Mindkét kezdeményezés hangsúlyozta annak szükségességét, hogy konkrét gazdasági előnyöket igyekezzenek teremteni a vállalkozások számára, feltéve, hogy ez az egyszerűsítés nem érinti hátrányosan ezeknek az információknak a felhasználóit.

| 2.3 | Ezt a stratégiai irányt azután megerősítette egy 2007. márciusi, a Hivatalos Lapban még nem közzétett, az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló cselekvési program (3), amely azt a célt tűzi ki, hogy 2012-ig 25 %-kal csökkentsék ezeket a költségeket. |
| --- | --- |

2.3

Ezt a stratégiai irányt azután megerősítette egy 2007. márciusi, a Hivatalos Lapban még nem közzétett, az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló cselekvési program (3), amely azt a célt tűzi ki, hogy 2012-ig 25 %-kal csökkentsék ezeket a költségeket.

| 2.4 | 2007 márciusában gyorsított eljárással elfogadásra került bizonyos számú, az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló javaslat, 2007. július 10-én pedig az Európai Bizottság közzétett egy közleményt, amely a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálat területén történő egyszerűsítésre irányuló javaslatokat tartalmazott (4). |
| --- | --- |

2.4

2007 márciusában gyorsított eljárással elfogadásra került bizonyos számú, az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló javaslat, 2007. július 10-én pedig az Európai Bizottság közzétett egy közleményt, amely a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálat területén történő egyszerűsítésre irányuló javaslatokat tartalmazott (4).

| 2.5 | 2008. március 13–14-i ülésén az Európai Tanács felkérte az Európai Bizottságot, hogy ezen az úton továbbhaladva dolgozzon ki újabb, a terhek csökkentésére irányuló javaslatokat (5). |
| --- | --- |

2.5

2008. március 13–14-i ülésén az Európai Tanács felkérte az Európai Bizottságot, hogy ezen az úton továbbhaladva dolgozzon ki újabb, a terhek csökkentésére irányuló javaslatokat (5).

| 2.6 | Ebbe a keretbe illeszkedik a társasági jog területén meglevő közzétételi és fordítási kötelezettségekről szóló vizsgált irányelvjavaslat, amely a tájékoztatási kötelezettségek csökkentését, illetve megszüntetését célozza azokban az esetekben, ahol az információk nem képviselnek hozzáadott értéket a felhasználók számára. |
| --- | --- |

2.6

Ebbe a keretbe illeszkedik a társasági jog területén meglevő közzétételi és fordítási kötelezettségekről szóló vizsgált irányelvjavaslat, amely a tájékoztatási kötelezettségek csökkentését, illetve megszüntetését célozza azokban az esetekben, ahol az információk nem képviselnek hozzáadott értéket a felhasználók számára.

3.   Az Európai Bizottság javaslata

| 3.1 | Az Európai Bizottság szerint a vizsgált irányelvjavaslatnak az a célja, hogy javítsa az uniós társaságok versenyképességét a hatályos rendelkezések által előírt, ám az ezen információk felhasználóinak igényeivel nem összhangban levő, sőt, a vállalkozások számára felesleges többletköltségeket jelentő adminisztratív kötelezettségek mérséklése, illetve megszüntetése révén. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság szerint a vizsgált irányelvjavaslatnak az a célja, hogy javítsa az uniós társaságok versenyképességét a hatályos rendelkezések által előírt, ám az ezen információk felhasználóinak igényeivel nem összhangban levő, sőt, a vállalkozások számára felesleges többletköltségeket jelentő adminisztratív kötelezettségek mérséklése, illetve megszüntetése révén.

| 3.2 | A javaslat előirányozza a 68/151/EGK (első irányelv) és a 89/666/EGK (tizenegyedik irányelv) irányelvnek az egyes meghatározott jogi formájú társaságok létesítésével kapcsolatos közzétételi és fordítási kötelezettségek tekintetében történő módosítását. |
| --- | --- |

3.2

A javaslat előirányozza a 68/151/EGK (első irányelv) és a 89/666/EGK (tizenegyedik irányelv) irányelvnek az egyes meghatározott jogi formájú társaságok létesítésével kapcsolatos közzétételi és fordítási kötelezettségek tekintetében történő módosítását.

| 3.3 | Az első irányelv esetében a vizsgált irányelv új minimumkövetelményt állapít meg a társasági jogról szóló 68/151/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározotthoz képest. E cikk módosítása azt célozza, hogy megszüntessen a tagállami cégnyilvántartásba történő bejegyzésre vonatkozó bizonyos kötelezettségeket a társaságok alapításáról szóló tájékoztatás és az éves beszámolók vonatkozásában, amelyeket a hatályos jogszabályok értelmében évente közzé kell tenni. |
| --- | --- |

3.3

Az első irányelv esetében a vizsgált irányelv új minimumkövetelményt állapít meg a társasági jogról szóló 68/151/EGK irányelv 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározotthoz képest. E cikk módosítása azt célozza, hogy megszüntessen a tagállami cégnyilvántartásba történő bejegyzésre vonatkozó bizonyos kötelezettségeket a társaságok alapításáról szóló tájékoztatás és az éves beszámolók vonatkozásában, amelyeket a hatályos jogszabályok értelmében évente közzé kell tenni.

| 3.4 | Ez az egyszerűsítés egyáltalán nem csökkenti a hozzáadott értéket a felhasználók számára, különösen manapság, amikor a cégnyilvántartásokban szereplő információk – amelyek közül a szükséges adatokhoz a tagállamoknak hozzáférést kell biztosítaniuk –, interneten is elérhetők, és az elektronikus eszközöket egyre szélesebb körben használják. |
| --- | --- |

3.4

Ez az egyszerűsítés egyáltalán nem csökkenti a hozzáadott értéket a felhasználók számára, különösen manapság, amikor a cégnyilvántartásokban szereplő információk – amelyek közül a szükséges adatokhoz a tagállamoknak hozzáférést kell biztosítaniuk –, interneten is elérhetők, és az elektronikus eszközöket egyre szélesebb körben használják.

| 3.5 | A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az információk elektronikus úton, időrendi sorrendben elérhetők legyenek, és további kötelezettségeket csak akkor írhatnak elő, amennyiben ezek semmilyen többletköltséget nem rónak a társaságokra. |
| --- | --- |

3.5

A tagállamoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az információk elektronikus úton, időrendi sorrendben elérhetők legyenek, és további kötelezettségeket csak akkor írhatnak elő, amennyiben ezek semmilyen többletköltséget nem rónak a társaságokra.

| 3.6 | A társasági jogról szóló 89/666/EGK irányelv (tizenegyedik irányelv) esetében a javaslat módosítja a jelenlegi gyakorlatot, amely szerint az új fióktelepet bejegyző társaságnak az aktushoz kapcsolódó valamennyi okiratot le kell fordíttatnia. |
| --- | --- |

3.6

A társasági jogról szóló 89/666/EGK irányelv (tizenegyedik irányelv) esetében a javaslat módosítja a jelenlegi gyakorlatot, amely szerint az új fióktelepet bejegyző társaságnak az aktushoz kapcsolódó valamennyi okiratot le kell fordíttatnia.

| 3.7 | Az új irányelv 4. cikke úgy rendelkezik, hogy az okiratokat a Közösség egyik hivatalos nyelvén kell közzétenni, és elegendőnek tartja hogy a fordítás hitelesítése bármelyik tagállam hatóságai által elismert eljárás szerint történjen. Ezt a hitelesítést valamennyi tagállamnak el kell fogadnia, és e tagállamok az (1) és a (2) bekezdésben meghatározottakon kívül semmilyen egyéb alaki követelményt nem írhatnak elő, hogy ily módon a fordítási és hitelesítési költségeket a legszükségesebb minimumra csökkentsék. |
| --- | --- |

3.7

Az új irányelv 4. cikke úgy rendelkezik, hogy az okiratokat a Közösség egyik hivatalos nyelvén kell közzétenni, és elegendőnek tartja hogy a fordítás hitelesítése bármelyik tagállam hatóságai által elismert eljárás szerint történjen. Ezt a hitelesítést valamennyi tagállamnak el kell fogadnia, és e tagállamok az (1) és a (2) bekezdésben meghatározottakon kívül semmilyen egyéb alaki követelményt nem írhatnak elő, hogy ily módon a fordítási és hitelesítési költségeket a legszükségesebb minimumra csökkentsék.

| 3.8 | Az új irányelv jogalapja nem módosul a korábbi irányelvekhez képest, tehát továbbra is a Szerződés 44. cikke (2) bekezdésének g) pontja. Az Európai Bizottság szerint a javasolt módosítások indokoltak, és tiszteletben tartják a szubszidiaritás és az arányosság elvét. |
| --- | --- |

3.8

Az új irányelv jogalapja nem módosul a korábbi irányelvekhez képest, tehát továbbra is a Szerződés 44. cikke (2) bekezdésének g) pontja. Az Európai Bizottság szerint a javasolt módosítások indokoltak, és tiszteletben tartják a szubszidiaritás és az arányosság elvét.

| 3.9 | Az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a tervezett módosításokat és a hatásvizsgálatot alapos elemzés után igen jelentős számú érdekelt fél hagyta jóvá (110 érdekelt fél, 22 tagállamból). Ezek a pozitív eredmények megtekinthetők a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság weboldalán. |
| --- | --- |

3.9

Az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a tervezett módosításokat és a hatásvizsgálatot alapos elemzés után igen jelentős számú érdekelt fél hagyta jóvá (110 érdekelt fél, 22 tagállamból). Ezek a pozitív eredmények megtekinthetők a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság weboldalán.

| 3.10 | Az Európai Bizottság hatásvizsgálatának számításai szerint a várható megtakarítás évente mintegy 410 millió EUR az éves beszámolók közzététele, illetve évi mintegy 200 millió EUR a nyilvántartásokban bekövetkezett változások közzététele kapcsán. A fordítás és a hitelesítés területén mintegy 22 millió EUR megtakarítás várható. |
| --- | --- |

3.10

Az Európai Bizottság hatásvizsgálatának számításai szerint a várható megtakarítás évente mintegy 410 millió EUR az éves beszámolók közzététele, illetve évi mintegy 200 millió EUR a nyilvántartásokban bekövetkezett változások közzététele kapcsán. A fordítás és a hitelesítés területén mintegy 22 millió EUR megtakarítás várható.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB az Egységes Piac Megfigyelőközpontjának keretében kidolgozott számos véleményben támogatta Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata kezdeményezésben előirányzott adminisztratív egyszerűsítést. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB az Egységes Piac Megfigyelőközpontjának keretében kidolgozott számos véleményben támogatta Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata kezdeményezésben előirányzott adminisztratív egyszerűsítést.

| 4.2 | Az EGSZB által kidolgozott vélemények teljes mértékben egyetértenek ezzel a programmal, amely konkrétan hozzájárul az európai vállalkozások versenyképességének javításához, mivel csökkenti ezek költségeit – amelyek a társasági jog területén nagymértékben idejétmúltnak és túlzottnak tűnnek – ugyanakkor a javasolt intézkedések nem veszélyeztetik a többi érintett fél érdekeinek védelmét. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB által kidolgozott vélemények teljes mértékben egyetértenek ezzel a programmal, amely konkrétan hozzájárul az európai vállalkozások versenyképességének javításához, mivel csökkenti ezek költségeit – amelyek a társasági jog területén nagymértékben idejétmúltnak és túlzottnak tűnnek – ugyanakkor a javasolt intézkedések nem veszélyeztetik a többi érintett fél érdekeinek védelmét.

| 4.3 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ez a program, amely olyan érzékeny területeken lép fel, mint a közzétételi és fordítási kötelezettségek, nemcsak a költségek jelentős csökkentését segíti elő – amint ez a hatásvizsgálatból kiderül –, hanem az Európai Unió hitelét is javítja, mivel elejét veszi minden olyan esetleges kísértésnek, hogy az Unión belül mesterséges és indokolatlan akadályokat emeljenek, amelyek hátráltatnák a javak és a szolgáltatások szabad áramlására vonatkozó szabályok érvényesülését. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ez a program, amely olyan érzékeny területeken lép fel, mint a közzétételi és fordítási kötelezettségek, nemcsak a költségek jelentős csökkentését segíti elő – amint ez a hatásvizsgálatból kiderül –, hanem az Európai Unió hitelét is javítja, mivel elejét veszi minden olyan esetleges kísértésnek, hogy az Unión belül mesterséges és indokolatlan akadályokat emeljenek, amelyek hátráltatnák a javak és a szolgáltatások szabad áramlására vonatkozó szabályok érvényesülését.

| 4.4 | Nyugtázza, hogy az eddig tett kezdeményezésekre a kitűzött célok gondos értékelése nyomán került sor, a szubszidiaritás és az arányosság alapelveinek szigorú tiszteletben tartása mellett, az összes érdekelt féllel történő alapos konzultációt követően. |
| --- | --- |

4.4

Nyugtázza, hogy az eddig tett kezdeményezésekre a kitűzött célok gondos értékelése nyomán került sor, a szubszidiaritás és az arányosság alapelveinek szigorú tiszteletben tartása mellett, az összes érdekelt féllel történő alapos konzultációt követően.

| 4.5 | Az EGSZB tehát támogatja a vizsgált irányelv tartalmát, amelyet egy általános stratégia keretében tett jelentős előrelépésnek tart, és teljes mértékben egyetértve a Tanáccsal, felkéri az Európai Bizottságot, hogy más olyan szektorokban és területeken is lépjen fel, ahol a még a társaságokra háruló számos teher enyhítése érdekében az egyszerűsítést szolgáló intézkedésekre van szükség. |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB tehát támogatja a vizsgált irányelv tartalmát, amelyet egy általános stratégia keretében tett jelentős előrelépésnek tart, és teljes mértékben egyetértve a Tanáccsal, felkéri az Európai Bizottságot, hogy más olyan szektorokban és területeken is lépjen fel, ahol a még a társaságokra háruló számos teher enyhítése érdekében az egyszerűsítést szolgáló intézkedésekre van szükség.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata, COM(2006) 689 végleges, HL C 78., 2007.4.11., 9. o.

1

(2)  Az adminisztratív költségek mérése és az adminisztratív teher csökkentése az Európai Unióban, COM(2006) 691 végleges.

2

(3)  Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban, COM(2007) 23 végleges.

3

(4)  A Bizottság közleménye a társaságok számára biztosított egyszerűsített üzleti környezetről a társasági jog, a számvitel és a könyvvizsgálat területén, COM(2007) 394 végleges.

4

(5)  A 2008. március 13–14-i Európai Tanács elnökségi következtetései, 7652/08. sz. dokumentum, 1. köv.

5

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/37

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a középvállalkozások egyes közzétételi követelményei és a konszolidált beszámoló készítésének kötelezettsége tekintetében történő módosításáról

COM(2008) 195 végleges – 2008/0084 (COD)

(2009/C 77/07)

2008. május 23-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 44. cikkének (1) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

„Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelvnek a középvállalkozások egyes közzétételi követelményei és a konszolidált beszámoló készítésének kötelezettsége tekintetében történő módosításáról”

Az EGSZB elnöksége 2008. április 21-én megbízta az „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekciót a bizottsági munka előkészítésével.

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 18-án tartott 447. plenáris ülésén, az Eljárási Szabályzat 20. cikkének és 57. cikke (1) bekezdésének értelmében, főelőadót jelölt ki Claudio CAPPELLINI személyében, továbbá 59 szavazattal 1 ellenében, elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy a kisvállalkozásokra vonatkozóan a 4. társasági jogi irányelvben meghatározott mentességet kiterjesztik a középvállalkozásokra is, mivel e mentességek az érintett vállalkozások pénzügyi beszámolással összefüggő terheinek csökkenéséhez vezetnek. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli, hogy a kisvállalkozásokra vonatkozóan a 4. társasági jogi irányelvben meghatározott mentességet kiterjesztik a középvállalkozásokra is, mivel e mentességek az érintett vállalkozások pénzügyi beszámolással összefüggő terheinek csökkenéséhez vezetnek.

| 1.2 | Az EGSZB a 7. irányelv kapcsán javasolt változtatásokat is üdvözli, mivel azok egyszerűsítik és egyértelműbbé teszik az irányelvben foglalt konszolidációs szabályok és a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok közötti kölcsönhatást. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB a 7. irányelv kapcsán javasolt változtatásokat is üdvözli, mivel azok egyszerűsítik és egyértelműbbé teszik az irányelvben foglalt konszolidációs szabályok és a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok közötti kölcsönhatást.

| 1.3 | Az EGSZB különösen értékeli, hogy teljesül a pénzügyi beszámolás egyszerűsítésének célkitűzése: a beszámolók felhasználói nem vesztenek el számottevő információt, más érdekelteket pedig alapvetően nem érint a változás. A javasolt egyszerűsítés a kkv és a pénzügyi információk felhasználóinak szükségletein alapul. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB különösen értékeli, hogy teljesül a pénzügyi beszámolás egyszerűsítésének célkitűzése: a beszámolók felhasználói nem vesztenek el számottevő információt, más érdekelteket pedig alapvetően nem érint a változás. A javasolt egyszerűsítés a kkv és a pénzügyi információk felhasználóinak szükségletein alapul.

| 1.4 | Napjainkig nem történt kutatás, és így hiányzik a bizonyíték a felhasználók szükségleteinek meghatározásához, amelyek tagállamonként eltérhetnek. A kkv-kkal szemben támasztott pénzügyi követelmények további változásainak bevezetése előtt át kell gondolni a jelenlegi helyzetet a 4. és a 7. irányelv keretében rendelkezésre álló opciók alkalmazása szempontjából. A vizsgálatnak az alábbiakra kell irányulnia: (a) a meglévő lehetőségek kihasználása, (b) a tagállamok által választásuk indoklására felhozott tényezők, valamint (c) annak áttekintése, hogy mennyire tudták a tagállamok teljesíteni célkitűzéseiket. |
| --- | --- |

1.4

Napjainkig nem történt kutatás, és így hiányzik a bizonyíték a felhasználók szükségleteinek meghatározásához, amelyek tagállamonként eltérhetnek. A kkv-kkal szemben támasztott pénzügyi követelmények további változásainak bevezetése előtt át kell gondolni a jelenlegi helyzetet a 4. és a 7. irányelv keretében rendelkezésre álló opciók alkalmazása szempontjából. A vizsgálatnak az alábbiakra kell irányulnia: (a) a meglévő lehetőségek kihasználása, (b) a tagállamok által választásuk indoklására felhozott tényezők, valamint (c) annak áttekintése, hogy mennyire tudták a tagállamok teljesíteni célkitűzéseiket.

| 1.5 | Az EGSZB ajánlja tehát, hogy induljon kutatás e téren a jövőben teendő ésszerű politikai javaslatok alapjául. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB ajánlja tehát, hogy induljon kutatás e téren a jövőben teendő ésszerű politikai javaslatok alapjául.

| 1.6 | A számviteli követelmények területe egyike volt az elsőként, európai szinten harmonizált szabályozási területeknek. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a közös piac elérése központi feladat, és kiemeli annak jelentőségét, hogy a harmonizáció egyenlő feltételeket teremt az EU-ban. |
| --- | --- |

1.6

A számviteli követelmények területe egyike volt az elsőként, európai szinten harmonizált szabályozási területeknek. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy a közös piac elérése központi feladat, és kiemeli annak jelentőségét, hogy a harmonizáció egyenlő feltételeket teremt az EU-ban.

| 1.7 | Nő az Unión belül a kkv-k által folytatott határokon átnyúló kereskedelem. Nagymértékben szükség van tehát a pénzügyi beszámolási keretek és szabályok harmonizációjának fokozására egyrészt a kereskedelem e növekedésének elősegítésére, másrészt pedig az egyenlő feltételek megteremtésére. |
| --- | --- |

1.7

Nő az Unión belül a kkv-k által folytatott határokon átnyúló kereskedelem. Nagymértékben szükség van tehát a pénzügyi beszámolási keretek és szabályok harmonizációjának fokozására egyrészt a kereskedelem e növekedésének elősegítésére, másrészt pedig az egyenlő feltételek megteremtésére.

2.   Háttér

| 2.1 | Az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésének következtetéseiben hangsúlyozta az adminisztratív terhek mérséklésének fontosságát az európai gazdaság fellendülésének szempontjából, különös tekintettel azokra a lehetséges előnyökre, amelyeket ez a kis- és középvállalkozások számára hozhat. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Tanács 2007. március 8–9-i ülésének következtetéseiben hangsúlyozta az adminisztratív terhek mérséklésének fontosságát az európai gazdaság fellendülésének szempontjából, különös tekintettel azokra a lehetséges előnyökre, amelyeket ez a kis- és középvállalkozások számára hozhat.

| 2.2 | Aláhúzta, hogy az EU és a tagállamok jelentős, közös erőfeszítése szükséges az adminisztratív terhek csökkenéséhez, ami a kkv-kre irányadó számviteli szabályok egyszerűsítésén át valósulhat meg. Az ilyen intézkedések jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 44. cikkének (1) bekezdése (1) lenne. |
| --- | --- |

2.2

Aláhúzta, hogy az EU és a tagállamok jelentős, közös erőfeszítése szükséges az adminisztratív terhek csökkenéséhez, ami a kkv-kre irányadó számviteli szabályok egyszerűsítésén át valósulhat meg. Az ilyen intézkedések jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 44. cikkének (1) bekezdése (1) lenne.

| 2.3 | A számvitel és a könyvvizsgálat olyan területeknek minősülnek, amelyen csökkentendők a Közösségen belüli vállalkozások adminisztratív terhei (2). |
| --- | --- |

2.3

A számvitel és a könyvvizsgálat olyan területeknek minősülnek, amelyen csökkentendők a Közösségen belüli vállalkozások adminisztratív terhei (2).

| 2.4 | Különös figyelmet nyert a kkv-k pénzügyi beszámolási követelményeinek további könnyítése. |
| --- | --- |

2.4

Különös figyelmet nyert a kkv-k pénzügyi beszámolási követelményeinek további könnyítése.

| 2.5 | A múltban számos változás történt annak érdekében, hogy a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (IFRS) megfelelő számviteli eljárásokat alkalmazhassanak. |
| --- | --- |

2.5

A múltban számos változás történt annak érdekében, hogy a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelv hatálya alá tartozó vállalkozások a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (IFRS) megfelelő számviteli eljárásokat alkalmazhassanak.

| 2.6 | A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján a valamely tagállam szabályozott piacára bevezetett értékpapírt kibocsátó vállalkozásoknak konszolidált beszámolójukat az IFRS-nek megfelelően kell elkészíteniük, és ezáltal mentesülnek a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelvben megszabott követelmények többsége alól. A fenti irányelvek ugyanakkor továbbra is a számvitel alapját képezik a kis- és középvállalkozások számára a Közösségben. |
| --- | --- |

2.6

A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) alapján a valamely tagállam szabályozott piacára bevezetett értékpapírt kibocsátó vállalkozásoknak konszolidált beszámolójukat az IFRS-nek megfelelően kell elkészíteniük, és ezáltal mentesülnek a 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelvben megszabott követelmények többsége alól. A fenti irányelvek ugyanakkor továbbra is a számvitel alapját képezik a kis- és középvállalkozások számára a Közösségben.

| 2.7 | A kis- és középvállalkozásokra gyakran ugyanazok a szabályok érvényesek, mint a nagyobbakra, egyedi számviteli szükségleteiket ritkán vizsgálták. Különösen a közzétételi követelmények növekvő száma kelt aggodalmat az ilyen társaságokban. Az átfogó beszámolási szabályok költségterhet jelentenek, és akadályozhatják a tőke produktív célokra való hatékony felhasználását. |
| --- | --- |

2.7

A kis- és középvállalkozásokra gyakran ugyanazok a szabályok érvényesek, mint a nagyobbakra, egyedi számviteli szükségleteiket ritkán vizsgálták. Különösen a közzétételi követelmények növekvő száma kelt aggodalmat az ilyen társaságokban. Az átfogó beszámolási szabályok költségterhet jelentenek, és akadályozhatják a tőke produktív célokra való hatékony felhasználását.

| 2.8 | A 1606/2002/EK rendelet alkalmazása arra is felhívta a figyelmet, hogy tisztázni kell a 83/349/EGK irányelv és az IFRS által megkövetelt számviteli standardok közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

2.8

A 1606/2002/EK rendelet alkalmazása arra is felhívta a figyelmet, hogy tisztázni kell a 83/349/EGK irányelv és az IFRS által megkövetelt számviteli standardok közötti kapcsolatot.

| 2.9 | Amennyiben az alapítási költségek a mérlegben eszközként kezelhetők, akkor a 78/660/EGK irányelv 34. cikkének (2) bekezdése értelmében e költségek megmagyarázandók a mérleg kiegészítő mellékletében. |
| --- | --- |

2.9

Amennyiben az alapítási költségek a mérlegben eszközként kezelhetők, akkor a 78/660/EGK irányelv 34. cikkének (2) bekezdése értelmében e költségek megmagyarázandók a mérleg kiegészítő mellékletében.

| 2.10 | A kis cégek mentesíthetők e közzétételi követelmény alól, ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében. A felesleges adminisztratív terhek mérséklése érdekében a középvállalkozásoknak is mentesíthetőeknek kellene lenniük e követelmény alól. |
| --- | --- |

2.10

A kis cégek mentesíthetők e közzétételi követelmény alól, ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében. A felesleges adminisztratív terhek mérséklése érdekében a középvállalkozásoknak is mentesíthetőeknek kellene lenniük e követelmény alól.

| 2.11 | A 78/660/EGK irányelv a forgalom tevékenység és földrajzi piacok szerinti bontásban való közzétételét követeli meg. Ez minden céggel szemben követelmény, de ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében a kisvállalkozások mentesíthetők ez alól. A felesleges adminisztratív terhek mérséklése érdekében a középvállalkozásoknak is mentesíthetőeknek kellene lenniük e követelmény alól. |
| --- | --- |

2.11

A 78/660/EGK irányelv a forgalom tevékenység és földrajzi piacok szerinti bontásban való közzétételét követeli meg. Ez minden céggel szemben követelmény, de ugyanazon irányelv 44. cikkének (2) bekezdése értelmében a kisvállalkozások mentesíthetők ez alól. A felesleges adminisztratív terhek mérséklése érdekében a középvállalkozásoknak is mentesíthetőeknek kellene lenniük e követelmény alól.

| 2.12 | A 83/349/EGK irányelv konszolidált beszámoló készítését követeli meg az anyavállalattól akkor is, ha annak egyetlen leányvállalata van, és az jelentéktelen, vagy több leányvállalattal rendelkezik, de azok együttvéve is jelentéktelenek az irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szempontjából. Az ilyen vállalatok ezért az 1606/2002/EK rendelet hatálya alá tartoznak, és így IFRS szerinti konszolidált pénzügyi beszámolót kell készíteniük. E követelmény megterhelő akkor, ha az anyavállalatnak csupán jelentéktelen leányvállalatai vannak. |
| --- | --- |

2.12

A 83/349/EGK irányelv konszolidált beszámoló készítését követeli meg az anyavállalattól akkor is, ha annak egyetlen leányvállalata van, és az jelentéktelen, vagy több leányvállalattal rendelkezik, de azok együttvéve is jelentéktelenek az irányelv 16. cikkének (3) bekezdésében foglaltak szempontjából. Az ilyen vállalatok ezért az 1606/2002/EK rendelet hatálya alá tartoznak, és így IFRS szerinti konszolidált pénzügyi beszámolót kell készíteniük. E követelmény megterhelő akkor, ha az anyavállalatnak csupán jelentéktelen leányvállalatai vannak.

| 2.13 | Ezért mentesíthető kellene, hogy legyen a konszolidált mérleg és a konszolidált éves beszámoló elkészítésének kötelezettsége alól az az anyavállalat, amely csak – egyenként és összességében – nem jelentősnek tekintett leányvállalati vállalkozásokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

2.13

Ezért mentesíthető kellene, hogy legyen a konszolidált mérleg és a konszolidált éves beszámoló elkészítésének kötelezettsége alól az az anyavállalat, amely csak – egyenként és összességében – nem jelentősnek tekintett leányvállalati vállalkozásokkal rendelkezik.

| 2.14 | Mivel ezen irányelv célkitűzése – nevezetesen a Közösségen belül a középvállalkozásokkal szembeni egyes közzétételi követelményekkel és egyes társaságok konszolidált mérleg készítésére vonatkozó kötelezettségével kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése – a tagállami szabályozással nem érhető el megfelelő módon, és ezért az (az előírt intézkedések terjedelme és hatásai miatt) közösségi szinten jobban megvalósítható, ezért a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban lévő intézkedéseket fogadhat el. |
| --- | --- |

2.14

Mivel ezen irányelv célkitűzése – nevezetesen a Közösségen belül a középvállalkozásokkal szembeni egyes közzétételi követelményekkel és egyes társaságok konszolidált mérleg készítésére vonatkozó kötelezettségével kapcsolatos adminisztratív terhek csökkentése – a tagállami szabályozással nem érhető el megfelelő módon, és ezért az (az előírt intézkedések terjedelme és hatásai miatt) közösségi szinten jobban megvalósítható, ezért a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban lévő intézkedéseket fogadhat el.

| 2.15 | Az ugyancsak e cikk által meghatározott arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

2.15

Az ugyancsak e cikk által meghatározott arányosság elvének megfelelően ezen irányelv nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

| 2.16 | A 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

2.16

A 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | A 78/660/EGK irányelv (4. társasági jogi irányelv) (4) módosításának célja a középvállalkozások (5) pénzügyi beszámolásának egyszerűsítése, és a pénzügyi beszámolással összefüggő terheik könnyítése rövid távon. A változásoknak az adminisztratív teher csökkenéséhez kell vezetniük anélkül, hogy fontos információk elvesznének. |
| --- | --- |

3.1

A 78/660/EGK irányelv (4. társasági jogi irányelv) (4) módosításának célja a középvállalkozások (5) pénzügyi beszámolásának egyszerűsítése, és a pénzügyi beszámolással összefüggő terheik könnyítése rövid távon. A változásoknak az adminisztratív teher csökkenéséhez kell vezetniük anélkül, hogy fontos információk elvesznének.

| 3.2 | A 83/349/EGK irányelv (7. társasági jogi irányelv) (6) módosításának célkitűzése az irányelvben foglalt konszolidációs szabályok és a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok közötti kölcsönhatás tisztázása. |
| --- | --- |

3.2

A 83/349/EGK irányelv (7. társasági jogi irányelv) (6) módosításának célkitűzése az irányelvben foglalt konszolidációs szabályok és a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok közötti kölcsönhatás tisztázása.

3.3   Konzultáció és hatásvizsgálat

| 3.3.1 | Az Európai Bizottság kellő időben indította el a kkv-kra a 4. és a 7. társasági jogi irányelv keretében nehezedő szabályozási teher számottevő csökkenésének eléréséről szóló vitát, valamint a konzultációs folyamatot, szem előtt tartva azt a célt, hogy biztosítva legyen a kkv-k fejlődése az egységes európai piacon. A kkv-kre nehezedő szabályozási teher problémáját az eredetileg a nagy vállalkozásokra kialakított szabályoknak a kkv-kre változatlan formában való alkalmazása okozza. Az ilyen szabályozás nem feltétlenül vonatkoztatható a kkv-kra, és gyakran jelentős adminisztratív és anyagi terhet okoz. |
| --- | --- |

3.3.1

Az Európai Bizottság kellő időben indította el a kkv-kra a 4. és a 7. társasági jogi irányelv keretében nehezedő szabályozási teher számottevő csökkenésének eléréséről szóló vitát, valamint a konzultációs folyamatot, szem előtt tartva azt a célt, hogy biztosítva legyen a kkv-k fejlődése az egységes európai piacon. A kkv-kre nehezedő szabályozási teher problémáját az eredetileg a nagy vállalkozásokra kialakított szabályoknak a kkv-kre változatlan formában való alkalmazása okozza. Az ilyen szabályozás nem feltétlenül vonatkoztatható a kkv-kra, és gyakran jelentős adminisztratív és anyagi terhet okoz.

3.4   A kkv-knak és a pénzügyi információk felhasználóinak a szükségletein alapuló egyszerűsítés

| 3.4.1 | Fontos, hogy a viták ne csupán az egyszerűsítésre összpontosítsanak, hanem arra is, hogy a szóban forgó pénzügyi beszámolási követelmények vonatkoztathatók-e a kkv-kra is, vagy csupán a nagy, tőzsdére bevezetett vállalkozásokra. Az egyszerűsítésről szóló vita többnyire a költségekre fókuszál, míg a vonatkoztathatóságról szóló a pénzügyi beszámolás előnyeivel, továbbá konkrét felhasználókkal és az ő szükségleteikkel foglalkozik. |
| --- | --- |

3.4.1

Fontos, hogy a viták ne csupán az egyszerűsítésre összpontosítsanak, hanem arra is, hogy a szóban forgó pénzügyi beszámolási követelmények vonatkoztathatók-e a kkv-kra is, vagy csupán a nagy, tőzsdére bevezetett vállalkozásokra. Az egyszerűsítésről szóló vita többnyire a költségekre fókuszál, míg a vonatkoztathatóságról szóló a pénzügyi beszámolás előnyeivel, továbbá konkrét felhasználókkal és az ő szükségleteikkel foglalkozik.

| 3.4.2 | A számviteli irányelv egyszerűsítésének kiindulópontját a kkv-k és azok beszámolói felhasználóinak tényleges szükségletei kell, hogy képezzék. A hasznos és releváns pénzügyi beszámolókhoz döntő fontosságú, hogy a kkv-kre vonatkozó európai pénzügyi beszámolási keret kialakítása során azonosítsák a felhasználókat és igényeiket. A felhasználók lehetnek pénzügyi intézmények (minősítés), vagy hatóságok (adóztatás, pénzmosás elleni küzdelem stb.). |
| --- | --- |

3.4.2

A számviteli irányelv egyszerűsítésének kiindulópontját a kkv-k és azok beszámolói felhasználóinak tényleges szükségletei kell, hogy képezzék. A hasznos és releváns pénzügyi beszámolókhoz döntő fontosságú, hogy a kkv-kre vonatkozó európai pénzügyi beszámolási keret kialakítása során azonosítsák a felhasználókat és igényeiket. A felhasználók lehetnek pénzügyi intézmények (minősítés), vagy hatóságok (adóztatás, pénzmosás elleni küzdelem stb.).

| 3.4.3 | Azt sem szabad elfelejteni, hogy a kkv-k maguk a pénzügyi információk fő felhasználói, többek között, amikor más kkv-k beszállítóiként vagy szerződéses partnereiként működnek, vagyis olyan helyzetekben, amikor fontos a hitelképesség felmérése. |
| --- | --- |

3.4.3

Azt sem szabad elfelejteni, hogy a kkv-k maguk a pénzügyi információk fő felhasználói, többek között, amikor más kkv-k beszállítóiként vagy szerződéses partnereiként működnek, vagyis olyan helyzetekben, amikor fontos a hitelképesség felmérése.

| 3.4.4 | A kkv-k számviteli szabályainak egyszerűsítése kapcsán lényeges, hogy szigorú hatásvizsgálat történjen, felmérve a pénzügyibeszámoló-készítés előnyeit, valamint az általa okozott adminisztratív/anyagi terhet is. A hatásvizsgálatnak figyelembe kell vennie azokat az okokat, amelyekért eredetileg előírták a pénzügyi beszámolási követelményeket, továbbá az érdekeltek érdekeit (átláthatóság stb.), amelyek védelmét e követelmények célozták. |
| --- | --- |

3.4.4

A kkv-k számviteli szabályainak egyszerűsítése kapcsán lényeges, hogy szigorú hatásvizsgálat történjen, felmérve a pénzügyibeszámoló-készítés előnyeit, valamint az általa okozott adminisztratív/anyagi terhet is. A hatásvizsgálatnak figyelembe kell vennie azokat az okokat, amelyekért eredetileg előírták a pénzügyi beszámolási követelményeket, továbbá az érdekeltek érdekeit (átláthatóság stb.), amelyek védelmét e követelmények célozták.

3.5   Harmonizáció az EU-n belüli egyenlő feltételek megteremtésére

| 3.5.1 | Nő az Unión belül a kkv-k által folytatott határokon átnyúló kereskedelem (7). Nagymértékben szükség van tehát a pénzügyi beszámolási keretek és szabályok harmonizációjának fokozására egyrészt a kereskedelem e növekedésének elősegítésére, másrészt pedig az egyenlő feltételek megteremtésére. Ez korlátozhatja a választási lehetőségeket, és a lehető legnagyobb fokú harmonizáció felé való elmozdulást igényelhet, például a pénzügyi adatok közzététele és az ilyen adatok nagyközönség általi hozzáférhetősége terén. |
| --- | --- |

3.5.1

Nő az Unión belül a kkv-k által folytatott határokon átnyúló kereskedelem (7). Nagymértékben szükség van tehát a pénzügyi beszámolási keretek és szabályok harmonizációjának fokozására egyrészt a kereskedelem e növekedésének elősegítésére, másrészt pedig az egyenlő feltételek megteremtésére. Ez korlátozhatja a választási lehetőségeket, és a lehető legnagyobb fokú harmonizáció felé való elmozdulást igényelhet, például a pénzügyi adatok közzététele és az ilyen adatok nagyközönség általi hozzáférhetősége terén.

3.6   A kkv-k számára nem kötelező nemzetközi számviteli standardok

| 3.6.1 | Az IASB kkv-kat célzó projektje válasz a standardok meghatározóinak, könyvelőknek és egyéb érintetteknek arra irányuló kérésére, hogy dolgozzák ki az IFRS-standardok teljes körű alkalmazásának alternatíváját. Bár az IASB kezdetben nem kívánta felvállalni a projektet, végül meggyőzték arról, hogy az érintettek többsége támogatta annak végrehajtásában, és hogy csupán ez a testület rendelkezik kellő hitellel és tekintéllyel magas színvonalú, végrehajtható számviteli standardok kialakításához. Ugyanakkor a projekt kiindulópontja a teljes körű IFRS volt, amelyet a tőzsdére bevezetett társaságokra dolgoztak ki. |
| --- | --- |

3.6.1

Az IASB kkv-kat célzó projektje válasz a standardok meghatározóinak, könyvelőknek és egyéb érintetteknek arra irányuló kérésére, hogy dolgozzák ki az IFRS-standardok teljes körű alkalmazásának alternatíváját. Bár az IASB kezdetben nem kívánta felvállalni a projektet, végül meggyőzték arról, hogy az érintettek többsége támogatta annak végrehajtásában, és hogy csupán ez a testület rendelkezik kellő hitellel és tekintéllyel magas színvonalú, végrehajtható számviteli standardok kialakításához. Ugyanakkor a projekt kiindulópontja a teljes körű IFRS volt, amelyet a tőzsdére bevezetett társaságokra dolgoztak ki.

| 3.6.2 | A teljes körű IFRS kidolgozásakor a bejegyzett társaságok és az általuk érintett szereplők pénzügyibeszámoló-készítését tartották szem előtt. Amint azt már feljebb is jeleztük, a kkv-k pénzügyi beszámolói gyakrabban készülnek belső vagy informális felhasználásra (beszállítók, szerződéses partnerek, pénzügyi intézmények stb. kérésére), mint valamely jogi vagy egyéb kötelezettség okán, amely sok különféle felhasználó számára való beszámolást írna elő. |
| --- | --- |

3.6.2

A teljes körű IFRS kidolgozásakor a bejegyzett társaságok és az általuk érintett szereplők pénzügyibeszámoló-készítését tartották szem előtt. Amint azt már feljebb is jeleztük, a kkv-k pénzügyi beszámolói gyakrabban készülnek belső vagy informális felhasználásra (beszállítók, szerződéses partnerek, pénzügyi intézmények stb. kérésére), mint valamely jogi vagy egyéb kötelezettség okán, amely sok különféle felhasználó számára való beszámolást írna elő.

| 3.6.3 | Az IFRS, vagy pedig egy sor új, eltérő, de szintén a bejegyzett társaságokra kidolgozottakon alapuló szabály kötelező teljesítése számottevő adminisztratív és anyagi terhet jelentene a kkv-k számára, ami valószínűleg kiegyenlíti a lehetséges kedvező hatásokat. Az éves beszámolók és az adó-visszatérítések közötti szoros kapcsolat is arra kényszerítené a több, különböző tagállamban jelen lévő kkv-ket, hogy több pénzügyibeszámoló-sorozatot tartsanak, ami továbbnövelné az adminisztratív terhet. |
| --- | --- |

3.6.3

Az IFRS, vagy pedig egy sor új, eltérő, de szintén a bejegyzett társaságokra kidolgozottakon alapuló szabály kötelező teljesítése számottevő adminisztratív és anyagi terhet jelentene a kkv-k számára, ami valószínűleg kiegyenlíti a lehetséges kedvező hatásokat. Az éves beszámolók és az adó-visszatérítések közötti szoros kapcsolat is arra kényszerítené a több, különböző tagállamban jelen lévő kkv-ket, hogy több pénzügyibeszámoló-sorozatot tartsanak, ami továbbnövelné az adminisztratív terhet.

3.7   Az irányelvek egyszerűsítése

| 3.7.1 | A számviteli irányelvek szabályai a kkv-k esetében való egyszerűsítésének lehetőségeit illetően, amelyek lényegében az irányelvek keretében a kkv-k számára már létező lehetőségek kiterjesztései, fontos megvizsgálni, hogy hogyan működnek e módozatok a tagállamokban, mielőtt új irányelveket vezetnénk be. Az EGSZB ezenkívül azt ajánlja, hogy rendszeresen, minden szinten alkalmazzák azt az elvet, mely szerint minden adatot csupán egyszer kérnek be a kkv-ktől (8). |
| --- | --- |

3.7.1

A számviteli irányelvek szabályai a kkv-k esetében való egyszerűsítésének lehetőségeit illetően, amelyek lényegében az irányelvek keretében a kkv-k számára már létező lehetőségek kiterjesztései, fontos megvizsgálni, hogy hogyan működnek e módozatok a tagállamokban, mielőtt új irányelveket vezetnénk be. Az EGSZB ezenkívül azt ajánlja, hogy rendszeresen, minden szinten alkalmazzák azt az elvet, mely szerint minden adatot csupán egyszer kérnek be a kkv-ktől (8).

| 3.7.2 | A kkv-kkal szemben támasztott pénzügyi beszámolási követelmények további változásainak bevezetése előtt át kell gondolni a jelenlegi helyzetet a 4. és a 7. irányelv keretében rendelkezésre álló opciók alkalmazása szempontjából. A vizsgálatnak az alábbiakra kell irányulnia: (a) a létező módozatok alkalmazása, (b) a tagállamok által módozatválasztásuk indoklására felhozott tényezők, valamint (c) annak áttekintése, hogy mennyire tudták a tagállamok teljesíteni célkitűzéseiket. |
| --- | --- |

3.7.2

A kkv-kkal szemben támasztott pénzügyi beszámolási követelmények további változásainak bevezetése előtt át kell gondolni a jelenlegi helyzetet a 4. és a 7. irányelv keretében rendelkezésre álló opciók alkalmazása szempontjából. A vizsgálatnak az alábbiakra kell irányulnia: (a) a létező módozatok alkalmazása, (b) a tagállamok által módozatválasztásuk indoklására felhozott tényezők, valamint (c) annak áttekintése, hogy mennyire tudták a tagállamok teljesíteni célkitűzéseiket.

| 3.7.3 | A jelenlegi helyzetben az egyik fő probléma a felülről lefelé irányuló megközelítés, amely egyrészt adminisztratív terhet okoz, másrészt pedig csökkenti a pénzügyi beszámolási keretek és standardok relevanciáját a kkv-k számára. A pénzügyi beszámolás EU-n belüli rendjének jövőbeli felülvizsgálatakor kezelni kell e problémát az alulról felfelé irányuló megközelítésre való átváltással. E megközelítésnek a kkv-k és egyéb érintettek szükségleteire kellene összpontosítania, információalapját pedig a felhasználóknak és igényeiknek a vizsgálata kellene, hogy jelentse, amint azt fentebb javasoltuk. |
| --- | --- |

3.7.3

A jelenlegi helyzetben az egyik fő probléma a felülről lefelé irányuló megközelítés, amely egyrészt adminisztratív terhet okoz, másrészt pedig csökkenti a pénzügyi beszámolási keretek és standardok relevanciáját a kkv-k számára. A pénzügyi beszámolás EU-n belüli rendjének jövőbeli felülvizsgálatakor kezelni kell e problémát az alulról felfelé irányuló megközelítésre való átváltással. E megközelítésnek a kkv-k és egyéb érintettek szükségleteire kellene összpontosítania, információalapját pedig a felhasználóknak és igényeiknek a vizsgálata kellene, hogy jelentse, amint azt fentebb javasoltuk.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  HL C 325., 2002.12.24., 35. o.

1

(2)  Az Európai Unió projektje az adminisztratív költségek alapmérésére és csökkentésére. Második időközi jelentés, 2008. január 15., 37. o. A végső jelentést még nem tették közzé. (Lásd a COM(2008) 195 végleges, 6. lábjegyzetét).

2

(3)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

3

(4)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o. Az irányelvet legutóbb a 2006/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosította (HL L 224., 2006.8.16., 1. o.).

4

(5)  A fogalom-meghatározásokat lásd a 4. társasági jogi irányelv 27. (középvállalkozásokról szóló) cikkében.

5

(6)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o. – A legutóbb a 2006/99/EK tanácsi irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 137. o.) módosított irányelv.

6

(7)  A belső piac jelentősége kapcsán lásd az alábbi EGSZB-véleményeket:

7

| — | CESE 952/2006 A szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló stratégia tárgyában (INT/296), HL C 309., 2006.12.16., 18. o.; |
| --- | --- |

—

CESE 952/2006 A szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló stratégia tárgyában (INT/296), HL C 309., 2006.12.16., 18. o.;

A szabályozási környezet egyszerűsítésére irányuló stratégia

| — | CESE 89/2007 Az egységes piac felülvizsgálatának tárgyában (INT/332), HL C 93., 2007.4.27., 25. o.; |
| --- | --- |

—

CESE 89/2007 Az egységes piac felülvizsgálatának tárgyában (INT/332), HL C 93., 2007.4.27., 25. o.;

Az egységes piac felülvizsgálatának

| — | CESE 1187/2008 a Politikai intézkedések a kkv-k számára tárgyában (INT/390) (még nem tették közzé a Hivatalos Lapban); |
| --- | --- |

—

CESE 1187/2008 a Politikai intézkedések a kkv-k számára tárgyában (INT/390) (még nem tették közzé a Hivatalos Lapban);

Politikai intézkedések a kkv-k számára

| — | CESE 979/2008 a Nemzetközi közbeszerzési szerződések tárgyában (INT/394) (még nem tették közzé a Hivatalos Lapban). |
| --- | --- |

—

CESE 979/2008 a Nemzetközi közbeszerzési szerződések tárgyában (INT/394) (még nem tették közzé a Hivatalos Lapban).

Nemzetközi közbeszerzési szerződések

(8)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: Különböző politikai intézkedések, amelyek a megfelelő finanszírozáson túl hozzájárulhatnak a kkv-k növekedéséhez és fejlődéséhez (feltáró vélemény) (INT/390). Ez az elv azt jelenti, hogy a vállalkozásokat nem szabad arra kötelezni, hogy ismételten megadjanak olyan adatokat, amelyeket a hatóságok más úton, bármely (európai, nemzeti, regionális vagy helyi) szinten már megkaptak.

8

Különböző politikai intézkedések, amelyek a megfelelő finanszírozáson túl hozzájárulhatnak a kkv-k növekedéséhez és fejlődéséhez

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/41

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről (kodifikált szöveg)

COM(2008) 318 végleges – 2008/0099 (COD)

(2009/C 77/08)

2008. június 18-án az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a motorkerékpárok és segédmotoros kerékpárok előírt azonosítási jelzéseiről (kodifikált szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/41 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/41

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről (kodifikált szöveg)

COM(2008) 351 végleges – 2008/0115 (COD)

(2009/C 77/09)

2008. július 7-én az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a kerekes mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok vezetőüléséről (kodifikált szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/42

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról (kodifikált szöveg)

COM(2008) 344 végleges – 2008/0109 (COD)

(2009/C 77/10)

2008. július 7-én az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 44. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a társasági jog területén az egyszemélyes korlátolt felelősségű társaságokról (kodifikált szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/42

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi .../.../EK rendeletre [...] a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról (kodifikált szöveg)

COM(2008) 369 végleges – 2008/0126 (COD)

(2009/C 77/11)

2008. július 7-én az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi .../.../EK rendeletre [...] a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról (kodifikált szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/43 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/43

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról

COM(2008) 19 végleges – 2008/0016 (COD)

(2009/C 77/12)

2008. március 3-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 175. cikkének (1) bekezdése és 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a megújuló forrásokból előállított energia támogatásáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. július 16-án elfogadta véleményét. (Előadó: Lutz RIBBE.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 17-i ülésnapon) 105 szavazattal 38 ellenében, 10 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözölte az Európai Tanács 2007. évi éghajlatvédelmi terveit, amelyek végrehajtását többek között a szóban forgó irányelv szabályozza. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözölte az Európai Tanács 2007. évi éghajlatvédelmi terveit, amelyek végrehajtását többek között a szóban forgó irányelv szabályozza.

| 1.2 | Az EGSZB kifejezetten támogatja az Európai Bizottság kijelentését, amely szerint a megújuló energia előirányzott fejlesztése nemcsak éghajlat-politikai szempontból ésszerű, hanem egyértelműen kedvező hatást gyakorol, illetve gyakorolhat az energiaellátás biztonságára, a regionális és helyi fejlesztésre, a vidékfejlesztésre, az exportlehetőségekre, a társadalmi kohézióra és a foglalkoztatási lehetőségekre, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független energiatermelők tekintetében. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB kifejezetten támogatja az Európai Bizottság kijelentését, amely szerint a megújuló energia előirányzott fejlesztése nemcsak éghajlat-politikai szempontból ésszerű, hanem egyértelműen kedvező hatást gyakorol, illetve gyakorolhat az energiaellátás biztonságára, a regionális és helyi fejlesztésre, a vidékfejlesztésre, az exportlehetőségekre, a társadalmi kohézióra és a foglalkoztatási lehetőségekre, különösen a kis- és középvállalkozások, valamint a független energiatermelők tekintetében.

| 1.3 | Ilyen értelemben az EGSZB üdvözli az irányelvjavaslatot és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos 20 %-os célkitűzést. Úgy látja, hogy a megújuló energiák nemcsak az éghajlatvédelemhez járulnak hozzá, hanem helyes stratégiai energiapolitikai célkitűzést is képviselnek, amely az energia szempontjából magasabb fokú önellátáshoz, és ennek révén az ellátás biztonságának növekedéséhez vezet. |
| --- | --- |

1.3

Ilyen értelemben az EGSZB üdvözli az irányelvjavaslatot és a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatos 20 %-os célkitűzést. Úgy látja, hogy a megújuló energiák nemcsak az éghajlatvédelemhez járulnak hozzá, hanem helyes stratégiai energiapolitikai célkitűzést is képviselnek, amely az energia szempontjából magasabb fokú önellátáshoz, és ennek révén az ellátás biztonságának növekedéséhez vezet.

| 1.4 | A „2020-ra 20 %-os CO2-csökkentés” célkitűzése, amelyet egyéb irányelvekkel kell végrehajtani (1), és a „20 % megújuló energiaforrásból származó végső energia” célja, amellyel a szóban forgó javaslat foglalkozik, szoros kölcsönös összefüggésben van egymással, és kiegészítik egymást. Ennek ellenére egymástól függetlenül kell tekinteni őket. Annál is inkább, mivel a megújuló energiák némelyikének hatása éghajlat-politikai szempontból nem mindig feltétlenül és egyértelműen kedvező (lásd az agroüzemanyagokról szóló 5. pontot). |
| --- | --- |

1.4

A „2020-ra 20 %-os CO2-csökkentés” célkitűzése, amelyet egyéb irányelvekkel kell végrehajtani (1), és a „20 % megújuló energiaforrásból származó végső energia” célja, amellyel a szóban forgó javaslat foglalkozik, szoros kölcsönös összefüggésben van egymással, és kiegészítik egymást. Ennek ellenére egymástól függetlenül kell tekinteni őket. Annál is inkább, mivel a megújuló energiák némelyikének hatása éghajlat-politikai szempontból nem mindig feltétlenül és egyértelműen kedvező (lásd az agroüzemanyagokról szóló 5. pontot).

| 1.5 | Mivel energiarendszerünk elismerten szükséges átalakítása magas beruházási költségekkel fog járni, a tagállamok számára nagyfokú rugalmasságot kell biztosítani, hogy azok mindig ott léphessenek, ahol – az éghajlatvédelem és a munkahelyteremtés tekintetében – a legalacsonyabb költségek mellett a legmagasabb haszon érhető el. |
| --- | --- |

1.5

Mivel energiarendszerünk elismerten szükséges átalakítása magas beruházási költségekkel fog járni, a tagállamok számára nagyfokú rugalmasságot kell biztosítani, hogy azok mindig ott léphessenek, ahol – az éghajlatvédelem és a munkahelyteremtés tekintetében – a legalacsonyabb költségek mellett a legmagasabb haszon érhető el.

| 1.6 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egyértelműen támogatja a megújuló energiák fejlesztését, és tudatában van annak, hogy a Tanács ambiciózus céljainak (60–80 %-os csökkenés a CO2 esetében, valamint magasabb fokú önellátás) elérése érdekében közép- és hosszú távon jóval magasabb részesedés szükséges, mint a 2020-ig jelzett 20 %. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy egyértelműen támogatja a megújuló energiák fejlesztését, és tudatában van annak, hogy a Tanács ambiciózus céljainak (60–80 %-os csökkenés a CO2 esetében, valamint magasabb fokú önellátás) elérése érdekében közép- és hosszú távon jóval magasabb részesedés szükséges, mint a 2020-ig jelzett 20 %.

| 1.7 | Az EGSZB megállapítja, hogy a dízel, illetve benzin agroüzemanyaggal történő részleges helyettesítésére vonatkozó stratégiai meghatározás egyike a legkevésbé hatékony és legdrágább éghajlatvédelmi intézkedéseknek, és jelenleg a pénzügyi eszközök rendkívül helytelen elosztását jelenti. Az EGSZB nem érti, hogy miért éppen a legdrágább intézkedéseket kell politikailag a legintenzívebben támogatni, miközben a gazdaságiak mellett számtalan környezetvédelmi és társadalmi kérdés is megválaszolatlan még (lásd az 5. pontot). Ezért az EGSZB elutasítja a külön az agroüzemanyagokra vonatkozó 10 %-os célkitűzést. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB megállapítja, hogy a dízel, illetve benzin agroüzemanyaggal történő részleges helyettesítésére vonatkozó stratégiai meghatározás egyike a legkevésbé hatékony és legdrágább éghajlatvédelmi intézkedéseknek, és jelenleg a pénzügyi eszközök rendkívül helytelen elosztását jelenti. Az EGSZB nem érti, hogy miért éppen a legdrágább intézkedéseket kell politikailag a legintenzívebben támogatni, miközben a gazdaságiak mellett számtalan környezetvédelmi és társadalmi kérdés is megválaszolatlan még (lásd az 5. pontot). Ezért az EGSZB elutasítja a külön az agroüzemanyagokra vonatkozó 10 %-os célkitűzést.

| 1.8 | Az EGSZB üdvözli, hogy az EU fenntarthatósági kritériumok megállapítását tervezi az agroüzemanyagokra. A javaslatban meghatározott környezetvédelmi kritériumok azonban nem mennek elég messze, a társadalmi kérdések egyáltalán nem kerülnek szóba, így az irányelvjavaslat ebben a tekintetben teljességgel elégtelen (2). |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB üdvözli, hogy az EU fenntarthatósági kritériumok megállapítását tervezi az agroüzemanyagokra. A javaslatban meghatározott környezetvédelmi kritériumok azonban nem mennek elég messze, a társadalmi kérdések egyáltalán nem kerülnek szóba, így az irányelvjavaslat ebben a tekintetben teljességgel elégtelen (2).

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az irányelv kötelező célokat határoz meg a megújuló energiák fejlesztésére. A tervek szerint 2020-ban összesen 20 %-os részarányt kell elérni az EU végső energiafogyasztásában, illetve a közlekedési ágazatban minden tagállam számára kötelező lenne a bioüzemanyagok (3) legalább 10 %-os részaránya (4). |
| --- | --- |

2.1

Az irányelv kötelező célokat határoz meg a megújuló energiák fejlesztésére. A tervek szerint 2020-ban összesen 20 %-os részarányt kell elérni az EU végső energiafogyasztásában, illetve a közlekedési ágazatban minden tagállam számára kötelező lenne a bioüzemanyagok (3) legalább 10 %-os részaránya (4).

| 2.2 | A 20 %-os európai célt kötelezően meghatározandó nemzeti célkitűzések végrehajtása révén kell elérni, amelyeket az I. melléklet A. része sorol fel. A nemzeti cselekvési tervekben a tagállamoknak ágazati célkitűzéseket kell meghatározniuk a villamos energia, a fűtés/hűtés és a közlekedési ágazat/agroüzemanyagok terén, és megfelelő intézkedéseket kell megállapítaniuk a célok elérésére. |
| --- | --- |

2.2

A 20 %-os európai célt kötelezően meghatározandó nemzeti célkitűzések végrehajtása révén kell elérni, amelyeket az I. melléklet A. része sorol fel. A nemzeti cselekvési tervekben a tagállamoknak ágazati célkitűzéseket kell meghatározniuk a villamos energia, a fűtés/hűtés és a közlekedési ágazat/agroüzemanyagok terén, és megfelelő intézkedéseket kell megállapítaniuk a célok elérésére.

| 2.3 | Az irányelv a 2007-es tavaszi európai csúcs határozatain alapul. Hátterében az áll, hogy a megújuló energiák alkalmazása segít az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. A dokumentum azt is megjegyzi egyben, hogy éppen „a megújulóenergia-ágazat [tűnik ki] azzal, hogy [...] ki tudja használni a helyi és a decentralizált energiaforrásokat és ösztönzőleg hat a világszínvonalú csúcstechnológiai iparágakra”. |
| --- | --- |

2.3

Az irányelv a 2007-es tavaszi európai csúcs határozatain alapul. Hátterében az áll, hogy a megújuló energiák alkalmazása segít az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. A dokumentum azt is megjegyzi egyben, hogy éppen „a megújulóenergia-ágazat [tűnik ki] azzal, hogy [...] ki tudja használni a helyi és a decentralizált energiaforrásokat és ösztönzőleg hat a világszínvonalú csúcstechnológiai iparágakra”.

| 2.4 | Az Európai Bizottság szerint „a megújuló energiaforrások nagymértékben a helyi adottságokon alapulnak, ezért nem függenek a hagyományos energiahordozók jövőbeni rendelkezésre állásától, és túlnyomóan decentralizált jellegük miatt gazdaságainkat kevésbé teszik ki az energiaellátás ingadozásainak”. Tehát az Európai Bizottság az éghajlatvédelem, valamint az innováció és a gazdaság fejlesztése mellett az ellátás biztonságát is fontos érvnek tekinti. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottság szerint „a megújuló energiaforrások nagymértékben a helyi adottságokon alapulnak, ezért nem függenek a hagyományos energiahordozók jövőbeni rendelkezésre állásától, és túlnyomóan decentralizált jellegük miatt gazdaságainkat kevésbé teszik ki az energiaellátás ingadozásainak”. Tehát az Európai Bizottság az éghajlatvédelem, valamint az innováció és a gazdaság fejlesztése mellett az ellátás biztonságát is fontos érvnek tekinti.

| 2.5 | Az Európai Bizottság azzal érvel, hogy „[a] megújuló energiaforrások piacának és technológiáinak fejlődése egyértelműen kedvező hatást gyakorol az energiaellátás biztonságára, a regionális és helyi fejlesztési lehetőségekre, a vidékfejlesztésre, az exportlehetőségekre, a társadalmi kohézióra és a foglalkoztatási lehetőségekre, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra, valamint a független energiatermelőkre”. |
| --- | --- |

2.5

Az Európai Bizottság azzal érvel, hogy „[a] megújuló energiaforrások piacának és technológiáinak fejlődése egyértelműen kedvező hatást gyakorol az energiaellátás biztonságára, a regionális és helyi fejlesztési lehetőségekre, a vidékfejlesztésre, az exportlehetőségekre, a társadalmi kohézióra és a foglalkoztatási lehetőségekre, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra, valamint a független energiatermelőkre”.

| 2.6 | Az irányelv nemcsak az említett mennyiségi célokat állapítja meg, hanem többek között a következőket is szabályozza:






  — | a megújuló forrásokból előállított energia részarányának kiszámítása (5. cikk), ideértve a behozatal kérdését is, |
| --- | --- | --- |

2.6

Az irányelv nemcsak az említett mennyiségi célokat állapítja meg, hanem többek között a következőket is szabályozza:

—

a megújuló forrásokból előállított energia részarányának kiszámítása (5. cikk), ideértve a behozatal kérdését is,

| — | származási garanciák (6–10. cikk), |
| --- | --- |

—

származási garanciák (6–10. cikk),

| — | hozzáférés a távvezeték-hálózathoz (14. cikk), |
| --- | --- |

—

hozzáférés a távvezeték-hálózathoz (14. cikk),

| — | környezeti fenntarthatósági kritériumok az agroüzemanyagok számára, valamint az ilyen üzemanyagok hatása az éghajlatra (15. cikk és az utána következő cikkek), |
| --- | --- |

—

környezeti fenntarthatósági kritériumok az agroüzemanyagok számára, valamint az ilyen üzemanyagok hatása az éghajlatra (15. cikk és az utána következő cikkek),

| — | a nemzeti támogatási rendszerek keretfeltételei a versenytorzulások megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

—

a nemzeti támogatási rendszerek keretfeltételei a versenytorzulások megakadályozása érdekében.

| 2.7 | Az új irányelv elfogadásával hatályát veszti a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló 2001/77/EK irányelv, amely „a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának a Közösség összes villamosenergia-fogyasztásában 2010-re betöltendő részarányára 21 %-os célelőirányzatot” állapított meg, és szintén hatályát veszti a közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló 2003/30/EK irányelv, amely 2010-re 5,75 %-os részarány elérését tűzte ki célul. |
| --- | --- |

2.7

Az új irányelv elfogadásával hatályát veszti a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló 2001/77/EK irányelv, amely „a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energiának a Közösség összes villamosenergia-fogyasztásában 2010-re betöltendő részarányára 21 %-os célelőirányzatot” állapított meg, és szintén hatályát veszti a közlekedési ágazatban a bioüzemanyagok, illetve más megújuló üzemanyagok használatának előmozdításáról szóló 2003/30/EK irányelv, amely 2010-re 5,75 %-os részarány elérését tűzte ki célul.

3.   Általános megjegyzések az irányelv általános és éghajlat-politikai célkitűzéseihez

| 3.1 | Az Európai Tanács 2007-ben megerősítette, hogy „a kibocsátások abszolút csökkentésére irányuló kötelezettségvállalások a globális szénpiac gerincét alkotják. A fejlett országoknak továbbra is vezető szerepet kell betölteniük azáltal, hogy kötelezettséget vállalnak arra, hogy 2020-ra 1990-hez viszonyítva együttesen 30 %-kal csökkentik üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat. Eközben azt a célt is szem előtt kell tartaniuk, hogy kibocsátásuk együttes csökkentésének mértéke 2050-re elérje az 1990-hez viszonyított 60–80 %-ot”. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Tanács 2007-ben megerősítette, hogy „a kibocsátások abszolút csökkentésére irányuló kötelezettségvállalások a globális szénpiac gerincét alkotják. A fejlett országoknak továbbra is vezető szerepet kell betölteniük azáltal, hogy kötelezettséget vállalnak arra, hogy 2020-ra 1990-hez viszonyítva együttesen 30 %-kal csökkentik üvegházhatásúgáz-kibocsátásukat. Eközben azt a célt is szem előtt kell tartaniuk, hogy kibocsátásuk együttes csökkentésének mértéke 2050-re elérje az 1990-hez viszonyított 60–80 %-ot”.

| 3.2 | Az előterjesztett irányelvjavaslat e határozat végrehajtásának egyik alapköve. Az EGSZB üdvözölte az Európai Tanács éghajlattal kapcsolatos határozatait, és hangsúlyozta, hogy az energiatakarékosságra és -hatékonyságra kiemelt figyelmet kell fordítani. A megújuló energia fokozott fejlesztése nem kerülhető meg: nemcsak éghajlat-politikai szempontok indokolják, hanem közép-, illetve hosszú távon már a fosszilis energiaforrások előrelátható elapadása miatt is szükségessé válik. A fosszilis energiahordozók árának jelenleg tapasztalható gyors emelkedése is hozzá fog járulni ahhoz, hogy számos megújuló energia hamarabb gazdaságossá válik. |
| --- | --- |

3.2

Az előterjesztett irányelvjavaslat e határozat végrehajtásának egyik alapköve. Az EGSZB üdvözölte az Európai Tanács éghajlattal kapcsolatos határozatait, és hangsúlyozta, hogy az energiatakarékosságra és -hatékonyságra kiemelt figyelmet kell fordítani. A megújuló energia fokozott fejlesztése nem kerülhető meg: nemcsak éghajlat-politikai szempontok indokolják, hanem közép-, illetve hosszú távon már a fosszilis energiaforrások előrelátható elapadása miatt is szükségessé válik. A fosszilis energiahordozók árának jelenleg tapasztalható gyors emelkedése is hozzá fog járulni ahhoz, hogy számos megújuló energia hamarabb gazdaságossá válik.

| 3.3 | Az EGSZB határozottan üdvözli, hogy az Európai Bizottság magyarázó megjegyzéseiben nemcsak az éghajlattal kapcsolatos szempontokra tér ki, hanem központi jelentőséget tulajdonít az ellátásbiztonsággal és a munkahelyekkel kapcsolatos kérdéseknek is. Több ízben hangsúlyozza, hogy a decentralizált energiaellátási struktúrák milyen fontosak lehetnek például a regionális gazdaságok ereje és a vidékfejlesztés szempontjából (2.4. és 2.5. pont). Az EGSZB ugyanígy vélekedik. Sürgősen szükségesnek tartja azonban, hogy a megújuló energiákra vonatkozó különböző stratégiákat éppen az imént említett szempontok alapján, az eddiginél jóval differenciáltabban szemléljék. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB határozottan üdvözli, hogy az Európai Bizottság magyarázó megjegyzéseiben nemcsak az éghajlattal kapcsolatos szempontokra tér ki, hanem központi jelentőséget tulajdonít az ellátásbiztonsággal és a munkahelyekkel kapcsolatos kérdéseknek is. Több ízben hangsúlyozza, hogy a decentralizált energiaellátási struktúrák milyen fontosak lehetnek például a regionális gazdaságok ereje és a vidékfejlesztés szempontjából (2.4. és 2.5. pont). Az EGSZB ugyanígy vélekedik. Sürgősen szükségesnek tartja azonban, hogy a megújuló energiákra vonatkozó különböző stratégiákat éppen az imént említett szempontok alapján, az eddiginél jóval differenciáltabban szemléljék.

| 3.4 | Az EGSZB osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint a megújuló energia fejlesztése és alkalmazása terén Európa által betöltött vezető szerep éghajlat-politikai szempontból pozitív, az európai gazdaság számára pedig versenyelőnyöket helyez kilátásba. A küszöbön álló nemzetközi éghajlatvédelmi tárgyalásokat tekintve az irányelvjavaslat egyértelmű környezetvédelmi, energia- és iparpolitikai jelzés a világ államközössége számára. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB osztja az Európai Bizottság nézetét, mely szerint a megújuló energia fejlesztése és alkalmazása terén Európa által betöltött vezető szerep éghajlat-politikai szempontból pozitív, az európai gazdaság számára pedig versenyelőnyöket helyez kilátásba. A küszöbön álló nemzetközi éghajlatvédelmi tárgyalásokat tekintve az irányelvjavaslat egyértelmű környezetvédelmi, energia- és iparpolitikai jelzés a világ államközössége számára.

| 3.5 | A tulajdonképpeni „tehermegosztás” – azaz a CO2 esetében összesen 20 %-os európai csökkentési célkitűzéshez történő tagállami hozzájárulás – mértékét a következő dokumentumok határozzák meg: Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács határozata az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (COM(2008) 17 végleges) és Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (COM(2008) 16 végleges). |
| --- | --- |

3.5

A tulajdonképpeni „tehermegosztás” – azaz a CO2 esetében összesen 20 %-os európai csökkentési célkitűzéshez történő tagállami hozzájárulás – mértékét a következő dokumentumok határozzák meg: Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács határozata az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (COM(2008) 17 végleges) és Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról (COM(2008) 16 végleges).

| 3.6 | Az EGSZB politikai-stratégiai szempontból ésszerűnek, és mind technikai, mind gazdasági szempontból kivitelezhetőnek tartja azt a célkitűzést, hogy a megújuló energiák részaránya 2020-ra elérje a 20 %-ot, ami által észlelhetővé válik a posztfosszilis energiapolitika elindulása. Úgy véli továbbá, hogy az egyes nemzeti célkitűzések elérhetők, mivel a tagállamok kifejezetten rugalmas lehetőségeket kapnak (további engedélyek vásárlása, projektekben való részvétel stb.). Egyértelmű, hogy az energiarendszer átalakítása nem oldható meg ingyen, és strukturális változtatásokat is igényel. Azonban nem csupán a megújuló energiaforrásokból előállított villamos áram termelésére szolgáló létesítményekbe szükséges befektetni, hanem az elégtelen szélerősség vagy napsugárzás következtében az áramtermelésben fellépő ingadozás kiegyenlítése végett energiatárolási technológiákba és kapacitásokba, valamint az EU tagállamai közötti villamosenergia-szállító vezetékek kiépítésébe is. Pusztán az energiatermelés hangsúlyozásával nem érhetők el a tervezett célkitűzések. |
| --- | --- |

3.6

Az EGSZB politikai-stratégiai szempontból ésszerűnek, és mind technikai, mind gazdasági szempontból kivitelezhetőnek tartja azt a célkitűzést, hogy a megújuló energiák részaránya 2020-ra elérje a 20 %-ot, ami által észlelhetővé válik a posztfosszilis energiapolitika elindulása. Úgy véli továbbá, hogy az egyes nemzeti célkitűzések elérhetők, mivel a tagállamok kifejezetten rugalmas lehetőségeket kapnak (további engedélyek vásárlása, projektekben való részvétel stb.). Egyértelmű, hogy az energiarendszer átalakítása nem oldható meg ingyen, és strukturális változtatásokat is igényel. Azonban nem csupán a megújuló energiaforrásokból előállított villamos áram termelésére szolgáló létesítményekbe szükséges befektetni, hanem az elégtelen szélerősség vagy napsugárzás következtében az áramtermelésben fellépő ingadozás kiegyenlítése végett energiatárolási technológiákba és kapacitásokba, valamint az EU tagállamai közötti villamosenergia-szállító vezetékek kiépítésébe is. Pusztán az energiatermelés hangsúlyozásával nem érhetők el a tervezett célkitűzések.

| 3.7 | Németország például egy betáplálási törvény keretében támogatja a megújuló energiákból történő villamosenergia-termelést. Az „ökoáram” részaránya jelenleg 15 %. A többletköltség, amelyet az áramfogyasztók a betáplálási díj növekedése révén teremtenek elő, évente mintegy 3,5 milliárd euróra tehető. Ebből az összegből azonban nincs levonva az elkerült környezeti károk és az új adóbevételek formájában jelentkező nemzetgazdasági haszon. |
| --- | --- |

3.7

Németország például egy betáplálási törvény keretében támogatja a megújuló energiákból történő villamosenergia-termelést. Az „ökoáram” részaránya jelenleg 15 %. A többletköltség, amelyet az áramfogyasztók a betáplálási díj növekedése révén teremtenek elő, évente mintegy 3,5 milliárd euróra tehető. Ebből az összegből azonban nincs levonva az elkerült környezeti károk és az új adóbevételek formájában jelentkező nemzetgazdasági haszon.

| 3.8 | Annak érdekében, hogy a célok teljesítéséhez szükséges költségeket minél alacsonyabb szinten tartsák, az irányelv előírja, hogy az egyes nemzeti célkitűzések más államok megújulóenergia-fejlesztési intézkedéseinek a támogatásával is elérhetők. Lehetőség van a származási garanciával rendelkező, megújuló energiából előállított villamos energia behozatalára is. Ezt az EGSZB alapvetően ésszerűnek tartja. Támogatja azonban azokat a tagállami követeléseket, melyek szerint ezt a kereskedelmet engedélyhez kellene kötni annak elkerülése érdekében, hogy az egyik állam (5) által finanszírozott megújulóenergia-támogatást egy másik államban költségmegtakarítás elérésére lehessen használni. |
| --- | --- |

3.8

Annak érdekében, hogy a célok teljesítéséhez szükséges költségeket minél alacsonyabb szinten tartsák, az irányelv előírja, hogy az egyes nemzeti célkitűzések más államok megújulóenergia-fejlesztési intézkedéseinek a támogatásával is elérhetők. Lehetőség van a származási garanciával rendelkező, megújuló energiából előállított villamos energia behozatalára is. Ezt az EGSZB alapvetően ésszerűnek tartja. Támogatja azonban azokat a tagállami követeléseket, melyek szerint ezt a kereskedelmet engedélyhez kellene kötni annak elkerülése érdekében, hogy az egyik állam (5) által finanszírozott megújulóenergia-támogatást egy másik államban költségmegtakarítás elérésére lehessen használni.

4.   A rugalmasság korlátozása a megújuló energia fejlesztése során

| 4.1 | Az EGSZB helyesnek tartja az Európai Bizottság megközelítését, melynek értelmében abban a három ágazatban, amelyben a megújuló energia szerepet játszik majd (azaz a közlekedési, valamint a villamosenergia-, fűtés- és hűtéságazatban), három különálló egyedi célkitűzés helyett egyetlen átfogó célkitűzést fogalmaz meg. Ezzel a tagállamok belátásuk szerint dönthetnek arról, hogy a három ágazatban miként kombinálják az intézkedéseket a meghatározott átfogó nemzeti célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB helyesnek tartja az Európai Bizottság megközelítését, melynek értelmében abban a három ágazatban, amelyben a megújuló energia szerepet játszik majd (azaz a közlekedési, valamint a villamosenergia-, fűtés- és hűtéságazatban), három különálló egyedi célkitűzés helyett egyetlen átfogó célkitűzést fogalmaz meg. Ezzel a tagállamok belátásuk szerint dönthetnek arról, hogy a három ágazatban miként kombinálják az intézkedéseket a meghatározott átfogó nemzeti célkitűzés eléréséhez.

| 4.2 | Ha azonban a három ágazat egyikének részterülete – nevezetesen a dízel és benzin közlekedésben való helyettesítése – vonatkozásában önálló kötelező célkitűzés kerül meghatározásra, az jelentősen korlátozza a rugalmasságot. |
| --- | --- |

4.2

Ha azonban a három ágazat egyikének részterülete – nevezetesen a dízel és benzin közlekedésben való helyettesítése – vonatkozásában önálló kötelező célkitűzés kerül meghatározásra, az jelentősen korlátozza a rugalmasságot.

5.   Az agroüzemanyagok különleges szerepe az irányelvjavaslatban

| 5.1 | Az Európai Bizottság tehát különleges szerepet szán az agroüzemanyagoknak. |
| --- | --- |

5.1

Az Európai Bizottság tehát különleges szerepet szán az agroüzemanyagoknak.

| 5.2 | Az elmúlt hónapokban számos agroüzemanyagokról készült tanulmány utalt arra, hogy a biomassza – ellentétben a napenergiával – korlátozott mértékben rendelkezésre álló erőforrás, és szükségszerűen területi konkurenciát jelent majd az élelmiszer-termelésnek, illetve a biodiverzitás megtartásának. Az, hogy ez a konkurencia mennyire lesz erős, még vitatott. Ezért – mielőtt a politika magához ragadná az irányítást – szükség van egy nagyon pontos stratégiai elemzésre a tekintetben, hogy a megújuló energia milyen formában alkalmazható a legésszerűbben az egyes alkalmazási területeken. Ehhez nagyon pontos hatástanulmányokra van szükség. |
| --- | --- |

5.2

Az elmúlt hónapokban számos agroüzemanyagokról készült tanulmány utalt arra, hogy a biomassza – ellentétben a napenergiával – korlátozott mértékben rendelkezésre álló erőforrás, és szükségszerűen területi konkurenciát jelent majd az élelmiszer-termelésnek, illetve a biodiverzitás megtartásának. Az, hogy ez a konkurencia mennyire lesz erős, még vitatott. Ezért – mielőtt a politika magához ragadná az irányítást – szükség van egy nagyon pontos stratégiai elemzésre a tekintetben, hogy a megújuló energia milyen formában alkalmazható a legésszerűbben az egyes alkalmazási területeken. Ehhez nagyon pontos hatástanulmányokra van szükség.

| 5.3 | A német gazdasági minisztérium tudományos tanácsadó testülete a biomassza energiatermelésre történő használatáról szóló, 2007 novemberében közzétett tanulmányában úgy véli, hogy a megújuló energiák közül hosszú távon a nap- és a szélenergia játszik majd meghatározó szerepet, többek között azért, mert a biomasszához képest lényegesen magasabb potenciált képvisel. A tanulmány ennek három okát nevezi meg:






  a) | A napenergia esetében olyan területeket lehet hasznosítani, amelyek nem jelentenek konkurenciát az élelmiszer-termelés számára, és területi egységenként lényegesen magasabb energiahozam érhető el vele, mint a bioenergiával. |
| --- | --- | --- |

5.3

A német gazdasági minisztérium tudományos tanácsadó testülete a biomassza energiatermelésre történő használatáról szóló, 2007 novemberében közzétett tanulmányában úgy véli, hogy a megújuló energiák közül hosszú távon a nap- és a szélenergia játszik majd meghatározó szerepet, többek között azért, mert a biomasszához képest lényegesen magasabb potenciált képvisel. A tanulmány ennek három okát nevezi meg:

a)

A napenergia esetében olyan területeket lehet hasznosítani, amelyek nem jelentenek konkurenciát az élelmiszer-termelés számára, és területi egységenként lényegesen magasabb energiahozam érhető el vele, mint a bioenergiával.

| b) | A szántóföldek világszerte tapasztalható hiánya oda vezet, hogy a növekvő kőolajárak mellett a bioenergia ára is nő, ez pedig a teljes mezőgazdasági árszintet felfelé húzza. Így nőnek a bioenergián alapuló létesítmények nyersanyagköltségei is, miközben a magasabb olaj-, szén- és gázárak a napenergiát mindenképpen kifizetődővé teszik. |
| --- | --- |

b)

A szántóföldek világszerte tapasztalható hiánya oda vezet, hogy a növekvő kőolajárak mellett a bioenergia ára is nő, ez pedig a teljes mezőgazdasági árszintet felfelé húzza. Így nőnek a bioenergián alapuló létesítmények nyersanyagköltségei is, miközben a magasabb olaj-, szén- és gázárak a napenergiát mindenképpen kifizetődővé teszik.

| c) | A szántóföldek hiánya mellett a bioenergia nagy területigénye szükségszerűen oda vezet, hogy eddig nem szántóföldként hasznosított területeket is művelésbe kell vonni (gyepterületek felszántása, erdőirtás), illetve intenzívvé kell tenni a területeken folytatott gazdálkodást. Ez növeli a CO2- és az N2O-kibocsátást, ami azt vonja maga után, hogy a szántóföldi bioenergia-termelés kiterjesztése végeredményben akár ellentétes hatást is kiválthat az éghajlatvédelem terén. |
| --- | --- |

c)

A szántóföldek hiánya mellett a bioenergia nagy területigénye szükségszerűen oda vezet, hogy eddig nem szántóföldként hasznosított területeket is művelésbe kell vonni (gyepterületek felszántása, erdőirtás), illetve intenzívvé kell tenni a területeken folytatott gazdálkodást. Ez növeli a CO2- és az N2O-kibocsátást, ami azt vonja maga után, hogy a szántóföldi bioenergia-termelés kiterjesztése végeredményben akár ellentétes hatást is kiválthat az éghajlatvédelem terén.

| 5.4 | Ha a rendelkezésre álló természetes erőforrások szűkösek, és az új, regeneratív és lehetőleg decentralizált energiaellátási struktúrákra való átállás viszonylag magas beruházásokkal jár, különösen figyelemmel kell lenni arra az elvre, hogy a pénzügyi erőforrásokat a leghatékonyabb éghajlatvédelmi stratégiákra kell koncentrálni. |
| --- | --- |

5.4

Ha a rendelkezésre álló természetes erőforrások szűkösek, és az új, regeneratív és lehetőleg decentralizált energiaellátási struktúrákra való átállás viszonylag magas beruházásokkal jár, különösen figyelemmel kell lenni arra az elvre, hogy a pénzügyi erőforrásokat a leghatékonyabb éghajlatvédelmi stratégiákra kell koncentrálni.

| 5.5 | Uniós szinten azonban a bioenergia egyes jól felismerhető és részben államilag támogatott fajtái, nevezetesen az agroüzemanyagok és a kukoricaalapú biogáztermelés esetében a CO2-kibocsátás elkerülésének költsége (6) igen magas (1 tonna CO2-ra 150–300 EUR vagy annál is több). |
| --- | --- |

5.5

Uniós szinten azonban a bioenergia egyes jól felismerhető és részben államilag támogatott fajtái, nevezetesen az agroüzemanyagok és a kukoricaalapú biogáztermelés esetében a CO2-kibocsátás elkerülésének költsége (6) igen magas (1 tonna CO2-ra 150–300 EUR vagy annál is több).

| 5.6 | Egyéb bioenergiafajták, például a trágyaalapú biogáztermelés (lehetőleg a kapcsolt energiatermeléssel összekötve), a faapríték alapú kapcsolt villamosenergia- és hőtermelés (erdei fahulladékból, illetve rövid vágásfordulójú faültetvényből), valamint a faapríték létező nagy erőművekben történő elégetése esetében a CO2-kibocsátás elkerülésének költsége 1 tonna CO2-ra mindössze 50 EUR (7). |
| --- | --- |

5.6

Egyéb bioenergiafajták, például a trágyaalapú biogáztermelés (lehetőleg a kapcsolt energiatermeléssel összekötve), a faapríték alapú kapcsolt villamosenergia- és hőtermelés (erdei fahulladékból, illetve rövid vágásfordulójú faültetvényből), valamint a faapríték létező nagy erőművekben történő elégetése esetében a CO2-kibocsátás elkerülésének költsége 1 tonna CO2-ra mindössze 50 EUR (7).

| 5.7 | Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja megállapítja, hogy az üvegházhatású gázok hektáronkénti csökkentése szempontjából sokkal hatékonyabb megoldás, ha a biomasszát folyékony agroüzemanyag-előállítás helyett villamosenergia-termelésre használjuk fel (8). A modern biomassza-erőművek majdnem ugyanolyan hatékonyak, mint a fosszilis tüzelőanyaggal üzemelő létesítmények, így a hő- és villamosenergia-termelésben 1 megajoule (MJ) biomassza kb. 0,95 MJ fosszilis energiát pótol. A biomassza közlekedési célú, folyékony agroüzemanyaggá alakítása során az energiahatékonyság rendszerint csak mintegy 30–40 %. 1 MJ biomassza így csak kb. 0,35–0,45 MJ nyersolajat pótol a közlekedésben. |
| --- | --- |

5.7

Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja megállapítja, hogy az üvegházhatású gázok hektáronkénti csökkentése szempontjából sokkal hatékonyabb megoldás, ha a biomasszát folyékony agroüzemanyag-előállítás helyett villamosenergia-termelésre használjuk fel (8). A modern biomassza-erőművek majdnem ugyanolyan hatékonyak, mint a fosszilis tüzelőanyaggal üzemelő létesítmények, így a hő- és villamosenergia-termelésben 1 megajoule (MJ) biomassza kb. 0,95 MJ fosszilis energiát pótol. A biomassza közlekedési célú, folyékony agroüzemanyaggá alakítása során az energiahatékonyság rendszerint csak mintegy 30–40 %. 1 MJ biomassza így csak kb. 0,35–0,45 MJ nyersolajat pótol a közlekedésben.

| 5.8 | Az agroüzemanyagok termelésével a CO2-kibocsátás elkerülésének teljesítménye hektáronként mintegy 3 tonna CO2, míg az 5.6. pontban leírt bioenergiafajtákkal hektáronként több mint 12 tonna CO2. |
| --- | --- |

5.8

Az agroüzemanyagok termelésével a CO2-kibocsátás elkerülésének teljesítménye hektáronként mintegy 3 tonna CO2, míg az 5.6. pontban leírt bioenergiafajtákkal hektáronként több mint 12 tonna CO2.

| 5.9 | Ennek ismeretében az EGSZB felveti a kérdést, hogy az Európai Bizottság miért akar kifejezetten egy agroüzemanyagokra vonatkozó 10 %-os célkitűzést meghatározni. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács tavasszal úgy nyilatkozott, hogy ezt a célkitűzést „költséghatékonyan” kell megvalósítani, és a következő három feltételnek kell teljesülnie:






  — | a termelésnek fenntartható módon kell folynia, |
| --- | --- | --- |

5.9

Ennek ismeretében az EGSZB felveti a kérdést, hogy az Európai Bizottság miért akar kifejezetten egy agroüzemanyagokra vonatkozó 10 %-os célkitűzést meghatározni. Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az Európai Tanács tavasszal úgy nyilatkozott, hogy ezt a célkitűzést „költséghatékonyan” kell megvalósítani, és a következő három feltételnek kell teljesülnie:

—

a termelésnek fenntartható módon kell folynia,

| — | a második generációs agroüzemanyagnak rendelkezésre kell állnia kereskedelmi célokra, |
| --- | --- |

—

a második generációs agroüzemanyagnak rendelkezésre kell állnia kereskedelmi célokra,

| — | módosítani kell a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelvet. |
| --- | --- |

—

módosítani kell a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló 98/70/EK irányelvet.

| 5.10 | A fenntarthatóság tekintetében több a kérdés, mint a válasz (lásd a 8. pontot is), és második generációs agroüzemanyag még nem áll rendelkezésre. Ez azt jelenti, hogy az Európai Tanács által megnevezett három feltétel közül legalább kettő nem teljesül, de az Európai Bizottság ennek ellenére meg akarja határozni a 10 %-os célkitűzést. |
| --- | --- |

5.10

A fenntarthatóság tekintetében több a kérdés, mint a válasz (lásd a 8. pontot is), és második generációs agroüzemanyag még nem áll rendelkezésre. Ez azt jelenti, hogy az Európai Tanács által megnevezett három feltétel közül legalább kettő nem teljesül, de az Európai Bizottság ennek ellenére meg akarja határozni a 10 %-os célkitűzést.

| 5.11 | Az Európai Bizottság ezt többek között azzal indokolja, hogy a gazdaság összes ágazata közül a közlekedési ágazatban emelkedik a leggyorsabban az üvegházhatású gázok kibocsátása, továbbá az agroüzemanyagok termelése „jelenleg költségesebb, mint a megújuló energiák egyéb formáié, aminek következtében külön követelmény hiányában aligha fejlődnének”. |
| --- | --- |

5.11

Az Európai Bizottság ezt többek között azzal indokolja, hogy a gazdaság összes ágazata közül a közlekedési ágazatban emelkedik a leggyorsabban az üvegházhatású gázok kibocsátása, továbbá az agroüzemanyagok termelése „jelenleg költségesebb, mint a megújuló energiák egyéb formáié, aminek következtében külön követelmény hiányában aligha fejlődnének”.

| 5.12 | Az EGSZB nem ért egyet ezzel az indoklással. |
| --- | --- |

5.12

Az EGSZB nem ért egyet ezzel az indoklással.

| 5.12.1 | Igaz, hogy a közlekedési ágazatban megugrott az üvegházhatású gázok kibocsátása. Az EGSZB véleménye szerint azonban a kipufogógázok határértékének szigorítása, valamint a dízel és benzin 10 %-os helyettesítése nem oldja meg a problémát, még csak azt a terhelésnövekedést sem ellensúlyozza, amely a következő években a közlekedésből környezetünkre irányul. |
| --- | --- |

5.12.1

Igaz, hogy a közlekedési ágazatban megugrott az üvegházhatású gázok kibocsátása. Az EGSZB véleménye szerint azonban a kipufogógázok határértékének szigorítása, valamint a dízel és benzin 10 %-os helyettesítése nem oldja meg a problémát, még csak azt a terhelésnövekedést sem ellensúlyozza, amely a következő években a közlekedésből környezetünkre irányul.

| 5.12.2 | Az EGSZB több ízben utalt rá, hogy erre a problémára a forgalom visszaszorítását célzó politikával, valamint a közlekedési módok megoszlásának az éghajlatkímélőbb közlekedési módok, így a helyi tömegközlekedés, a vasúti és a hajóközlekedés javára történő megváltoztatásával kellene válaszolni. |
| --- | --- |

5.12.2

Az EGSZB több ízben utalt rá, hogy erre a problémára a forgalom visszaszorítását célzó politikával, valamint a közlekedési módok megoszlásának az éghajlatkímélőbb közlekedési módok, így a helyi tömegközlekedés, a vasúti és a hajóközlekedés javára történő megváltoztatásával kellene válaszolni.

| 5.12.3 | Technológiai szempontból az EGSZB a motorizált egyéni közlekedés jövőjét nem a belsőégésű motorokban látja, hanem az elektromos meghajtásban, amelyet megújuló energia táplál. Az EMPA (9) számításai szerint annyi agrodízelhez, amennyi egy Volkswagen Golfnak 10 000 kilométer megtételéhez kell, egy 2 062 m2 területű szántóföld egy éves repcetermésére van szükség. A 10 000 kilométer megtételéhez szükséges energia napelemmel történő előállításához ezzel szemben évente mindössze 37 m2 területre – a repceföldek alig egyhatvanad részére – lenne szükség. |
| --- | --- |

5.12.3

Technológiai szempontból az EGSZB a motorizált egyéni közlekedés jövőjét nem a belsőégésű motorokban látja, hanem az elektromos meghajtásban, amelyet megújuló energia táplál. Az EMPA (9) számításai szerint annyi agrodízelhez, amennyi egy Volkswagen Golfnak 10 000 kilométer megtételéhez kell, egy 2 062 m2 területű szántóföld egy éves repcetermésére van szükség. A 10 000 kilométer megtételéhez szükséges energia napelemmel történő előállításához ezzel szemben évente mindössze 37 m2 területre – a repceföldek alig egyhatvanad részére – lenne szükség.

| 5.12.4 | A dízel, illetve benzin agroüzemanyaggal történő helyettesítésének stratégiai meghatározása tehát egyike a legkevésbé hatékony és legdrágább éghajlatvédelmi intézkedéseknek, és a pénzügyi eszközök rendkívül helytelen elosztását jelenti. Az EGSZB nem érti, hogy miért éppen a legdrágább intézkedéseket kell politikailag a legintenzívebben támogatni, miközben a gazdaságiak mellett számtalan környezetvédelmi és társadalmi kérdés is megválaszolatlan még. |
| --- | --- |

5.12.4

A dízel, illetve benzin agroüzemanyaggal történő helyettesítésének stratégiai meghatározása tehát egyike a legkevésbé hatékony és legdrágább éghajlatvédelmi intézkedéseknek, és a pénzügyi eszközök rendkívül helytelen elosztását jelenti. Az EGSZB nem érti, hogy miért éppen a legdrágább intézkedéseket kell politikailag a legintenzívebben támogatni, miközben a gazdaságiak mellett számtalan környezetvédelmi és társadalmi kérdés is megválaszolatlan még.

| 5.12.5 | Az EGSZB következésképpen nem osztja az Európai Bizottság azon megállapítását, mely szerint „az agroüzemanyagok közlekedésben való nagyobb arányú használata az egyik leghatékonyabb eszköz” a kihívásokkal való szembenézésre. |
| --- | --- |

5.12.5

Az EGSZB következésképpen nem osztja az Európai Bizottság azon megállapítását, mely szerint „az agroüzemanyagok közlekedésben való nagyobb arányú használata az egyik leghatékonyabb eszköz” a kihívásokkal való szembenézésre.

| 5.13 | Ha az Európai Bizottság arra irányuló törekvéséből indulunk ki, hogy az agroüzemanyagokat csak akkor engedélyezze, ha azok az üvegházhatású gázok kibocsátása terén a fosszilis olajokból előállított üzemanyagokhoz képest legalább 35 %-os csökkenést eredményeznek, akkor a 10 %-os célkitűzés azt eredményezi, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátása a motorizált közlekedésben – változatlan forgalom mellett – alig 3,5 %-kal csökken, ami – mivel a közlekedés egynegyed részben felelős az üvegházhatású gázok által okozott általános terhelésért – az üvegházhatásúgáz-kibocsátásban 1 %-os csökkentési potenciált jelent! Ezzel az értékkel a pénzügyi ráfordítások és a járulékos kockázatok távolról sem állnak arányban. |
| --- | --- |

5.13

Ha az Európai Bizottság arra irányuló törekvéséből indulunk ki, hogy az agroüzemanyagokat csak akkor engedélyezze, ha azok az üvegházhatású gázok kibocsátása terén a fosszilis olajokból előállított üzemanyagokhoz képest legalább 35 %-os csökkenést eredményeznek, akkor a 10 %-os célkitűzés azt eredményezi, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátása a motorizált közlekedésben – változatlan forgalom mellett – alig 3,5 %-kal csökken, ami – mivel a közlekedés egynegyed részben felelős az üvegházhatású gázok által okozott általános terhelésért – az üvegházhatásúgáz-kibocsátásban 1 %-os csökkentési potenciált jelent! Ezzel az értékkel a pénzügyi ráfordítások és a járulékos kockázatok távolról sem állnak arányban.

| 5.14 | Még ha az agroüzemanyagokban a biomassza ésszerű felhasználásának lehetőségét lehetne látni a közlekedés területén, akkor is abszolút hatékonyságra kellene törekedni. Az irányelv VII. melléklete azonban nyilvánvalóvá teszi, hogy a biomassza észterré vagy etanollá alakítása nem tekinthető megfelelő megközelítésnek. Ugyanis minden (ipari) molekuláris átalakítás energiafelhasználással, ezáltal -veszteséggel jár. Ésszerűbb lenne a kinyert biomassza közvetlen, ipari-kémiai átalakítás nélküli hasznosítása. |
| --- | --- |

5.14

Még ha az agroüzemanyagokban a biomassza ésszerű felhasználásának lehetőségét lehetne látni a közlekedés területén, akkor is abszolút hatékonyságra kellene törekedni. Az irányelv VII. melléklete azonban nyilvánvalóvá teszi, hogy a biomassza észterré vagy etanollá alakítása nem tekinthető megfelelő megközelítésnek. Ugyanis minden (ipari) molekuláris átalakítás energiafelhasználással, ezáltal -veszteséggel jár. Ésszerűbb lenne a kinyert biomassza közvetlen, ipari-kémiai átalakítás nélküli hasznosítása.

| 5.15 | Ez technikailag lehetséges is, amit azok a traktorgyártók bizonyítanak, akik már tisztán növényi olajjal üzemelő motorokat kínálnak. |
| --- | --- |

5.15

Ez technikailag lehetséges is, amit azok a traktorgyártók bizonyítanak, akik már tisztán növényi olajjal üzemelő motorokat kínálnak.

| 5.16 | A VII. mellékletből kiderül, hogy ezzel a technológiával érhetők el a legnagyobb megtakarítások az üvegházhatású gázok kibocsátása terén: a tiszta repceolaj esetében az üvegházhatású gázok kibocsátásában a megtakarítás alapértelmezett értéke a fosszilis olajból készült üzemanyagokkal összevetve 55 %, a repce-agrodízel esetében csak 36 %, a búza-etanolnál 0 %. Az EGSZB nem érti, hogy az Európai Bizottság ezt az utat miért nem mutatja be külön mint ésszerű lehetőséget, pedig ennek révén lehet a leggyorsabban decentralizált energiaellátási struktúrákat is kialakítani – és ezzel a mezőgazdaságban és a vidéki területeken munkahelyeket teremteni. |
| --- | --- |

5.16

A VII. mellékletből kiderül, hogy ezzel a technológiával érhetők el a legnagyobb megtakarítások az üvegházhatású gázok kibocsátása terén: a tiszta repceolaj esetében az üvegházhatású gázok kibocsátásában a megtakarítás alapértelmezett értéke a fosszilis olajból készült üzemanyagokkal összevetve 55 %, a repce-agrodízel esetében csak 36 %, a búza-etanolnál 0 %. Az EGSZB nem érti, hogy az Európai Bizottság ezt az utat miért nem mutatja be külön mint ésszerű lehetőséget, pedig ennek révén lehet a leggyorsabban decentralizált energiaellátási struktúrákat is kialakítani – és ezzel a mezőgazdaságban és a vidéki területeken munkahelyeket teremteni.

| 5.17 | Az EGSZB megítélése szerint például jó stratégia lenne, ha támogatnák például a környezetbarát vegyes művelésből nyert tiszta repceolaj alkalmazását a mezőgazdaságban és többek között az önkormányzati járművekben, illetve vízi járművekben (10). A termelőket így közvetlenül be lehetne kapcsolni a regionális energia-körforgás fejlesztésébe, és közvetlenül profitálhatnának is belőle. Ezzel szemben az agroüzemanyag-stratégia keretében az ásványolaj-iparág lehetőleg olcsó nyersanyagainak termelőivé válnak, már ha az európai termelésből származó nyersanyag egyáltalán felhasználásra kerül. |
| --- | --- |

5.17

Az EGSZB megítélése szerint például jó stratégia lenne, ha támogatnák például a környezetbarát vegyes művelésből nyert tiszta repceolaj alkalmazását a mezőgazdaságban és többek között az önkormányzati járművekben, illetve vízi járművekben (10). A termelőket így közvetlenül be lehetne kapcsolni a regionális energia-körforgás fejlesztésébe, és közvetlenül profitálhatnának is belőle. Ezzel szemben az agroüzemanyag-stratégia keretében az ásványolaj-iparág lehetőleg olcsó nyersanyagainak termelőivé válnak, már ha az európai termelésből származó nyersanyag egyáltalán felhasználásra kerül.

6.   Megjegyzések az ellátásbiztonságot érintő érveléshez

| 6.1 | Az Európai Bizottság azt feltételezi, hogy az agroüzemanyagokhoz szükséges biomassza nagy részét az EU-n kívüli, kedvezőbb éghajlati adottságokkal rendelkező területeken fogják termeszteni. A kőolaj-behozatal biomassza-behozatallal történő helyettesítése azonban nem az importfüggőség csökkenését, hanem pusztán diverzifikációját jelenti. |
| --- | --- |

6.1

Az Európai Bizottság azt feltételezi, hogy az agroüzemanyagokhoz szükséges biomassza nagy részét az EU-n kívüli, kedvezőbb éghajlati adottságokkal rendelkező területeken fogják termeszteni. A kőolaj-behozatal biomassza-behozatallal történő helyettesítése azonban nem az importfüggőség csökkenését, hanem pusztán diverzifikációját jelenti.

| 6.2 | Az egyik függőség másikra való váltása nem lehet komoly célja az EU új energiapolitikájának. |
| --- | --- |

6.2

Az egyik függőség másikra való váltása nem lehet komoly célja az EU új energiapolitikájának.

| 6.3 | Inkább azt a megközelítést kellene elsőbbséggel kezelni, amely a ténylegesen decentralizált, helyileg vagy regionálisan rendelkezésre álló forrásokat helyezi az új megújulóenergia-stratégia középpontjába. Ebben a bioenergia is szerepet játszhat, sőt kell is játszania, de nem azt a szerepet, amely az agroüzemanyag-stratégia keretében megfogalmazódott. |
| --- | --- |

6.3

Inkább azt a megközelítést kellene elsőbbséggel kezelni, amely a ténylegesen decentralizált, helyileg vagy regionálisan rendelkezésre álló forrásokat helyezi az új megújulóenergia-stratégia középpontjába. Ebben a bioenergia is szerepet játszhat, sőt kell is játszania, de nem azt a szerepet, amely az agroüzemanyag-stratégia keretében megfogalmazódott.

7.   Foglalkoztatás

| 7.1 | Az Európai Bizottság azt írja, hogy „a megújuló energia a hagyományos energia közeli helyettesítője, és szolgáltatása ugyanazon az infrastruktúrán és logisztikai rendszeren keresztül történik”. Az EGSZB meglátása szerint ez a következtetés igen komoly tévedés: a decentralizált struktúrákon keresztül szolgáltatott megújuló energia bizonyos szempontból homlokegyenest különbözik az inkább központosítottan szervezett nagy struktúrákból származó „hagyományos” energiától. |
| --- | --- |

7.1

Az Európai Bizottság azt írja, hogy „a megújuló energia a hagyományos energia közeli helyettesítője, és szolgáltatása ugyanazon az infrastruktúrán és logisztikai rendszeren keresztül történik”. Az EGSZB meglátása szerint ez a következtetés igen komoly tévedés: a decentralizált struktúrákon keresztül szolgáltatott megújuló energia bizonyos szempontból homlokegyenest különbözik az inkább központosítottan szervezett nagy struktúrákból származó „hagyományos” energiától.

| 7.2 | Egy energiabehozatalon, valamint dízelhez és benzinhez való hozzákeverésen alapuló agroüzemanyag-stratégia a világszerte tevékenykedő ásványolajkonszernek „hagyományos”, azaz centralizáltan szervezett struktúráit használja. Ezzel bebetonozza a konszernek termelési és elosztási szerkezetét, ami kifejezetten az ásványolaj-gazdaság érdekeit szolgálja. Európában azonban alig teremt új munkahelyeket (11). |
| --- | --- |

7.2

Egy energiabehozatalon, valamint dízelhez és benzinhez való hozzákeverésen alapuló agroüzemanyag-stratégia a világszerte tevékenykedő ásványolajkonszernek „hagyományos”, azaz centralizáltan szervezett struktúráit használja. Ezzel bebetonozza a konszernek termelési és elosztási szerkezetét, ami kifejezetten az ásványolaj-gazdaság érdekeit szolgálja. Európában azonban alig teremt új munkahelyeket (11).

| 7.3 | Ezzel szemben, ha például a faapríték hő- vagy villamosenergia-termelésben való energiahatékony felhasználásába, regionális termesztésű tiszta növényi olajakba, a járművek biogázellátásába, földgázvezeték nélküli területekbe vagy decentralizált napenergia-technológiákba stb. helyezzük bizalmunkat, akkor lehetőség nyílik olyan új, regionálisan szervezhető gyártási és terjesztési utak kialakítására, amelyek sok új munkahelyet teremthetnek. |
| --- | --- |

7.3

Ezzel szemben, ha például a faapríték hő- vagy villamosenergia-termelésben való energiahatékony felhasználásába, regionális termesztésű tiszta növényi olajakba, a járművek biogázellátásába, földgázvezeték nélküli területekbe vagy decentralizált napenergia-technológiákba stb. helyezzük bizalmunkat, akkor lehetőség nyílik olyan új, regionálisan szervezhető gyártási és terjesztési utak kialakítására, amelyek sok új munkahelyet teremthetnek.

| 7.4 | A napenergia és a decentralizáltan alkalmazott fotoelektromos energia esetében az (energia-) fogyasztók energiaszükségletük nagy részét maguk állítják elő, ami azt is bizonyítja, hogy egy megújuló energián alapuló energiaellátás teljesen másképp épül fel, mint a jelenlegi energiaellátási struktúra. |
| --- | --- |

7.4

A napenergia és a decentralizáltan alkalmazott fotoelektromos energia esetében az (energia-) fogyasztók energiaszükségletük nagy részét maguk állítják elő, ami azt is bizonyítja, hogy egy megújuló energián alapuló energiaellátás teljesen másképp épül fel, mint a jelenlegi energiaellátási struktúra.

| 7.5 | Más intézkedések, pl. az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás növelését célzók, már az építkezési fázisban munkahelyek százezreit hozhatják létre a kis- és középvállalkozásokban. Példák erre: épületszigetelés, nap- és szélerőművek felszerelése vagy biogáztelepek építése. A politikának gondoskodnia kell arról, hogy pontosan ezek a potenciálok megnyíljanak, az irányelvben meghatározott agroüzemanyag-stratégia azonban nem a leghatékonyabb módot kínálja erre. |
| --- | --- |

7.5

Más intézkedések, pl. az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás növelését célzók, már az építkezési fázisban munkahelyek százezreit hozhatják létre a kis- és középvállalkozásokban. Példák erre: épületszigetelés, nap- és szélerőművek felszerelése vagy biogáztelepek építése. A politikának gondoskodnia kell arról, hogy pontosan ezek a potenciálok megnyíljanak, az irányelvben meghatározott agroüzemanyag-stratégia azonban nem a leghatékonyabb módot kínálja erre.

| 7.6 | Ez azt jelenti, hogy a különböző megújuló energiák terén a munkahelyek kérdését illetően is elengedhetetlenül szükséges a sokkal pontosabb és differenciáltabb szemléletmód. A megújuló energia valóban ösztönözheti és támogathatja a regionális gazdasági struktúrákat, másfelől azonban ahhoz is hozzájárulhat, hogy a központi nagy struktúrák megszilárduljanak. |
| --- | --- |

7.6

Ez azt jelenti, hogy a különböző megújuló energiák terén a munkahelyek kérdését illetően is elengedhetetlenül szükséges a sokkal pontosabb és differenciáltabb szemléletmód. A megújuló energia valóban ösztönözheti és támogathatja a regionális gazdasági struktúrákat, másfelől azonban ahhoz is hozzájárulhat, hogy a központi nagy struktúrák megszilárduljanak.

| 7.7 | Ugyanez érvényes egyébként azokra az országokra, amelyekben az agroüzemanyagokhoz termesztenek biomasszát. Németország fejlesztési segélyekért felelős minisztériuma Entwicklungspolitische Positionierung zu Agrartreibstoffen [Az agrárüzemanyagok fejlesztéspolitikai pozicionálása] című, 2008. márciusi tanulmányában arra a következtetésre jut, hogy a fejlődő országok gazdasági, környezeti és társadalmi fejlődése szempontjából a biomassza exportorientált, tömeges termelésére irányuló stratégia „az ipari országok erősen megnövekedett keresletére adott válaszreakcióként sok veszélyt rejt magában, és nem teremt munkahelyeket”, míg a kistermelők bevonásával a decentralizált energiaellátás számára történő biomassza-termelés általában inkább pozitív hatásokat vált ki. |
| --- | --- |

7.7

Ugyanez érvényes egyébként azokra az országokra, amelyekben az agroüzemanyagokhoz termesztenek biomasszát. Németország fejlesztési segélyekért felelős minisztériuma Entwicklungspolitische Positionierung zu Agrartreibstoffen [Az agrárüzemanyagok fejlesztéspolitikai pozicionálása] című, 2008. márciusi tanulmányában arra a következtetésre jut, hogy a fejlődő országok gazdasági, környezeti és társadalmi fejlődése szempontjából a biomassza exportorientált, tömeges termelésére irányuló stratégia „az ipari országok erősen megnövekedett keresletére adott válaszreakcióként sok veszélyt rejt magában, és nem teremt munkahelyeket”, míg a kistermelők bevonásával a decentralizált energiaellátás számára történő biomassza-termelés általában inkább pozitív hatásokat vált ki.

8.   Megjegyzések a fenntarthatósági kritériumokhoz

| 8.1 | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság azt tervezi, hogy az agroüzemanyagok termelésére is fenntarthatósági kritériumokat vezet be. Ez fontos előrelépés, de az EGSZB a benyújtott javaslatot teljességgel elégtelennek tartja. |
| --- | --- |

8.1

Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság azt tervezi, hogy az agroüzemanyagok termelésére is fenntarthatósági kritériumokat vezet be. Ez fontos előrelépés, de az EGSZB a benyújtott javaslatot teljességgel elégtelennek tartja.

| 8.2 | Maga az Európai Bizottság hangsúlyozza újra és újra, milyen fontos a fenntarthatósági politikában a gazdasági, a környezetvédelmi és a társadalmi pillér közötti egyensúly. Azonban az EGSZB már csak a társadalmi kérdéseknek az említett kritériumok közötti teljes mellőzése miatt is úgy véli, hogy az irányelvjavaslat semmiképpen sem tekinthető az agroüzemanyagok átgondolt fenntarthatósági stratégiája, illetve fenntarthatósági kritériumai átültetésének. E tekintetben az irányelvjavaslatot teljes mértékben át kell dolgozni. |
| --- | --- |

8.2

Maga az Európai Bizottság hangsúlyozza újra és újra, milyen fontos a fenntarthatósági politikában a gazdasági, a környezetvédelmi és a társadalmi pillér közötti egyensúly. Azonban az EGSZB már csak a társadalmi kérdéseknek az említett kritériumok közötti teljes mellőzése miatt is úgy véli, hogy az irányelvjavaslat semmiképpen sem tekinthető az agroüzemanyagok átgondolt fenntarthatósági stratégiája, illetve fenntarthatósági kritériumai átültetésének. E tekintetben az irányelvjavaslatot teljes mértékben át kell dolgozni.

| 8.3 | Az EGSZB fontosnak tartaná ezzel összefüggésben, hogy a közvetett földhasználati változások miatt ne csak az agroüzemanyagokra határozzanak meg hatásos környezetvédelmi és társadalmi kritériumokat, hanem minden mezőgazdasági importtermékre, így a takarmányra is. |
| --- | --- |

8.3

Az EGSZB fontosnak tartaná ezzel összefüggésben, hogy a közvetett földhasználati változások miatt ne csak az agroüzemanyagokra határozzanak meg hatásos környezetvédelmi és társadalmi kritériumokat, hanem minden mezőgazdasági importtermékre, így a takarmányra is.

| 8.4 | Illúzió lenne azt gondolni, hogy határidők (ebben az esetben 2008. január) kitűzésével például megóvhatók lennének az őserdőkkel borított vagy a tőzeges földterületek attól, hogy átalakítsák őket az agroüzemanyag-termelés céljaira. Ehhez szükség lenne egy működő kataszterrendszerre, valamint egy szintén működő igazgatási és ellenőrzőrendszerre. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a legtöbb, gazdaságilag feltörekvő, illetve fejlődő országban egyik sem adott. |
| --- | --- |

8.4

Illúzió lenne azt gondolni, hogy határidők (ebben az esetben 2008. január) kitűzésével például megóvhatók lennének az őserdőkkel borított vagy a tőzeges földterületek attól, hogy átalakítsák őket az agroüzemanyag-termelés céljaira. Ehhez szükség lenne egy működő kataszterrendszerre, valamint egy szintén működő igazgatási és ellenőrzőrendszerre. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a legtöbb, gazdaságilag feltörekvő, illetve fejlődő országban egyik sem adott.

| 8.5 | Az EGSZB nem tartja elégségesnek a 15. cikk (3) és (4) bekezdésében felsorolt kritériumokat, amelyek célja a biológiai sokféleség megőrzése és a jelentős szénkészletekkel rendelkező földterületek hasznosításának elkerülése. A biológiai sokféleség megőrzése szempontjából a (3) bekezdés a)–c) pontjában említetteknél jóval több földterület fontos. Ugyanez érvényes a (4) bekezdés a) és b) pontjára a szénkészletek tekintetében. |
| --- | --- |

8.5

Az EGSZB nem tartja elégségesnek a 15. cikk (3) és (4) bekezdésében felsorolt kritériumokat, amelyek célja a biológiai sokféleség megőrzése és a jelentős szénkészletekkel rendelkező földterületek hasznosításának elkerülése. A biológiai sokféleség megőrzése szempontjából a (3) bekezdés a)–c) pontjában említetteknél jóval több földterület fontos. Ugyanez érvényes a (4) bekezdés a) és b) pontjára a szénkészletek tekintetében.

| 8.6 | A VII. melléklet B. részében az Európai Bizottság felsorolja azon jövőbeli bioüzemanyagok becsült jellemzőit és alapértelmezett értékeit, amelyek még nincsenek jelen a piacon, vagy csak elhanyagolható mennyiségben vannak jelen. Az EGSZB véleménye szerint nem becsült, hanem kizárólag bizonyítható értékekkel kellene dolgozni. |
| --- | --- |

8.6

A VII. melléklet B. részében az Európai Bizottság felsorolja azon jövőbeli bioüzemanyagok becsült jellemzőit és alapértelmezett értékeit, amelyek még nincsenek jelen a piacon, vagy csak elhanyagolható mennyiségben vannak jelen. Az EGSZB véleménye szerint nem becsült, hanem kizárólag bizonyítható értékekkel kellene dolgozni.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Lásd a 3.5. pontot.

1

(2)  Az agroüzemanyagokra vonatkozó környezetvédelmi és fenntarthatósági kritériumok szükségességét az EGSZB már alábbi véleményeiben is egyértelművé tette: Jelentés a bioüzemanyagok terén elért haladásról, TEN/286 – CESE 1449/2007, HL C 44., 2008.2.16., 34. o. és Üvegházhatást okozó gázok csökkentése – közúti közlekedés, NAT/354 – CESE 1454/2007.

2

Jelentés a bioüzemanyagok terén elért haladásról

Üvegházhatást okozó gázok csökkentése – közúti közlekedés

(3)  Az irányelvjavaslatban hivatalosan a „bioüzemanyag” kifejezés szerepel. Az EGSZB különböző véleményekben számos olyan környezeti problémára hívta fel a figyelmet, amelyek ezekből a bioüzemanyagokból származnak. Mivel a „bio-” előtag olyan benyomást kelt, mintha egy környezetvédelmi szempontból kifogástalan termékről lenne szó (lásd: biogazdálkodás), az EGSZB véleményében a „bioüzemanyag” kifejezés helyett a semlegesebb „agroüzemanyag” kifejezést használja.

3

(4)  Az irányelvjavaslat erről a következőt írja: „[...] minden egyes tagállam a megújuló energia legalább 10 %-os részarányát (főleg bioüzemanyagokból) a közlekedési ágazatban teljesíti 2020-ig”.

4

(5)  Vagy az egyik állam fogyasztói.

5

(6)  A CO2-kibocsátás elkerülésének költségén a CO2-egyenértéket értjük.

6

2

2

(7)  Forrás: Nutzung von Biomasse zur Energiegewinnung – Empfehlungen an die Politik [A biomassza energiatermelésre való felhasználása – ajánlások a politika figyelmébe], az élelmezésügyért, mezőgazdaságért és fogyasztóvédelemért felelős német szövetségi minisztérium tudományos tanácsadó testületének 2007 novemberében elfogadott tanulmánya.

7

Nutzung von Biomasse zur Energiegewinnung – Empfehlungen an die Politik

(8)  Biofuels in the European Context: Facts, Uncertainties and Recommendations [Bioüzemanyagok európai kontextusban: tények, bizonytalanságok és ajánlások], Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja, 2008,

8

Biofuels in the European Context: Facts, Uncertainties and Recommendations

http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_biofuels_report.pdf (csak angol nyelven).

(9)  Az EMPA egy anyagtudományokkal és technológiákkal foglalkozó kutatóintézet. A zürichi Szövetségi Műszaki Főiskola (ETH) keretében működik. Forrás: Ökobilanz von Energieprodukten: Ökologische Bewertung von Biotreibstoffen [Az energiatermékek ökomérlege: a bioüzemanyagok ökológiai értékelése – Zárójelentés], 2007. április. A jelentést az energiaügyi, a környezetvédelmi és a mezőgazdasági szövetségi hivatal megbízásából R. Zah, H. Böni, M. Gauch, R. Hischier, M. Lehmann és P. Wäger, az EMPA technológiával és társadalommal foglalkozó részlegének munkatársai készítették St. Gallenben.

9

Ökobilanz von Energieprodukten: Ökologische Bewertung von Biotreibstoffen

Lásd: http://www.news-service.admin.ch/NSBSubscriber/message/attachments/8514.pdf

(10)  Lásd még az EGSZB 2005. december 15-i véleményét a következő tárgyban: Megújuló energiaforrások (TEN/211 – CESE 1502/2005), előadó: Ulla SIRKEINEN, 3.3.1. pont.

10

Megújuló energiaforrások

(11)  Lásd az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja már említett tanulmányát is: Biofuels in the European Context: Facts, Uncertainties and Recommendations [Bioüzemanyagok európai kontextusban: tények, bizonytalanságok és ajánlások], Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja, 2008,

11

Biofuels in the European Context: Facts, Uncertainties and Recommendations

http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_biofuels_report.pdf (csak angol nyelven).

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/49

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról

COM(2008) 13 végleges

(2009/C 77/13)

2008. január 23-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a fosszilis tüzelőanyagokból történő fenntartható villamosenergia-termelés rövid időn belüli demonstrációjának támogatásáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. július 16-án elfogadta véleményét. (Előadó: Jan SIMONS.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 17-i ülésnapon) 143 szavazattal 3 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | Az EGSZB támogatja a CET (szén-dioxid-elkülönítés és -tárolás) erőművekben történő demonstrációjának előmozdítására vonatkozóan az európai bizottsági közleményben szereplő mechanizmusokat, azonban a finanszírozási kapacitás és az egyértelműen megállapított, középtávú (2010–2020) és hosszú távú (2020 és azon túl) finanszírozási lehetőségek hiánya aggodalomra ad okot. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB támogatja a CET (szén-dioxid-elkülönítés és -tárolás) erőművekben történő demonstrációjának előmozdítására vonatkozóan az európai bizottsági közleményben szereplő mechanizmusokat, azonban a finanszírozási kapacitás és az egyértelműen megállapított, középtávú (2010–2020) és hosszú távú (2020 és azon túl) finanszírozási lehetőségek hiánya aggodalomra ad okot.

| 1.2 | Biztosítani kellene, hogy az európai bizottsági finanszírozási kapacitás hiánya részben kompenzálható legyen az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerből (EU ETS) származó bevételekkel, pl. 2013-at követően a kibocsátási kvóták energiatermelő szektorbeli árverése révén. Fontos megjegyeznünk, hogy eddig közösségi szinten nem javasoltak semmilyen specifikus pénzügyi rendszert (még az alapvető biztonságot illetően sem). |
| --- | --- |

1.2

Biztosítani kellene, hogy az európai bizottsági finanszírozási kapacitás hiánya részben kompenzálható legyen az európai kibocsátáskereskedelmi rendszerből (EU ETS) származó bevételekkel, pl. 2013-at követően a kibocsátási kvóták energiatermelő szektorbeli árverése révén. Fontos megjegyeznünk, hogy eddig közösségi szinten nem javasoltak semmilyen specifikus pénzügyi rendszert (még az alapvető biztonságot illetően sem).

| 1.3 | Fontos, hogy legkésőbb 2009 végéig egyértelmű és jól megalapozott pénzügyi feltételek álljanak rendelkezésre. Csak ez biztosíthatja a pénzügyi alapot ahhoz, hogy megkezdődjön a nagyszabású CET-demonstrációs létesítmények előkészítése, és azok 2015-re működőképessé válhassanak. |
| --- | --- |

1.3

Fontos, hogy legkésőbb 2009 végéig egyértelmű és jól megalapozott pénzügyi feltételek álljanak rendelkezésre. Csak ez biztosíthatja a pénzügyi alapot ahhoz, hogy megkezdődjön a nagyszabású CET-demonstrációs létesítmények előkészítése, és azok 2015-re működőképessé válhassanak.

| 1.4 | Az EU ETS-ből származó bevételeket 2013-tól nemzeti szinten, az átdolgozott EU ETS irányelv végrehajtásának keretében kell beszedni. |
| --- | --- |

1.4

Az EU ETS-ből származó bevételeket 2013-tól nemzeti szinten, az átdolgozott EU ETS irányelv végrehajtásának keretében kell beszedni.

| 1.5 | Az Európai Bizottság elgondolása, hogy nemzeti EU ETS árveréseket tartsanak, melyeknek keretében a teljes bevétel 20 %-át kötelező jelleggel a CO2-kibocsátás csökkentését támogató intézkedésekre fordítják, teljesen alkalmatlan, és elszalasztott finanszírozási lehetőséget jelent. A tagállamokat határozottan sürgetni kellene, hogy alapvetően vizsgálják felül az EU ETS-ből származó bevételekkel kapcsolatban alkotott álláspontjukat, és az összes EU ETS bevételt fordítsák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szén-dioxid semleges technológiák támogatására, specifikus keretet hagyva a CET-nek is. Így hozzáférhetővé válhatna az a sok milliárd euró, amely a nagyszabású CET-projektek korai demonstrációjához szükséges, az Európai Bizottságnak azonban jelenleg nem áll rendelkezésére. |
| --- | --- |

1.5

Az Európai Bizottság elgondolása, hogy nemzeti EU ETS árveréseket tartsanak, melyeknek keretében a teljes bevétel 20 %-át kötelező jelleggel a CO2-kibocsátás csökkentését támogató intézkedésekre fordítják, teljesen alkalmatlan, és elszalasztott finanszírozási lehetőséget jelent. A tagállamokat határozottan sürgetni kellene, hogy alapvetően vizsgálják felül az EU ETS-ből származó bevételekkel kapcsolatban alkotott álláspontjukat, és az összes EU ETS bevételt fordítsák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szén-dioxid semleges technológiák támogatására, specifikus keretet hagyva a CET-nek is. Így hozzáférhetővé válhatna az a sok milliárd euró, amely a nagyszabású CET-projektek korai demonstrációjához szükséges, az Európai Bizottságnak azonban jelenleg nem áll rendelkezésére.

| 1.6 | Az Európai Bizottságnak tervet kellene kidolgoznia, amelyben meghatározzák az európai ipari kezdeményezés szervezeti felépítését és szerepét, biztosítva, hogy az kiegészít más kezdeményezéseket, azonban azokkal nincs átfedésben, ideértve a hetedik keretprogram által támogatott projekteket, a zéró kibocsátású, fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek európai technológiai platformját és az európai irányadó programot. |
| --- | --- |

1.6

Az Európai Bizottságnak tervet kellene kidolgoznia, amelyben meghatározzák az európai ipari kezdeményezés szervezeti felépítését és szerepét, biztosítva, hogy az kiegészít más kezdeményezéseket, azonban azokkal nincs átfedésben, ideértve a hetedik keretprogram által támogatott projekteket, a zéró kibocsátású, fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek európai technológiai platformját és az európai irányadó programot.

| 1.7 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy közös európai CO2-szállítási és -tárolási infrastruktúrára van szükség. Egész Európára kiterjedő szállítási rendszer szükséges azon tagállamok bevonása érdekében, amelyek maguk nem képesek nemzeti tárolási létesítményeket létrehozni. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB egyetért azzal, hogy közös európai CO2-szállítási és -tárolási infrastruktúrára van szükség. Egész Európára kiterjedő szállítási rendszer szükséges azon tagállamok bevonása érdekében, amelyek maguk nem képesek nemzeti tárolási létesítményeket létrehozni.

| 1.8 | Mivel a közlekedés létfontosságú eleme egy nagyszabású CET-infrastruktúra létrehozatalának, az EU elfogadhatná a CESZT rövidítést (a szén-dioxid elkülönítése, szállítása és tárolása, amely tehát a szállítást is magában foglalná). |
| --- | --- |

1.8

Mivel a közlekedés létfontosságú eleme egy nagyszabású CET-infrastruktúra létrehozatalának, az EU elfogadhatná a CESZT rövidítést (a szén-dioxid elkülönítése, szállítása és tárolása, amely tehát a szállítást is magában foglalná).

2.   Háttér (1)

| 2.1 | Az CET teljes értékteremtési láncának fejlődése a CO2 elkülönítésével, szállításával és tárolásával együtt továbbra is kezdeti – egyes esetekben kísérleti – szakaszban van. A hagyományos erőmű-technológia hatékonyságának növelésére irányuló intézkedések másfelől viszont fokozatosan fejlődnek. Mivel az elkövetkező évtizedekben sürgősen szükség lesz az erőmű-kapacitások helyettesítésére, az EGSZB pragmatikus eljárást: a két technológia párhuzamos továbbfejlesztését ajánlja. Míg a nagyobb hatásfok fejlesztését messzemenően rá lehet hagyni a piacra, a CET-technológiákhoz – az erőművekhez csakúgy, mint az infrastruktúrákhoz – a demonstrációs szakaszban és a piacra történő bevezetés szakaszában kiegészítő támogatásra van szükség. |
| --- | --- |

2.1

Az CET teljes értékteremtési láncának fejlődése a CO2 elkülönítésével, szállításával és tárolásával együtt továbbra is kezdeti – egyes esetekben kísérleti – szakaszban van. A hagyományos erőmű-technológia hatékonyságának növelésére irányuló intézkedések másfelől viszont fokozatosan fejlődnek. Mivel az elkövetkező évtizedekben sürgősen szükség lesz az erőmű-kapacitások helyettesítésére, az EGSZB pragmatikus eljárást: a két technológia párhuzamos továbbfejlesztését ajánlja. Míg a nagyobb hatásfok fejlesztését messzemenően rá lehet hagyni a piacra, a CET-technológiákhoz – az erőművekhez csakúgy, mint az infrastruktúrákhoz – a demonstrációs szakaszban és a piacra történő bevezetés szakaszában kiegészítő támogatásra van szükség.

| 2.2 | A CET-technológiát két fejlődési irányvonal mentén alkalmazzák: (a) integrált erőmű-technológia, melynek része a CO2 égetési folyamat előtti elkülönítése, illetve (b) égetést követő technológia, melynek keretében a CO2-t égetés után kimossák a füstgázból (CO2-mosás). A megfelelő fejlesztést követően a (b) módszer alkalmas lehet a jelenleg építés alatt álló, igen hatékony új erőművekben való alkalmazásra, amennyiben egyes erőműveket megfelelően terveznek („kivonásra felkészített erőművek”). Mindkét említett fejlesztési irányvonal közös sajátossága, hogy az ilyen módon lekötött CO2-t az erőműből megfelelő tárolólétesítménybe kell szállítani. |
| --- | --- |

2.2

A CET-technológiát két fejlődési irányvonal mentén alkalmazzák: (a) integrált erőmű-technológia, melynek része a CO2 égetési folyamat előtti elkülönítése, illetve (b) égetést követő technológia, melynek keretében a CO2-t égetés után kimossák a füstgázból (CO2-mosás). A megfelelő fejlesztést követően a (b) módszer alkalmas lehet a jelenleg építés alatt álló, igen hatékony új erőművekben való alkalmazásra, amennyiben egyes erőműveket megfelelően terveznek („kivonásra felkészített erőművek”). Mindkét említett fejlesztési irányvonal közös sajátossága, hogy az ilyen módon lekötött CO2-t az erőműből megfelelő tárolólétesítménybe kell szállítani.

| 2.3 | A társadalmi és politikai elfogadottság érdekében döntő jelentőségű a CO2 biztonságos és hosszú távú tárolásának kérdése. A végső elemzés során ez a szempont a technológia tekintetében kihívást jelentő legfőbb környezetvédelmi kérdés (2). |
| --- | --- |

2.3

A társadalmi és politikai elfogadottság érdekében döntő jelentőségű a CO2 biztonságos és hosszú távú tárolásának kérdése. A végső elemzés során ez a szempont a technológia tekintetében kihívást jelentő legfőbb környezetvédelmi kérdés (2).

| 2.4 | A 2008. június 9-én Aomoriban (Japán) tartott ülésen a nyolc gazdasági nagyhatalom csoportja (G8) megállapodott abban, hogy 20 nagyszabású, a CO2 elkülönítése és tárolása technológiájának (CET) demonstrációját szolgáló projektet indít útjára 2010-ig azzal a céllal, hogy támogassa a CET 2020-tól való széles körű alkalmazásának technológiai fejlesztését és költségcsökkentését. |
| --- | --- |

2.4

A 2008. június 9-én Aomoriban (Japán) tartott ülésen a nyolc gazdasági nagyhatalom csoportja (G8) megállapodott abban, hogy 20 nagyszabású, a CO2 elkülönítése és tárolása technológiájának (CET) demonstrációját szolgáló projektet indít útjára 2010-ig azzal a céllal, hogy támogassa a CET 2020-tól való széles körű alkalmazásának technológiai fejlesztését és költségcsökkentését.

| 2.5 | A G8-ak ülésén az Egyesült Királyság, Kanada, Olaszország, Japán, Franciaország, Németország, Oroszország, az Egyesült Államok, Kína, India és Dél-Korea képviselői vettek részt. |
| --- | --- |

2.5

A G8-ak ülésén az Egyesült Királyság, Kanada, Olaszország, Japán, Franciaország, Németország, Oroszország, az Egyesült Államok, Kína, India és Dél-Korea képviselői vettek részt.

| 2.6 | A G8-ak CET melletti kötelezettségvállalását támogatandó az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma (DOE) ígéretet tett arra, hogy FutureGen programjának keretében biztosítja a CET technológia több kereskedelmi léptékű, integrált széngázosításos kombinált ciklusú blokkhoz (IGCC) való hozzáadásának finanszírozását vagy egyéb, a tiszta szén fejlett technológiáján alapuló erőművek finanszírozását. Az Egyesült Államok hét regionális, a szén-dioxid tárolása érdekében létrejött partnerséget is finanszíroz, hogy demonstrálja a szén-dioxid nagy volumenű, hosszú távú földi tárolásának hatékonyságát. |
| --- | --- |

2.6

A G8-ak CET melletti kötelezettségvállalását támogatandó az Egyesült Államok Energiaügyi Minisztériuma (DOE) ígéretet tett arra, hogy FutureGen programjának keretében biztosítja a CET technológia több kereskedelmi léptékű, integrált széngázosításos kombinált ciklusú blokkhoz (IGCC) való hozzáadásának finanszírozását vagy egyéb, a tiszta szén fejlett technológiáján alapuló erőművek finanszírozását. Az Egyesült Államok hét regionális, a szén-dioxid tárolása érdekében létrejött partnerséget is finanszíroz, hogy demonstrálja a szén-dioxid nagy volumenű, hosszú távú földi tárolásának hatékonyságát.

| 2.7 | A G8-ak CET-re vonatkozó bejelentése összhangban áll a Nemzetközi Energiaügynökség ajánlásával, amely a CET technológia alkalmazását sürgeti az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2050-ig történő 50 %-os csökkentésére irányuló megoldáscsomag részeként. |
| --- | --- |

2.7

A G8-ak CET-re vonatkozó bejelentése összhangban áll a Nemzetközi Energiaügynökség ajánlásával, amely a CET technológia alkalmazását sürgeti az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2050-ig történő 50 %-os csökkentésére irányuló megoldáscsomag részeként.

3.   Az európai bizottsági közlemény lényegi tartalma

| 3.1 | A szén-dioxid elkülönítésének és tárolásának technológiái (a továbbiakban: CET) kulcsfontosságúak azon létező vagy kialakulóban lévő technológiák között, amelyek magukban hordozzák a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének lehetőségét, amire szükség van ahhoz, hogy a 2020-on túli időszakra meghatározott célokat el lehessen érni (3). |
| --- | --- |

3.1

A szén-dioxid elkülönítésének és tárolásának technológiái (a továbbiakban: CET) kulcsfontosságúak azon létező vagy kialakulóban lévő technológiák között, amelyek magukban hordozzák a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésének lehetőségét, amire szükség van ahhoz, hogy a 2020-on túli időszakra meghatározott célokat el lehessen érni (3).

| 3.2 | A CO2 elkülönítése és tárolása technológiájának széles körű alkalmazása az erőművekben kereskedelmileg megvalósítható lesz 10-15 éven belül, miáltal lehetővé válik az, hogy ez a technológia a kibocsátáskereskedelmi rendszer vezérelte rendszeren belül 2020-ra vagy röviddel azután a fosszilis üzemanyagból a villamosenergia-termelés során kibocsátott CO2 kiküszöbölésének alapvetően fontos eszközeként megálljon a saját lábán. |
| --- | --- |

3.2

A CO2 elkülönítése és tárolása technológiájának széles körű alkalmazása az erőművekben kereskedelmileg megvalósítható lesz 10-15 éven belül, miáltal lehetővé válik az, hogy ez a technológia a kibocsátáskereskedelmi rendszer vezérelte rendszeren belül 2020-ra vagy röviddel azután a fosszilis üzemanyagból a villamosenergia-termelés során kibocsátott CO2 kiküszöbölésének alapvetően fontos eszközeként megálljon a saját lábán.

| 3.3 | ez Azonban csak akkor valósul meg, ha azonnal elkezdjük megtenni a szükséges előkészítő lépéseket; a korai demonstráció különösen fontos ahhoz, hogy – a világszinten már kifejlesztett és más alkalmazásokban már használt – szén-dioxid elkülönítési és -tárolási technológiákat megfelelően hozzáigazítsák a villamosenergia-termelésben való széles körű alkalmazáshoz. |
| --- | --- |

3.3

ez Azonban csak akkor valósul meg, ha azonnal elkezdjük megtenni a szükséges előkészítő lépéseket; a korai demonstráció különösen fontos ahhoz, hogy – a világszinten már kifejlesztett és más alkalmazásokban már használt – szén-dioxid elkülönítési és -tárolási technológiákat megfelelően hozzáigazítsák a villamosenergia-termelésben való széles körű alkalmazáshoz.

| 3.4 | Az Európai Tanács 2007 márciusában, majd 2008 márciusában újfent jóváhagyta az Európai Bizottság azon szándékát, hogy elősegítse akár 12, a kereskedelmi energiatermelésben fenntartható fosszilis tüzelőanyagú demonstrációs erőmű 2015-re történő megépítését és működtetését. |
| --- | --- |

3.4

Az Európai Tanács 2007 márciusában, majd 2008 márciusában újfent jóváhagyta az Európai Bizottság azon szándékát, hogy elősegítse akár 12, a kereskedelmi energiatermelésben fenntartható fosszilis tüzelőanyagú demonstrációs erőmű 2015-re történő megépítését és működtetését.

| 3.5 | E közlemény az Európai Bizottságnak a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, a CET-technológia számáraaz Unióban jogi keretet létrehozó irányelvre tett javaslatát egészíti ki, és viszi előbbre a CET terén végzett munkát azáltal, hogy a szén-dioxid-elkülönítési és -tárolási technológia nagy volumenű demonstrációinak koordinációjához és hatékony támogatásához kíván létrehozni egy struktúrát, és megteremteni a körülményeket ahhoz, hogy erőművek egész sorában eszközölhessenek jelentős ipari befektetéseket. |
| --- | --- |

3.5

E közlemény az Európai Bizottságnak a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló, a CET-technológia számáraaz Unióban jogi keretet létrehozó irányelvre tett javaslatát egészíti ki, és viszi előbbre a CET terén végzett munkát azáltal, hogy a szén-dioxid-elkülönítési és -tárolási technológia nagy volumenű demonstrációinak koordinációjához és hatékony támogatásához kíván létrehozni egy struktúrát, és megteremteni a körülményeket ahhoz, hogy erőművek egész sorában eszközölhessenek jelentős ipari befektetéseket.

| 3.6 | Feltétlenül fontos, hogy a CET-technológiával kapcsolatos európai erőfeszítések – egy integrált, összpontosított kutatás-fejlesztést, népszerűsítést és beleegyezési intézkedéseket is magában foglaló szakpolitikai kereten belül – amilyen gyorsan csak lehet, elinduljanak. Az Európai Bizottság szerint a demonstráció 7 éves késlekedése hasonló mértékű késedelemhez vezetne a CET világszintű bevezetése terén is, és ez 2050-ig világszerte több mint 90 Gt megelőzhető szén-dioxid-kibocsátással járhatna (4), ami az Unió jelenlegi összes éves szén-dioxid-kibocsátása több mint 20-szorosának felel meg. |
| --- | --- |

3.6

Feltétlenül fontos, hogy a CET-technológiával kapcsolatos európai erőfeszítések – egy integrált, összpontosított kutatás-fejlesztést, népszerűsítést és beleegyezési intézkedéseket is magában foglaló szakpolitikai kereten belül – amilyen gyorsan csak lehet, elinduljanak. Az Európai Bizottság szerint a demonstráció 7 éves késlekedése hasonló mértékű késedelemhez vezetne a CET világszintű bevezetése terén is, és ez 2050-ig világszerte több mint 90 Gt megelőzhető szén-dioxid-kibocsátással járhatna (4), ami az Unió jelenlegi összes éves szén-dioxid-kibocsátása több mint 20-szorosának felel meg.

| 3.7 | Az európai ipar európai bizottsági ösztönzőkkel és garanciákkal támogatott egyértelmű és döntő kötelezettségvállalásai alapvetően fontosak, amennyiben a hozzájárulásokat közpénzből kívánják finanszírozni. Különösen azoknak a tagállamoknak, kellene támogatási intézkedéseket indítaniuk a CET korai demonstrációjára, amelyek jövőbeli energiaszerkezetüket a szénre kívánják alapozni. |
| --- | --- |

3.7

Az európai ipar európai bizottsági ösztönzőkkel és garanciákkal támogatott egyértelmű és döntő kötelezettségvállalásai alapvetően fontosak, amennyiben a hozzájárulásokat közpénzből kívánják finanszírozni. Különösen azoknak a tagállamoknak, kellene támogatási intézkedéseket indítaniuk a CET korai demonstrációjára, amelyek jövőbeli energiaszerkezetüket a szénre kívánják alapozni.

| 3.8 | Kétféle fő akadályról történik említés:






  — | Jogalkotási és biztonsági akadályok: ezek a problémák idővel, lényeges többletköltség nélkül leküzdhetők. Amennyiben egy szabályozási keret biztosítja a kockázatenyhítést, a jogi akadályokkal foglalkozni lehet. |
| --- | --- | --- |

3.8

Kétféle fő akadályról történik említés:

—

Jogalkotási és biztonsági akadályok: ezek a problémák idővel, lényeges többletköltség nélkül leküzdhetők. Amennyiben egy szabályozási keret biztosítja a kockázatenyhítést, a jogi akadályokkal foglalkozni lehet.

| — | Gazdasági akadályok: becslések szerint a CET költségei 35 EUR/CO2 tonna körül lesznek 2020-ban, és úgy vélik, hogy ezt a kibocsátási kvóták értéke könnyen fedezhetné. |
| --- | --- |

—

Gazdasági akadályok: becslések szerint a CET költségei 35 EUR/CO2 tonna körül lesznek 2020-ban, és úgy vélik, hogy ezt a kibocsátási kvóták értéke könnyen fedezhetné.

Az európai bizottsági dokumentum továbbá megállapítja, hogy a nemzetközi szabályozásban lehetőség van vezető szerep vállalására.

| 3.9 | A javasolt európai ipari kezdeményezésnek az úttörő szelleműek erőfeszítéseit demonstrációs projektek hálózatában kellene összekapcsolnia. Ez hozzá kellene, hogy járuljon a tapasztalat- és információcseréhez, a lakosság tudatosságának növeléséhez, és hozzá kell járulnia a teljes CET-értéklánc kialakítását célzó politikákhoz. Emellett a javasolt európai ipari kezdeményezés várhatóan a nemzeti és nemzetközi finanszírozás e területre való vonzásában is szerepet játszik. |
| --- | --- |

3.9

A javasolt európai ipari kezdeményezésnek az úttörő szelleműek erőfeszítéseit demonstrációs projektek hálózatában kellene összekapcsolnia. Ez hozzá kellene, hogy járuljon a tapasztalat- és információcseréhez, a lakosság tudatosságának növeléséhez, és hozzá kell járulnia a teljes CET-értéklánc kialakítását célzó politikákhoz. Emellett a javasolt európai ipari kezdeményezés várhatóan a nemzeti és nemzetközi finanszírozás e területre való vonzásában is szerepet játszik.

| 3.10 | Az Európai Bizottság megállapítja, hogy csak minimális támogatást tud nyújtani, és ezért arra összpontosít, hogy az úttörő szelleműek általi, illetve a nemzeti kormányoktól és a nemzetközi civil szervezetektől érkező közpénzekből történő finanszírozást ösztönözze. |
| --- | --- |

3.10

Az Európai Bizottság megállapítja, hogy csak minimális támogatást tud nyújtani, és ezért arra összpontosít, hogy az úttörő szelleműek általi, illetve a nemzeti kormányoktól és a nemzetközi civil szervezetektől érkező közpénzekből történő finanszírozást ösztönözze.

| 3.11 | Három intézkedést határoznak meg:






  — | az úttörő szelleműek mozgósítása az ágazatban az élenjáró program révén és valós kereskedelmi haszon biztosítása; |
| --- | --- | --- |

3.11

Három intézkedést határoznak meg:

—

az úttörő szelleműek mozgósítása az ágazatban az élenjáró program révén és valós kereskedelmi haszon biztosítása;

| — | az Európai Bizottság hajlandósága arra, hogy eseti alapon lehetővé tegye az állami támogatás és az egyéb preferenciális, tagállami intézkedések használatát; |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság hajlandósága arra, hogy eseti alapon lehetővé tegye az állami támogatás és az egyéb preferenciális, tagállami intézkedések használatát;

| — | uniós szintű finanszírozás mozgósítása: az Európai Bizottság és az EBB specifikus kezdeményezése, amelynek keretében finanszírozási/kockázatmegosztási eszközöket dolgoznak ki. |
| --- | --- |

—

uniós szintű finanszírozás mozgósítása: az Európai Bizottság és az EBB specifikus kezdeményezése, amelynek keretében finanszírozási/kockázatmegosztási eszközöket dolgoznak ki.

Emellett rámutatnak, hogy minél tovább késlekedik az ipar a CET alkalmazásával, a politikai döntéshozók annál inkább rákényszerülnek a kötelező intézkedések bevezetésére.

| 3.12 | A közös európai CO2-szállítási és -tárolási infrastruktúra szükségességével is foglalkoznak. Tervezik a TEN-E iránymutatásoknak a CET-et is magában foglaló felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

3.12

A közös európai CO2-szállítási és -tárolási infrastruktúra szükségességével is foglalkoznak. Tervezik a TEN-E iránymutatásoknak a CET-et is magában foglaló felülvizsgálatát.

4.   Az európai bizottsági felkérés kontextusa

| 4.1 | Az éghajlatváltozásról és az energiaellátás biztonságát érő fenyegetésekről szóló, 2007. márciusi tanácsi határozatot követően az Európai Bizottság intézkedéscsomagot javasolt különálló dokumentumok formájában a tanácsi határozatok által megállapított célkitűzések teljesítése érdekében. Ezek az intézkedések az energiahatékonyságra, a megújuló energia forrásainak támogatására és a releváns innovatív technológiák kifejlesztésére és alkalmazására összpontosítanak. Az EGSZB minden egyes intézkedésről saját véleményt dolgozott ki (5). |
| --- | --- |

4.1

Az éghajlatváltozásról és az energiaellátás biztonságát érő fenyegetésekről szóló, 2007. márciusi tanácsi határozatot követően az Európai Bizottság intézkedéscsomagot javasolt különálló dokumentumok formájában a tanácsi határozatok által megállapított célkitűzések teljesítése érdekében. Ezek az intézkedések az energiahatékonyságra, a megújuló energia forrásainak támogatására és a releváns innovatív technológiák kifejlesztésére és alkalmazására összpontosítanak. Az EGSZB minden egyes intézkedésről saját véleményt dolgozott ki (5).

| 4.2 | Ebben a kontextusban az egyik alapvető fontosságú terület olyan módszerek kialakítása, melyekkel lényeges mértékben csökkenthető a fosszilis üzemanyagok felhasználásából adódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. Ez képezi ennek a véleménynek a tárgyát. |
| --- | --- |

4.2

Ebben a kontextusban az egyik alapvető fontosságú terület olyan módszerek kialakítása, melyekkel lényeges mértékben csökkenthető a fosszilis üzemanyagok felhasználásából adódó üvegházhatásúgáz-kibocsátás. Ez képezi ennek a véleménynek a tárgyát.

| 4.3 | Ez a vélemény illeszkedik az EGSZB ugyanezen technológiáról szóló véleményéhez (6), amely a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló irányelvre tett európai bizottsági javaslatot tárgyalja. |
| --- | --- |

4.3

Ez a vélemény illeszkedik az EGSZB ugyanezen technológiáról szóló véleményéhez (6), amely a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló irányelvre tett európai bizottsági javaslatot tárgyalja.

5.   Általános megjegyzések

| 5.1 | Közleményében az Európai Bizottság ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy terveinek sikere érdekében rendkívül fontos annak korai szakaszban történő demonstrálása, hogy (a) az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) kulcsszerepet játszik majd, és (b) van lehetőség „valódi kereskedelmi előnyökre”. Az EU ETS nyilvánvalóan valódi kereskedelemi előnyöket ígér az úttörő szelleműek számára. Azonban túl későn érkezik, ha az Európai Bizottság 2009 végéig nem határoz meg egy egyértelmű és végleges szabályozási alapkeretet a 2012 utáni EU ETS rendszer vonatkozásában.
  2009 végéig az ágazatnak szilárd alapra lesz szüksége beruházási döntései meghozatalához annak érdekében, hogy időben megkezdjék a tervezési és építési szakaszt az első CET létesítmények 2015-re való működőképessé tételéhez. Ez a szempont nem kapott elég hangsúlyt, különösen az EU ETS jelenleg nem egyértelmű helyzete, valamint az iparnak és a nemzeti kormányoknak címzett erőtlen európai bizottsági felhívások fényében, amelyek bizonytalanná teszik a finanszírozás kérdését. |
| --- | --- |

5.1

Közleményében az Európai Bizottság ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy terveinek sikere érdekében rendkívül fontos annak korai szakaszban történő demonstrálása, hogy (a) az európai kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) kulcsszerepet játszik majd, és (b) van lehetőség „valódi kereskedelmi előnyökre”. Az EU ETS nyilvánvalóan valódi kereskedelemi előnyöket ígér az úttörő szelleműek számára. Azonban túl későn érkezik, ha az Európai Bizottság 2009 végéig nem határoz meg egy egyértelmű és végleges szabályozási alapkeretet a 2012 utáni EU ETS rendszer vonatkozásában.

2009 végéig az ágazatnak szilárd alapra lesz szüksége beruházási döntései meghozatalához annak érdekében, hogy időben megkezdjék a tervezési és építési szakaszt az első CET létesítmények 2015-re való működőképessé tételéhez. Ez a szempont nem kapott elég hangsúlyt, különösen az EU ETS jelenleg nem egyértelmű helyzete, valamint az iparnak és a nemzeti kormányoknak címzett erőtlen európai bizottsági felhívások fényében, amelyek bizonytalanná teszik a finanszírozás kérdését.

| 5.2 | Az EU ETS valóban fontos szén-dioxid piacot jelent, amely igen eredményes lehet, azonban csak akkor, ha a rendszert határozottan olyan irányba terelik, hogy olyan árat állapítsanak meg a kibocsátási kvótákra, amely bőven fedezi a szén-dioxid csökkentésére irányuló intézkedések többletköltségeit. Amennyiben az Európai Bizottság nem állapít meg egyértelmű rendelkezéseket az árverésre és a szóban forgó begyűjtött bevételekre vonatkozó szabályokat és alkalmazási köröket illetően, valamint ha nem vállal felügyeleti szerepet, a potenciális befektetők a túl magas fokú bizonytalanság miatt várhatólag a kivárás álláspontjára fognak helyezkedni. |
| --- | --- |

5.2

Az EU ETS valóban fontos szén-dioxid piacot jelent, amely igen eredményes lehet, azonban csak akkor, ha a rendszert határozottan olyan irányba terelik, hogy olyan árat állapítsanak meg a kibocsátási kvótákra, amely bőven fedezi a szén-dioxid csökkentésére irányuló intézkedések többletköltségeit. Amennyiben az Európai Bizottság nem állapít meg egyértelmű rendelkezéseket az árverésre és a szóban forgó begyűjtött bevételekre vonatkozó szabályokat és alkalmazási köröket illetően, valamint ha nem vállal felügyeleti szerepet, a potenciális befektetők a túl magas fokú bizonytalanság miatt várhatólag a kivárás álláspontjára fognak helyezkedni.

| 5.3 | Egy közös európai CO2-szállítási és -tárolási infrastruktúra valóban egyértelműen előmozdítaná a CET egész Európára kiterjedő, széles körű megvalósítását. Egyes tagállamok maguk nem feltétlenül képesek nemzeti tárolási létesítményeket létrehozni (7). Lehetőség szerint fel kell használni a meglévő, használaton kívüli infrastruktúrát vagy a más infrastruktúrával integrált új létesítményeket. Tekintettel a szállítás jelentőségére, az EGSZB akár azt is javasolná, hogy fogadják el a szállítást már konkrétan magában foglaló CESZT rövidítést (a szén-dioxid elkülönítése, szállítása és tárolása), függetlenül attól, hogy a CET már nemzetközileg ismert és elismert rövidítésnek számít. |
| --- | --- |

5.3

Egy közös európai CO2-szállítási és -tárolási infrastruktúra valóban egyértelműen előmozdítaná a CET egész Európára kiterjedő, széles körű megvalósítását. Egyes tagállamok maguk nem feltétlenül képesek nemzeti tárolási létesítményeket létrehozni (7). Lehetőség szerint fel kell használni a meglévő, használaton kívüli infrastruktúrát vagy a más infrastruktúrával integrált új létesítményeket. Tekintettel a szállítás jelentőségére, az EGSZB akár azt is javasolná, hogy fogadják el a szállítást már konkrétan magában foglaló CESZT rövidítést (a szén-dioxid elkülönítése, szállítása és tárolása), függetlenül attól, hogy a CET már nemzetközileg ismert és elismert rövidítésnek számít.

| 5.4 | Az Európai Bizottság komoly terhet ró a nemzeti hatóságokra a CET finanszírozása tekintetében, mivel jelenlegi költségvetéséből jelentős hozzájárulásra nincs lehetősége. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó téma az EU számára fontos kérdés, illetve arra, hogy közösségi szintű felügyeletre van szükség a demonstrációs projektek sikerének biztosítása érdekében, az Európai Bizottságnak a jelenleg tervezettnél jóval nagyobb részt kellene vállalnia a CET-projektek finanszírozásában, és szükség esetén ezt a tagállamok által nyújtott hozzájárulásokkal kell kiegészíteni (8). |
| --- | --- |

5.4

Az Európai Bizottság komoly terhet ró a nemzeti hatóságokra a CET finanszírozása tekintetében, mivel jelenlegi költségvetéséből jelentős hozzájárulásra nincs lehetősége. Tekintettel arra, hogy a szóban forgó téma az EU számára fontos kérdés, illetve arra, hogy közösségi szintű felügyeletre van szükség a demonstrációs projektek sikerének biztosítása érdekében, az Európai Bizottságnak a jelenleg tervezettnél jóval nagyobb részt kellene vállalnia a CET-projektek finanszírozásában, és szükség esetén ezt a tagállamok által nyújtott hozzájárulásokkal kell kiegészíteni (8).

| 5.4.1 | A kibocsátási jogok EU ETS keretében történő elárverezése alkalmat nyújtott a nem kielégítő mértékű európai bizottsági finanszírozás problémájának kezelésére. Jelenleg csupán 20 %-ot szánnak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szén-dioxid-semleges technológiák támogatására. A tagállamokat határozottan sürgetni kellene, hogy alapvetően vizsgálják felül az EU ETS-ből származó bevételekkel kapcsolatban alkotott álláspontjukat, és az összes EU ETS bevételt fordítsák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szén-dioxid-semleges technológiák támogatására, specifikus keretet hagyva a CET-nek is (9). Így hozzáférhetővé válhatna az a sok milliárd euró, amely a nagyszabású CET-projektek korai demonstrációjához szükséges, az Európai Bizottságnak azonban jelenleg nem áll rendelkezésére. |
| --- | --- |

5.4.1

A kibocsátási jogok EU ETS keretében történő elárverezése alkalmat nyújtott a nem kielégítő mértékű európai bizottsági finanszírozás problémájának kezelésére. Jelenleg csupán 20 %-ot szánnak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szén-dioxid-semleges technológiák támogatására. A tagállamokat határozottan sürgetni kellene, hogy alapvetően vizsgálják felül az EU ETS-ből származó bevételekkel kapcsolatban alkotott álláspontjukat, és az összes EU ETS bevételt fordítsák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és szén-dioxid-semleges technológiák támogatására, specifikus keretet hagyva a CET-nek is (9). Így hozzáférhetővé válhatna az a sok milliárd euró, amely a nagyszabású CET-projektek korai demonstrációjához szükséges, az Európai Bizottságnak azonban jelenleg nem áll rendelkezésére.

| 5.4.2 | Ezenfelül – ahogyan azt az Európai Bizottság már korábban javasolta – jelentősen, 15 %-kal meg lehetne növelni a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7) energia-költségvetését, ami a kutatásba és fejlesztésbe beruházott GDP arányának 2 %-osról 3 %-osra való növeléséhez vezetne. Ilyen módon az FP7 valóban hozzá tudna járulni a CET demonstrációjának ösztönzéséhez. |
| --- | --- |

5.4.2

Ezenfelül – ahogyan azt az Európai Bizottság már korábban javasolta – jelentősen, 15 %-kal meg lehetne növelni a hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7) energia-költségvetését, ami a kutatásba és fejlesztésbe beruházott GDP arányának 2 %-osról 3 %-osra való növeléséhez vezetne. Ilyen módon az FP7 valóban hozzá tudna járulni a CET demonstrációjának ösztönzéséhez.

| 5.4.3 | Számos egyéb intézkedést is támogatnak a hetedik keretprogram keretében, amelyek szintén hozzájárulhatnak a nagyszabású demonstrációs projektek előkészítéséhez. A különböző intézkedéseket egyértelműen a demonstráció előmozdítására javasolt mechanizmusokhoz kellene kapcsolni. |
| --- | --- |

5.4.3

Számos egyéb intézkedést is támogatnak a hetedik keretprogram keretében, amelyek szintén hozzájárulhatnak a nagyszabású demonstrációs projektek előkészítéséhez. A különböző intézkedéseket egyértelműen a demonstráció előmozdítására javasolt mechanizmusokhoz kellene kapcsolni.

| 5.5 | Nem történik említés arról, hogy az európai ipari kezdeményezés hogyan illeszkedik más olyan intézkedések és kezdeményezések körébe, melyekben az Európai Bizottság is érintett (10). Az integrált megközelítés biztosításához alapvető fontosságú a meghozandó intézkedések meghatározása. |
| --- | --- |

5.5

Nem történik említés arról, hogy az európai ipari kezdeményezés hogyan illeszkedik más olyan intézkedések és kezdeményezések körébe, melyekben az Európai Bizottság is érintett (10). Az integrált megközelítés biztosításához alapvető fontosságú a meghozandó intézkedések meghatározása.

| 5.6 | Várható, hogy a CET-technológiák fejlesztése és végrehajtása lényegesen kedvezően hat majd az európai foglalkoztatásra. A CET-berendezéseket és a CET szállítási infrastruktúráját biztosító vállalatok közül több európai székhelyű. A CET világszintű bevezetésének esetén ezek pl. berendezéseket és csővezetékeket is értékesítenek és szerelnek be. Európa határozott, globális állásponttal rendelkezik a CET-et illetően, ami tovább erősíthető, amennyiben az EU sikeresnek bizonyulna a CET-technológia korai, nagyszabású demonstrálásában Európában (11). |
| --- | --- |

5.6

Várható, hogy a CET-technológiák fejlesztése és végrehajtása lényegesen kedvezően hat majd az európai foglalkoztatásra. A CET-berendezéseket és a CET szállítási infrastruktúráját biztosító vállalatok közül több európai székhelyű. A CET világszintű bevezetésének esetén ezek pl. berendezéseket és csővezetékeket is értékesítenek és szerelnek be. Európa határozott, globális állásponttal rendelkezik a CET-et illetően, ami tovább erősíthető, amennyiben az EU sikeresnek bizonyulna a CET-technológia korai, nagyszabású demonstrálásában Európában (11).

| 5.7 | Az EGSZB a „fenntartható” helyett a „tiszta” fosszilis tüzelőanyagok kifejezést javasolja. A fenntartható megfelelőbb pl. a nap- és a bioenergia tekintetében, és kevésbé megfelelő az olyan CET-technológiák tekintetében, amelyek hiányt pótolnak, és tiszta módon használják a fosszilis tüzelőanyagokat, míg teljes mértékben sikeresen át nem állunk a fenntartható energiaellátásra. |
| --- | --- |

5.7

Az EGSZB a „fenntartható” helyett a „tiszta” fosszilis tüzelőanyagok kifejezést javasolja. A fenntartható megfelelőbb pl. a nap- és a bioenergia tekintetében, és kevésbé megfelelő az olyan CET-technológiák tekintetében, amelyek hiányt pótolnak, és tiszta módon használják a fosszilis tüzelőanyagokat, míg teljes mértékben sikeresen át nem állunk a fenntartható energiaellátásra.

| 5.8 | Ami a CO2 biztonságos tárolásának megvalósíthatóságát illeti, e területen máris komoly tapasztalatra sikerült szert tenni, amint azt röviden alább jelezzük:






  i) | gázmezők: bizonyított földgáztartalom; igazolásra vár a fokozott gázkitermelés (EGR) potenciálja; |
| --- | --- | --- |

5.8

Ami a CO2 biztonságos tárolásának megvalósíthatóságát illeti, e területen máris komoly tapasztalatra sikerült szert tenni, amint azt röviden alább jelezzük:

i)

gázmezők: bizonyított földgáztartalom; igazolásra vár a fokozott gázkitermelés (EGR) potenciálja;

| ii) | olajmezők: bizonyított kőolajtartalom; fokozott kőolaj-kitermelési (EOR) gyakorlat az 1970-es évek közepe óta az USA délnyugati részén; |
| --- | --- |

ii)

olajmezők: bizonyított kőolajtartalom; fokozott kőolaj-kitermelési (EOR) gyakorlat az 1970-es évek közepe óta az USA délnyugati részén;

| iii) | víztartó rétegek: jelentős potenciál, komoly bizonytalanság; helyszínspecifikus értékelés szükséges, sokéves megfelelő tapasztalat a Sleipner mező Utsira sós víztartó rétegét illetően; |
| --- | --- |

iii)

víztartó rétegek: jelentős potenciál, komoly bizonytalanság; helyszínspecifikus értékelés szükséges, sokéves megfelelő tapasztalat a Sleipner mező Utsira sós víztartó rétegét illetően;

| iv) | szénrétegek: érdekes, kihasználásra váró terület a szénrétegben található metán kitermelésének CO2-befecskendezéssel történő növelésére. Ez azonban még mindig kutatási szakaszban van; |
| --- | --- |

iv)

szénrétegek: érdekes, kihasználásra váró terület a szénrétegben található metán kitermelésének CO2-befecskendezéssel történő növelésére. Ez azonban még mindig kutatási szakaszban van;

| v) | a nagyszabású demonstráció egyik fontos szempontja annak nyilvános kimutatása és igazolása, hogy a szén-dioxid többek között gázmezőkben való tárolása ugyanolyan biztonságos, mint a kőolaj és a földgáz ugyanilyen típusú mezőkből történő kitermelése. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket a nyilvánosság tájékoztatása érdekében. |
| --- | --- |

v)

a nagyszabású demonstráció egyik fontos szempontja annak nyilvános kimutatása és igazolása, hogy a szén-dioxid többek között gázmezőkben való tárolása ugyanolyan biztonságos, mint a kőolaj és a földgáz ugyanilyen típusú mezőkből történő kitermelése. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő intézkedéseket a nyilvánosság tájékoztatása érdekében.

6.   Részletes megjegyzések

| 6.1 | Az EGSZB támogatja a CET erőművekben történő demonstrációjának előmozdítására vonatkozóan az európai bizottsági közleményben megállapított mechanizmusokat, azonban több észrevétellel kíván élni. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB támogatja a CET erőművekben történő demonstrációjának előmozdítására vonatkozóan az európai bizottsági közleményben megállapított mechanizmusokat, azonban több észrevétellel kíván élni.

| 6.1.1 | Az Európai Bizottságnak olyan stratégiát kell meghatároznia, amely biztosítja, hogy az európai ipari kezdeményezés ne mutasson átfedést az európai élenjáró programmal és a zéró kibocsátású, fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek európai technológiai platformjával (ZEP). Szükség van arra, hogy ezeket a tevékenységeket megfelelően összehangolják, és hogy azok egymást kölcsönösen megerősítsék. |
| --- | --- |

6.1.1

Az Európai Bizottságnak olyan stratégiát kell meghatároznia, amely biztosítja, hogy az európai ipari kezdeményezés ne mutasson átfedést az európai élenjáró programmal és a zéró kibocsátású, fosszilis tüzelőanyaggal működő erőművek európai technológiai platformjával (ZEP). Szükség van arra, hogy ezeket a tevékenységeket megfelelően összehangolják, és hogy azok egymást kölcsönösen megerősítsék.

| 6.1.2 | Az Európai Bizottság közleményében a következőt említi: „az európai ipari kezdeményezés hatókörét a projekt hálózatán kívülre terjeszteni”. A kijelentés célja nem világos. Azt is hangsúlyozzák, hogy még mindig nem áll rendelkezésre a szükséges finanszírozás. Milyen hozzáadott értéket biztosíthat egy ilyen bővítés, és ez hogyan illeszkedik a CET terén a fent említett intézkedésekhez? |
| --- | --- |

6.1.2

Az Európai Bizottság közleményében a következőt említi: „az európai ipari kezdeményezés hatókörét a projekt hálózatán kívülre terjeszteni”. A kijelentés célja nem világos. Azt is hangsúlyozzák, hogy még mindig nem áll rendelkezésre a szükséges finanszírozás. Milyen hozzáadott értéket biztosíthat egy ilyen bővítés, és ez hogyan illeszkedik a CET terén a fent említett intézkedésekhez?

| 6.2 | Az EGSZB nem támogatja a CET-demonstrációk finanszírozásának ösztönzésére irányuló javaslatot, mivel nem elég mélyreható. |
| --- | --- |

6.2

Az EGSZB nem támogatja a CET-demonstrációk finanszírozásának ösztönzésére irányuló javaslatot, mivel nem elég mélyreható.

| 6.2.1 | A javaslat eseti megközelítést támogat, amelynek értelmében az Európai Bizottság elé nemzeti kezdeményezéseket terjesztenek, és az Európai Bizottság értékeli, hogy milyen állami támogatási és egyéb nemzeti intézkedéseket lehet engedélyezni. Az európai demonstrációs élenjáró projektek sikeres végrehajtása érdekében az Európai Bizottságnak központi koordinációs és felügyeleti szerepet kellene játszania. Ez azt jelentené, hogy az Európai Bizottság felelősséget vállalna az általános finanszírozásért. Az Európai Bizottság hozzájárulásán túl a finanszírozást ezt követően a tagállamoktól származó, erre a célra elkülönített hozzájárulásokkal lehetne kiegészíteni, amelyeket aztán engedélyezett állami támogatásként ismernek el. Ugyanakkor az ágazatnak kötelezettséget kellene vállalnia a finanszírozás és a végrehajtás tekintetében. |
| --- | --- |

6.2.1

A javaslat eseti megközelítést támogat, amelynek értelmében az Európai Bizottság elé nemzeti kezdeményezéseket terjesztenek, és az Európai Bizottság értékeli, hogy milyen állami támogatási és egyéb nemzeti intézkedéseket lehet engedélyezni. Az európai demonstrációs élenjáró projektek sikeres végrehajtása érdekében az Európai Bizottságnak központi koordinációs és felügyeleti szerepet kellene játszania. Ez azt jelentené, hogy az Európai Bizottság felelősséget vállalna az általános finanszírozásért. Az Európai Bizottság hozzájárulásán túl a finanszírozást ezt követően a tagállamoktól származó, erre a célra elkülönített hozzájárulásokkal lehetne kiegészíteni, amelyeket aztán engedélyezett állami támogatásként ismernek el. Ugyanakkor az ágazatnak kötelezettséget kellene vállalnia a finanszírozás és a végrehajtás tekintetében.

| 6.2.2 | A nemzeti hatóságok számára ösztönzőként szolgálna, ha az Európai Bizottság bizonyos feltételek mellett uniós társfinanszírozást garantálna a célzott nemzeti hozzájárulás arányában. Az előre meghatározott társfinanszírozás segíthet eloszlatni a projektek finanszírozásával kapcsolatban érzékelhető bizonytalanságot, és meggyorsíthatja ezek fejlesztését. |
| --- | --- |

6.2.2

A nemzeti hatóságok számára ösztönzőként szolgálna, ha az Európai Bizottság bizonyos feltételek mellett uniós társfinanszírozást garantálna a célzott nemzeti hozzájárulás arányában. Az előre meghatározott társfinanszírozás segíthet eloszlatni a projektek finanszírozásával kapcsolatban érzékelhető bizonytalanságot, és meggyorsíthatja ezek fejlesztését.

| 6.2.3 | A demonstrációs projektek finanszírozásának új finanszírozási eszközök révén való ösztönzése önmagában vonzó elgondolás. A végleges elemzésben azonban az ilyen modellek csak akkor lesznek majd eredményesek, ha elfogadható a kockázat, és ha egyértelmű, hogy az egyes esetekben hogyan nyerhetők vissza a hosszú távon felmerülő többletköltségek. |
| --- | --- |

6.2.3

A demonstrációs projektek finanszírozásának új finanszírozási eszközök révén való ösztönzése önmagában vonzó elgondolás. A végleges elemzésben azonban az ilyen modellek csak akkor lesznek majd eredményesek, ha elfogadható a kockázat, és ha egyértelmű, hogy az egyes esetekben hogyan nyerhetők vissza a hosszú távon felmerülő többletköltségek.

| 6.3 | Az EGSZB örömmel támogatja azt a nézetet, hogy a CET európai kibocsátáskereskedelmi rendszerben (EU ETS) való szerepeltetése fontos ösztönző a nagyszabású demonstrációs projektek európai kontextusban való fejlesztését és végrehajtását illetően. Az Európai Bizottság közleményében arra is rámutat, hogy az úttörő szelleműek számára „valós kereskedelmi haszon” kell, hogy jelentkezzen. |
| --- | --- |

6.3

Az EGSZB örömmel támogatja azt a nézetet, hogy a CET európai kibocsátáskereskedelmi rendszerben (EU ETS) való szerepeltetése fontos ösztönző a nagyszabású demonstrációs projektek európai kontextusban való fejlesztését és végrehajtását illetően. Az Európai Bizottság közleményében arra is rámutat, hogy az úttörő szelleműek számára „valós kereskedelmi haszon” kell, hogy jelentkezzen.

| 6.4 | Ugyanakkor megállapítja, hogy az EU ETS-nek képesnek kell lennie arra, hogy az egyes esetekben felmerülő többletköltségekért kompenzációt biztosítson, vagy akár ennél többet is tegyen. A dolgok jelenlegi állása szerint azonban ez a forgatókönyv az alábbi okokból nem garantálható:






  — | a 2012 utáni EU ETS-t illetően a helyzet továbbra sem világos; |
| --- | --- | --- |

6.4

Ugyanakkor megállapítja, hogy az EU ETS-nek képesnek kell lennie arra, hogy az egyes esetekben felmerülő többletköltségekért kompenzációt biztosítson, vagy akár ennél többet is tegyen. A dolgok jelenlegi állása szerint azonban ez a forgatókönyv az alábbi okokból nem garantálható:

—

a 2012 utáni EU ETS-t illetően a helyzet továbbra sem világos;

| — | feltételezve, hogy a CET az EU ETS része, továbbra is bizonytalanság mutatkozik a kibocsátási kvóták árképzését illetően. Ebben a kontextusban például a következő kérdések a legfontosabbak: a tagállami szintű árverés jellege, alkalmazási köre és ütemezése az uniós szintű plafon keretében vagy a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) hatása; |
| --- | --- |

—

feltételezve, hogy a CET az EU ETS része, továbbra is bizonytalanság mutatkozik a kibocsátási kvóták árképzését illetően. Ebben a kontextusban például a következő kérdések a legfontosabbak: a tagállami szintű árverés jellege, alkalmazási köre és ütemezése az uniós szintű plafon keretében vagy a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) hatása;

| — | a CET keretében felmerülő tényleges költségek 2012-t követően (korai demonstráció) és 2020 után (kereskedelmi végrehajtás) jelentős mértékben függ a K+F és a gazdasági fejlődés terén elért előrehaladástól (pl. üzemanyagárak, tervezési és építési költségek). |
| --- | --- |

—

a CET keretében felmerülő tényleges költségek 2012-t követően (korai demonstráció) és 2020 után (kereskedelmi végrehajtás) jelentős mértékben függ a K+F és a gazdasági fejlődés terén elért előrehaladástól (pl. üzemanyagárak, tervezési és építési költségek).

| 6.5 | A kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) fontos lehetőséget kínál arra, hogy az úttörő szelleműek valós kereskedelmi hasznot szerezzenek más felekkel szemben. Mindenesetre további munka szükséges annak érdekében, hogy az EU ETS megbízható és tartós piaci mozgatórugóvá váljon, mely az úttörő szelleműek számára versenyelőnyt biztosít az egymás után megjelenő piaci szereplőkkel szemben. Emellett erőfeszítéseket kell tenni határozottabb és lehetőség szerint eltérő piaci ösztönzők kialakítása érdekében. |
| --- | --- |

6.5

A kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) fontos lehetőséget kínál arra, hogy az úttörő szelleműek valós kereskedelmi hasznot szerezzenek más felekkel szemben. Mindenesetre további munka szükséges annak érdekében, hogy az EU ETS megbízható és tartós piaci mozgatórugóvá váljon, mely az úttörő szelleműek számára versenyelőnyt biztosít az egymás után megjelenő piaci szereplőkkel szemben. Emellett erőfeszítéseket kell tenni határozottabb és lehetőség szerint eltérő piaci ösztönzők kialakítása érdekében.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Lásd az EGSZB véleményét a következő tárgyban: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK és a 2006/12/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról (COM(2008) 18 végleges – 2008/0015 (COD)) – CESE 1203/2008 (NAT/401), 4. pont.

1

(2)  Lásd elsősorban a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) jelentését, az Energy systems analysis of CCS Technology; PRIMES model scenarios című elemzést, valamint a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló CESE 1203/2008 (NAT/401) sz. vélemény 5.3.2., 5.15.1, illetve 5.15.2. pontját.

2

Energy systems analysis of CCS Technology; PRIMES model scenarios

(3)  Az égési hatékonyság fokozása ugyan elengedhetetlen lesz, ez azonban önmagában még nem elegendő a szén-dioxid-kibocsátás megfelelő mértékű csökkentésének teljesítéséhez.

3

(4)  A Nemzetközi Energiaügynökség hatásvizsgálatának összefoglalása.

4

(5)  NAT/399, NAT/400, NAT/401 és TEN/334, TEN/338, TEN/341.

5

(6)  A NAT/401. sz. vélemény (CESE 1203/2008), melynek tárgya a szén-dioxid geológiai tárolásáról, valamint a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv, a 2000/60/EK, a 2001/80/EK, a 2004/35/EK és a 2006/12/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre tett európai bizottsági javaslat (COM(2008) 18 végleges – 2008/0015 (COD)).

6

(7)  Lásd a 2. lábjegyzetben említett „Primes” tanulmányt és a hozzá csatolt idevágó térképeket.

7

(8)  Ugyanakkor egyéb javaslatok is léteznek a finanszírozási holtpontról való kimozdulásra – lásd a Financing woes plague EU Climate technologies. [Az EU éghajlat-változási technológiái finanszírozási nehézségekkel küszködnek] című, 2008. február 27-én, szerdán megjelent EurActive.com cikket.

8

Financing woes plague EU Climate technologies.

(9)  Az európai parlamenti javaslatokban jelenleg 60 és 500 millió euró közötti ETS bevételi összeg elkülönítését mérlegelik nagyszabású kereskedelmi demonstrációs projektek javára (módosítva azt az irányelvtervezetet, amely a 2003/87/EK irányelvet az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében módosítja (COM(2008) 16 végleges)).

9

(10)  Ezzel összefüggésben hivatkozni lehet például az európai élenjáró programra vagy a zéró kibocsátású erőművek platformjára.

10

(11)  Lásd a Nemzetközi Energiaügynökség (IEA) jelentését.

11

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/54 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/54

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló 2006/32/EK irányelv által előírt nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek első értékeléséről – Közös lépések az energiahatékonyság érdekében

COM(2008) 11 végleges

(2009/C 77/14)

2008. január 23-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló 2006/32/EK irányelv által előírt nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek első értékeléséről – Közös lépések az energiahatékonyság érdekében

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. július 16-án elfogadta véleményét. (Előadó: Edgardo Maria IOZIA.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 17-i ülésnapon) 142 szavazattal 6 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság általában az energiahatékonyságról (1) és különösen az épületek energiahatékonyságáról (2) az utóbbi időben kiadott különféle véleményeiben határozott, szinte egyhangú támogatásának adott hangot az energiahatékonysággal kapcsolatos komoly politikát illetően. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság általában az energiahatékonyságról (1) és különösen az épületek energiahatékonyságáról (2) az utóbbi időben kiadott különféle véleményeiben határozott, szinte egyhangú támogatásának adott hangot az energiahatékonysággal kapcsolatos komoly politikát illetően.

| 1.2 | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok elmulasztották a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek (NEEAP-ok) időben történő benyújtását. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy néhány kivételtől eltekintve az elemzett dokumentumok nem mutatnak erőteljes, komoly kötelezettségvállalást a tagállamok részéről e célkitűzések elérése tekintetében. Ez különösen igaz az energiafogyasztás főbb területein: az egyéni közlekedésben és a lakásügyekben. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok elmulasztották a nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervek (NEEAP-ok) időben történő benyújtását. Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt is, hogy néhány kivételtől eltekintve az elemzett dokumentumok nem mutatnak erőteljes, komoly kötelezettségvállalást a tagállamok részéről e célkitűzések elérése tekintetében. Ez különösen igaz az energiafogyasztás főbb területein: az egyéni közlekedésben és a lakásügyekben.

| 1.3 | Csak két tagállam tartotta be az értesítési határidőt, további 15 két–hat hónapot késett, kettő akkor nyújtotta be a terveket, amikor az Európai Bizottság értékelése már elkészült, a többi nyolc pedig még annál is később. Az összes terv csak 2008 áprilisának elejére készült el, tíz hónappal az eredeti határidőt követően. |
| --- | --- |

1.3

Csak két tagállam tartotta be az értesítési határidőt, további 15 két–hat hónapot késett, kettő akkor nyújtotta be a terveket, amikor az Európai Bizottság értékelése már elkészült, a többi nyolc pedig még annál is később. Az összes terv csak 2008 áprilisának elejére készült el, tíz hónappal az eredeti határidőt követően.

| 1.4 | Az EGSZB megállapítja, hogy az európai bizottsági programok szerinti energiahatékonysági tervekből adódó megtakarítások játsszák várhatóan a fő szerepet az üvegházhatású gázok visszaszorításában. Az energiafogyasztás 2020-ra 20 %-kal való mérséklésére irányuló célkitűzésnek része a CO2-kibocsátás 780 Mt egyenértékkel való csökkentése is. Mivel az EU–25 kibocsátása 2006-ban 5 294 Mt egyenérték volt (az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2006. évi jelentése), az energiahatékonyság nyilvánvalóan felbecsülhetetlen szerepet játszik. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB megállapítja, hogy az európai bizottsági programok szerinti energiahatékonysági tervekből adódó megtakarítások játsszák várhatóan a fő szerepet az üvegházhatású gázok visszaszorításában. Az energiafogyasztás 2020-ra 20 %-kal való mérséklésére irányuló célkitűzésnek része a CO2-kibocsátás 780 Mt egyenértékkel való csökkentése is. Mivel az EU–25 kibocsátása 2006-ban 5 294 Mt egyenérték volt (az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2006. évi jelentése), az energiahatékonyság nyilvánvalóan felbecsülhetetlen szerepet játszik.

| 1.5 | Az EGSZB megállapítja, hogy annak megakadályozása érdekében, hogy a világon a hőmérséklet 2 °C-nál nagyobb mértékben növekedjen, az üvegházhatású gázok koncentrációját (ami jelenleg a térfogatra vonatkoztatva 425 ppm CO2 egyenérték) jócskán az 550 ppm (3) határérték alatt kell tartani. Tekintettel arra, hogy a koncentráció évente 2–3 ppm-mel nő, annak 450 ppm-en történő stabilizálása 50 %-os valószínűséggel azzal kecsegtet, hogy teljesülhet az átlaghőmérséklet legfeljebb 2 °C-kal való növekedésére irányuló célkitűzés. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB megállapítja, hogy annak megakadályozása érdekében, hogy a világon a hőmérséklet 2 °C-nál nagyobb mértékben növekedjen, az üvegházhatású gázok koncentrációját (ami jelenleg a térfogatra vonatkoztatva 425 ppm CO2 egyenérték) jócskán az 550 ppm (3) határérték alatt kell tartani. Tekintettel arra, hogy a koncentráció évente 2–3 ppm-mel nő, annak 450 ppm-en történő stabilizálása 50 %-os valószínűséggel azzal kecsegtet, hogy teljesülhet az átlaghőmérséklet legfeljebb 2 °C-kal való növekedésére irányuló célkitűzés.

| 1.6 | Szembeszökő eltérések voltak a tagállamok terveinek formátumában. Az energiahatékonysági cselekvési tervek hossza 13–221 oldal közötti volt, így gyakorlatilag lehetetlen volt az összehasonlítás. Sok ilyen tervet csak a nemzeti nyelven készítettek el, ami értelmezési nehézségekhez vezetett. Az EGSZB egy olyan modell elfogadását ajánlja, mint amilyet az EMEEES (az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló uniós irányelv értékelése és nyomon követése) projekt keretében a Wuppertali Éghajlati, Környezetvédelmi és Energetikai Intézettel együttműködve alakítottak ki. |
| --- | --- |

1.6

Szembeszökő eltérések voltak a tagállamok terveinek formátumában. Az energiahatékonysági cselekvési tervek hossza 13–221 oldal közötti volt, így gyakorlatilag lehetetlen volt az összehasonlítás. Sok ilyen tervet csak a nemzeti nyelven készítettek el, ami értelmezési nehézségekhez vezetett. Az EGSZB egy olyan modell elfogadását ajánlja, mint amilyet az EMEEES (az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló uniós irányelv értékelése és nyomon követése) projekt keretében a Wuppertali Éghajlati, Környezetvédelmi és Energetikai Intézettel együttműködve alakítottak ki.

| 1.7 | A tagállamok például megállapodásra jutottak az EEA-val egy nemzeti nyilvántartási jelentés modelljét illetően. Az EGSZB vélekedése szerint ehhez hasonló eljárást lehetne itt is elfogadni, amennyiben a modellt rugalmasabbá tudják tenni az egyes területeken (lakhatás, közlekedés stb.), külön függelékeket alkalmazva. |
| --- | --- |

1.7

A tagállamok például megállapodásra jutottak az EEA-val egy nemzeti nyilvántartási jelentés modelljét illetően. Az EGSZB vélekedése szerint ehhez hasonló eljárást lehetne itt is elfogadni, amennyiben a modellt rugalmasabbá tudják tenni az egyes területeken (lakhatás, közlekedés stb.), külön függelékeket alkalmazva.

| 1.8 | Az EGSZB szerint a nemzeti üzemeltetőkkel kötött önkéntes megállapodások hasznos eszközt jelentenek, azonban olyan megállapodások jóváhagyására nem kerülhet sor, hogy a célkitűzések betartásának elmulasztása kötelező normák előírását eredményezze. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB szerint a nemzeti üzemeltetőkkel kötött önkéntes megállapodások hasznos eszközt jelentenek, azonban olyan megállapodások jóváhagyására nem kerülhet sor, hogy a célkitűzések betartásának elmulasztása kötelező normák előírását eredményezze.

| 1.9 | Az Európai Bizottság máris számos – még 2006-ban meghirdetett – intézkedést tesz az energiatakarékosság kötelezővé tétele érdekében, valamint az ausztrál példa követését tervezi, és az olyan izzók fokozatos megszüntetését, amelyek energiájuk 90 %-át hő előállítására fordítják, és csak 10 %-ot fény előállítására. Az EGSZB reméli, hogy a gyártók lehetőséget találnak a kompakt fénycsövek árának csökkentésére, az EU-tagállamok állami intézményei pedig ösztönzik ezek gyártásának növelését, továbbá hogy az energiatakarékos izzók hosszabb életűek és kompaktabbak lesznek, valamint megoldódnak az újrahasznosításukkal összefüggő problémák. |
| --- | --- |

1.9

Az Európai Bizottság máris számos – még 2006-ban meghirdetett – intézkedést tesz az energiatakarékosság kötelezővé tétele érdekében, valamint az ausztrál példa követését tervezi, és az olyan izzók fokozatos megszüntetését, amelyek energiájuk 90 %-át hő előállítására fordítják, és csak 10 %-ot fény előállítására. Az EGSZB reméli, hogy a gyártók lehetőséget találnak a kompakt fénycsövek árának csökkentésére, az EU-tagállamok állami intézményei pedig ösztönzik ezek gyártásának növelését, továbbá hogy az energiatakarékos izzók hosszabb életűek és kompaktabbak lesznek, valamint megoldódnak az újrahasznosításukkal összefüggő problémák.

| 1.10 | A 2008 júniusának végén közzéteendő, következő EEA-jelentés ismerteti majd, hogy 35,8 Mt CO2-egyenértéknyi csökkenés mutatkozott az üvegházhatású gázokat illetően 2005 és 2006 között. Érdekes, hogy ebben a legfőbb szerepet a magánlakások és az irodák játszották, melyek 15,1 Mt egyenértéket takarítottak meg. Másrészről a villamos energia és a hő előállítása 14 Mt egyenérték növekedést mutatott. A csökkenés ellenére a jelentésből az derül ki, hogy az EU–27 kevesebb mint 0,5 % javulást ért el 1990-hez képest, illetve hogy egyes tagállamoknak fokozniuk kell erőfeszítéseiket. |
| --- | --- |

1.10

A 2008 júniusának végén közzéteendő, következő EEA-jelentés ismerteti majd, hogy 35,8 Mt CO2-egyenértéknyi csökkenés mutatkozott az üvegházhatású gázokat illetően 2005 és 2006 között. Érdekes, hogy ebben a legfőbb szerepet a magánlakások és az irodák játszották, melyek 15,1 Mt egyenértéket takarítottak meg. Másrészről a villamos energia és a hő előállítása 14 Mt egyenérték növekedést mutatott. A csökkenés ellenére a jelentésből az derül ki, hogy az EU–27 kevesebb mint 0,5 % javulást ért el 1990-hez képest, illetve hogy egyes tagállamoknak fokozniuk kell erőfeszítéseiket.

| 1.11 | Az energiapiac liberalizálásával felgyorsulhat az energiamegtakarítás, mivel az eltérő hatékonysági szintű előállítási és terjesztési rendszerek szembekerülnek egymással a piacon, és ez potenciálisan ösztönözheti a hulladékmennyiség csökkentése érdekében folytatott kutatást és beruházást. Az energia több mint 30 %-a vész el csak a termelési szakaszban. Az EGSZB egy nemrég készült véleményében (4) támogatta a Bizottság harmadik energiacsomagra vonatkozó javaslatait, melyek célja egy hatékony európai energiapiac létrehozása volt. |
| --- | --- |

1.11

Az energiapiac liberalizálásával felgyorsulhat az energiamegtakarítás, mivel az eltérő hatékonysági szintű előállítási és terjesztési rendszerek szembekerülnek egymással a piacon, és ez potenciálisan ösztönözheti a hulladékmennyiség csökkentése érdekében folytatott kutatást és beruházást. Az energia több mint 30 %-a vész el csak a termelési szakaszban. Az EGSZB egy nemrég készült véleményében (4) támogatta a Bizottság harmadik energiacsomagra vonatkozó javaslatait, melyek célja egy hatékony európai energiapiac létrehozása volt.

| 1.12 | Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy van fejlődési lehetőség, és még több a tennivaló. Több részletet szeretne kapni az Európai Bizottság által a nemzeti cselekvési tervek kapcsán végzett értékelés következtetéseiről, és lehetőséget kíván kapni arra, hogy az értékelés eredményével kapcsolatban saját véleményének is hangot adjon. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB határozottan úgy véli, hogy van fejlődési lehetőség, és még több a tennivaló. Több részletet szeretne kapni az Európai Bizottság által a nemzeti cselekvési tervek kapcsán végzett értékelés következtetéseiről, és lehetőséget kíván kapni arra, hogy az értékelés eredményével kapcsolatban saját véleményének is hangot adjon.

| 1.13 | Az EGSZB többször is hangsúlyozta az európai civil társadalom és a tagállamok bevonásának szükségességét, arra való tekintettel, hogy az európai lakosság teljes körű tájékozottsága és támogatása elengedhetetlen, ha az energiahatékonysági célkitűzéseket teljesíteni kívánjuk. A civil társadalom ajánlásait komolyan figyelembe kell venni. Az elfogadott intézkedéseknek mindenkor tekintettel kell lenniük azokra a nehézségekre, amelyekkel a hétköznapi emberek milliói mindennapi életük problémáinak megoldása során szembesülnek. Az energiatakarékossági programok elkerülhetetlenül költségesek, és ezek keretében gondosan megválasztott intézkedések szükségesek, továbbá megfelelően támogatni kell a kevésbé tehetőseket, akiknek meg kell fizetniük a növekvő energiaárak költségét, azonban képtelenek csökkenteni a számlájukon mutatkozó összegeket, például azért, mert otthon nem engedhetnek meg maguknak energiatakarékossági intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB többször is hangsúlyozta az európai civil társadalom és a tagállamok bevonásának szükségességét, arra való tekintettel, hogy az európai lakosság teljes körű tájékozottsága és támogatása elengedhetetlen, ha az energiahatékonysági célkitűzéseket teljesíteni kívánjuk. A civil társadalom ajánlásait komolyan figyelembe kell venni. Az elfogadott intézkedéseknek mindenkor tekintettel kell lenniük azokra a nehézségekre, amelyekkel a hétköznapi emberek milliói mindennapi életük problémáinak megoldása során szembesülnek. Az energiatakarékossági programok elkerülhetetlenül költségesek, és ezek keretében gondosan megválasztott intézkedések szükségesek, továbbá megfelelően támogatni kell a kevésbé tehetőseket, akiknek meg kell fizetniük a növekvő energiaárak költségét, azonban képtelenek csökkenteni a számlájukon mutatkozó összegeket, például azért, mert otthon nem engedhetnek meg maguknak energiatakarékossági intézkedéseket.

| 1.14 | Az EGSZB kitart amellett, hogy az energiahatékonyság terén tett kezdeményezéseknek egyedieknek és megvalósíthatóaknak kell lenniük, és mérlegeli legalább néhány intézkedés kötelezővé tételét, olyan ellenőrzésekkel együtt, amelyek célja annak meghatározása, hogy a gyakorlati eredmények mennyire maradnak el a tervektől, ahogyan az a gépjárművek kibocsátása, a szén-dioxid általában vett csökkentése, az üvegházhatású gázok kibocsátása és a megújuló energiaforrások esetében már megtörtént. |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB kitart amellett, hogy az energiahatékonyság terén tett kezdeményezéseknek egyedieknek és megvalósíthatóaknak kell lenniük, és mérlegeli legalább néhány intézkedés kötelezővé tételét, olyan ellenőrzésekkel együtt, amelyek célja annak meghatározása, hogy a gyakorlati eredmények mennyire maradnak el a tervektől, ahogyan az a gépjárművek kibocsátása, a szén-dioxid általában vett csökkentése, az üvegházhatású gázok kibocsátása és a megújuló energiaforrások esetében már megtörtént.

| 1.15 | A nemzeti cselekvési tervek nem határozzák meg egyértelműen, hogy milyen intézkedéseket és forrásokat vetnek be annak érdekében, hogy a végfelhasználókat bevonják egy jelentős európai energiahatékonysági és energiamegtakarítási tervbe. Az EGSZB több alkalommal felhívta már a figyelmet arra, hogy a szervezett civil társadalom elengedhetetlen szerepet játszhat abban, hogy meghatározza az információnyújtás és a bevált gyakorlat megosztásának jó példáit. Az EGSZB szeretné megvitatni ezt a kérdést az európai intézményekkel, amelyek egyébként nem tűnnek különösebben elkötelezettnek vagy tudatosnak. |
| --- | --- |

1.15

A nemzeti cselekvési tervek nem határozzák meg egyértelműen, hogy milyen intézkedéseket és forrásokat vetnek be annak érdekében, hogy a végfelhasználókat bevonják egy jelentős európai energiahatékonysági és energiamegtakarítási tervbe. Az EGSZB több alkalommal felhívta már a figyelmet arra, hogy a szervezett civil társadalom elengedhetetlen szerepet játszhat abban, hogy meghatározza az információnyújtás és a bevált gyakorlat megosztásának jó példáit. Az EGSZB szeretné megvitatni ezt a kérdést az európai intézményekkel, amelyek egyébként nem tűnnek különösebben elkötelezettnek vagy tudatosnak.

| 1.16 | Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok állítsanak fel egy speciális integrált utókövetési rendszert, mint amilyen például a vízügyi politikák esetében is működik. Az EU energiahatékonysági politikáival kapcsolatos információk és a végfelhasználókra (különösen a kkv-kra) gyakorolt hatások felmérésének hiányában, valamint a nemzetközi és az európai célkitűzések közötti koherencia ellenőrzését lehetővé tevő bármilyen módszertan, illetve az ezen felhasználók által elért eredményeket nyomon követő folyamat hiányában alapvető szükség van egy ilyen rendszerre. |
| --- | --- |

1.16

Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok állítsanak fel egy speciális integrált utókövetési rendszert, mint amilyen például a vízügyi politikák esetében is működik. Az EU energiahatékonysági politikáival kapcsolatos információk és a végfelhasználókra (különösen a kkv-kra) gyakorolt hatások felmérésének hiányában, valamint a nemzetközi és az európai célkitűzések közötti koherencia ellenőrzését lehetővé tevő bármilyen módszertan, illetve az ezen felhasználók által elért eredményeket nyomon követő folyamat hiányában alapvető szükség van egy ilyen rendszerre.

| 1.17 | Egyes ágazatokban, így a szociális lakások terén az épületállomány elavult és nem hatékony lakásokból áll. Több mint 25 millió otthonban van sürgős és összetett változtatásokra szükség. Az EGSZB reméli, hogy tervek készülnek majd a szociális lakások felújítására az EBB finanszírozása mellett. A nemzeti cselekvési tervekben nem történik utalás ilyen jellegű intézkedésekre. |
| --- | --- |

1.17

Egyes ágazatokban, így a szociális lakások terén az épületállomány elavult és nem hatékony lakásokból áll. Több mint 25 millió otthonban van sürgős és összetett változtatásokra szükség. Az EGSZB reméli, hogy tervek készülnek majd a szociális lakások felújítására az EBB finanszírozása mellett. A nemzeti cselekvési tervekben nem történik utalás ilyen jellegű intézkedésekre.

| 1.18 | Az EGSZB szerint a máris működőkhöz hasonló piaci eszközök értékes lehetőséget jelentenek. A végfelhasználók számára egy „negawatt”-piac, vagyis villamosenergia-hatékonysági piac létrehozása hasznos ösztönző lehet ahhoz, hogy a hétköznapi emberek megfelelő energiamegtakarítási módszereket kezdjenek alkalmazni. Mivel csak az izzók felváltása önmagában legalább nyolcvan 1 000 MW-os erőmű termelésének megfelelő megtakarítást jelenthetne (ami majdnem Olaszország bruttó működő kapacitásának felel meg), egyértelműen a termelők érdekében áll az energiahatékonyság támogatása, mivel ezáltal lehetővé válik számukra, hogy ugyanolyan mennyiségű villamos energia előállítása mellett több ügyfelet tudjanak ellátni. |
| --- | --- |

1.18

Az EGSZB szerint a máris működőkhöz hasonló piaci eszközök értékes lehetőséget jelentenek. A végfelhasználók számára egy „negawatt”-piac, vagyis villamosenergia-hatékonysági piac létrehozása hasznos ösztönző lehet ahhoz, hogy a hétköznapi emberek megfelelő energiamegtakarítási módszereket kezdjenek alkalmazni. Mivel csak az izzók felváltása önmagában legalább nyolcvan 1 000 MW-os erőmű termelésének megfelelő megtakarítást jelenthetne (ami majdnem Olaszország bruttó működő kapacitásának felel meg), egyértelműen a termelők érdekében áll az energiahatékonyság támogatása, mivel ezáltal lehetővé válik számukra, hogy ugyanolyan mennyiségű villamos energia előállítása mellett több ügyfelet tudjanak ellátni.

| 1.19 | Az EGSZB reményei szerint újból kedvező tendencia alakul ki, mely szerint a tagállamok komolyan veszik az energiahatékonysági és energiamegtakarítási politikákat, és ez komoly, hiteles, reális nemzeti terveket eredményez, melyek mérhető célkitűzéseket állapítanak meg. Jelezni kell, hogy a tagállamok milyen forrásokat kívánnak szánni az egyének és a vállalkozások részéről megkívánt beruházások megfelelő támogatására. |
| --- | --- |

1.19

Az EGSZB reményei szerint újból kedvező tendencia alakul ki, mely szerint a tagállamok komolyan veszik az energiahatékonysági és energiamegtakarítási politikákat, és ez komoly, hiteles, reális nemzeti terveket eredményez, melyek mérhető célkitűzéseket állapítanak meg. Jelezni kell, hogy a tagállamok milyen forrásokat kívánnak szánni az egyének és a vállalkozások részéről megkívánt beruházások megfelelő támogatására.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Az Európai Bizottság a nemzeti energiahatékonyság cselekvési tervek (NEEAP-ok) első értékeléséről szóló, „Közös lépések az energiahatékonyság érdekében” című közleményével a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (5) bekezdése szerinti kötelezettségének tesz eleget, mely szerint 2008. január 1-jéig értékelést kell közzétennie a 27 nemzeti cselekvési tervről. A második jelentést 2012. január 1., a harmadikat 2015. január 1. előtt kell közzétennie. |
| --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság a nemzeti energiahatékonyság cselekvési tervek (NEEAP-ok) első értékeléséről szóló, „Közös lépések az energiahatékonyság érdekében” című közleményével a 2006/32/EK irányelv 14. cikkének (5) bekezdése szerinti kötelezettségének tesz eleget, mely szerint 2008. január 1-jéig értékelést kell közzétennie a 27 nemzeti cselekvési tervről. A második jelentést 2012. január 1., a harmadikat 2015. január 1. előtt kell közzétennie.

| 2.2 | A közleményben említett célkitűzéseket az irányelv 4. cikkének (1) bekezdése állapította meg, mely szerint „A tagállamok átfogó nemzeti energiamegtakarítási célelőirányzatot fogadnak el, amely szerint ezen irányelv alkalmazásának kilencedik évére 9 %-os megtakarítás elérésére törekednek, és amelyet az energetikai szolgáltatások és egyéb energiahatékonyságot javító intézkedések útján kell elérni”. |
| --- | --- |

2.2

A közleményben említett célkitűzéseket az irányelv 4. cikkének (1) bekezdése állapította meg, mely szerint „A tagállamok átfogó nemzeti energiamegtakarítási célelőirányzatot fogadnak el, amely szerint ezen irányelv alkalmazásának kilencedik évére 9 %-os megtakarítás elérésére törekednek, és amelyet az energetikai szolgáltatások és egyéb energiahatékonyságot javító intézkedések útján kell elérni”.

| 2.3 | Az Európai Bizottság jelentése szerint az értesítési határidőt csak két tagállam teljesítette (Finnország és az Egyesült Királyság), további tizenöt pedig késett a tervek bejelentésével: Ausztria, Bulgária, Csehország, Ciprus, Dánia, Észtország, Németország, Írország, Olaszország, Litvánia, Málta, Hollandia, Lengyelország, Románia és Spanyolország. Belgium és Szlovákia 2007 végén nyújtotta be nemzeti cselekvési terveit, amikor már késő volt ezeket az értékelésben figyelembe venni. |
| --- | --- |

2.3

Az Európai Bizottság jelentése szerint az értesítési határidőt csak két tagállam teljesítette (Finnország és az Egyesült Királyság), további tizenöt pedig késett a tervek bejelentésével: Ausztria, Bulgária, Csehország, Ciprus, Dánia, Észtország, Németország, Írország, Olaszország, Litvánia, Málta, Hollandia, Lengyelország, Románia és Spanyolország. Belgium és Szlovákia 2007 végén nyújtotta be nemzeti cselekvési terveit, amikor már késő volt ezeket az értékelésben figyelembe venni.

3.   Az Európai Bizottság közleménye

| 3.1 | A tervek alapján öt tagállam tűzött ki maga elé az irányelvben foglaltaknál ambiciózusabb célkitűzéseket, mások pedig, bár magasabb célkitűzéseket állapítottak meg, ezeket nem tették hivatalos kötelezettségvállalássá. Az értékelt 17 terv közül hat nem az irányelvben foglalt (vagyis 2016-ig tartó) időszak egészére vonatkozott. Az állami szektor példaértékű szerepe mutatkozott meg Írországnál, amely az állami szektorban 2020-ig 33 %-os megtakarítási célkitűzést fogadott el; Németországnál, amely 2012-re az állami szektorban 30 %-os CO2-kibocsátás-csökkentést határozott meg; illetve az Egyesült Királyságnál, amely a központi kormányzati épületeket 2012-re CO2-semlegessé kívánja tenni. |
| --- | --- |

3.1

A tervek alapján öt tagállam tűzött ki maga elé az irányelvben foglaltaknál ambiciózusabb célkitűzéseket, mások pedig, bár magasabb célkitűzéseket állapítottak meg, ezeket nem tették hivatalos kötelezettségvállalássá. Az értékelt 17 terv közül hat nem az irányelvben foglalt (vagyis 2016-ig tartó) időszak egészére vonatkozott. Az állami szektor példaértékű szerepe mutatkozott meg Írországnál, amely az állami szektorban 2020-ig 33 %-os megtakarítási célkitűzést fogadott el; Németországnál, amely 2012-re az állami szektorban 30 %-os CO2-kibocsátás-csökkentést határozott meg; illetve az Egyesült Királyságnál, amely a központi kormányzati épületeket 2012-re CO2-semlegessé kívánja tenni.

| 3.2 | A jelentésben számos nemzeti kampányról történik említés, ilyen Írország Power of One kampánya, melynek weboldala is van az állami és a magánszektor között a bevált gyakorlatok megosztása céljából; a dániai középületek energetikai ellenőrzése – amelyekből származó ajánlások végrehajtása kötelező –; Németország 120 millió EUR költségvetésű programja szövetségi épületeinek korszerűsítésére, illetve Máltán zöld vezetők kinevezése, akik az egyes minisztériumok energiahatékonyságért és a megújuló energia előmozdításáért felelős tisztviselők. |
| --- | --- |

3.2

A jelentésben számos nemzeti kampányról történik említés, ilyen Írország Power of One kampánya, melynek weboldala is van az állami és a magánszektor között a bevált gyakorlatok megosztása céljából; a dániai középületek energetikai ellenőrzése – amelyekből származó ajánlások végrehajtása kötelező –; Németország 120 millió EUR költségvetésű programja szövetségi épületeinek korszerűsítésére, illetve Máltán zöld vezetők kinevezése, akik az egyes minisztériumok energiahatékonyságért és a megújuló energia előmozdításáért felelős tisztviselők.

| 3.3 | Az Egyesült Királyság valamennyi lakóingatlan-fejlesztése tekintetében a fenntartható otthonok kódexét alkalmazza, és ezzel valamennyi új otthon tekintetében a kódex 3. szintjének való megfelelést írja elő, ami a 2006. évi építési kódexhez képest 25 %-os energiateljesítménybeli javulást jelent. Ausztria arra törekszik, hogy a középületeket a jogi követelményeknél hatékonyabbá tegye, Spanyolország pedig azt tervezi, hogy a közterületi világítórendszereket korszerű, hatékonyabb berendezésekkel látja el, és javítja az energiahatékonyságot az ivóvízkezelés és -ellátás terén. |
| --- | --- |

3.3

Az Egyesült Királyság valamennyi lakóingatlan-fejlesztése tekintetében a fenntartható otthonok kódexét alkalmazza, és ezzel valamennyi új otthon tekintetében a kódex 3. szintjének való megfelelést írja elő, ami a 2006. évi építési kódexhez képest 25 %-os energiateljesítménybeli javulást jelent. Ausztria arra törekszik, hogy a középületeket a jogi követelményeknél hatékonyabbá tegye, Spanyolország pedig azt tervezi, hogy a közterületi világítórendszereket korszerű, hatékonyabb berendezésekkel látja el, és javítja az energiahatékonyságot az ivóvízkezelés és -ellátás terén.

| 3.4 | Lengyelország és Finnország az állami szektor tekintetében legalább a nemzeti célkitűzésnek megfelelő energiamegtakarítás elérését írja elő, amit az önkormányzatok szintjén már elértek, Hollandia célja pedig az, hogy ezen a területen élen járjon annak biztosításával, hogy 2010-re a nemzeti közbeszerzések 100 %-a és a helyi és regionális közbeszerzések 50 %-a fenntartható közbeszerzési kritériumokat is tartalmazzon. |
| --- | --- |

3.4

Lengyelország és Finnország az állami szektor tekintetében legalább a nemzeti célkitűzésnek megfelelő energiamegtakarítás elérését írja elő, amit az önkormányzatok szintjén már elértek, Hollandia célja pedig az, hogy ezen a területen élen járjon annak biztosításával, hogy 2010-re a nemzeti közbeszerzések 100 %-a és a helyi és regionális közbeszerzések 50 %-a fenntartható közbeszerzési kritériumokat is tartalmazzon.

| 3.5 | Különösen fontosnak tűnnek az adóösztönzők. Németország és Ausztria az energiafogyasztás 40 %-áért felelős épületekben kíván az energiahatékonysággal foglalkozni, Litvánia pedig tervezi egy csökkentett HÉA-mérték bevezetését (9 % a 18 % helyett) az állami finanszírozásból épülő lakásoknál. Hollandia terve egy energiaberuházási csökkentés bevezetése a magánvállalkozások számára, Olaszország pedig maximum 55 %-os bruttó adócsökkentést vezetett be tartós energiahatékony fogyasztási cikkek (ideértve az A+ kategóriás hűtőszekrényeket és vízmelegítőket) és világítóberendezések megvásárlására, továbbá az épületek energiahatékony felújítására. |
| --- | --- |

3.5

Különösen fontosnak tűnnek az adóösztönzők. Németország és Ausztria az energiafogyasztás 40 %-áért felelős épületekben kíván az energiahatékonysággal foglalkozni, Litvánia pedig tervezi egy csökkentett HÉA-mérték bevezetését (9 % a 18 % helyett) az állami finanszírozásból épülő lakásoknál. Hollandia terve egy energiaberuházási csökkentés bevezetése a magánvállalkozások számára, Olaszország pedig maximum 55 %-os bruttó adócsökkentést vezetett be tartós energiahatékony fogyasztási cikkek (ideértve az A+ kategóriás hűtőszekrényeket és vízmelegítőket) és világítóberendezések megvásárlására, továbbá az épületek energiahatékony felújítására.

| 3.6 | Az önkéntes megállapodásokat hasznos eszköznek tekintik, különösképpen Finnországban (a vizsgált időszakban ez a végső energiafelhasználás kb. 60 %-a volt, a cél pedig 2016-ra a 90 % elérése), Hollandiában, ahol ez főként a vállalkozásokat érinti, és Dániában, ahol viszont a közbeszerzést. Spanyolország, Lengyelország, az Egyesült Királyság, Románia és Írország az önkéntes megállapodásokat az energiamegtakarítási célok elérése kulcsfontosságú eszközének tekinti. |
| --- | --- |

3.6

Az önkéntes megállapodásokat hasznos eszköznek tekintik, különösképpen Finnországban (a vizsgált időszakban ez a végső energiafelhasználás kb. 60 %-a volt, a cél pedig 2016-ra a 90 % elérése), Hollandiában, ahol ez főként a vállalkozásokat érinti, és Dániában, ahol viszont a közbeszerzést. Spanyolország, Lengyelország, az Egyesült Királyság, Románia és Írország az önkéntes megállapodásokat az energiamegtakarítási célok elérése kulcsfontosságú eszközének tekinti.

| 3.7 | A piaci alapú eszközök csak néhány ország nemzeti tervében szerepelnek. Ilyen például Olaszországban a fehér tanúsítványok rendszere, amelyet az állam 2014-ig kíván meghosszabbítani, és amelyet Lengyelország is el kíván fogadni. Az Egyesült Királyság energiahatékonysági kötelezettségvállalását 2020-ig meghosszabbítják. Ezt CO2-kibocsátás-csökkentési célkitűzésnek nevezték át, és megtakarítási célkitűzése majdnem kétszerese a 2008–2011 közötti időszakra vonatkozó célkitűzésnek. Számos ország (különösen Ausztria, Németország, Írország, Olaszország, Lengyelország és Spanyolország) tulajdonít nagy jelentőséget az energetikai szolgáltatóvállalatoknak (ESCO-k), amelyek azonban egyelőre nem feleltek meg a várakozásoknak. |
| --- | --- |

3.7

A piaci alapú eszközök csak néhány ország nemzeti tervében szerepelnek. Ilyen például Olaszországban a fehér tanúsítványok rendszere, amelyet az állam 2014-ig kíván meghosszabbítani, és amelyet Lengyelország is el kíván fogadni. Az Egyesült Királyság energiahatékonysági kötelezettségvállalását 2020-ig meghosszabbítják. Ezt CO2-kibocsátás-csökkentési célkitűzésnek nevezték át, és megtakarítási célkitűzése majdnem kétszerese a 2008–2011 közötti időszakra vonatkozó célkitűzésnek. Számos ország (különösen Ausztria, Németország, Írország, Olaszország, Lengyelország és Spanyolország) tulajdonít nagy jelentőséget az energetikai szolgáltatóvállalatoknak (ESCO-k), amelyek azonban egyelőre nem feleltek meg a várakozásoknak.

| 3.8 | Bulgária, Románia és az Egyesült Királyság terve a kereskedelmi és a lakóingatlan-ágazatokat célzó alapok és finanszírozási mechanizmusok létrehozása. Az eltérő feladatkörrel rendelkező nemzeti energiahivatalok nem egyformán hajtják végre a tájékoztatási, oktatási és képzési politikákat; egyes országok, például Dánia és Olaszország, ezeket a feladatokat inkább a regionális és a helyi szervekre ruházzák. |
| --- | --- |

3.8

Bulgária, Románia és az Egyesült Királyság terve a kereskedelmi és a lakóingatlan-ágazatokat célzó alapok és finanszírozási mechanizmusok létrehozása. Az eltérő feladatkörrel rendelkező nemzeti energiahivatalok nem egyformán hajtják végre a tájékoztatási, oktatási és képzési politikákat; egyes országok, például Dánia és Olaszország, ezeket a feladatokat inkább a regionális és a helyi szervekre ruházzák.

| 3.9 | Az energiafogyasztás több mint egyharmadáért felelős közlekedést számos ország különösen fontosnak tekinti, a gyakorlatban azonban csak Ausztria és Írország javasol konkrét intézkedéseket a tömegközlekedésre történő áttérés előmozdítására. |
| --- | --- |

3.9

Az energiafogyasztás több mint egyharmadáért felelős közlekedést számos ország különösen fontosnak tekinti, a gyakorlatban azonban csak Ausztria és Írország javasol konkrét intézkedéseket a tömegközlekedésre történő áttérés előmozdítására.

| 3.10 | A benyújtott tervek legtöbbje „szokásos üzletmenet szerinti” megközelítést fogad el, és sok tagállamban mutatkozik jelentős eltérés a politikai kötelezettségvállalás és az elfogadott intézkedések, továbbá a kiosztott források között. |
| --- | --- |

3.10

A benyújtott tervek legtöbbje „szokásos üzletmenet szerinti” megközelítést fogad el, és sok tagállamban mutatkozik jelentős eltérés a politikai kötelezettségvállalás és az elfogadott intézkedések, továbbá a kiosztott források között.

| 3.11 | Az irányelv átültetésének szoros figyelemmel kísérése mellett az Európai Bizottság megkísérli annak végrehajtását az Intelligens energia – Európa program útján elősegíteni. Internetes platformot indít, melyen az irányelv végrehajtásának támogatásában érintettek észrevételei összegyűjthetők és közzétehetők, és remélhetőleg ez hozzájárul nemzeti intézkedések elfogadásához és a következő NEEAP-ok előkészítéséhez. A nemzeti terveket az energiahatékonyság-megfigyelő projekt keretében értékelik. |
| --- | --- |

3.11

Az irányelv átültetésének szoros figyelemmel kísérése mellett az Európai Bizottság megkísérli annak végrehajtását az Intelligens energia – Európa program útján elősegíteni. Internetes platformot indít, melyen az irányelv végrehajtásának támogatásában érintettek észrevételei összegyűjthetők és közzétehetők, és remélhetőleg ez hozzájárul nemzeti intézkedések elfogadásához és a következő NEEAP-ok előkészítéséhez. A nemzeti terveket az energiahatékonyság-megfigyelő projekt keretében értékelik.

| 3.12 | Az Európai Bizottság közleménye a nemzetközi együttműködés fontosságának újbóli hangsúlyozásával zárul, és utal egy nemzetközi energiahatékonysági platform létrehozására irányuló kezdeményezésére, amely segíthet technikai szabványok, kereskedelmi és technológiatranszferek kialakításában. Az Európa előtt álló főbb kihívások és az Európa által az éghajlatváltozás, az energiaellátás biztonsága és fenntarthatósága, továbbá az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentése terén vállalni kívánt felelősség határozott, eredményes programokat tesz szükségessé az energiahatékonyság javítása érdekében. |
| --- | --- |

3.12

Az Európai Bizottság közleménye a nemzetközi együttműködés fontosságának újbóli hangsúlyozásával zárul, és utal egy nemzetközi energiahatékonysági platform létrehozására irányuló kezdeményezésére, amely segíthet technikai szabványok, kereskedelmi és technológiatranszferek kialakításában. Az Európa előtt álló főbb kihívások és az Európa által az éghajlatváltozás, az energiaellátás biztonsága és fenntarthatósága, továbbá az üvegházhatásúgáz-kibocsátások csökkentése terén vállalni kívánt felelősség határozott, eredményes programokat tesz szükségessé az energiahatékonyság javítása érdekében.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | A közlemény első egyértelműen kedvezőtlen aspektusa az, hogy a 27 tagállam közül csak kettő nyújtotta be határidőre az irányelvben előírt nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervét. További 15 nem sokkal ezután benyújtotta következtetéseit, kettő túl későn nyújtott be jelentést ahhoz, hogy azt az értékelésnél figyelembe vegyék, a többi nyolc ország részéről pedig nyoma sem volt jelentésnek. Egy évvel a 2007. június 30-i határidő után egy tagállam még mindig nem készítette el jelentését. |
| --- | --- |

4.1

A közlemény első egyértelműen kedvezőtlen aspektusa az, hogy a 27 tagállam közül csak kettő nyújtotta be határidőre az irányelvben előírt nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervét. További 15 nem sokkal ezután benyújtotta következtetéseit, kettő túl későn nyújtott be jelentést ahhoz, hogy azt az értékelésnél figyelembe vegyék, a többi nyolc ország részéről pedig nyoma sem volt jelentésnek. Egy évvel a 2007. június 30-i határidő után egy tagállam még mindig nem készítette el jelentését.

| 4.2 | Az európai bizottsági következtetések másik kedvezőtlen eleme az, hogy az elemzett dokumentumok néhány kivételtől eltekintve nem mutatták fel azt a határozott és komoly kötelezettségvállalást, amelyet a helyzet megkíván. Egyre gyakoribb, hogy a tagállamokat képviselő állam- és kormányfők könnyedén elfogadnak Brüsszelben olyan irányelveket, amelyeket aztán hazatérve nem tudnak vagy akarnak betartani. A lisszaboni menetrend ennek legékesebb példája, azonban rengeteg egyéb példa is felhozható az ilyen ellentmondásos viselkedésre. Kétségkívül még több ilyen eset lesz majd a jövőben. |
| --- | --- |

4.2

Az európai bizottsági következtetések másik kedvezőtlen eleme az, hogy az elemzett dokumentumok néhány kivételtől eltekintve nem mutatták fel azt a határozott és komoly kötelezettségvállalást, amelyet a helyzet megkíván. Egyre gyakoribb, hogy a tagállamokat képviselő állam- és kormányfők könnyedén elfogadnak Brüsszelben olyan irányelveket, amelyeket aztán hazatérve nem tudnak vagy akarnak betartani. A lisszaboni menetrend ennek legékesebb példája, azonban rengeteg egyéb példa is felhozható az ilyen ellentmondásos viselkedésre. Kétségkívül még több ilyen eset lesz majd a jövőben.

| 4.3 | A nemzeti cselekvési terveket elolvasva meghökkentő a tervek formátumát és tartalmát illetően a referenciakeret és az egységesség teljes hiánya; emiatt ezek nehezen értelmezhetők, összehasonlításuk pedig szinte lehetetlen. A Wuppertali Éghajlati, Környezetvédelmi és Energetikai Intézettel együttműködve végrehajtott EMEEES (az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló uniós irányelv értékelése és nyomon követése) projekt részeként elkészült egy modell, melynek célja épp a nemzeti cselekvési tervek elkészítésének elősegítése. Belgium panaszlevelet írt amiatt, hogy ez a fontos modell csak május 11-én készült el, mindössze néhány nappal a nemzeti tervek benyújtásának határidejét megelőzően. |
| --- | --- |

4.3

A nemzeti cselekvési terveket elolvasva meghökkentő a tervek formátumát és tartalmát illetően a referenciakeret és az egységesség teljes hiánya; emiatt ezek nehezen értelmezhetők, összehasonlításuk pedig szinte lehetetlen. A Wuppertali Éghajlati, Környezetvédelmi és Energetikai Intézettel együttműködve végrehajtott EMEEES (az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról szóló uniós irányelv értékelése és nyomon követése) projekt részeként elkészült egy modell, melynek célja épp a nemzeti cselekvési tervek elkészítésének elősegítése. Belgium panaszlevelet írt amiatt, hogy ez a fontos modell csak május 11-én készült el, mindössze néhány nappal a nemzeti tervek benyújtásának határidejét megelőzően.

| 4.4 | A dokumentumok oldalszáma igen változó: az új uniós tagállamok közül Csehország és Litvánia esetében 13, Romániánál 41, Máltánál pedig 89 oldal. A nagy államokat tekintve Franciaország jelentése 37 oldal, Németországé 102, Spanyolországé 211, az Egyesült Királyságé pedig 214. Belgium szövetségi rendszere miatt négy dokumentumot készített, amelyek összesen 221 oldalt tesznek ki. A 25 tagállam által készített dokumentumok teljes oldalszáma (Svédország és Portugália nem szerepel az európai bizottsági oldalon) 2161, különféle adatokkal, táblázatokkal és mérésekkel együtt. Minden egyes ország maga választotta meg referenciaparamétereit, módszertanát és kommunikációs eszközét: ennek eredménye elkedvetlenítő, mivel semmiféle tendencia nem azonosítható. |
| --- | --- |

4.4

A dokumentumok oldalszáma igen változó: az új uniós tagállamok közül Csehország és Litvánia esetében 13, Romániánál 41, Máltánál pedig 89 oldal. A nagy államokat tekintve Franciaország jelentése 37 oldal, Németországé 102, Spanyolországé 211, az Egyesült Királyságé pedig 214. Belgium szövetségi rendszere miatt négy dokumentumot készített, amelyek összesen 221 oldalt tesznek ki. A 25 tagállam által készített dokumentumok teljes oldalszáma (Svédország és Portugália nem szerepel az európai bizottsági oldalon) 2161, különféle adatokkal, táblázatokkal és mérésekkel együtt. Minden egyes ország maga választotta meg referenciaparamétereit, módszertanát és kommunikációs eszközét: ennek eredménye elkedvetlenítő, mivel semmiféle tendencia nem azonosítható.

| 4.5 | Franciaország, Szlovénia, Görögország (csupán vázlat), Hollandia és Luxemburg nemzeti nyelvén készítette a dokumentumot (az előadó így ezeket nem tudta értelmezni). Nem egyszerű a bevált gyakorlatokat megosztani, ha a dokumentumokat eredeti nyelven kell olvasni, azonban a tagállamokat nem kérték fel, különösen pedig nem írták elő számukra, hogy egységes nyelven küldjék meg ezeket. Az Európai Bizottság egyetlen nyelvre lefordíttatta az összes dokumentumot, azonban a NEEAP-ok késedelmes benyújtása hatással volt a fordítási határidőkre. |
| --- | --- |

4.5

Franciaország, Szlovénia, Görögország (csupán vázlat), Hollandia és Luxemburg nemzeti nyelvén készítette a dokumentumot (az előadó így ezeket nem tudta értelmezni). Nem egyszerű a bevált gyakorlatokat megosztani, ha a dokumentumokat eredeti nyelven kell olvasni, azonban a tagállamokat nem kérték fel, különösen pedig nem írták elő számukra, hogy egységes nyelven küldjék meg ezeket. Az Európai Bizottság egyetlen nyelvre lefordíttatta az összes dokumentumot, azonban a NEEAP-ok késedelmes benyújtása hatással volt a fordítási határidőkre.

| 4.6 | Az EGSZB hangsúlyozni kívánja a nemzeti tervek célkitűzései és az itt említett két tényező közötti ellentmondást. Sem az enciklopédikus tervek, sem az összefoglalók nemigen segítenek annak megértésében, hogy pontosan merre is tart egy ország. A túlzott részletesség és a túlzott tömörség egyaránt azt eredményezi, hogy a jelentés nehezen érthető és értelmezhető lesz. Az EMEES-modell a két szélsőség között kedvező középút lehet. Az EGSZB határozottan ajánlja, hogy a nemzeti tervek következő fordulója tekintetében fogadjanak el könnyen értelmezhető és összevethető közös modellt. |
| --- | --- |

4.6

Az EGSZB hangsúlyozni kívánja a nemzeti tervek célkitűzései és az itt említett két tényező közötti ellentmondást. Sem az enciklopédikus tervek, sem az összefoglalók nemigen segítenek annak megértésében, hogy pontosan merre is tart egy ország. A túlzott részletesség és a túlzott tömörség egyaránt azt eredményezi, hogy a jelentés nehezen érthető és értelmezhető lesz. Az EMEES-modell a két szélsőség között kedvező középút lehet. Az EGSZB határozottan ajánlja, hogy a nemzeti tervek következő fordulója tekintetében fogadjanak el könnyen értelmezhető és összevethető közös modellt.

| 4.7 | A véleményben említett néhány dicséretes kivételtől eltekintve az EGSZB csalódásának ad hangot amiatt, hogy az állami szektorban és a mezőgazdaságban alapvetően hiányoznak a kezdeményezések. A NEEAP-oknak kevés köze van vagy egyáltalán nincs is köze ezekhez a fontos ágazatokhoz. |
| --- | --- |

4.7

A véleményben említett néhány dicséretes kivételtől eltekintve az EGSZB csalódásának ad hangot amiatt, hogy az állami szektorban és a mezőgazdaságban alapvetően hiányoznak a kezdeményezések. A NEEAP-oknak kevés köze van vagy egyáltalán nincs is köze ezekhez a fontos ágazatokhoz.

5.   Általános megjegyzések

| 5.1 | A Tanács 2007 januárjában felkérte az Európai Bizottságot az energia és az éghajlatváltozás terén nagyra törő célkitűzéseknek eleget tévő intézkedések meghozatalára. Ezeket a célkitűzéseket a harmadik energiacsomagban, a megújuló energiáról és az éghajlatváltozásról szóló csomagban, az új gépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentéséről szóló irányelvben, az új Energy Star-rendeletben, a hatékony járművek tekintetében ösztönzőket megállapító, a városi mobilitásról szóló zöld könyvben és a stratégiai energiatechnológiai tervben fektették le. |
| --- | --- |

5.1

A Tanács 2007 januárjában felkérte az Európai Bizottságot az energia és az éghajlatváltozás terén nagyra törő célkitűzéseknek eleget tévő intézkedések meghozatalára. Ezeket a célkitűzéseket a harmadik energiacsomagban, a megújuló energiáról és az éghajlatváltozásról szóló csomagban, az új gépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentéséről szóló irányelvben, az új Energy Star-rendeletben, a hatékony járművek tekintetében ösztönzőket megállapító, a városi mobilitásról szóló zöld könyvben és a stratégiai energiatechnológiai tervben fektették le.

| 5.2 | Ezen intézkedések kevés ajánlást és jóval több szabályt tartalmaznak. A kormányok azonban, miután formálisan jóváhagyták az intézkedéseket, nem tudnak ellenállni a nemzeti ipar nyomásának és kitartani döntéseik mellett. Ekkor változtatásokat sürgetnek azokban a politikákban, amelyekben együttesen egyetértésre jutottak, ahogyan a CO2-kibocsátás esetében is történt. |
| --- | --- |

5.2

Ezen intézkedések kevés ajánlást és jóval több szabályt tartalmaznak. A kormányok azonban, miután formálisan jóváhagyták az intézkedéseket, nem tudnak ellenállni a nemzeti ipar nyomásának és kitartani döntéseik mellett. Ekkor változtatásokat sürgetnek azokban a politikákban, amelyekben együttesen egyetértésre jutottak, ahogyan a CO2-kibocsátás esetében is történt.

| 5.3 | Annak oka, hogy a tagállamok miért nem túl lelkesek, magában az irányelvben rejlik. A (12) preambulumbekezdés kifejezetten megállapítja a következőt: „még ha a tagállamok kötelezettséget is vállalnak a célkitűzés elérése érdekében erőfeszítések megtételére, a nemzeti energiamegtakarítási célkitűzés jellegét tekintve csak célelőirányzat, és a 9 %-os célérték elérése tekintetében nem tartalmaz a tagállamokra nézve jogi úton kikényszeríthető kötelezettséget”. |
| --- | --- |

5.3

Annak oka, hogy a tagállamok miért nem túl lelkesek, magában az irányelvben rejlik. A (12) preambulumbekezdés kifejezetten megállapítja a következőt: „még ha a tagállamok kötelezettséget is vállalnak a célkitűzés elérése érdekében erőfeszítések megtételére, a nemzeti energiamegtakarítási célkitűzés jellegét tekintve csak célelőirányzat, és a 9 %-os célérték elérése tekintetében nem tartalmaz a tagállamokra nézve jogi úton kikényszeríthető kötelezettséget”.

| 5.4 | Az ilyen fajta jogszabály (a megfelelés hiányának esetére nem szankcionált, nem kötelező célkitűzéseket tartalmazó irányelvek) tipikus volt egy bizonyos időszakban, bizonyos szakterületeken tett jogalkotási kezdeményezések tekintetében. A tagállamok egészen mostanáig kitartottak saját szuverenitásuk megőrzése mellett az energetikai döntések, az energiaellátás, -termelés és -elosztás terén. Ennek eredménye a kérdéses időszakot jellemző „puha jog” kialakulása volt. A bioüzemanyagokról szóló (2003/30/EK) irányelv számszerű célkitűzéseket állapított meg, ezek elérésére azonban nem rendelkezett konkrét kötelezettségről. |
| --- | --- |

5.4

Az ilyen fajta jogszabály (a megfelelés hiányának esetére nem szankcionált, nem kötelező célkitűzéseket tartalmazó irányelvek) tipikus volt egy bizonyos időszakban, bizonyos szakterületeken tett jogalkotási kezdeményezések tekintetében. A tagállamok egészen mostanáig kitartottak saját szuverenitásuk megőrzése mellett az energetikai döntések, az energiaellátás, -termelés és -elosztás terén. Ennek eredménye a kérdéses időszakot jellemző „puha jog” kialakulása volt. A bioüzemanyagokról szóló (2003/30/EK) irányelv számszerű célkitűzéseket állapított meg, ezek elérésére azonban nem rendelkezett konkrét kötelezettségről.

| 5.5 | Az említett körülmények és feltételek mellett a fogyasztás 20 %-os csökkentésének 2020-ig az energiahatékonyság fokozásával való elérésére vonatkozó célkitűzést rendkívül nehéz lesz megvalósítani, hacsak nem kerülnek elfogadásra szigorú kiegészítő intézkedések és/vagy célkitűzések. |
| --- | --- |

5.5

Az említett körülmények és feltételek mellett a fogyasztás 20 %-os csökkentésének 2020-ig az energiahatékonyság fokozásával való elérésére vonatkozó célkitűzést rendkívül nehéz lesz megvalósítani, hacsak nem kerülnek elfogadásra szigorú kiegészítő intézkedések és/vagy célkitűzések.

| 5.6 | Az EGSZB mindig is támogatta és támogatni fogja a még nagyobb mértékű energiahatékonyság elérésére irányuló kezdeményezések mindegyikét, abban a meggyőződésben, hogy a szén-dioxid-kibocsátás és az EU energiafüggősége két kiemelt fontosságú kérdés. |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB mindig is támogatta és támogatni fogja a még nagyobb mértékű energiahatékonyság elérésére irányuló kezdeményezések mindegyikét, abban a meggyőződésben, hogy a szén-dioxid-kibocsátás és az EU energiafüggősége két kiemelt fontosságú kérdés.

| 5.7 | Ugyanakkor megállapítja, hogy ellentmondás mutatkozik az általános, nem kötelező intézkedések és az eredmény elérésére irányuló, kötelező egyedi intézkedések között. Miért van az, hogy nem minden kötelező, csak egyes elemek? Az Európai Bizottság maga járhatna elöl jó példával a saját épületeiben megvalósított energiahatékonyság és energiamegtakarítás mértékének, az általa tett kezdeményezéseknek és a biztosított finanszírozásnak a közzétételével. A „szövetségi” álláspontot ismertető függelék révén az olvasók megérthetnék, hogy miért fontosak az ilyen politikák. |
| --- | --- |

5.7

Ugyanakkor megállapítja, hogy ellentmondás mutatkozik az általános, nem kötelező intézkedések és az eredmény elérésére irányuló, kötelező egyedi intézkedések között. Miért van az, hogy nem minden kötelező, csak egyes elemek? Az Európai Bizottság maga járhatna elöl jó példával a saját épületeiben megvalósított energiahatékonyság és energiamegtakarítás mértékének, az általa tett kezdeményezéseknek és a biztosított finanszírozásnak a közzétételével. A „szövetségi” álláspontot ismertető függelék révén az olvasók megérthetnék, hogy miért fontosak az ilyen politikák.

| 5.8 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy komoly ellentmondás áll fenn az energiahatékonyság jelentős mértékű javítására alkalmas intézkedések elfogadását illetően közzétett várakozások és a tagállamok által benyújtott, összességében csalódást keltő és csüggesztő javaslatok között, és újfent hangsúlyozza a rövid, közép- és hosszú távra szóló gyakorlati intézkedések szükségességét annak érdekében, hogy mélyebb tartalmat lehessen adni a deklarált célkitűzéseknek. |
| --- | --- |

5.8

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy komoly ellentmondás áll fenn az energiahatékonyság jelentős mértékű javítására alkalmas intézkedések elfogadását illetően közzétett várakozások és a tagállamok által benyújtott, összességében csalódást keltő és csüggesztő javaslatok között, és újfent hangsúlyozza a rövid, közép- és hosszú távra szóló gyakorlati intézkedések szükségességét annak érdekében, hogy mélyebb tartalmat lehessen adni a deklarált célkitűzéseknek.

| 5.9 | Ha erre a következtetésre jutunk, az EGSZB inkább a célkitűzések megvalósítását lehetővé tévő intézkedések elfogadását sürgeti a máskor megszokott ilyen, csupán felszínes gesztusok helyett. |
| --- | --- |

5.9

Ha erre a következtetésre jutunk, az EGSZB inkább a célkitűzések megvalósítását lehetővé tévő intézkedések elfogadását sürgeti a máskor megszokott ilyen, csupán felszínes gesztusok helyett.

| 5.10 | Az EGSZB üdvözölte az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, illetve az ezt követő, „A lehetőségek kihasználása” című energiahatékonysági cselekvési tervet (2006. október 19.), azonban a jogszabály és az irányelvek viszonylag alacsony olajárakkal számoltak. Az irányelv 2004. évi benyújtásakor az olajár hordónként 42 USD körül mozgott, átlagára pedig 2006-ban majdnem 62 USD volt. |
| --- | --- |

5.10

Az EGSZB üdvözölte az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, illetve az ezt követő, „A lehetőségek kihasználása” című energiahatékonysági cselekvési tervet (2006. október 19.), azonban a jogszabály és az irányelvek viszonylag alacsony olajárakkal számoltak. Az irányelv 2004. évi benyújtásakor az olajár hordónként 42 USD körül mozgott, átlagára pedig 2006-ban majdnem 62 USD volt.

| 5.11 | Ezzel összefüggésben érthető, hogy a célkitűzések tájékoztató jellegűek voltak, és hogy az Európai Bizottság nem fogalmazott meg a tagállamok számára határozott kötelezettséget az irányelvben. Ahogy az EGSZB korábban fogalmazott: „a legjobb energia a fel nem használt energia”, azonban ha az energiatakarékosságot pusztán a tagállamok jóakaratára bízzuk, és lelkiismeretükön kívül más ösztönzőről nem rendelkezünk, a célkitűzés problematikus vagy egyszerűen megvalósíthatatlan lesz. |
| --- | --- |

5.11

Ezzel összefüggésben érthető, hogy a célkitűzések tájékoztató jellegűek voltak, és hogy az Európai Bizottság nem fogalmazott meg a tagállamok számára határozott kötelezettséget az irányelvben. Ahogy az EGSZB korábban fogalmazott: „a legjobb energia a fel nem használt energia”, azonban ha az energiatakarékosságot pusztán a tagállamok jóakaratára bízzuk, és lelkiismeretükön kívül más ösztönzőről nem rendelkezünk, a célkitűzés problematikus vagy egyszerűen megvalósíthatatlan lesz.

| 5.12 | Megengedheti azonban magának az Európai Unió, hogy ne teljesítse az energiaintenzitás évenként 1,5 %-kal való csökkentésére irányuló célkitűzést? Ne takarítsunk meg 390 Mtoe-t, ami 780 Mt CO2-ot jelent? Egyrészt egyértelmű, hogy nagyra törő célkitűzéseket állapítunk meg az üvegházhatású gázok kibocsátásának 20 %-kal való csökkentésére és energiaszükségletünk 20 %-ának megújuló forrásokból való kielégítésére, másfelől viszont a legközvetlenebbül elérhető célkitűzést, mely azonnali megtakarítással járna, lebecsüljük, és távoli óhajként kezeljük. |
| --- | --- |

5.12

Megengedheti azonban magának az Európai Unió, hogy ne teljesítse az energiaintenzitás évenként 1,5 %-kal való csökkentésére irányuló célkitűzést? Ne takarítsunk meg 390 Mtoe-t, ami 780 Mt CO2-ot jelent? Egyrészt egyértelmű, hogy nagyra törő célkitűzéseket állapítunk meg az üvegházhatású gázok kibocsátásának 20 %-kal való csökkentésére és energiaszükségletünk 20 %-ának megújuló forrásokból való kielégítésére, másfelől viszont a legközvetlenebbül elérhető célkitűzést, mely azonnali megtakarítással járna, lebecsüljük, és távoli óhajként kezeljük.

| 5.13 | Az EGSZB megállapítja, hogy egyes országokban a tervek megvalósítása a regionális kormányzatok felelősségi körébe tartozik, megfelelő koordináció nélkül, ami a gyakorlatban azt jelenti, hogy nincs harmonizáció és koherencia a régiók között. |
| --- | --- |

5.13

Az EGSZB megállapítja, hogy egyes országokban a tervek megvalósítása a regionális kormányzatok felelősségi körébe tartozik, megfelelő koordináció nélkül, ami a gyakorlatban azt jelenti, hogy nincs harmonizáció és koherencia a régiók között.

| 5.14 | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincs valódi választék a kínálati oldalon, és úgy ítéli meg, hogy a kívánt eredmények gyorsabb elérése érdekében több választási lehetőséget kell biztosítani a gyengébb csoportok, főként a fogyasztók egésze és a kis- és középvállalkozások számára szóló ösztönző intézkedések bevezetése mellett. Egyes országokban az ösztönzők rendkívül bíztató eredményeket hoztak, például a „fehér zománcos” termékek esetében. |
| --- | --- |

5.14

Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincs valódi választék a kínálati oldalon, és úgy ítéli meg, hogy a kívánt eredmények gyorsabb elérése érdekében több választási lehetőséget kell biztosítani a gyengébb csoportok, főként a fogyasztók egésze és a kis- és középvállalkozások számára szóló ösztönző intézkedések bevezetése mellett. Egyes országokban az ösztönzők rendkívül bíztató eredményeket hoztak, például a „fehér zománcos” termékek esetében.

| 5.15 | Az EGSZB sikeresnek tekinti az energiaszolgáltató társaságokkal tapasztaltakat, és támogatja, hogy az ilyen szolgáltatások szélesebb körben legyenek hozzáférhetőek az egyéni fogyasztók és a vállalkozások számára. E szolgáltatások pozitív aspektusai közül csak néhányat sorolunk fel: új szakmák, új lehetőségek a képzett foglalkoztatásra és jó eredmények az energiahatékonyság, valamint az üvegházhatást okozó gázok csökkentése terén. |
| --- | --- |

5.15

Az EGSZB sikeresnek tekinti az energiaszolgáltató társaságokkal tapasztaltakat, és támogatja, hogy az ilyen szolgáltatások szélesebb körben legyenek hozzáférhetőek az egyéni fogyasztók és a vállalkozások számára. E szolgáltatások pozitív aspektusai közül csak néhányat sorolunk fel: új szakmák, új lehetőségek a képzett foglalkoztatásra és jó eredmények az energiahatékonyság, valamint az üvegházhatást okozó gázok csökkentése terén.

| 5.16 | Az EGSZB kitart amellett, hogy a tagállamok előtt a megállapított célkitűzések tekintetében még sok teendő van, és meggyőződése, hogy – ahogy az a közlekedési kibocsátások esetében is történt – támogatni kell az európai bizottsági kezdeményezéseket, amennyiben azok szigorúbb kötelezettségeket rónak a tagállamokra. Az Európai Bizottság tavaly számos kedvező kezdeményezéssel élt: i) az új Energy Star-rendelet, melynek normái immár kötelezőek az irodai berendezésekre irányuló közbeszerzésekre nézve; ii) a városi mobilitásról szóló zöld könyv, mely az energiahatékonyabb járművek finanszírozásáról rendelkezik; iii) a harmadik energiacsomag, mely az energiahatékonyság terén növeli a nemzeti szabályozók hatáskörét; iv) a stratégiai energiatechnológiai terv és v) az új gépjárművek kibocsátásáról szóló rendelet. |
| --- | --- |

5.16

Az EGSZB kitart amellett, hogy a tagállamok előtt a megállapított célkitűzések tekintetében még sok teendő van, és meggyőződése, hogy – ahogy az a közlekedési kibocsátások esetében is történt – támogatni kell az európai bizottsági kezdeményezéseket, amennyiben azok szigorúbb kötelezettségeket rónak a tagállamokra. Az Európai Bizottság tavaly számos kedvező kezdeményezéssel élt: i) az új Energy Star-rendelet, melynek normái immár kötelezőek az irodai berendezésekre irányuló közbeszerzésekre nézve; ii) a városi mobilitásról szóló zöld könyv, mely az energiahatékonyabb járművek finanszírozásáról rendelkezik; iii) a harmadik energiacsomag, mely az energiahatékonyság terén növeli a nemzeti szabályozók hatáskörét; iv) a stratégiai energiatechnológiai terv és v) az új gépjárművek kibocsátásáról szóló rendelet.

| 5.17 | Az előttünk álló hónapokban további intézkedéseket terveznek. Ide értendők az energiahatékonysági követelményekről és a termékek széles skálájánál (ideértve a közterületek világítását és az irodai világítást, a minimális fogyasztással járó készenléti és kikapcsolt üzemmódokat) alkalmazandó zöld címkékről szóló új irányelvek, továbbá a 2009-re várható új rendeletek a televíziókról, a háztartási hűtőszekrényekről és fagyasztókról, mosógépekről és mosogatógépekről, vízmelegítőkről, személyi számítógépekről, képalkotó berendezésekről, villanymotorokról, hőszivattyúkról és légkondicionálókról. Az Európai Bizottság szintén 2009-ben tervezi egy javaslat elfogadását a háztartási izzók gyors felváltásának előmozdításáról. A személygépjárművek címkézéséről szóló irányelv felülvizsgálata, illetve a gumiabroncsok hatékonysága és a guminyomás és -minőség folyamatos nyomon követésére irányuló rendszerek lesznek az új közlekedési politika középpontjában. |
| --- | --- |

5.17

Az előttünk álló hónapokban további intézkedéseket terveznek. Ide értendők az energiahatékonysági követelményekről és a termékek széles skálájánál (ideértve a közterületek világítását és az irodai világítást, a minimális fogyasztással járó készenléti és kikapcsolt üzemmódokat) alkalmazandó zöld címkékről szóló új irányelvek, továbbá a 2009-re várható új rendeletek a televíziókról, a háztartási hűtőszekrényekről és fagyasztókról, mosógépekről és mosogatógépekről, vízmelegítőkről, személyi számítógépekről, képalkotó berendezésekről, villanymotorokról, hőszivattyúkról és légkondicionálókról. Az Európai Bizottság szintén 2009-ben tervezi egy javaslat elfogadását a háztartási izzók gyors felváltásának előmozdításáról. A személygépjárművek címkézéséről szóló irányelv felülvizsgálata, illetve a gumiabroncsok hatékonysága és a guminyomás és -minőség folyamatos nyomon követésére irányuló rendszerek lesznek az új közlekedési politika középpontjában.

| 5.18 | Az EGSZB nélkülözhetetlennek tartja egy olyan belső energiapiac megvalósítását, ahol – a villamos energiáról és a gázról szóló irányelvnek megfelelően – az árak egészséges verseny következtében alakulnak ki. |
| --- | --- |

5.18

Az EGSZB nélkülözhetetlennek tartja egy olyan belső energiapiac megvalósítását, ahol – a villamos energiáról és a gázról szóló irányelvnek megfelelően – az árak egészséges verseny következtében alakulnak ki.

| 5.19 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EU tagállamaiban képzési terveket kell kidolgozni az iskolák számára (amelyeknek ezt követően tevékenyen részt kell venniük az energiahatékonysági programokban), továbbá tájékoztató kampányokra van szükség annak érdekében, hogy a közfigyelem ráirányuljon a felelős és energiahatékony fogyasztás fontosságára és szükségességére. |
| --- | --- |

5.19

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az EU tagállamaiban képzési terveket kell kidolgozni az iskolák számára (amelyeknek ezt követően tevékenyen részt kell venniük az energiahatékonysági programokban), továbbá tájékoztató kampányokra van szükség annak érdekében, hogy a közfigyelem ráirányuljon a felelős és energiahatékony fogyasztás fontosságára és szükségességére.

| 5.20 | Különösen érdekes kezdeményezés volt az oktatás terén az olyan versenyek megszervezése, amelyekben a diákok aktív bevonása mellett műszaki intézmények versengtek a legnagyobb mértékű energiatakarékosság eléréséért. Például Olaszországban a javaslat gyakorlatba ültetésére kiírt 25 000 EUR díjazású „datti una scossa” elnevezésű projekt kiemelkedően sikeresnek bizonyult; egy másik példa pedig a nemzetközi ökomaraton, amelynek során egy francia intézet egy olyan jármű prototípusát mutatta be, mely 3039 km-t tett meg egyetlen liter benzinnel! Egy dániai csapatnak sikerült 9 g/km-es kibocsátású gépjárműmotort kifejlesztenie, ezzel elnyerve a „Climate Friendly Award” díjat. |
| --- | --- |

5.20

Különösen érdekes kezdeményezés volt az oktatás terén az olyan versenyek megszervezése, amelyekben a diákok aktív bevonása mellett műszaki intézmények versengtek a legnagyobb mértékű energiatakarékosság eléréséért. Például Olaszországban a javaslat gyakorlatba ültetésére kiírt 25 000 EUR díjazású „datti una scossa” elnevezésű projekt kiemelkedően sikeresnek bizonyult; egy másik példa pedig a nemzetközi ökomaraton, amelynek során egy francia intézet egy olyan jármű prototípusát mutatta be, mely 3039 km-t tett meg egyetlen liter benzinnel! Egy dániai csapatnak sikerült 9 g/km-es kibocsátású gépjárműmotort kifejlesztenie, ezzel elnyerve a „Climate Friendly Award” díjat.

| 5.21 | A jövőben rendelkezésre álló gazdasági eszközöknek hatékonyaknak és hosszú távon fenntarthatóaknak kell lenniük. Az EGSZB meggyőződése, hogy különös figyelmet kell szentelni az ösztönzők elosztására, melyeknek a végfelhasználókra kell irányulniuk. Meg kell fontolni továbbá azt a lehetőséget is, hogy az ösztönző intézkedések egy részét az energiaszolgáltatók számára tartsák fenn, ezáltal közös és összehangolt érdeket hozva létre az energiahatékonysági politikák tekintetében. |
| --- | --- |

5.21

A jövőben rendelkezésre álló gazdasági eszközöknek hatékonyaknak és hosszú távon fenntarthatóaknak kell lenniük. Az EGSZB meggyőződése, hogy különös figyelmet kell szentelni az ösztönzők elosztására, melyeknek a végfelhasználókra kell irányulniuk. Meg kell fontolni továbbá azt a lehetőséget is, hogy az ösztönző intézkedések egy részét az energiaszolgáltatók számára tartsák fenn, ezáltal közös és összehangolt érdeket hozva létre az energiahatékonysági politikák tekintetében.

| 5.22 | Annak érdekében, hogy a fogyasztók megfelelő árjelzéseket kapjanak, amelyek elősegítik az energia ésszerűbb és hatékonyabb felhasználását, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy szigorúan lépjen fel a „ragadozó” árképzés ellen, figyelembe véve az európai jogszabályokban elfogadottakat a megújuló energiaforrások megfelelő előmozdítása terén és tiszteletben tartva a gázról és a villamos energiáról szóló irányelvben a legsebezhetőbb fogyasztók számára előírt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

5.22

Annak érdekében, hogy a fogyasztók megfelelő árjelzéseket kapjanak, amelyek elősegítik az energia ésszerűbb és hatékonyabb felhasználását, az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy szigorúan lépjen fel a „ragadozó” árképzés ellen, figyelembe véve az európai jogszabályokban elfogadottakat a megújuló energiaforrások megfelelő előmozdítása terén és tiszteletben tartva a gázról és a villamos energiáról szóló irányelvben a legsebezhetőbb fogyasztók számára előírt rendelkezéseket.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  CESE 242/2006, előadó: Stéphane BUFFETAUT és CESE 1243/2007, előadó: Edgardo Maria IOZIA.

1

(2)  CESE 270/2008, előadó: Antonello PEZZINI.

2

(3)  Milliomod rész.

3

(4)  CESE 758/2008, előadó: Carmelo CEDRONE.

4

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/60

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A tárgyak internete

(2009/C 77/15)

2008. február 7-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A tárgyak internete.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. július 16-án elfogadta véleményét. (Előadó: Daniel RETUREAU).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szepember 17–18-án tartott 447. plenáris ülésén (a szeptember 18-i ülésnapon) 118 szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

Az EGSZB azt javasolja, hogy az Európai Bizottság

| 1.1 | Fektessen be a kutatásba, és támogassa az információk terjesztését (például a korábbi uniós elnökségi eseményekkel kapcsolatban), valamint a normák rögzítésére irányuló tevékenységeket, tekintettel a tárgyak internetének jelentőségére. |
| --- | --- |

1.1

Fektessen be a kutatásba, és támogassa az információk terjesztését (például a korábbi uniós elnökségi eseményekkel kapcsolatban), valamint a normák rögzítésére irányuló tevékenységeket, tekintettel a tárgyak internetének jelentőségére.

| 1.2 | Hozzon intézkedéseket a technológia bevezetését akadályozó tényezők kiküszöbölése érdekében. |
| --- | --- |

1.2

Hozzon intézkedéseket a technológia bevezetését akadályozó tényezők kiküszöbölése érdekében.

| 1.3 | Mérje fel, hogy vajon a központosított rendszerek képesek lesznek-e a tárgyak internetétől várt forgalom volumenének kezelésére, és hogy a (nevek és szolgáltatások) helyi irányítása megfelelőbb módszer-e a tömeges bevezetés kezelésére. |
| --- | --- |

1.3

Mérje fel, hogy vajon a központosított rendszerek képesek lesznek-e a tárgyak internetétől várt forgalom volumenének kezelésére, és hogy a (nevek és szolgáltatások) helyi irányítása megfelelőbb módszer-e a tömeges bevezetés kezelésére.

| 1.4 | Vizsgálja meg, hogy a jelenlegi irányelvek megfelelően kezelik-e az adatvédelmet és a biztonsági követelményeket, vagy új jogalkotási intézkedésekre van-e szükség. |
| --- | --- |

1.4

Vizsgálja meg, hogy a jelenlegi irányelvek megfelelően kezelik-e az adatvédelmet és a biztonsági követelményeket, vagy új jogalkotási intézkedésekre van-e szükség.

| 1.5 | Mérlegelje néhány olyan európai laboratórium létesítésének szükségességét, amelyeket közösen finanszíroznak az egyetemek és a magánvállalkozások, hogy a kutatási eredményeket Európában használják fel, és a kutatók ne vándoroljanak a világ más részein (USA) levő kutatóintézetekhez és kutatási vállalkozásokhoz. |
| --- | --- |

1.5

Mérlegelje néhány olyan európai laboratórium létesítésének szükségességét, amelyeket közösen finanszíroznak az egyetemek és a magánvállalkozások, hogy a kutatási eredményeket Európában használják fel, és a kutatók ne vándoroljanak a világ más részein (USA) levő kutatóintézetekhez és kutatási vállalkozásokhoz.

| 1.6 | Vizsgálja meg az elektromágnesességgel kapcsolatos esetleges kockázatokat – óvatosan kell eljárni a sok hullámleolvasót tartalmazó új környezetekkel kapcsolatban, különös tekintettel az ott dolgozó munkavállalókra. Az esetleges kockázatokról tájékoztatni kell őket, és gondoskodni kell a védőeszközök meglétéről. Ezt a kérdést viszont komolyan, tudományos tanulmányok segítségével kell értékelni. |
| --- | --- |

1.6

Vizsgálja meg az elektromágnesességgel kapcsolatos esetleges kockázatokat – óvatosan kell eljárni a sok hullámleolvasót tartalmazó új környezetekkel kapcsolatban, különös tekintettel az ott dolgozó munkavállalókra. Az esetleges kockázatokról tájékoztatni kell őket, és gondoskodni kell a védőeszközök meglétéről. Ezt a kérdést viszont komolyan, tudományos tanulmányok segítségével kell értékelni.

| 1.7 | Ne feledkezzen meg arról, hogy a technológiai fejlődésnek az embereket kell szolgálnia, és értékelni kell a kérdéskörrel kapcsolatos etikai kockázatokat. |
| --- | --- |

1.7

Ne feledkezzen meg arról, hogy a technológiai fejlődésnek az embereket kell szolgálnia, és értékelni kell a kérdéskörrel kapcsolatos etikai kockázatokat.

| 1.8 | A transzeurópai szolgáltatások esetében az Európai Bizottságnak vagy annak a független közigazgatási hatóságnak, amely a jövőben esetleg a spektrumot szabályozza, mérlegelnie kell a tárgyak internetének spektrumszükségleteit. |
| --- | --- |

1.8

A transzeurópai szolgáltatások esetében az Európai Bizottságnak vagy annak a független közigazgatási hatóságnak, amely a jövőben esetleg a spektrumot szabályozza, mérlegelnie kell a tárgyak internetének spektrumszükségleteit.

| 1.9 | A kutatásra kulcsfontosságú szerep hárul a tárgyak internetével kapcsolatos jövőbeli, valós idejű alkalmazások kezelésére szolgáló számítási kapacitás biztosítására irányuló verseny megnyerésében. |
| --- | --- |

1.9

A kutatásra kulcsfontosságú szerep hárul a tárgyak internetével kapcsolatos jövőbeli, valós idejű alkalmazások kezelésére szolgáló számítási kapacitás biztosítására irányuló verseny megnyerésében.

2.   Az Európai Bizottság javaslatai

| 2.1 | Az RFID-címkékről 2007-ben elfogadott közleményt (1), valamint a témával kapcsolatban tavaly novemberben Lisszabonban megrendezett konferenciát követően az Európai Bizottság e közleménnyel a következő szakaszba – a tárgyak internetének szakaszába – lép (2). |
| --- | --- |

2.1

Az RFID-címkékről 2007-ben elfogadott közleményt (1), valamint a témával kapcsolatban tavaly novemberben Lisszabonban megrendezett konferenciát követően az Európai Bizottság e közleménnyel a következő szakaszba – a tárgyak internetének szakaszába – lép (2).

| 2.2 | Említést érdemel, hogy az elmúlt években az EGSZB számos közleményt és kezdeményezést dolgozott ki (3): az i2010 programról időközi jelentés készült (4). |
| --- | --- |

2.2

Említést érdemel, hogy az elmúlt években az EGSZB számos közleményt és kezdeményezést dolgozott ki (3): az i2010 programról időközi jelentés készült (4).

3.   Észrevételek és elemző megjegyzések

3.1   Bevezetés

| 3.1.1 | Az IT fejlődése kulcsfontosságú kihívás társadalmaink számára, annál is inkább, mivel egységes piacával Európa alkalmas arra, hogy a digitális gazdaság kiemelt fontosságú régiójává váljék, amennyiben megfelelő összegeket fordít az alapkutatásokra és a K+F-re, továbbá e jövőbeli internet irányításának politikai szintjének is kellő figyelmet szentel. |
| --- | --- |

3.1.1

Az IT fejlődése kulcsfontosságú kihívás társadalmaink számára, annál is inkább, mivel egységes piacával Európa alkalmas arra, hogy a digitális gazdaság kiemelt fontosságú régiójává váljék, amennyiben megfelelő összegeket fordít az alapkutatásokra és a K+F-re, továbbá e jövőbeli internet irányításának politikai szintjének is kellő figyelmet szentel.

| 3.1.2 | A növekedés és a versenyképesség jelentős mértékben függ tőle, és legfőbb ideje, hogy ennek a fajta internetnek a politikai irányítási szintjén is történjenek lépések, fejlesztve ugyanakkor a technológiákat, bővítve a beruházásokat, valamint a nélkülözhetetlen ismereteket és szakértelmet. |
| --- | --- |

3.1.2

A növekedés és a versenyképesség jelentős mértékben függ tőle, és legfőbb ideje, hogy ennek a fajta internetnek a politikai irányítási szintjén is történjenek lépések, fejlesztve ugyanakkor a technológiákat, bővítve a beruházásokat, valamint a nélkülözhetetlen ismereteket és szakértelmet.

| 3.1.3 | Az internet, még az interaktív és mobil WEB2 jelenlegi időszakában is, több százezer szerver és router – azaz vezetékkel vagy optikai szállal összekötött számítógép – globális hálózatára épül; de a mobilterminálú kapcsolódások, amilyen a mobiltelefon és az internetes táblaszámítógép, elektromágneses hullámokkal működnek, és gyorsan bővülnek. Kapcsolódási standardjaik különbözőek (3G, 3G+-HSPDA, Edge, WiFi, WiMax) |
| --- | --- |

3.1.3

Az internet, még az interaktív és mobil WEB2 jelenlegi időszakában is, több százezer szerver és router – azaz vezetékkel vagy optikai szállal összekötött számítógép – globális hálózatára épül; de a mobilterminálú kapcsolódások, amilyen a mobiltelefon és az internetes táblaszámítógép, elektromágneses hullámokkal működnek, és gyorsan bővülnek. Kapcsolódási standardjaik különbözőek (3G, 3G+-HSPDA, Edge, WiFi, WiMax)

| 3.1.4 | A WEB2 interaktív; a felhasználó egyben a tartalom létrehozója is, akár egyénileg, akár együttműködésre épülő formákban (Wikipedia enciklopédia, ingyenes szoftverek stb.). Számos kkv foglalkozik szoftverek és kreatív tartalmak készítésével, főleg pedig igen különféle szolgáltatásokat nyújt (hálózatok felszerelése és karbantartása, informatikai biztonság, képzések stb.). |
| --- | --- |

3.1.4

A WEB2 interaktív; a felhasználó egyben a tartalom létrehozója is, akár egyénileg, akár együttműködésre épülő formákban (Wikipedia enciklopédia, ingyenes szoftverek stb.). Számos kkv foglalkozik szoftverek és kreatív tartalmak készítésével, főleg pedig igen különféle szolgáltatásokat nyújt (hálózatok felszerelése és karbantartása, informatikai biztonság, képzések stb.).

| 3.1.5 | Az informatikai áramköri lapkák egyre parányibbak, ugyanakkor mind bonyolultabbá válnak, energiafogyasztásuk pedig csökken. Egyre könnyebb mobilterminálokban helyezik el őket, ahol a szoftverek és a számítási teljesítmény felhasználásának a telefon, az internethozzáférés és a földrajzi lokalizálás (Sirf–3 csip) integrálása a célja. |
| --- | --- |

3.1.5

Az informatikai áramköri lapkák egyre parányibbak, ugyanakkor mind bonyolultabbá válnak, energiafogyasztásuk pedig csökken. Egyre könnyebb mobilterminálokban helyezik el őket, ahol a szoftverek és a számítási teljesítmény felhasználásának a telefon, az internethozzáférés és a földrajzi lokalizálás (Sirf–3 csip) integrálása a célja.

3.2   A tárgyak internete felé

| 3.2.1 | A tárgyak internetének alkalmazása bonyolult technológiai környezetben kezdődik meg, a WEB2 és az alábbi egyéb, többnyire már létező technológia alapján, amelyek egyesítése jelentős szakaszt jelent a tárgyak internete felé vezető úton:






  — | az Ipv6 (5), HTTP (6), FTP stb. protokoll. és egy új, univerzális HTML 5 szabvány a weblapok leolvasására (ez még kidolgozásra vár), |
| --- | --- | --- |

3.2.1

A tárgyak internetének alkalmazása bonyolult technológiai környezetben kezdődik meg, a WEB2 és az alábbi egyéb, többnyire már létező technológia alapján, amelyek egyesítése jelentős szakaszt jelent a tárgyak internete felé vezető úton:

—

az Ipv6 (5), HTTP (6), FTP stb. protokoll. és egy új, univerzális HTML 5 szabvány a weblapok leolvasására (ez még kidolgozásra vár),

| — | az RFID (7)-címkék és az adatbázisokat összekötő rádiófrekvenciás leolvasók, |
| --- | --- |

—

az RFID (7)-címkék és az adatbázisokat összekötő rádiófrekvenciás leolvasók,

| — | a földrajzi lokalizáció (GPS és nemsokára a Galileo), |
| --- | --- |

—

a földrajzi lokalizáció (GPS és nemsokára a Galileo),

| — | az összekapcsolt hálózatok és az adattároló kapacitások, |
| --- | --- |

—

az összekapcsolt hálózatok és az adattároló kapacitások,

| — | a mesterséges intelligencia, mindenekelőtt a web3-on (szemantikai web, amelynek nyelvezete közelebb áll majd a természetes nyelvhez) és a gépek közötti adatcsere kezelésére, |
| --- | --- |

—

a mesterséges intelligencia, mindenekelőtt a web3-on (szemantikai web, amelynek nyelvezete közelebb áll majd a természetes nyelvhez) és a gépek közötti adatcsere kezelésére,

| — | a nanotechnológiák, különösen a mikroprocesszorokra történő alkalmazás esetében, |
| --- | --- |

—

a nanotechnológiák, különösen a mikroprocesszorokra történő alkalmazás esetében,

| — | a 2D címkék (vonalkódok, Datamatrix), amelyeket továbbra is alkalmazni lehet, különösen úgy, hogy gazdag tartalmat Datamatrix-szal kódolt internetcímmel kapcsolnak össze, amelyet közvetlenül a weblaphoz kapcsolódó mobilterminállal fényképeznek le (különféle – idegenforgalmi, reklámjellegű, tájékoztatási célú stb. – felhasználási formák). |
| --- | --- |

—

a 2D címkék (vonalkódok, Datamatrix), amelyeket továbbra is alkalmazni lehet, különösen úgy, hogy gazdag tartalmat Datamatrix-szal kódolt internetcímmel kapcsolnak össze, amelyet közvetlenül a weblaphoz kapcsolódó mobilterminállal fényképeznek le (különféle – idegenforgalmi, reklámjellegű, tájékoztatási célú stb. – felhasználási formák).

| 3.2.2 | A jövő hálózati elemeinek erősödése során a nagymértékben párhuzamos informatika egyre növekvő szerepet tölt be; több száz vagy ezer processzor működhet párhuzamosan (8), nem pedig egymás utáni műveletekben, aminek a nyomán jelentősen meggyorsulhatnak a számítások, így bonyolult, egyidejű virtuális világegyetemeket lehet tervezni; a virtualizálás révén egyébként már sokkal teljesebb módon használható ki a számítógépek teljesítménye oly módon, hogy virtuálisan több gépet működtetnek egyetlen gépen, és ez eltérő felhasználású rendszerek esetében is lehetséges. Ez a technika gyorsan fejlődik. |
| --- | --- |

3.2.2

A jövő hálózati elemeinek erősödése során a nagymértékben párhuzamos informatika egyre növekvő szerepet tölt be; több száz vagy ezer processzor működhet párhuzamosan (8), nem pedig egymás utáni műveletekben, aminek a nyomán jelentősen meggyorsulhatnak a számítások, így bonyolult, egyidejű virtuális világegyetemeket lehet tervezni; a virtualizálás révén egyébként már sokkal teljesebb módon használható ki a számítógépek teljesítménye oly módon, hogy virtuálisan több gépet működtetnek egyetlen gépen, és ez eltérő felhasználású rendszerek esetében is lehetséges. Ez a technika gyorsan fejlődik.

| 3.2.3 | Európának kétségtelenül fejlesztenie kell a kutatásokat, továbbá magas szintű elméleti és gyakorlati szakképzettséget kell kialakítania ezeken a területeken, hogy visszatartsa azokat a kutatókat, akiket elcsábítanának a nagy amerikai – sőt, nemsokára kínai és indiai – egyetemi és magánlaboratóriumok. Ha nem történnek nagyszabású kezdeményezések a jövő internetének elsajátítására, akkor egyre jobban fenyeget a jelentős technológiai lemaradás veszélye. |
| --- | --- |

3.2.3

Európának kétségtelenül fejlesztenie kell a kutatásokat, továbbá magas szintű elméleti és gyakorlati szakképzettséget kell kialakítania ezeken a területeken, hogy visszatartsa azokat a kutatókat, akiket elcsábítanának a nagy amerikai – sőt, nemsokára kínai és indiai – egyetemi és magánlaboratóriumok. Ha nem történnek nagyszabású kezdeményezések a jövő internetének elsajátítására, akkor egyre jobban fenyeget a jelentős technológiai lemaradás veszélye.

| 3.2.4 | A tömegtárolási technológiák gyorsan fejlődnek; feltétlenül szükség van rájuk azokhoz az adatbázisokhoz, amelyek tartalmazzák az internetcímük által meghatározott tárgyak leírását. Ezek a kapacitások – az adatkezelési kapacitásokkal együtt – megnyitják az utat az intelligens internet előtt, amely – az azonosítási tárgyakból és adatbázisokból származó adatok egyesítése és kezelése révén – teljesebb adatbázisokban gyűjti össze az új ismereteket. A hálózat ugyanakkor számítógéppé válik, és olyan programokat tárol, amelyek segítségével adatbázisok vehetők igénybe, és emberi beavatkozásokra, bonyolult kérésekre, jelentések készítésére és egyéb tevékenységekre is lehetőség nyílik. |
| --- | --- |

3.2.4

A tömegtárolási technológiák gyorsan fejlődnek; feltétlenül szükség van rájuk azokhoz az adatbázisokhoz, amelyek tartalmazzák az internetcímük által meghatározott tárgyak leírását. Ezek a kapacitások – az adatkezelési kapacitásokkal együtt – megnyitják az utat az intelligens internet előtt, amely – az azonosítási tárgyakból és adatbázisokból származó adatok egyesítése és kezelése révén – teljesebb adatbázisokban gyűjti össze az új ismereteket. A hálózat ugyanakkor számítógéppé válik, és olyan programokat tárol, amelyek segítségével adatbázisok vehetők igénybe, és emberi beavatkozásokra, bonyolult kérésekre, jelentések készítésére és egyéb tevékenységekre is lehetőség nyílik.

3.3   Első alkalmazások

| 3.3.1 | Néhány ötlettel kapcsolatban jelenleg végeznek kísérleteket, bizonyos alkalmazásokat pedig már alkalmaznak a jelenlegi eszközökkel például a következő gazdasági szektorokban:






  — | kiskereskedelem (Wal-Mart) |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Néhány ötlettel kapcsolatban jelenleg végeznek kísérleteket, bizonyos alkalmazásokat pedig már alkalmaznak a jelenlegi eszközökkel például a következő gazdasági szektorokban:

—

kiskereskedelem (Wal-Mart)

| — | az áruszállítás logisztikája és az áruk nyomon követése |
| --- | --- |

—

az áruszállítás logisztikája és az áruk nyomon követése

| — | biztonsági kérdések egyes vállalatoknál stb. |
| --- | --- |

—

biztonsági kérdések egyes vállalatoknál stb.

| 3.3.2 | A tárgyakba, például belépőkártyákba, szupermarketekben árusított termékekbe beépített RFID-címkék a viszonylag kis távolságban elhelyezkedő (a távolság az alkalmazott frekvenciától függ) leolvasó számára egyidejűleg hozzáférhetővé teszik az ugyanakkor leolvasott valamennyi tárgy (bevásárlókocsi, konténer) címét és jellemzőit, és levonják a szükséges következtetéseket (vételár, részletes vámnyilatkozat). Japánban már használnak ilyen rendszert a vásárláshoz – ekkor egy, a mobiltelefonban található másik csippel lehet fizetni, valójában egy többfunkciós terminálról van szó. |
| --- | --- |

3.3.2

A tárgyakba, például belépőkártyákba, szupermarketekben árusított termékekbe beépített RFID-címkék a viszonylag kis távolságban elhelyezkedő (a távolság az alkalmazott frekvenciától függ) leolvasó számára egyidejűleg hozzáférhetővé teszik az ugyanakkor leolvasott valamennyi tárgy (bevásárlókocsi, konténer) címét és jellemzőit, és levonják a szükséges következtetéseket (vételár, részletes vámnyilatkozat). Japánban már használnak ilyen rendszert a vásárláshoz – ekkor egy, a mobiltelefonban található másik csippel lehet fizetni, valójában egy többfunkciós terminálról van szó.

| 3.3.3 | Ami a szállítási logisztikát illeti, (a földrajzi lokalizációval összefüggésben) valós időben mindent meg lehet tudni egy teljesítés alatt álló megrendelésről, ideértve a szállítmány földrajzi helyzetét. |
| --- | --- |

3.3.3

Ami a szállítási logisztikát illeti, (a földrajzi lokalizációval összefüggésben) valós időben mindent meg lehet tudni egy teljesítés alatt álló megrendelésről, ideértve a szállítmány földrajzi helyzetét.

| 3.3.4 | A tárgyak internete egyszerre mindenütt jelen van; bárhol, bármikor elérhető internetszolgáltatásról van szó, amelynek esetében a leolvasók által a feldolgozási folyamat különböző szakaszaiban továbbított információk automatikusan kezelhetők. |
| --- | --- |

3.3.4

A tárgyak internete egyszerre mindenütt jelen van; bárhol, bármikor elérhető internetszolgáltatásról van szó, amelynek esetében a leolvasók által a feldolgozási folyamat különböző szakaszaiban továbbított információk automatikusan kezelhetők.

| 3.3.5 | Bizonyos alkalmazásoknál a tárgyak kommunikálnak, a hálózat „tanul”, és képes megfelelő döntéseket hozni, például a domotikai alkalmazások esetében: ilyen többek között a személyek biofelismerése, az ajtónyitás, a ház és annak ellátására vonatkozó döntések végrehajtása, a fűtés és a szellőztetés, valamint a gyermekekkel kapcsolatos biztonsági intézkedések kezelése. |
| --- | --- |

3.3.5

Bizonyos alkalmazásoknál a tárgyak kommunikálnak, a hálózat „tanul”, és képes megfelelő döntéseket hozni, például a domotikai alkalmazások esetében: ilyen többek között a személyek biofelismerése, az ajtónyitás, a ház és annak ellátására vonatkozó döntések végrehajtása, a fűtés és a szellőztetés, valamint a gyermekekkel kapcsolatos biztonsági intézkedések kezelése.

| 3.3.6 | A bizonyos gépekhez vagy információkhoz történő hozzáférésről ujjlenyomat-leolvasók vagy alakfelismerők dönthetnek. |
| --- | --- |

3.3.6

A bizonyos gépekhez vagy információkhoz történő hozzáférésről ujjlenyomat-leolvasók vagy alakfelismerők dönthetnek.

3.4   A hálózatok mindenütt jelenlevősége és a magánélet védelme és a biztonság

| 3.4.1 | Ezek a megoldások azonban jelentősen veszélyeztethetik a magánéletet, az üzleti szféra titkosságát, az ügyfelek és az árukat, illetve szolgáltatásokat nyújtó cégek közötti viszonyt, ugyanis a bárhol igénybe vehető internet megfelelő működéséből az következik, hogy a hálózatok igen sok személyes, sőt, bizalmas és szigorúan magántermészetű adatot tartalmaznak, például az orvosi alkalmazások esetében. |
| --- | --- |

3.4.1

Ezek a megoldások azonban jelentősen veszélyeztethetik a magánéletet, az üzleti szféra titkosságát, az ügyfelek és az árukat, illetve szolgáltatásokat nyújtó cégek közötti viszonyt, ugyanis a bárhol igénybe vehető internet megfelelő működéséből az következik, hogy a hálózatok igen sok személyes, sőt, bizalmas és szigorúan magántermészetű adatot tartalmaznak, például az orvosi alkalmazások esetében.

| 3.4.2 | Kérdés, hogy az adatvédelemre vonatkozó jelenlegi közösségi jogi eszközök megfelelnek-e a közeljövő hálózatainak. |
| --- | --- |

3.4.2

Kérdés, hogy az adatvédelemre vonatkozó jelenlegi közösségi jogi eszközök megfelelnek-e a közeljövő hálózatainak.

| 3.4.3 | Amennyiben nem erősítik meg az érzékeny adatok védelmét és titkosságát, a „mindenütt jelen levő” hálózat teljes átláthatóságot teremthetne a személyek esetében (a házi kedvencként tartott állatoknál már ez a helyzet az európai azonosítási rendszernek köszönhetően). |
| --- | --- |

3.4.3

Amennyiben nem erősítik meg az érzékeny adatok védelmét és titkosságát, a „mindenütt jelen levő” hálózat teljes átláthatóságot teremthetne a személyek esetében (a házi kedvencként tartott állatoknál már ez a helyzet az európai azonosítási rendszernek köszönhetően).

| 3.4.4 | Különösen a szétszórt adatok keveredésére kell ügyelni, szabályozva a tárgyakra vonatkozó adatok találkozását és megtiltva ugyanezt személyekre vonatkozóan; az adatok terjesztése csak előzetes anonimizálásukkal történhet, ami megfosztja érveiktől azokat, akik a magánélet védelmére hivatkozva nem hajlandók szociológiai adatok közlésére; nincs szükség előzetes felhatalmazásra, ha az adatokat az eredmények közzététele előtt anonimizálják, majd statisztikailag feldolgozzák. |
| --- | --- |

3.4.4

Különösen a szétszórt adatok keveredésére kell ügyelni, szabályozva a tárgyakra vonatkozó adatok találkozását és megtiltva ugyanezt személyekre vonatkozóan; az adatok terjesztése csak előzetes anonimizálásukkal történhet, ami megfosztja érveiktől azokat, akik a magánélet védelmére hivatkozva nem hajlandók szociológiai adatok közlésére; nincs szükség előzetes felhatalmazásra, ha az adatokat az eredmények közzététele előtt anonimizálják, majd statisztikailag feldolgozzák.

| 3.4.5 | A – jogilag meghatározandó – bizalmas adatokat erős kódolással kell védeni, hogy a hozzáférés csak erre felhatalmazott személyek (vagy gépek) számára legyen lehetséges. |
| --- | --- |

3.4.5

A – jogilag meghatározandó – bizalmas adatokat erős kódolással kell védeni, hogy a hozzáférés csak erre felhatalmazott személyek (vagy gépek) számára legyen lehetséges.

| 3.4.6 | Az a kérdés, hogy a hamarosan használatba kerülő, nagy teljesítményű ultramagas frekvenciák ártalmatlanok-e, vagy milyen kockázatokkal járnak, egyelőre nyitott marad, amit az Európai Bizottság is elismer. |
| --- | --- |

3.4.6

Az a kérdés, hogy a hamarosan használatba kerülő, nagy teljesítményű ultramagas frekvenciák ártalmatlanok-e, vagy milyen kockázatokkal járnak, egyelőre nyitott marad, amit az Európai Bizottság is elismer.

| 3.4.7 | A munkavállalók elektromágneses hullámokkal szembeni védelmére vonatkozó jogszabályok könnyen elégtelennek bizonyulhatnak a magas, illetve ultramagas frekvenciáknak való folyamatos kitettség esetében. A tárgykörben készült tanulmányok – amelyek elvileg a mobiltelefonoknak a felhasználók egészségére gyakorolt lehetséges hatásait vizsgálták – nem hoztak meggyőző eredményt. Sürgősen fel kellene gyorsítani, és ki kellene szélesíteni a lehetséges kockázatokról és védekezésről folytatott kutatásokat, mielőtt egyes új generációs típusú címkék fejlesztése „vadon” tovább folytatódna (9). |
| --- | --- |

3.4.7

A munkavállalók elektromágneses hullámokkal szembeni védelmére vonatkozó jogszabályok könnyen elégtelennek bizonyulhatnak a magas, illetve ultramagas frekvenciáknak való folyamatos kitettség esetében. A tárgykörben készült tanulmányok – amelyek elvileg a mobiltelefonoknak a felhasználók egészségére gyakorolt lehetséges hatásait vizsgálták – nem hoztak meggyőző eredményt. Sürgősen fel kellene gyorsítani, és ki kellene szélesíteni a lehetséges kockázatokról és védekezésről folytatott kutatásokat, mielőtt egyes új generációs típusú címkék fejlesztése „vadon” tovább folytatódna (9).

| 3.4.8 | Lehetőleg univerzális, de legalábbis európai szintű szabályokat kell felállítani az RFID-címkék használatával kapcsolatban, amelyek a magánélet védelmét helyezik az előtérbe, és amelyek látóköre talán a „natural persons” (természetes személyek) körén túl is terjedhet, mivel a jelenlegi szabályozás alkalmazása nem egyenletesen történik, és nem terjed ki az RFID-címkék, illetve a tárgyak internete jelenlegi és jövőbeli felhasználásához kapcsolódó valamennyi helyzetre. |
| --- | --- |

3.4.8

Lehetőleg univerzális, de legalábbis európai szintű szabályokat kell felállítani az RFID-címkék használatával kapcsolatban, amelyek a magánélet védelmét helyezik az előtérbe, és amelyek látóköre talán a „natural persons” (természetes személyek) körén túl is terjedhet, mivel a jelenlegi szabályozás alkalmazása nem egyenletesen történik, és nem terjed ki az RFID-címkék, illetve a tárgyak internete jelenlegi és jövőbeli felhasználásához kapcsolódó valamennyi helyzetre.

3.5   A jövő internete

| 3.5.1 | A jövő internete – amennyiben egyáltalán lehet középtávú előrejelzéseket tenni egy szüntelenül alakuló területen – valószínűleg a web3 és a tárgyak internetének kombinációja lesz. |
| --- | --- |

3.5.1

A jövő internete – amennyiben egyáltalán lehet középtávú előrejelzéseket tenni egy szüntelenül alakuló területen – valószínűleg a web3 és a tárgyak internetének kombinációja lesz.

| 3.5.2 | A jövő internetének különféle elemei nagyrészt már léteznek, továbbfejlesztési szakaszban vannak, vagy most jönnek létre, úgyhogy ez az új internet nemsokára „berobban” a társadalomba, és olyan új paradigma lesz, amely újradefiniálja a mindenütt jelenlevő hálózatok helyét és szerepét a polgárok életében és a gazdasági növekedésben. Olyan folyamat ez, amelynek mértékét még nehéz felbecsülni, ám nagy jelentőségű társadalmi változást idézhet elő, és soha nem látott fejlődés forrása lehet azoknak a vállalkozásoknak és országoknak a számára, amelyek idejében végrehajtják a kutatáshoz, képzéshez, valamint a szabványok és az új szolgáltatások létrehozásához szükséges beruházásokat. Ez világszinten módosíthatja a gazdasági és tudományos erőviszonyokat, úgyhogy Európa számára megkerülhetetlen kihívásról van szó. |
| --- | --- |

3.5.2

A jövő internetének különféle elemei nagyrészt már léteznek, továbbfejlesztési szakaszban vannak, vagy most jönnek létre, úgyhogy ez az új internet nemsokára „berobban” a társadalomba, és olyan új paradigma lesz, amely újradefiniálja a mindenütt jelenlevő hálózatok helyét és szerepét a polgárok életében és a gazdasági növekedésben. Olyan folyamat ez, amelynek mértékét még nehéz felbecsülni, ám nagy jelentőségű társadalmi változást idézhet elő, és soha nem látott fejlődés forrása lehet azoknak a vállalkozásoknak és országoknak a számára, amelyek idejében végrehajtják a kutatáshoz, képzéshez, valamint a szabványok és az új szolgáltatások létrehozásához szükséges beruházásokat. Ez világszinten módosíthatja a gazdasági és tudományos erőviszonyokat, úgyhogy Európa számára megkerülhetetlen kihívásról van szó.

| 3.5.3 | Végül a tárgyak internete egybeolvasztja a fizikai és a digitális, a valóságos és a virtuális világot; az intelligens tárgyak (smart objects) beépülnek a mindenütt jelenlevő hálózatba (ubiquitous network), amelynek teljes jogú résztvevői, és sokkal nagyobb teret foglalnak el benne, mint a WEB 2 humanista, részvételen alapuló hálózatában, amely beleolvad a nagymértékben kibővült hálózatba. |
| --- | --- |

3.5.3

Végül a tárgyak internete egybeolvasztja a fizikai és a digitális, a valóságos és a virtuális világot; az intelligens tárgyak (smart objects) beépülnek a mindenütt jelenlevő hálózatba (ubiquitous network), amelynek teljes jogú résztvevői, és sokkal nagyobb teret foglalnak el benne, mint a WEB 2 humanista, részvételen alapuló hálózatában, amely beleolvad a nagymértékben kibővült hálózatba.

| 3.5.4 | Végül az új hálózat – mérete és új tartalmai miatt – irányítási problémákat is felvet, ugyanis a meghatározási követelmények több száz milliárd névre, felhasználandó univerzális szabványra vonatkoznak. Az RFID-t jelenleg magánszabványok és globális EPC-vel (elektronikus termékkódok) működő kereskedelmi kapcsolatok szabályozzák, de vajon ez az út vezet a jövő internetének teljes kibontakozása felé? |
| --- | --- |

3.5.4

Végül az új hálózat – mérete és új tartalmai miatt – irányítási problémákat is felvet, ugyanis a meghatározási követelmények több száz milliárd névre, felhasználandó univerzális szabványra vonatkoznak. Az RFID-t jelenleg magánszabványok és globális EPC-vel (elektronikus termékkódok) működő kereskedelmi kapcsolatok szabályozzák, de vajon ez az út vezet a jövő internetének teljes kibontakozása felé?

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2007) 96 végleges, A Bizottság Közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Rádiófrekvenciás azonosítás (RFID) Európában: lépések egy politikai keret felé.

1

(2)  Ld. „Towards an RFID policy for Europe” (A rádiófrekvenciás azonosításra vonatkozó európai politika felé), szemináriumi kiadvány, szerk.: Maarten VAN de VOORT és Andreas LIGTVOET, 2006. augusztus 31.

2

(3)  Például az EGSZB „Rádiófrekvenciás azonosítás” (RFID) című véleménye, előadó: Peter MORGAN, HL C 256., 2007.10.27., 66. o. – TEN/293.

3

(4)  Közlemény: „Előkészületek Európa digitális jövőjéhez – az i2010 félidős értékelése” COM(2008) 199 végleges.

4

(5)  6. verziójú internetprotokoll.

5

(6)  A hipertext átviteli protokoll (HTTP) az intraneteken és a World Wide Weben történő információtovábbításra szolgáló kommunikációs protokoll. Eredetileg arra szolgált, hogy segítségével hipertextes lapokat lehessen az interneten közzétenni és visszakeresni.

6

(7)  Radio Frequency Identification (rádiófrekvenciás azonosítás).

7

Radio Frequency Identification

(8)  A Stanford Egyetem új, „Pervasive Parallelism Lab” nevű laboratóriumot kezd működtetni, amelyet az USA informatikai ágazatának legnagyobb vállalatai – köztük a HP, az IBM és az Intel – finanszíroznak.

8

(9)  Egy, a mobiltelefonokról szóló angol tanulmány szerint a több éven át történő használat is ártalmatlan; a jelentés a

9

http://www.mthr.org.uk honlapon érhető el.

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/63 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/63

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a kreatív online tartalom belső piaci helyzetéről

COM(2007) 836 végleges

(2009/C 77/16)

2008. január 3-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a kreatív online tartalom piaci helyzetéről

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. július 16-án elfogadta véleményét. (Előadó: Daniel RETUREAU).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 18-i ülésnapon) 115 szavazattal 1 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

1.1   Fogyasztói jogok

| 1.1.1 | Az EGSZB a fogyasztók jogainak hatékony védelmének harcosa. E tekintetben érdeklődéssel várja, hogy kidolgozásra kerüljön az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások fogyasztóinak és felhasználóinak szóló útmutató. |
| --- | --- |

1.1.1

Az EGSZB a fogyasztók jogainak hatékony védelmének harcosa. E tekintetben érdeklődéssel várja, hogy kidolgozásra kerüljön az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások fogyasztóinak és felhasználóinak szóló útmutató.

| 1.1.2 | Az EGSZB szerint ennek az útmutatónak legalább a következő szempontokat kell tárgyalnia:






  — | a hálózat semlegessége a fogyasztók választásának előtérbe helyezése érdekében; |
| --- | --- | --- |

1.1.2

Az EGSZB szerint ennek az útmutatónak legalább a következő szempontokat kell tárgyalnia:

—

a hálózat semlegessége a fogyasztók választásának előtérbe helyezése érdekében;

| — | a személyes adatok megfelelő védelme, illetve fokozott biztonságú elektronikus környezet; |
| --- | --- |

—

a személyes adatok megfelelő védelme, illetve fokozott biztonságú elektronikus környezet;

| — | önkéntes szabályok és bizalmi védjegyek alkalmazása az elektronikus kereskedelemben; |
| --- | --- |

—

önkéntes szabályok és bizalmi védjegyek alkalmazása az elektronikus kereskedelemben;

| — | a fogyasztók jogainak alkalmazhatósága digitális környezetben, kitérve a hozzáférési jogokra, az univerzális szolgáltatásra és a jogszerűtlen kereskedelmi gyakorlatok elleni védelemre is; |
| --- | --- |

—

a fogyasztók jogainak alkalmazhatósága digitális környezetben, kitérve a hozzáférési jogokra, az univerzális szolgáltatásra és a jogszerűtlen kereskedelmi gyakorlatok elleni védelemre is;

| — | minőségi paraméterek bevezetése az online szolgáltatások számára; |
| --- | --- |

—

minőségi paraméterek bevezetése az online szolgáltatások számára;

| — | egyszerű európai űrlap online elérhetővé tétele a tisztességtelenségek bejelentésére; |
| --- | --- |

—

egyszerű európai űrlap online elérhetővé tétele a tisztességtelenségek bejelentésére;

| — | online, bíróságon kívüli konfliktusrendezési rendszer. |
| --- | --- |

—

online, bíróságon kívüli konfliktusrendezési rendszer.

1.2   Átjárhatóság

| 1.2.1 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az átjárhatóság központi jelentőségű gazdasági tényező. Megállapítja továbbá, hogy a nyílt szabványok alapvetően az átjárhatóságot szolgálják, és elősegítik a biztonság és a megbízhatóság megerősítését. |
| --- | --- |

1.2.1

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az átjárhatóság központi jelentőségű gazdasági tényező. Megállapítja továbbá, hogy a nyílt szabványok alapvetően az átjárhatóságot szolgálják, és elősegítik a biztonság és a megbízhatóság megerősítését.

| 1.2.2 | Az átjárhatóság folyamatos hiánya korlátozza az európai polgárokat az eszközökhöz, a szolgáltatásokhoz és a tartalmakhoz való hozzáférésben. Emiatt magasabb árat kénytelenek fizetni a berendezésekért, ugyanakkor az eszközök kiválasztásában is korlátozottak a lehetőségeik, ezért áthidaló megoldásokra szorulnak, mivel bizonyos érintett felek szükségtelen technikai eltéréseket vezetnek be, hogy monopolizálhassák a piacot. |
| --- | --- |

1.2.2

Az átjárhatóság folyamatos hiánya korlátozza az európai polgárokat az eszközökhöz, a szolgáltatásokhoz és a tartalmakhoz való hozzáférésben. Emiatt magasabb árat kénytelenek fizetni a berendezésekért, ugyanakkor az eszközök kiválasztásában is korlátozottak a lehetőségeik, ezért áthidaló megoldásokra szorulnak, mivel bizonyos érintett felek szükségtelen technikai eltéréseket vezetnek be, hogy monopolizálhassák a piacot.

| 1.2.3 | Az egymással kompatibilis európai DRM (1)-ek gondolata az EGSZB szemében téves pozitív eszmének tűnik, amely több problémát vet fel, mint amennyit megold, és egyes alkotókat ki is zárhat az online terjesztésből; ráadásul a digitális tartalmak piaca globális piac, amin belül a zónákra való felosztás korlátozza a felhasználók szabadságát. |
| --- | --- |

1.2.3

Az egymással kompatibilis európai DRM (1)-ek gondolata az EGSZB szemében téves pozitív eszmének tűnik, amely több problémát vet fel, mint amennyit megold, és egyes alkotókat ki is zárhat az online terjesztésből; ráadásul a digitális tartalmak piaca globális piac, amin belül a zónákra való felosztás korlátozza a felhasználók szabadságát.

| 1.3 | Az EGSZB szerint a digitális adathordozók, illetve tárolókapacitással rendelkező berendezések különböző változatainak többé-kevésbé anarchista módon – a tagállamok viszonylatában jelentősen különböző mértékben – történő megadóztatása súlyosan torzítja a piac működését. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB szerint a digitális adathordozók, illetve tárolókapacitással rendelkező berendezések különböző változatainak többé-kevésbé anarchista módon – a tagállamok viszonylatában jelentősen különböző mértékben – történő megadóztatása súlyosan torzítja a piac működését.

| 1.4 | A franciaországi „Olivennes”-törvénytervezetben alkalmazott büntetőjogi intézkedések és rendkívüli eljárások jócskán túlhaladnak az 1994-ben aláírt marrakeshi egyezményben foglalt WTO-követelményeken. Amint a Bíróság a Promusicae-ügyben hozott ítéletében leszögezte, a szerzői jogok tiszteletben tartása érdekében alkalmazott eszközök kiválasztásakor az arányosság elve szerint kell eljárni, és kielégítő egyensúlyt kell találni a jogok és szabadságok, illetve az érintettek érdekei között. |
| --- | --- |

1.4

A franciaországi „Olivennes”-törvénytervezetben alkalmazott büntetőjogi intézkedések és rendkívüli eljárások jócskán túlhaladnak az 1994-ben aláírt marrakeshi egyezményben foglalt WTO-követelményeken. Amint a Bíróság a Promusicae-ügyben hozott ítéletében leszögezte, a szerzői jogok tiszteletben tartása érdekében alkalmazott eszközök kiválasztásakor az arányosság elve szerint kell eljárni, és kielégítő egyensúlyt kell találni a jogok és szabadságok, illetve az érintettek érdekei között.

| 1.5 | Ezért várja érdeklődéssel az EGSZB a kreatív online tartalomról szóló, az Európai Bizottság által már tervbe vett ajánlást, amely várhatóan konkrétan nyilatkozik majd az átláthatóságról (címkézés) és a digitális jogok európai szinten történő megállapításának és kezelésének új formáiról; a kreatív tartalmak online terjesztéséhez kapcsolódó innovatív rendszerek ösztönzéséről és támogatásáról; valamint az olyan valódi eszközökre irányuló kutatásokról, amelyek hatékonyan képesek lehetnek fellépni a kereskedelmi célzattal készített illegális másolatok, illetve az alkotók kisemmizésének egyéb formái ellen. |
| --- | --- |

1.5

Ezért várja érdeklődéssel az EGSZB a kreatív online tartalomról szóló, az Európai Bizottság által már tervbe vett ajánlást, amely várhatóan konkrétan nyilatkozik majd az átláthatóságról (címkézés) és a digitális jogok európai szinten történő megállapításának és kezelésének új formáiról; a kreatív tartalmak online terjesztéséhez kapcsolódó innovatív rendszerek ösztönzéséről és támogatásáról; valamint az olyan valódi eszközökre irányuló kutatásokról, amelyek hatékonyan képesek lehetnek fellépni a kereskedelmi célzattal készített illegális másolatok, illetve az alkotók kisemmizésének egyéb formái ellen.

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1 | Az Európai Bizottság közleményének és kérdéseinek főbb szempontjai a következőkre irányulnak:






  — | a kreatív online tartalmak európai piacának szabályozása és harmonizálása |
| --- | --- | --- |

2.1

Az Európai Bizottság közleményének és kérdéseinek főbb szempontjai a következőkre irányulnak:

—

a kreatív online tartalmak európai piacának szabályozása és harmonizálása

| — | a szerzői jog és a szomszédos jogok európai rendszere; több területre vonatkozó használati engedélyek; az irodalmi és művészeti alkotások tulajdonához kapcsolódó jogok megfelelőbb védelme |
| --- | --- |

—

a szerzői jog és a szomszédos jogok európai rendszere; több területre vonatkozó használati engedélyek; az irodalmi és művészeti alkotások tulajdonához kapcsolódó jogok megfelelőbb védelme

| — | az adathordozókhoz igazított, átjárható európai DRM-megoldások, különös tekintettel az online tartalmakra |
| --- | --- |

—

az adathordozókhoz igazított, átjárható európai DRM-megoldások, különös tekintettel az online tartalmakra

| — | a kommunikáció és a pénzügyi tranzakciók biztonságának garantálása, harc az illegális (kalóz-)másolatok és a hamisítás ellen, a digitális gazdaságba vetett bizalom megerősítése és az online szolgáltatások fejlődésének elősegítése érdekében |
| --- | --- |

—

a kommunikáció és a pénzügyi tranzakciók biztonságának garantálása, harc az illegális (kalóz-)másolatok és a hamisítás ellen, a digitális gazdaságba vetett bizalom megerősítése és az online szolgáltatások fejlődésének elősegítése érdekében

| — | a jövő legnagyobb kihívása kétségkívül a magáncélú másolatokhoz kapcsolódó kérdések megoldása lesz, amelyek körül Európában heves viták lángoltak fel. Az Unió különböző tagállamai ugyanis távolról sem rendelkeznek harmonizált szabályozással e kérdésben. |
| --- | --- |

—

a jövő legnagyobb kihívása kétségkívül a magáncélú másolatokhoz kapcsolódó kérdések megoldása lesz, amelyek körül Európában heves viták lángoltak fel. Az Unió különböző tagállamai ugyanis távolról sem rendelkeznek harmonizált szabályozással e kérdésben.

| 2.2 | Az Európai Bizottság szolgálatai által a közleménytől elkülönülten, kizárólag angol nyelven közzétett, 41 oldalas munkadokumentum (2) szerint az online kommunikáció határokon átnyúló jellege, valamint az új technológiák által életre hívott új kereskedelmi modellek megjelenése miatt az Unió politikáinak a tartalmak és a tudás online terjesztéséhez kapcsolódó új modellek támogatására és gyors elterjesztésére kellene irányulniuk. „Kreatív online tartalmak” alatt olyan tartalmakat, illetve szolgáltatásokat kell érteni, mint az online audiovizuális média (filmek, televízió, zene, rádió), az online játékok, az online kiadványok, az online oktatási eszközök, valamint a felhasználók által létrehozott tartalmak (közösségi hálózatok, blogok stb.). |
| --- | --- |

2.2

Az Európai Bizottság szolgálatai által a közleménytől elkülönülten, kizárólag angol nyelven közzétett, 41 oldalas munkadokumentum (2) szerint az online kommunikáció határokon átnyúló jellege, valamint az új technológiák által életre hívott új kereskedelmi modellek megjelenése miatt az Unió politikáinak a tartalmak és a tudás online terjesztéséhez kapcsolódó új modellek támogatására és gyors elterjesztésére kellene irányulniuk. „Kreatív online tartalmak” alatt olyan tartalmakat, illetve szolgáltatásokat kell érteni, mint az online audiovizuális média (filmek, televízió, zene, rádió), az online játékok, az online kiadványok, az online oktatási eszközök, valamint a felhasználók által létrehozott tartalmak (közösségi hálózatok, blogok stb.).

| 2.3 | Az elsődleges, már az i2010 programban (3) is hangoztatott cél egy egységes európai információs térség létrehozása. Miközben az online terjesztéshez kapcsolódó különféle technológiai platformok egyre szaporodnak és terjednek, a felmerült problémák továbbra sem oldódtak meg. |
| --- | --- |

2.3

Az elsődleges, már az i2010 programban (3) is hangoztatott cél egy egységes európai információs térség létrehozása. Miközben az online terjesztéshez kapcsolódó különféle technológiai platformok egyre szaporodnak és terjednek, a felmerült problémák továbbra sem oldódtak meg.

| 2.4 | Ami a digitális gazdaságba vetett bizalom problémáját illeti, visszatérő kérdés az eszközök, szolgáltatások és platformok átjárhatóságának kérdése; egyesek szerint a „peer-to-peer” (P2P) illetve „BitTorrent” fájlcserélő rendszerek büntetőjogi üldözése és a szellemi tulajdonjogokat védő drákói rendszerek nem alkalmasak a bizalom légkörének kialakítására, annál is inkább, mert a felhasználók által létrehozott tartalmak robbanásszerű fejlődésével – ami új dimenziót ad a digitális gazdaságban játszott szerepüknek – az állami szintű politikának számos területen új kihívásokkal kell szembenézniük, különös tekintettel a bizalomra és a biztonságra. |
| --- | --- |

2.4

Ami a digitális gazdaságba vetett bizalom problémáját illeti, visszatérő kérdés az eszközök, szolgáltatások és platformok átjárhatóságának kérdése; egyesek szerint a „peer-to-peer” (P2P) illetve „BitTorrent” fájlcserélő rendszerek büntetőjogi üldözése és a szellemi tulajdonjogokat védő drákói rendszerek nem alkalmasak a bizalom légkörének kialakítására, annál is inkább, mert a felhasználók által létrehozott tartalmak robbanásszerű fejlődésével – ami új dimenziót ad a digitális gazdaságban játszott szerepüknek – az állami szintű politikának számos területen új kihívásokkal kell szembenézniük, különös tekintettel a bizalomra és a biztonságra.

| 2.5 | A fogyasztói szervezetek élesen bírálják a DRM-ek alkalmazását, mivel szerintük ezek sértik a fogyasztók alapvető jogait. Egyúttal kockázatokkal járnak az adatvédelemre nézve is, és a fogyasztók számára nem kezelhetők könnyen. Az iparág egyes képviselői azonban kiállnak mellettük, hangsúlyozva, hogy az átjárhatósággal kapcsolatos problémák a berendezések gyártóira, illetve a szoftverek tervezőire vezethetők vissza. |
| --- | --- |

2.5

A fogyasztói szervezetek élesen bírálják a DRM-ek alkalmazását, mivel szerintük ezek sértik a fogyasztók alapvető jogait. Egyúttal kockázatokkal járnak az adatvédelemre nézve is, és a fogyasztók számára nem kezelhetők könnyen. Az iparág egyes képviselői azonban kiállnak mellettük, hangsúlyozva, hogy az átjárhatósággal kapcsolatos problémák a berendezések gyártóira, illetve a szoftverek tervezőire vezethetők vissza.

| 2.6 | A globális piacon a nemzeti piacok szereplői a nyelvek sokféleségével és egyes piacok szűkösségével, illetve az engedélyekre vonatkozó nemzeti szabályozások eltéréseivel kénytelenek szembesülni. Az internetszolgáltatók a több területre vonatkozó használati engedélyeket és szabályozásokat támogatják, az iparág más ágazatai azonban alapvetően kedvezőtlenül fogadják ezt az elgondolást. A nemzeti engedélyek a szerzők megfelelőbb díjazását tennék lehetővé; ugyanakkor számos jelentős jogkezelő intézmény tevékenysége egyszerre több országra is kiterjed. A zenei szervezetek és a mobilszolgáltatók ugyanakkor a jogdíjak behajtásának egyszerűsítését sürgetik. |
| --- | --- |

2.6

A globális piacon a nemzeti piacok szereplői a nyelvek sokféleségével és egyes piacok szűkösségével, illetve az engedélyekre vonatkozó nemzeti szabályozások eltéréseivel kénytelenek szembesülni. Az internetszolgáltatók a több területre vonatkozó használati engedélyeket és szabályozásokat támogatják, az iparág más ágazatai azonban alapvetően kedvezőtlenül fogadják ezt az elgondolást. A nemzeti engedélyek a szerzők megfelelőbb díjazását tennék lehetővé; ugyanakkor számos jelentős jogkezelő intézmény tevékenysége egyszerre több országra is kiterjed. A zenei szervezetek és a mobilszolgáltatók ugyanakkor a jogdíjak behajtásának egyszerűsítését sürgetik.

| 2.7 | Az internetszolgáltatók bírálják továbbá a jogdíjbeszedő rendszerek sokféleségét, és a magánmásolatok után fizetendő jogdíjak egyre nehézkesebbé és bonyolultabbá váló, eltérő összegeit, vitatva e rendszerek hasznosságát a DRM-megoldásokkal szemben. |
| --- | --- |

2.7

Az internetszolgáltatók bírálják továbbá a jogdíjbeszedő rendszerek sokféleségét, és a magánmásolatok után fizetendő jogdíjak egyre nehézkesebbé és bonyolultabbá váló, eltérő összegeit, vitatva e rendszerek hasznosságát a DRM-megoldásokkal szemben.

| 2.8 | Az online módon terjeszthető tartalmak hozzáférhetőségének akadályai, a piac széttöredezettsége, valamint a különböző felhasználási módokra kötött szerződések sokfélesége gátolja az alkotások gyors online megjelenését, és jelentős mértékben fékezi a szolgáltatások fejlődését. |
| --- | --- |

2.8

Az online módon terjeszthető tartalmak hozzáférhetőségének akadályai, a piac széttöredezettsége, valamint a különböző felhasználási módokra kötött szerződések sokfélesége gátolja az alkotások gyors online megjelenését, és jelentős mértékben fékezi a szolgáltatások fejlődését.

| 2.9 | Az Európai Bizottság munkadokumentuma két konzultáció eredményeit tükrözi, jól mutatva a különböző érdekekből adódó álláspontok különböző jellegét; az Európai Bizottság ennek ellenére arra törekszik, hogy előrelépést érjen el a több területen érvényes felhasználási szerződések és az európai szerzői jog (vitatott) területein, különösen az átjárható DRM-megoldások általánossá tétele terén, elősegítve a kultúrák sokféleségét integráló valódi európai piac kialakulását. |
| --- | --- |

2.9

Az Európai Bizottság munkadokumentuma két konzultáció eredményeit tükrözi, jól mutatva a különböző érdekekből adódó álláspontok különböző jellegét; az Európai Bizottság ennek ellenére arra törekszik, hogy előrelépést érjen el a több területen érvényes felhasználási szerződések és az európai szerzői jog (vitatott) területein, különösen az átjárható DRM-megoldások általánossá tétele terén, elősegítve a kultúrák sokféleségét integráló valódi európai piac kialakulását.

| 2.10 | A cél az, hogy az online tartalmak (zene, film, játékok stb.) európai piaca 2010-ig megnégyszereződjön, a 2005-ös 1,8 milliárd eurós bevételhez képest 8,3 milliárd eurós bevételt produkálva. |
| --- | --- |

2.10

A cél az, hogy az online tartalmak (zene, film, játékok stb.) európai piaca 2010-ig megnégyszereződjön, a 2005-ös 1,8 milliárd eurós bevételhez képest 8,3 milliárd eurós bevételt produkálva.

3.   Megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB teljes mértékben tisztában van azzal, hogy az internet a termékek és szolgáltatások digitális formában történő igénybe vétele és terjesztése terén olyan módszerekre ad lehetőséget, amelyek sértik a kreatív online tartalmak szerzőinek, illetve terjesztőinek immateriális javakra vonatkozó jogait, továbbá a magánélet elleni támadásokra és a vállalkozásokkal, illetve magánszemélyekkel szembeni csalások új formáinak bevetésére is alkalmat teremt. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB teljes mértékben tisztában van azzal, hogy az internet a termékek és szolgáltatások digitális formában történő igénybe vétele és terjesztése terén olyan módszerekre ad lehetőséget, amelyek sértik a kreatív online tartalmak szerzőinek, illetve terjesztőinek immateriális javakra vonatkozó jogait, továbbá a magánélet elleni támadásokra és a vállalkozásokkal, illetve magánszemélyekkel szembeni csalások új formáinak bevetésére is alkalmat teremt.

| 3.2 | Az illegálisan közkézre kerülő alkotások között a kortárs zenei művek állnak vezető helyen, de egyre inkább az élre törnek az audiovizuális alkotások és a különféle jellegű szoftverek is. A jelenség rendkívül nagy méreteket öltött a kezdeti időszakban, amikor a terjesztők még nem álltak elő olyan kereskedelmi modellekkel, amelyek figyelembe vették volna a szellemi jogok megsértésére nyíló új lehetőségeket. A serdülők internethasználatára vonatkozó pedagógiai fellépésre is szükség lett volna, ám ezt egyetlen intézmény sem kezdeményezte, így mindmáig nincs kielégítő megoldás ezen a téren. |
| --- | --- |

3.2

Az illegálisan közkézre kerülő alkotások között a kortárs zenei művek állnak vezető helyen, de egyre inkább az élre törnek az audiovizuális alkotások és a különféle jellegű szoftverek is. A jelenség rendkívül nagy méreteket öltött a kezdeti időszakban, amikor a terjesztők még nem álltak elő olyan kereskedelmi modellekkel, amelyek figyelembe vették volna a szellemi jogok megsértésére nyíló új lehetőségeket. A serdülők internethasználatára vonatkozó pedagógiai fellépésre is szükség lett volna, ám ezt egyetlen intézmény sem kezdeményezte, így mindmáig nincs kielégítő megoldás ezen a téren.

| 3.3 | Az első reakciók olykor szélsőséges szigort, olykor – ritkább esetekben – viszont túlzott engedékenységet tükröztek. A terjesztők általában másolás elleni rendszereket (úgynevezett „DRM-megoldásokat”) alakítottak ki, és egyúttal pénzügyi kompenzációs igényeket jelentettek be a jogtulajdonosok részéről, szélsőségesen elrettentő erejű büntetőjogi szankciókat követelve, amelyek azonban – a csalás méreteit figyelembe véve – a gyakorlatban alkalmazhatatlanok, kivéve a főként Kelet-Európából és Ázsiából származó tömeges hamisítások eseteit. Néhány rajtakapott személy elrettentő példaként súlyos büntetést kapott, de független hatásértékelés, illetve az illegális másolatok által okozott károk összegére vonatkozó valószerű becslések híján nem lehetett felmérni ezeknek a szankcióknak az elrettentő hatását. |
| --- | --- |

3.3

Az első reakciók olykor szélsőséges szigort, olykor – ritkább esetekben – viszont túlzott engedékenységet tükröztek. A terjesztők általában másolás elleni rendszereket (úgynevezett „DRM-megoldásokat”) alakítottak ki, és egyúttal pénzügyi kompenzációs igényeket jelentettek be a jogtulajdonosok részéről, szélsőségesen elrettentő erejű büntetőjogi szankciókat követelve, amelyek azonban – a csalás méreteit figyelembe véve – a gyakorlatban alkalmazhatatlanok, kivéve a főként Kelet-Európából és Ázsiából származó tömeges hamisítások eseteit. Néhány rajtakapott személy elrettentő példaként súlyos büntetést kapott, de független hatásértékelés, illetve az illegális másolatok által okozott károk összegére vonatkozó valószerű becslések híján nem lehetett felmérni ezeknek a szankcióknak az elrettentő hatását.

| 3.4 | Az EGSZB azonban kissé meglepve fogadja az online formában terjesztett tartalmak védelmére szolgáló „európai” és átjárható DRM-rendszerekre irányuló európai bizottsági javaslatot. A zenét illetően ugyanis már több millió zeneszám érhető el kereskedelmi oldalakon DRM nélkül; a jelenlegi tendencia éppen a DRM fokozatos eltűnése. A terjesztők különböző új terjesztési rendszereket dolgoznak ki erre a tartalmaknak erre a kategóriájára vonatkozóan, beleértve a letöltés nélküli online zenehallgatási lehetőségeket, illetve az olyan speciális előfizetéseket is, amelyek bizonyos reklámok „vállalása” fejében adnak lehetőséget bizonyos számú alkotás ingyenes letöltésére stb. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB azonban kissé meglepve fogadja az online formában terjesztett tartalmak védelmére szolgáló „európai” és átjárható DRM-rendszerekre irányuló európai bizottsági javaslatot. A zenét illetően ugyanis már több millió zeneszám érhető el kereskedelmi oldalakon DRM nélkül; a jelenlegi tendencia éppen a DRM fokozatos eltűnése. A terjesztők különböző új terjesztési rendszereket dolgoznak ki erre a tartalmaknak erre a kategóriájára vonatkozóan, beleértve a letöltés nélküli online zenehallgatási lehetőségeket, illetve az olyan speciális előfizetéseket is, amelyek bizonyos reklámok „vállalása” fejében adnak lehetőséget bizonyos számú alkotás ingyenes letöltésére stb.

| 3.5 | A cserélhető, illetve rögzített adathordozókon alkalmazott hardveres védelemre egyre inkább a „fair use” (méltányos felhasználás) akadályaiként, nem pedig a kalózok elleni hatékony védelemként tekintenek; az ilyen védelem egyúttal olyan vertikális integrációhoz is vezethet (honlapok, márkához kötődő kódolás kisebb-nagyobb minőségvesztéssel, konkrét formátumokhoz kifejlesztett lejátszók: lásd az Apple saját terjesztési rendszerét AAC kódolással, illetve az iPod és iPhone lejátszót), ami versenyellenes helyzetet teremt. Főként a szoftverek és játékok, illetve egyes online publikációk esetében gyakran alkalmaznak digitális kulcsokra alapuló védelmi megoldásokat; a felhasználónak az egyösszegű vásárlás vagy az adott időtartamra szóló előfizetés lebonyolítását követően juttatják el a saját nevére regisztrált kulcsot: ez a rendszer meglehetősen hatékony és már széles körben elterjedt. |
| --- | --- |

3.5

A cserélhető, illetve rögzített adathordozókon alkalmazott hardveres védelemre egyre inkább a „fair use” (méltányos felhasználás) akadályaiként, nem pedig a kalózok elleni hatékony védelemként tekintenek; az ilyen védelem egyúttal olyan vertikális integrációhoz is vezethet (honlapok, márkához kötődő kódolás kisebb-nagyobb minőségvesztéssel, konkrét formátumokhoz kifejlesztett lejátszók: lásd az Apple saját terjesztési rendszerét AAC kódolással, illetve az iPod és iPhone lejátszót), ami versenyellenes helyzetet teremt. Főként a szoftverek és játékok, illetve egyes online publikációk esetében gyakran alkalmaznak digitális kulcsokra alapuló védelmi megoldásokat; a felhasználónak az egyösszegű vásárlás vagy az adott időtartamra szóló előfizetés lebonyolítását követően juttatják el a saját nevére regisztrált kulcsot: ez a rendszer meglehetősen hatékony és már széles körben elterjedt.

| 3.6 | Az átjárható, integrált digitális DRM-rendszerek az EGSZB meglátása szerint a gyakorlatban már idejétmúltak; kívánatosabb volna alaposan megfigyelni az online tartalmak piacának különböző ágazataiban végbemenő fejlődést, amely úgy tűnik, hogy a szerzői jog és a szomszédos jogok szempontjából kedvező irányba halad, mégpedig megfelelő magatartási kódexekre és realista kereskedelmi modellekre alapozva (4), nem pedig úgy, hogy közösségi kezdeményezéssel próbál tartóssá tenni egy átmeneti, gyorsan változó helyzetet. |
| --- | --- |

3.6

Az átjárható, integrált digitális DRM-rendszerek az EGSZB meglátása szerint a gyakorlatban már idejétmúltak; kívánatosabb volna alaposan megfigyelni az online tartalmak piacának különböző ágazataiban végbemenő fejlődést, amely úgy tűnik, hogy a szerzői jog és a szomszédos jogok szempontjából kedvező irányba halad, mégpedig megfelelő magatartási kódexekre és realista kereskedelmi modellekre alapozva (4), nem pedig úgy, hogy közösségi kezdeményezéssel próbál tartóssá tenni egy átmeneti, gyorsan változó helyzetet.

| 3.7 | Ami a szerzői jogot és a szomszédos jogokat illeti, a meglévő nemzetközi megállapodások és egyezmények elvileg közös jogalapot képeznek mind a tagállamok között, mind a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok viszonylatában. A gyakorlatban azonban számos eltérés tovább él, a közösségi jog ellenében is. Egy, a belső piacot szabályozó „európai szerzői jogra” vonatkozó javaslat emellett automatikussá tenné a védelmet valamennyi tagállamban, amint e jogokat bármelyikük elismeri, és így egységes védelmet biztosítana. |
| --- | --- |

3.7

Ami a szerzői jogot és a szomszédos jogokat illeti, a meglévő nemzetközi megállapodások és egyezmények elvileg közös jogalapot képeznek mind a tagállamok között, mind a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok viszonylatában. A gyakorlatban azonban számos eltérés tovább él, a közösségi jog ellenében is. Egy, a belső piacot szabályozó „európai szerzői jogra” vonatkozó javaslat emellett automatikussá tenné a védelmet valamennyi tagállamban, amint e jogokat bármelyikük elismeri, és így egységes védelmet biztosítana.

| 3.8 | Az internet és a tudásalapú társadalom korában elengedhetetlen valódi egyensúlyt találni az általános érdekek és a magánérdekek között. A szerzőknek és a terjesztőknek méltányos ellentételezést kell biztosítani. Egyúttal az olvasók, hallgatók, illetve felhasználók számára ésszerű felhasználási lehetőséget kell garantálni a legálisan beszerzett tartalmakhoz, mind a magáncélú, mind pedig a nyilvános felhasználás, illetve az oktatási intézményekben különböző szinteken megvalósuló oktatás keretein belül. |
| --- | --- |

3.8

Az internet és a tudásalapú társadalom korában elengedhetetlen valódi egyensúlyt találni az általános érdekek és a magánérdekek között. A szerzőknek és a terjesztőknek méltányos ellentételezést kell biztosítani. Egyúttal az olvasók, hallgatók, illetve felhasználók számára ésszerű felhasználási lehetőséget kell garantálni a legálisan beszerzett tartalmakhoz, mind a magáncélú, mind pedig a nyilvános felhasználás, illetve az oktatási intézményekben különböző szinteken megvalósuló oktatás keretein belül.

| 3.9 | Megállapított tény, hogy egyes országok szigorú büntetőjogi intézkedéseket vezettek be a szerzői jogok védelmében, amelyek a kereskedelmi célzat nélküli illegális felhasználókkal szemben túlságosan szigorú szankciókat írnak elő, egyúttal korlátozva a magáncélú felhasználáshoz és másolatokhoz való jogot; ugyanakkor az internetszolgáltatókra kényszerített rendőrségi módszerek, amelyek a terrorizmus elleni harcban hasznosnak bizonyulhatnak, ez esetben aránytalannak tűnnek, és csorbíthatják a magánélethez való jogot, egyoldalúan a terjesztőknek kedvező jogi környezetet hozva létre. Lehetséges, hogy az ilyen típusú szabályozások végül a magánélet tiszteletben tartását felügyelő strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága elé fognak kerülni. A Luxemburgi Bíróság a maga részéről az arányosság elvének betartására figyelmeztet, és a különböző felmerülő jogok közötti egyensúly keresését hangsúlyozza (Promusicae-ítélet). |
| --- | --- |

3.9

Megállapított tény, hogy egyes országok szigorú büntetőjogi intézkedéseket vezettek be a szerzői jogok védelmében, amelyek a kereskedelmi célzat nélküli illegális felhasználókkal szemben túlságosan szigorú szankciókat írnak elő, egyúttal korlátozva a magáncélú felhasználáshoz és másolatokhoz való jogot; ugyanakkor az internetszolgáltatókra kényszerített rendőrségi módszerek, amelyek a terrorizmus elleni harcban hasznosnak bizonyulhatnak, ez esetben aránytalannak tűnnek, és csorbíthatják a magánélethez való jogot, egyoldalúan a terjesztőknek kedvező jogi környezetet hozva létre. Lehetséges, hogy az ilyen típusú szabályozások végül a magánélet tiszteletben tartását felügyelő strasbourgi Emberi Jogok Európai Bírósága elé fognak kerülni. A Luxemburgi Bíróság a maga részéről az arányosság elvének betartására figyelmeztet, és a különböző felmerülő jogok közötti egyensúly keresését hangsúlyozza (Promusicae-ítélet).

| 3.10 | Egyes országok – többnyire ugyanazok – továbbá különadót vetnek ki a digitális adathordozók valamennyi típusára, az illegális másolás eszközeinek tekintve azokat, függetlenül attól, milyen célra vásárolják. Jóllehet az adót gyakran a „magáncélú másolatok adójának” nevezik, valójában az ebből származó jelentős bevételek elosztása korántsem átlátható módon történik. A fenti megközelítés, amely minden magáncélú másolatot, illetve a „fair use” eseteit is a szerzői és szomszédos jogok megsértésével azonosítja, különösen az IKT-k tisztességes felhasználói – azaz az igen jelentős többség –, illetve a digitális adathordozókat a zeneszámok vagy játékok másolásától igencsak eltérő célokra használó vállalkozások számára tarthatatlan. A hasonló adókivetéseket legalábbis enyhíteni kellene, és arányossá tenni a digitális egységek tárolásának tényleges költségeivel (például az adathordozó eladási ára és a gigabájtban kifejezett tárolási kapacitás hányadosaként kifejezve), mivel adathordozónként jelentős torzulásokat lehet tapasztalni. |
| --- | --- |

3.10

Egyes országok – többnyire ugyanazok – továbbá különadót vetnek ki a digitális adathordozók valamennyi típusára, az illegális másolás eszközeinek tekintve azokat, függetlenül attól, milyen célra vásárolják. Jóllehet az adót gyakran a „magáncélú másolatok adójának” nevezik, valójában az ebből származó jelentős bevételek elosztása korántsem átlátható módon történik. A fenti megközelítés, amely minden magáncélú másolatot, illetve a „fair use” eseteit is a szerzői és szomszédos jogok megsértésével azonosítja, különösen az IKT-k tisztességes felhasználói – azaz az igen jelentős többség –, illetve a digitális adathordozókat a zeneszámok vagy játékok másolásától igencsak eltérő célokra használó vállalkozások számára tarthatatlan. A hasonló adókivetéseket legalábbis enyhíteni kellene, és arányossá tenni a digitális egységek tárolásának tényleges költségeivel (például az adathordozó eladási ára és a gigabájtban kifejezett tárolási kapacitás hányadosaként kifejezve), mivel adathordozónként jelentős torzulásokat lehet tapasztalni.

| 3.11 | A különböző érintett felek jogait tiszteletben kell tartani, de a hatályban lévő irányelvek betartása mellett és az arányosság elvének alkalmazásával, amint azt a Bíróság a Promusicae-ügyben hozott ítéletében (5) világosan kifejtette. |
| --- | --- |

3.11

A különböző érintett felek jogait tiszteletben kell tartani, de a hatályban lévő irányelvek betartása mellett és az arányosság elvének alkalmazásával, amint azt a Bíróság a Promusicae-ügyben hozott ítéletében (5) világosan kifejtette.

4.   Az EGSZB további megjegyzései

| 4.1 | Az EGSZB osztja azt a véleményt, hogy a szabad versenyhez nélkülözhetetlen átjárhatóság csak abban az esetben valósulhat meg, ha a fogyasztó tetszés szerinti berendezéssel lejátszhatja a kívánt műveket. E tekintetben az egyetlen megoldást a művek nyílt, mindenki számára hozzáférhető szabványok szerinti kódolása jelentheti. Márpedig mindenfajta DRM alapértelmezés szerint tiltja a mű bármely, a DRM kibocsátója által külön nem engedélyezett hardver- vagy szoftvereszközzel történő lejátszását. A DRM – meghatározásából adódóan – az általa alkalmazott zárt formátumok titkán alapul, amelynek műszaki specifikációi nyilvánosan nem hozzáférhetők. A DRM kibocsátója által nem engedélyezett, illetve akkreditált rendszerek tehát kiszorulnak a versenyből. Jelenleg nem létezik egyetlen nyílt szabványokon alapuló DRM-megoldás sem. Ez a megoldás keresztengedélyek bonyolult rendszerét követeli meg, és egyes alkotók kiszorulhatnak a piacról például azért, mert nem alkalmaznak DRM-eket. Digitális alkotások egész ágazatai előtt zárulna be a piac – a tudományos intézeteket és kutatóközpontokat, az egyetemeket, a szabad szoftvereket és az alternatív felhasználási engedélyek alá tartozó alkotásokat is beleértve –, amelyen kizárólag kereskedelmi tartalmak maradhatnának, ami összeegyezhetetlennek tűnik az információs és tudásalapú társadalommal, melynek Európa úttörő példája kíván lenni. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB osztja azt a véleményt, hogy a szabad versenyhez nélkülözhetetlen átjárhatóság csak abban az esetben valósulhat meg, ha a fogyasztó tetszés szerinti berendezéssel lejátszhatja a kívánt műveket. E tekintetben az egyetlen megoldást a művek nyílt, mindenki számára hozzáférhető szabványok szerinti kódolása jelentheti. Márpedig mindenfajta DRM alapértelmezés szerint tiltja a mű bármely, a DRM kibocsátója által külön nem engedélyezett hardver- vagy szoftvereszközzel történő lejátszását. A DRM – meghatározásából adódóan – az általa alkalmazott zárt formátumok titkán alapul, amelynek műszaki specifikációi nyilvánosan nem hozzáférhetők. A DRM kibocsátója által nem engedélyezett, illetve akkreditált rendszerek tehát kiszorulnak a versenyből. Jelenleg nem létezik egyetlen nyílt szabványokon alapuló DRM-megoldás sem. Ez a megoldás keresztengedélyek bonyolult rendszerét követeli meg, és egyes alkotók kiszorulhatnak a piacról például azért, mert nem alkalmaznak DRM-eket. Digitális alkotások egész ágazatai előtt zárulna be a piac – a tudományos intézeteket és kutatóközpontokat, az egyetemeket, a szabad szoftvereket és az alternatív felhasználási engedélyek alá tartozó alkotásokat is beleértve –, amelyen kizárólag kereskedelmi tartalmak maradhatnának, ami összeegyezhetetlennek tűnik az információs és tudásalapú társadalommal, melynek Európa úttörő példája kíván lenni.

| 4.2 | A fenti rendszerek egyike sem nyújt kielégítő megoldást például a harmadik országokból származó alkotások és tartalmak Európába irányuló importja, illetve a földrészünkről történő export esetében. Az európai DRM-szoftver(ek)nek ez esetben az audiovizuális téren gyakran jóval aktívabb külső piacokkal is kompatibiliseknek kellene lenniük. A DRM kitárja a kapukat a versenyellenes magatartások és a multimédia-iparágon belüli vertikális integrációra irányuló kísérletek előtt. Jól illusztrálja ezt a problémát az Apple által kiadott iTunes esete, amely DRM-et és márkához kötött kódolást alkalmazva a gyakorlatban iPod vagy iPhone típusú lejátszó használatára kényszeríti a felhasználót. |
| --- | --- |

4.2

A fenti rendszerek egyike sem nyújt kielégítő megoldást például a harmadik országokból származó alkotások és tartalmak Európába irányuló importja, illetve a földrészünkről történő export esetében. Az európai DRM-szoftver(ek)nek ez esetben az audiovizuális téren gyakran jóval aktívabb külső piacokkal is kompatibiliseknek kellene lenniük. A DRM kitárja a kapukat a versenyellenes magatartások és a multimédia-iparágon belüli vertikális integrációra irányuló kísérletek előtt. Jól illusztrálja ezt a problémát az Apple által kiadott iTunes esete, amely DRM-et és márkához kötött kódolást alkalmazva a gyakorlatban iPod vagy iPhone típusú lejátszó használatára kényszeríti a felhasználót.

| 4.3 | Ha a DRM-szoftverek teljes forráskódjának nyilvánosságra hozatala helyett csak az alkalmazásprogramozási felületet (API) teszik nyilvánossá – ami meglehetősen nagy kísértést jelenthet egyes szolgáltatók esetében –, fennáll annak veszélye, hogy nem valósul meg a valódi átjárhatóság. |
| --- | --- |

4.3

Ha a DRM-szoftverek teljes forráskódjának nyilvánosságra hozatala helyett csak az alkalmazásprogramozási felületet (API) teszik nyilvánossá – ami meglehetősen nagy kísértést jelenthet egyes szolgáltatók esetében –, fennáll annak veszélye, hogy nem valósul meg a valódi átjárhatóság.

| 4.4 | A kalózok rendkívül gyorsan meg tudnak kerülni bármilyen típusú védelmi rendszert, illetve reprodukálni tudják annak megfelelőjét; olyannyira, hogy a tartalomszolgáltatók elveszítették a DRM-megoldásokba vetett bizalmukat, és új kereskedelmi terjesztési modellek kidolgozásán munkálkodnak, mint például az átalányjellegű előfizetések; a szabad zenehallgatás, de csak fizetés ellenében történő letöltés; a reklámok kapcsolása stb. Inkább bízni kellene a piacban, semmint kapkodva és fejetlenségben jogszabályokat hozni, mint Franciaország esetében, ahol egymást követik az újabb jogszabályok, egymásnak ellentmondó ítélkezési gyakorlatokat szülve. A „nagyok” lobbijai által kifejtett nyomás (a zenei piacot öt, az audiovizuális piacot hat vagy hét globális vezető cég uralja) mindeddig meghatározó szerepet játszott abban, hogy bizonyos országok megvonják a magáncélú másolatokhoz való jogot, és büntetőjogilag üldözzék a magánszemélyek közötti fájlcserét. A legújabb francia törvénytervezet is elvész a túlzó szankciók süllyesztőjében. |
| --- | --- |

4.4

A kalózok rendkívül gyorsan meg tudnak kerülni bármilyen típusú védelmi rendszert, illetve reprodukálni tudják annak megfelelőjét; olyannyira, hogy a tartalomszolgáltatók elveszítették a DRM-megoldásokba vetett bizalmukat, és új kereskedelmi terjesztési modellek kidolgozásán munkálkodnak, mint például az átalányjellegű előfizetések; a szabad zenehallgatás, de csak fizetés ellenében történő letöltés; a reklámok kapcsolása stb. Inkább bízni kellene a piacban, semmint kapkodva és fejetlenségben jogszabályokat hozni, mint Franciaország esetében, ahol egymást követik az újabb jogszabályok, egymásnak ellentmondó ítélkezési gyakorlatokat szülve. A „nagyok” lobbijai által kifejtett nyomás (a zenei piacot öt, az audiovizuális piacot hat vagy hét globális vezető cég uralja) mindeddig meghatározó szerepet játszott abban, hogy bizonyos országok megvonják a magáncélú másolatokhoz való jogot, és büntetőjogilag üldözzék a magánszemélyek közötti fájlcserét. A legújabb francia törvénytervezet is elvész a túlzó szankciók süllyesztőjében.

| 4.5 | Amint azt az EGSZB már korábbi véleményeiben kifejtette, a büntetőjogot kizárólag a kereskedelmi célú illegális másolásra és hamisításra (a gyakran maffiaszerűen történő előállításra és terjesztésre) kellene alkalmazni; egyes tagállamokban – köztük a nyílt piacokon is – igen könnyű illegális szoftverekhez vagy zenei, audiovizuális felvételekhez hozzájutni; valamint Európában is előállítanak hamisítványokat, de az illegális másolatok döntő része Ázsiából származik. Ezt a tömeges méretű, kereskedelmi célzatú illegális tevékenységet kellene elsősorban célba venni és szankcionálni, egyúttal megfelelő rendőrségi és igazságszolgáltatási együttműködést alakítva ki a nemzetközi bűnszervezetek felszámolása érdekében. |
| --- | --- |

4.5

Amint azt az EGSZB már korábbi véleményeiben kifejtette, a büntetőjogot kizárólag a kereskedelmi célú illegális másolásra és hamisításra (a gyakran maffiaszerűen történő előállításra és terjesztésre) kellene alkalmazni; egyes tagállamokban – köztük a nyílt piacokon is – igen könnyű illegális szoftverekhez vagy zenei, audiovizuális felvételekhez hozzájutni; valamint Európában is előállítanak hamisítványokat, de az illegális másolatok döntő része Ázsiából származik. Ezt a tömeges méretű, kereskedelmi célzatú illegális tevékenységet kellene elsősorban célba venni és szankcionálni, egyúttal megfelelő rendőrségi és igazságszolgáltatási együttműködést alakítva ki a nemzetközi bűnszervezetek felszámolása érdekében.

| 4.6 | Ami a fájlcserélés – különösen a serdülőkorúak között elterjedt – gyakorlatát illeti, elsősorban az azzal kapcsolatos tájékoztatást kell fejleszteni, hogy a szerzőknek és a termékek előállítóinak méltányos díjazást kell kapniuk a munkájukért (különös tekintettel a jogdíjakra erősen rászoruló alkotókra), és fokozni kell az állampolgári nevelés intenzitását. |
| --- | --- |

4.6

Ami a fájlcserélés – különösen a serdülőkorúak között elterjedt – gyakorlatát illeti, elsősorban az azzal kapcsolatos tájékoztatást kell fejleszteni, hogy a szerzőknek és a termékek előállítóinak méltányos díjazást kell kapniuk a munkájukért (különös tekintettel a jogdíjakra erősen rászoruló alkotókra), és fokozni kell az állampolgári nevelés intenzitását.

| 4.7 | Nem minden tömeges fájlcserélés jelenti szükségszerűen pénzügyi ellenszolgáltatáshoz kötött szellemi tulajdonjoggal védett tartalmak cseréjét. Lehet különböző tartalmak ingyenes cseréjéről, illetve publikációjáról is szó (tudományos kísérletek és munkák eredményei, illetve a másolást vagy a terjesztést nem korlátozó felhasználási engedélyek alá tartozó művek). |
| --- | --- |

4.7

Nem minden tömeges fájlcserélés jelenti szükségszerűen pénzügyi ellenszolgáltatáshoz kötött szellemi tulajdonjoggal védett tartalmak cseréjét. Lehet különböző tartalmak ingyenes cseréjéről, illetve publikációjáról is szó (tudományos kísérletek és munkák eredményei, illetve a másolást vagy a terjesztést nem korlátozó felhasználási engedélyek alá tartozó művek).

| 4.8 | Ugyanakkor azonban a Franciaországban előkészületben lévő törvény az egész hálózatot szigorú felügyelet alá kívánja helyezni, lehetővé téve az internetezők személyes adatainak hosszabb időszakra történő megőrzését. Ezeket az adatokat szabadon a „nagyok” képviselőinek rendelkezésére bocsátják, pedig egy hasonló rendszer megvalósítása esetén kizárólag a bírósági felhatalmazással rendelkező állami hatóságoknak szabadna hozzáférniük az ilyen adatokhoz. |
| --- | --- |

4.8

Ugyanakkor azonban a Franciaországban előkészületben lévő törvény az egész hálózatot szigorú felügyelet alá kívánja helyezni, lehetővé téve az internetezők személyes adatainak hosszabb időszakra történő megőrzését. Ezeket az adatokat szabadon a „nagyok” képviselőinek rendelkezésére bocsátják, pedig egy hasonló rendszer megvalósítása esetén kizárólag a bírósági felhatalmazással rendelkező állami hatóságoknak szabadna hozzáférniük az ilyen adatokhoz.

| 4.9 | A tartalomszolgáltatók által nehezen érthető nyelvezeten megfogalmazott „szerződések” kivételes esetekre korlátozzák a magáncélú másolatkészítés jogát, szigorú megkötések mellett; ezek a szerződések ellentétesek a fogyasztók körében gyakran divatos impulzív vásárlási szokásokkal. |
| --- | --- |

4.9

A tartalomszolgáltatók által nehezen érthető nyelvezeten megfogalmazott „szerződések” kivételes esetekre korlátozzák a magáncélú másolatkészítés jogát, szigorú megkötések mellett; ezek a szerződések ellentétesek a fogyasztók körében gyakran divatos impulzív vásárlási szokásokkal.

| 4.10 | Míg az effajta túlzott törvényes védelem a gyakorlatban egyedül a professzionális szerzőknek és terjesztőknek kedvez, az egyéni tartalomkészítők, a nagyközönség előtt még ismeretlen művészek, illetve az alternatív felhasználási engedélyeket (GPL, LGPL, creative commons stb. – mintegy ötvenféle ilyen létezik) használó alkotók a maguk részéről semmiféle specifikus védelmet nem élveznek, jóllehet ezek az engedélyek is a szerzői jog hatálya alá tartoznak, és nem feltétlenül ingyenesek. Ez utóbbiaknak előzetesen a bíróságon keresztül kell feljelentést tenniük hamisítás miatt, ami mélységes egyenlőtlenséget teremt a törvény előtt a nagy nemzetközi terjesztők és a kisvállalkozások, illetve magánszemélyek között. |
| --- | --- |

4.10

Míg az effajta túlzott törvényes védelem a gyakorlatban egyedül a professzionális szerzőknek és terjesztőknek kedvez, az egyéni tartalomkészítők, a nagyközönség előtt még ismeretlen művészek, illetve az alternatív felhasználási engedélyeket (GPL, LGPL, creative commons stb. – mintegy ötvenféle ilyen létezik) használó alkotók a maguk részéről semmiféle specifikus védelmet nem élveznek, jóllehet ezek az engedélyek is a szerzői jog hatálya alá tartoznak, és nem feltétlenül ingyenesek. Ez utóbbiaknak előzetesen a bíróságon keresztül kell feljelentést tenniük hamisítás miatt, ami mélységes egyenlőtlenséget teremt a törvény előtt a nagy nemzetközi terjesztők és a kisvállalkozások, illetve magánszemélyek között.

| 4.11 | Az EGSZB úgy véli, hogy valójában a törvények alapköve nem lehet más, mint a jóhiszemű fogyasztók védelme, illetve a szerzők munkájának igazságos díjazása. |
| --- | --- |

4.11

Az EGSZB úgy véli, hogy valójában a törvények alapköve nem lehet más, mint a jóhiszemű fogyasztók védelme, illetve a szerzők munkájának igazságos díjazása.

| 4.12 | A legálisan megszerzett felhasználói engedélyekre vonatkozó korlátozó rendelkezések, illetve a „nagyok” képviselőinek a személyes adatokhoz való hozzáférése ellentétes a kitűzött célokkal, mivel a „kereskedelmi” hamisítók képesek minden technikai akadályt leküzdeni és eltörölni minden nyomot maguk után a hálózatokon, és így az ellenőrzések ténylegesen csak az internetezők kereskedelmi célzat nélküli legális, illetve illegális adatcseréihez férhetnek majd hozzá, még ha a fenti adatcserék jelentős része illegális is, és tömeges jellegükhöz mért eszközökkel fel is kell lépni ellenük. A néhány „példát statuáló” ítélet és az internetezők „elriasztását” célzó propaganda nem elegendő a probléma megoldásához, mivel a rajtakapás esélye igen csekély, és aligha fogja aggasztani például azokat a serdülőkorúakat, akik nincsenek tisztában azzal, milyen kárt okoznak tevékenységükkel kedvenc szerzőiknek. |
| --- | --- |

4.12

A legálisan megszerzett felhasználói engedélyekre vonatkozó korlátozó rendelkezések, illetve a „nagyok” képviselőinek a személyes adatokhoz való hozzáférése ellentétes a kitűzött célokkal, mivel a „kereskedelmi” hamisítók képesek minden technikai akadályt leküzdeni és eltörölni minden nyomot maguk után a hálózatokon, és így az ellenőrzések ténylegesen csak az internetezők kereskedelmi célzat nélküli legális, illetve illegális adatcseréihez férhetnek majd hozzá, még ha a fenti adatcserék jelentős része illegális is, és tömeges jellegükhöz mért eszközökkel fel is kell lépni ellenük. A néhány „példát statuáló” ítélet és az internetezők „elriasztását” célzó propaganda nem elegendő a probléma megoldásához, mivel a rajtakapás esélye igen csekély, és aligha fogja aggasztani például azokat a serdülőkorúakat, akik nincsenek tisztában azzal, milyen kárt okoznak tevékenységükkel kedvenc szerzőiknek.

| 4.13 | Az a tény, hogy az internetszolgáltatók hosszú ideig megőrizhetik minden internetező személyes adatait, már önmagában is az internetezők magánéletébe való súlyos beavatkozást jelent; vajon feltétlenül szükséges-e ez az intézkedés a szerzői jog és a szomszédos jogok betartatásához, és nem aránytalan-e a kitűzött céllal? Vajon ezek a jogok olyan abszolút jogok-e, amelyek indokolhatják az internethasználók magánéletének folyamatos megsértését? |
| --- | --- |

4.13

Az a tény, hogy az internetszolgáltatók hosszú ideig megőrizhetik minden internetező személyes adatait, már önmagában is az internetezők magánéletébe való súlyos beavatkozást jelent; vajon feltétlenül szükséges-e ez az intézkedés a szerzői jog és a szomszédos jogok betartatásához, és nem aránytalan-e a kitűzött céllal? Vajon ezek a jogok olyan abszolút jogok-e, amelyek indokolhatják az internethasználók magánéletének folyamatos megsértését?

| 4.14 | A megőrzött adatok adott esetben felhasználhatók a terrorizmus elleni harcban is, de az internetezőknek minden esetben jogi garanciákat kell adni a kapcsolódásaik bizalmas jellegére nézve, amelyeket csak döntő fontosságú közérdekből, rendszeres mandátummal rendelkező közhatóság által, pontos és a bírósági felhatalmazásban jól behatárolt céllal szabad megszüntetni. |
| --- | --- |

4.14

A megőrzött adatok adott esetben felhasználhatók a terrorizmus elleni harcban is, de az internetezőknek minden esetben jogi garanciákat kell adni a kapcsolódásaik bizalmas jellegére nézve, amelyeket csak döntő fontosságú közérdekből, rendszeres mandátummal rendelkező közhatóság által, pontos és a bírósági felhatalmazásban jól behatárolt céllal szabad megszüntetni.

| 4.15 | Az adatok bizonyos, tudományos vagy elemzési célú felhasználására általános engedélyt lehet adni bizonyos feltételek mellett, különösen az adatok névtelenségének garantálásával. Ezzel szemben tiltani kellene a névvel ellátott kötött fájlok adatainak begyűjtését, a nevesített adatok „profilalkotási” célzattal – a reklámhatékonyság érdekében – történő gyűjtését, illetve ezen adatok megőrzését, a keresőprogramokban használt kulcsszavakhoz történő hozzárendelését, illetve az egyéb hasonló, a „nagyok”, illetve a többi nagyvállalatok haszna érdekében végzett gyakorlatokat, mivel azok szintén sértik a polgárok magánélethez való jogát. |
| --- | --- |

4.15

Az adatok bizonyos, tudományos vagy elemzési célú felhasználására általános engedélyt lehet adni bizonyos feltételek mellett, különösen az adatok névtelenségének garantálásával. Ezzel szemben tiltani kellene a névvel ellátott kötött fájlok adatainak begyűjtését, a nevesített adatok „profilalkotási” célzattal – a reklámhatékonyság érdekében – történő gyűjtését, illetve ezen adatok megőrzését, a keresőprogramokban használt kulcsszavakhoz történő hozzárendelését, illetve az egyéb hasonló, a „nagyok”, illetve a többi nagyvállalatok haszna érdekében végzett gyakorlatokat, mivel azok szintén sértik a polgárok magánélethez való jogát.

| 4.16 | Számos ország adókkal terheli a rögzített, illetve cserélhető adathordozókat, a jogtulajdonos kizárólagos javára (főként az audiovizuális tartalmak esetében), olykor az egyáltalán nem ilyen használatra készült adathordozókat is megadóztatva; ez a rendszer a digitális adathordozók minden egyes felhasználóját potenciális kalóznak tekinti. Egyes felhasználói kategóriákat mentesíteni kellene ez alól a rendszer alól, különös tekintettel a vállalkozásokra. Ezzel szemben azokat a szélessávúinternet-szolgáltatókat, amelyek a bizonyos esetekben lehetséges illegális felhasználásra építve fejlesztették ki hálózataikat, viszonylag alacsony, de a magánszemélyek közötti forgalommal arányos mértékben meg kellene adóztatni, hogy ezek is hozzájáruljanak a szerzői jogdíjakat gyűjtő szervezetek bevételeihez és az új tartalmak támogatásához; ugyanakkor az államok a beszedéshez és a szétosztáshoz kapcsolódó költségeken túlmenően a szóban forgó adókat sem egészben, sem részben nem fordíthatják saját céljaikra. |
| --- | --- |

4.16

Számos ország adókkal terheli a rögzített, illetve cserélhető adathordozókat, a jogtulajdonos kizárólagos javára (főként az audiovizuális tartalmak esetében), olykor az egyáltalán nem ilyen használatra készült adathordozókat is megadóztatva; ez a rendszer a digitális adathordozók minden egyes felhasználóját potenciális kalóznak tekinti. Egyes felhasználói kategóriákat mentesíteni kellene ez alól a rendszer alól, különös tekintettel a vállalkozásokra. Ezzel szemben azokat a szélessávúinternet-szolgáltatókat, amelyek a bizonyos esetekben lehetséges illegális felhasználásra építve fejlesztették ki hálózataikat, viszonylag alacsony, de a magánszemélyek közötti forgalommal arányos mértékben meg kellene adóztatni, hogy ezek is hozzájáruljanak a szerzői jogdíjakat gyűjtő szervezetek bevételeihez és az új tartalmak támogatásához; ugyanakkor az államok a beszedéshez és a szétosztáshoz kapcsolódó költségeken túlmenően a szóban forgó adókat sem egészben, sem részben nem fordíthatják saját céljaikra.

| 4.17 | A skandináv országokban, különösen Svédországban alkalmazott szerzőijogdíj-kezelési példák sokkal inkább követendők, mint az egymást követő francia jogszabályok és -tervezetek, amelyek kiegyensúlyozatlanok és kevéssé meggyőzőek az új keletű tartalomkészítők, illetve a kis- és középvállalkozások támogatása szempontjából. |
| --- | --- |

4.17

A skandináv országokban, különösen Svédországban alkalmazott szerzőijogdíj-kezelési példák sokkal inkább követendők, mint az egymást követő francia jogszabályok és -tervezetek, amelyek kiegyensúlyozatlanok és kevéssé meggyőzőek az új keletű tartalomkészítők, illetve a kis- és középvállalkozások támogatása szempontjából.

| 4.18 | Svédországhoz hasonlóan egy ésszerű hosszúságú, kizárólagos felhasználói jogokat biztosító időszakot követően egy globális jogkezelési rendszer léphetne életbe. |
| --- | --- |

4.18

Svédországhoz hasonlóan egy ésszerű hosszúságú, kizárólagos felhasználói jogokat biztosító időszakot követően egy globális jogkezelési rendszer léphetne életbe.

| 4.19 | Az EGSZB már a „szellemi tulajdonjog” (ipari tulajdonjogok, irodalmi és műalkotások szerzői jogai és egyéb szomszédos vagy ad hoc, az Unió által elismert és védett jogok) védelmére vonatkozó irányelv tervezetének vizsgálatakor is határozott, de megfontolt megközelítést szorgalmazott a kereskedelmi célzatú hamisítás elleni fellépésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

4.19

Az EGSZB már a „szellemi tulajdonjog” (ipari tulajdonjogok, irodalmi és műalkotások szerzői jogai és egyéb szomszédos vagy ad hoc, az Unió által elismert és védett jogok) védelmére vonatkozó irányelv tervezetének vizsgálatakor is határozott, de megfontolt megközelítést szorgalmazott a kereskedelmi célzatú hamisítás elleni fellépésre vonatkozóan.

| 4.20 | A WTO a maga részéről a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásban (TRIPS-megállapodás) a jogtulajdonosok részéről felmerülő esetleges visszaélésekre figyelmeztetett, amelyek korlátozhatják a versenyt, vagy esetleg nem felelnek meg az általános érdekeknek. |
| --- | --- |

4.20

A WTO a maga részéről a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásban (TRIPS-megállapodás) a jogtulajdonosok részéről felmerülő esetleges visszaélésekre figyelmeztetett, amelyek korlátozhatják a versenyt, vagy esetleg nem felelnek meg az általános érdekeknek.

| 4.21 | „Célok: A szellemi tulajdonjogok védelmének és tiszteletben tartásának hozzá kell járulnia a technológiai innováció előmozdításához, a technológiák átadásához, illetve terjesztéséhez a technikai ismereteket előállító, illetve azokat felhasználó szereplők kölcsönös előnyére, megfelelő módon előmozdítva a társadalmi és gazdasági jólétet, és biztosítva a jogok és a kötelezettségek közötti egyensúlyt”. |
| --- | --- |

4.21

„Célok: A szellemi tulajdonjogok védelmének és tiszteletben tartásának hozzá kell járulnia a technológiai innováció előmozdításához, a technológiák átadásához, illetve terjesztéséhez a technikai ismereteket előállító, illetve azokat felhasználó szereplők kölcsönös előnyére, megfelelő módon előmozdítva a társadalmi és gazdasági jólétet, és biztosítva a jogok és a kötelezettségek közötti egyensúlyt”.

| 4.22 | Alapelvek: [...] 2. Megfelelő – de csakis a jelen megállapodás rendelkezéseivel összeegyeztethető – intézkedésekre lehet szükség annak megelőzése végett, hogy a jogtulajdonosok a szellemi tulajdonjogokkal visszaéljenek, illetve hogy olyan gyakorlatokat alkalmazzanak, amelyek ésszerűtlen mértékben korlátozzák a kereskedelmet, vagy károsan érintik a nemzetközi technológiaátadást. |
| --- | --- |

4.22

Alapelvek: [...] 2. Megfelelő – de csakis a jelen megállapodás rendelkezéseivel összeegyeztethető – intézkedésekre lehet szükség annak megelőzése végett, hogy a jogtulajdonosok a szellemi tulajdonjogokkal visszaéljenek, illetve hogy olyan gyakorlatokat alkalmazzanak, amelyek ésszerűtlen mértékben korlátozzák a kereskedelmet, vagy károsan érintik a nemzetközi technológiaátadást.

| 4.23 | Az EGSZB korábbi, a 2003. október 29-én elfogadott, „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a szellemi tulajdonjog tiszteletben tartását célzó intézkedésekről és eljárásokról” című véleményében (6) már kifejtett észrevételei megfelelnek a TRIPS célkitűzéseinek (7. cikk) illetve alapelveinek (8. cikk (2) bekezdés), melyeknek az irányelv preambulumbekezdéseiben is meg kellene jelenniük, mivel az esetleges szankciók nem választhatók el teljesen a materiális jogoktól, és nem hagyhatják figyelmen kívül az ipari tulajdonjogok, illetve a műalkotásokhoz kapcsolódó szellemi tulajdonjogok tulajdonosai részéről előforduló esetleges visszaéléseket sem. (7) |
| --- | --- |

4.23

Az EGSZB korábbi, a 2003. október 29-én elfogadott, „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a szellemi tulajdonjog tiszteletben tartását célzó intézkedésekről és eljárásokról” című véleményében (6) már kifejtett észrevételei megfelelnek a TRIPS célkitűzéseinek (7. cikk) illetve alapelveinek (8. cikk (2) bekezdés), melyeknek az irányelv preambulumbekezdéseiben is meg kellene jelenniük, mivel az esetleges szankciók nem választhatók el teljesen a materiális jogoktól, és nem hagyhatják figyelmen kívül az ipari tulajdonjogok, illetve a műalkotásokhoz kapcsolódó szellemi tulajdonjogok tulajdonosai részéről előforduló esetleges visszaéléseket sem. (7)

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Digital Rights Management – digitálisjog-kezelő rendszerek („politikailag korrekt” kifejezés, melynek értelme: a másolást akadályozó szoftveres, illetve műszaki megoldások).

1

Digital Rights Management

(2)  COM(2007) 836 végleges – Brüsszel, 2008.1.3. SEC(2007) 1710 sz. Európai Bizottsági munkadokumentum.

2

(3)  „i2010 – Európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” (COM(2005) 229 végleges).

3

(4)  A boltban kapható CD-kkel azonos áron értékesített online zenei tartalmak túlzott bevételeket biztosítanak a terjesztőknek, ami nem ösztönzi őket arra, hogy olyan realista modelleket kutassanak, amelyek szem előtt tartják a valós előállítási árakat, illetve a nem aránytalan kereskedelmi bevételeket.

4

(5)  A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) – 2008. január 29.

5

A C–275/06. sz. ügyben

[...] előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában

[...] a Bíróság (nagytanács) a következőképpen határozott:

„A belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól szóló, 2000. június 8-i 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv), az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) nem kötelezi a tagállamokat, hogy olyan helyzetben, mint az alapügy, a szerzői jog hatékony védelmének biztosítása céljából előírják a személyes adatok polgári eljárás keretében történő közlésének kötelezettségét. A közösségi jog azonban megköveteli az említett tagállamoktól, hogy ezen irányelvek átültetése során azok olyan értelmezésére támaszkodjanak, amely lehetővé teszi a közösségi jogrend által védett különböző alapjogok igazságos egyensúlyának a biztosítását. Továbbá az említett irányelvek átültetésére vonatkozó intézkedések végrehajtása során a tagállami hatóságok és bíróságok kötelessége, hogy nemzeti jogukat nemcsak hogy ugyanezen irányelvekkel összhangban értelmezzék, hanem hogy ezen irányelvek ne olyan értelmezésére támaszkodjanak, amely az említett alapjogokba vagy más közösségi jogi általános alapelvbe, mint az arányosság elve, ütközik”.

(6)  HL C 32., 2004.2.5., 15. o.

6

(7)  A Kereskedelmi Világszervezetet (WTO) létrehozó, 1994. április 15-én Marrakeshben aláírt – a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak az Európai Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről szóló, 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozattal jóváhagyott – egyezmény (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.) I. C. mellékletét képező „TRIPS”-megállapodás III. részének a címe: „A szellemi tulajdonjogok érvényesítése”. Az ebben a részben található 41. cikk (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A tagok kötelesek biztosítani, hogy a nemzeti jogukban rendelkezésre álljanak azok a jogérvényesítési eszközök, amelyek a jelen Megállapodásban meghatározott, szellemi alkotásokra vonatkozó jogok megsértése esetén hatékony eljárást tesznek lehetővé, ideértve a jogsértések megelőzésére, valamint a további jogsértésektől való elrettentésre szolgáló, megfelelő jogorvoslatokat. Az említett eljárásokat oly módon kell alkalmazni, hogy ne gátolják a törvényes kereskedelmet, és biztosítékot nyújtsanak a velük való visszaéléssel szemben [...]”.

7

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/69 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/69

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló 2005/35/EK irányelv módosításáról

COM(2008) 134 végleges – 2008/0055 (COD)

(2009/C 77/17)

2008. április 4-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 80. cikkének (2) bekezdése alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A hajók által okozott szennyezés – jogsértésekre alkalmazandó szankciók

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció 2008. július 16-án elfogadta véleményét. (Előadó: Daniel RETUREAU).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Az Európai Bizottság javaslatai

| 1.1 | Az EGSZB véleményét azokról a módosításokról kérték ki, amelyeket az Európai Bizottság javasol a hajók által okozott szennyezés elleni küzdelemről szóló 2005. évi irányelv vonatkozásában a Bíróság környezetvédelemmel kapcsolatos bűnözés terén követett joggyakorlatának tiszteletben tartása érdekében, ami a közösségi intézmények hatásköreit, a közösségi jogalkotás hatékonyságát és az EKSz-nek az EUSz-szel szembeni elsőbbségét illeti a szerződésekben meghatározott közösségi politikák és célkitűzések tekintetében. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB véleményét azokról a módosításokról kérték ki, amelyeket az Európai Bizottság javasol a hajók által okozott szennyezés elleni küzdelemről szóló 2005. évi irányelv vonatkozásában a Bíróság környezetvédelemmel kapcsolatos bűnözés terén követett joggyakorlatának tiszteletben tartása érdekében, ami a közösségi intézmények hatásköreit, a közösségi jogalkotás hatékonyságát és az EKSz-nek az EUSz-szel szembeni elsőbbségét illeti a szerződésekben meghatározott közösségi politikák és célkitűzések tekintetében.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | Az EGSZB újfent megjegyzi, hogy a büntetőjog kérdésében a Közösség elvileg nem rendelkezik a szerződés által ráruházott hatáskörrel. |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB újfent megjegyzi, hogy a büntetőjog kérdésében a Közösség elvileg nem rendelkezik a szerződés által ráruházott hatáskörrel.

| 2.2 | Ugyanakkor az Európai Bizottságnak foglalkoznia kellene az általa kezdeményezett közösségi jog hatékonyságával, hogy megvalósítsa az EKSz-ben foglalt, kompetenciája alá tartozó politikákat; e célból jogalkotási kezdeményezéseiben javasolhatja, hogy a kormányok nemzeti jogukban arányos, hatékony és visszatartó erejű szankciókat írjanak elő, köztük büntetőjogi jellegűeket is természetes vagy jogi személyek számára, amennyiben ezek a személyek jogsértést követnek el a környezettel szemben, szándékosan vagy súlyos gondatlanságból, közvetlenül vagy bűntárs segítségével, vagy pedig az említett büntetőjogi szankciók alkalmazását igazoló jogsértésre buzdítanak. |
| --- | --- |

2.2

Ugyanakkor az Európai Bizottságnak foglalkoznia kellene az általa kezdeményezett közösségi jog hatékonyságával, hogy megvalósítsa az EKSz-ben foglalt, kompetenciája alá tartozó politikákat; e célból jogalkotási kezdeményezéseiben javasolhatja, hogy a kormányok nemzeti jogukban arányos, hatékony és visszatartó erejű szankciókat írjanak elő, köztük büntetőjogi jellegűeket is természetes vagy jogi személyek számára, amennyiben ezek a személyek jogsértést követnek el a környezettel szemben, szándékosan vagy súlyos gondatlanságból, közvetlenül vagy bűntárs segítségével, vagy pedig az említett büntetőjogi szankciók alkalmazását igazoló jogsértésre buzdítanak.

| 2.3 | Korábbi véleményében (1) az EGSZB bírálta az Európai Bizottság túlzó álláspontját a Közösség kompetenciájának kiterjedéséről a büntetőjog területén, és visszafogottabb értelmezés mellett szállt síkra, ami végül tökéletes összhangban állt a Bíróság joggyakorlatával (2); 2000 óta sok idő veszett el egy intézményközi konfliktusban, mely azóta megoldódott, és aminek köszönhetően a jövőben jobban érvényt lehet szerezni a környezetvédelmi normák tiszteletben tartásának. |
| --- | --- |

2.3

Korábbi véleményében (1) az EGSZB bírálta az Európai Bizottság túlzó álláspontját a Közösség kompetenciájának kiterjedéséről a büntetőjog területén, és visszafogottabb értelmezés mellett szállt síkra, ami végül tökéletes összhangban állt a Bíróság joggyakorlatával (2); 2000 óta sok idő veszett el egy intézményközi konfliktusban, mely azóta megoldódott, és aminek köszönhetően a jövőben jobban érvényt lehet szerezni a környezetvédelmi normák tiszteletben tartásának.

| 2.4 | Az a félelem, mely szerint a szerződések jövőbeli módosítása újabb változásokhoz vezetne a hatáskörök, következésképpen a jogalkotás vonatkozásában, mely ezáltal nélkülözné a stabilitást és a biztonságot, nem bizonyul indokoltnak sem a jelenlegi intézményi helyzet, sem pedig a Lisszaboni Szerződés esetleges alkalmazása tekintetében. Mindenesetre a tagállamok nem mutatkoznak késznek lemondani kompetenciájukról a büntetőjog területén, melyet szuverenitásuk részeként az állami hatáskörök „kemény mag”-jához tartozónak tekintenek. Még a jogalkotási intézmények hatásköreinek kevésbé gyökeres változása sem indokolná ipso facto a jog alapvető módosítását. |
| --- | --- |

2.4

Az a félelem, mely szerint a szerződések jövőbeli módosítása újabb változásokhoz vezetne a hatáskörök, következésképpen a jogalkotás vonatkozásában, mely ezáltal nélkülözné a stabilitást és a biztonságot, nem bizonyul indokoltnak sem a jelenlegi intézményi helyzet, sem pedig a Lisszaboni Szerződés esetleges alkalmazása tekintetében. Mindenesetre a tagállamok nem mutatkoznak késznek lemondani kompetenciájukról a büntetőjog területén, melyet szuverenitásuk részeként az állami hatáskörök „kemény mag”-jához tartozónak tekintenek. Még a jogalkotási intézmények hatásköreinek kevésbé gyökeres változása sem indokolná ipso facto a jog alapvető módosítását.

| 2.5 | Egyébiránt az Európai Parlament 2005/35/EK és a Tanács 2005. szeptember 7-i irányelvének a nemzetközi közjoggal kapcsolatos jogszerűségét illetően a Bíróság elé benyújtott C.308/2006. sz. ügyben a Bíróság nem tekintette magát illetékesnek, lezárva ezáltal a fellebbezést; ugyanis még más nemzetközi bíróságok előtt sem boldogulna az ügy olyan jogi és politikai okok miatt, melyek túlmutatnak a jelen vélemény keretein. Azonban még ha egy bíróság el is fogadná, hogy konzultatív vélemény címén megnyilatkozik egy közösségi jogi tervezettel kapcsolatban, ez nem lenne elegendő a közösségi jogalkotóval való szembeszállásra, akit a nemzeti jogok és a nemzetközi jog felett álló jogának belső felsőbbrendűsége erősít, ráadásul az utóbbi nem is kötelezi. |
| --- | --- |

2.5

Egyébiránt az Európai Parlament 2005/35/EK és a Tanács 2005. szeptember 7-i irányelvének a nemzetközi közjoggal kapcsolatos jogszerűségét illetően a Bíróság elé benyújtott C.308/2006. sz. ügyben a Bíróság nem tekintette magát illetékesnek, lezárva ezáltal a fellebbezést; ugyanis még más nemzetközi bíróságok előtt sem boldogulna az ügy olyan jogi és politikai okok miatt, melyek túlmutatnak a jelen vélemény keretein. Azonban még ha egy bíróság el is fogadná, hogy konzultatív vélemény címén megnyilatkozik egy közösségi jogi tervezettel kapcsolatban, ez nem lenne elegendő a közösségi jogalkotóval való szembeszállásra, akit a nemzeti jogok és a nemzetközi jog felett álló jogának belső felsőbbrendűsége erősít, ráadásul az utóbbi nem is kötelezi.

| 2.6 | A hajók által okozott szennyezésről szóló javaslat tehát – tökéletes összhangban a közösségi joggyakorlattal – arra hívja fel a tagállamokat bizonyos korlátozott számú súlyos esetben, hogy írjanak elő és vezessenek be jogi szankciókat e jogsértések tekintetében. Ezek a szankciók hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek a közösségi jogban jól meghatározott jogsértések elleni küzdelem érdekében. |
| --- | --- |

2.6

A hajók által okozott szennyezésről szóló javaslat tehát – tökéletes összhangban a közösségi joggyakorlattal – arra hívja fel a tagállamokat bizonyos korlátozott számú súlyos esetben, hogy írjanak elő és vezessenek be jogi szankciókat e jogsértések tekintetében. Ezek a szankciók hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek a közösségi jogban jól meghatározott jogsértések elleni küzdelem érdekében.

| 2.7 | Nincs szó ugyan az alkalmazandó büntetőjog harmonizálásáról, mivel csupán arra kérik a tagállamokat, hogy büntetőjogilag minősítsék és szankcionálják azokat a jogsértéseket, amelyeket a közösségi jogalkotó meghatároz, a Bíróság joggyakorlata mégis lehetővé teszi büntetőjogi kötelezettségek bevezetését a tagállamok számára, ami hatékonyabb módját jelenti az európai normák megerősítésének és tiszteletben tartásának a fontosabb kérdések esetében. |
| --- | --- |

2.7

Nincs szó ugyan az alkalmazandó büntetőjog harmonizálásáról, mivel csupán arra kérik a tagállamokat, hogy büntetőjogilag minősítsék és szankcionálják azokat a jogsértéseket, amelyeket a közösségi jogalkotó meghatároz, a Bíróság joggyakorlata mégis lehetővé teszi büntetőjogi kötelezettségek bevezetését a tagállamok számára, ami hatékonyabb módját jelenti az európai normák megerősítésének és tiszteletben tartásának a fontosabb kérdések esetében.

| 2.8 | Az EGSZB ezért üdvözli és támogatja a 2005. évi irányelv módosítására vonatkozó javaslatot, és úgy ítéli meg, hogy a hajók azonosításának és nyomon követésének fokozatosan felállítandó új eszközei biztosítani fogják annak teljes tiszteletben tartását, hatékonyan és módszeresen szankcionálva a jogellenes gyakorlatokat. |
| --- | --- |

2.8

Az EGSZB ezért üdvözli és támogatja a 2005. évi irányelv módosítására vonatkozó javaslatot, és úgy ítéli meg, hogy a hajók azonosításának és nyomon követésének fokozatosan felállítandó új eszközei biztosítani fogják annak teljes tiszteletben tartását, hatékonyan és módszeresen szankcionálva a jogellenes gyakorlatokat.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  HL C 220., 2003.9.16., 72. o.

1

(2)  Lásd a Bíróság 2007. október 23-i határozatát: Az Európai Közösségek Bizottsága az Európai Parlament támogatásával kontra Tanács C 440/05. sz. ügy.

2

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/70 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/70

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről

COM(2008) 151 végleges – 2008/0062 (COD)

(2009/C 77/18)

2008. május 13-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 71. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a közúti közlekedésbiztonságra vonatkozó szabályok határokon átnyúló végrehajtásának elősegítéséről

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció véleményét 2008. július 16-án elfogadta. (Előadó: Jan SIMONS.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott 447. plenáris ülésén (a szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések

| 1.1 | Az Európai Bizottság által javasolt irányelvtervezet a közlekedési szabályok hatékonyabb és eredményesebb érvényre juttatására, valamint a más tagállamban elkövetett jogellenes közúti közlekedési cselekmények szankcionálására irányul. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Bizottság által javasolt irányelvtervezet a közlekedési szabályok hatékonyabb és eredményesebb érvényre juttatására, valamint a más tagállamban elkövetett jogellenes közúti közlekedési cselekmények szankcionálására irányul.

| 1.2 | A javaslat célja, hogy megvalósuljon az Európai Bizottság 2001-ben kitűzött célja, azaz a közúti balesetek halálos áldozatai számának felére csökkentése a 2001–2010 időszakban. |
| --- | --- |

1.2

A javaslat célja, hogy megvalósuljon az Európai Bizottság 2001-ben kitűzött célja, azaz a közúti balesetek halálos áldozatai számának felére csökkentése a 2001–2010 időszakban.

| 1.3 | Kiegészítő intézkedések nélkül a célkitűzés nem érhető el. Ez a javaslat egy ilyen kiegészítő intézkedés, középpontjában pedig a más tagállamban elkövetett jogellenes közlekedési cselekmények kezelése áll. |
| --- | --- |

1.3

Kiegészítő intézkedések nélkül a célkitűzés nem érhető el. Ez a javaslat egy ilyen kiegészítő intézkedés, középpontjában pedig a más tagállamban elkövetett jogellenes közlekedési cselekmények kezelése áll.

| 1.4 | Az EGSZB szerint a javasolt irányelvtervezet jó eszköz a más tagországban elkövetett jogellenes cselekmények megfelelő kezelésére. Ennek azonban hatékony és eredményes ellenőrzéssel és büntetéssel kell együtt járnia. Az EGSZB ezért arra szólítja fel a Tanácsot és a tagállamokat, hogy sürgősen érjenek el javulást ezeken a területeken is. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB szerint a javasolt irányelvtervezet jó eszköz a más tagországban elkövetett jogellenes cselekmények megfelelő kezelésére. Ennek azonban hatékony és eredményes ellenőrzéssel és büntetéssel kell együtt járnia. Az EGSZB ezért arra szólítja fel a Tanácsot és a tagállamokat, hogy sürgősen érjenek el javulást ezeken a területeken is.

| 1.5 | Az EGSZB utal arra, hogy az irányelv hatékonyabbá tétele érdekében a jogellenes cselekmények európai bizottsági javaslatban említett listájának magában kellene foglalnia a közlekedésbiztonsággal összefüggő összes jogellenes cselekményeket is. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB utal arra, hogy az irányelv hatékonyabbá tétele érdekében a jogellenes cselekmények európai bizottsági javaslatban említett listájának magában kellene foglalnia a közlekedésbiztonsággal összefüggő összes jogellenes cselekményeket is.

| 1.6 | A hatékonyság és az eredményesség szempontjából az EGSZB úgy véli, hogy az adatcsere folyamán egy létező elektronikus hálózatot kellene felhasználni, például az EUCARIS-rendszert, mivel ez alacsony költségeket eredményez. Azt tanácsolja az Európai Bizottságnak, hogy legalább vizsgálja (vizsgáltassa) meg, hogy megvalósítható-e a meglévő rendszereknek a tervezett adatcsere céljára való kibővítése. |
| --- | --- |

1.6

A hatékonyság és az eredményesség szempontjából az EGSZB úgy véli, hogy az adatcsere folyamán egy létező elektronikus hálózatot kellene felhasználni, például az EUCARIS-rendszert, mivel ez alacsony költségeket eredményez. Azt tanácsolja az Európai Bizottságnak, hogy legalább vizsgálja (vizsgáltassa) meg, hogy megvalósítható-e a meglévő rendszereknek a tervezett adatcsere céljára való kibővítése.

| 1.7 | A jogellenes cselekmények szankcionálását illetően az EGSZB megfontolandónak tartja olyan elemek figyelembevételét is, mint a büntetőpontok adása, a jármű elkobzása és a gépjárművezetői engedély ideiglenes bevonása, amelyeket pénzbüntetéssel együtt is ki lehet szabni. |
| --- | --- |

1.7

A jogellenes cselekmények szankcionálását illetően az EGSZB megfontolandónak tartja olyan elemek figyelembevételét is, mint a büntetőpontok adása, a jármű elkobzása és a gépjárművezetői engedély ideiglenes bevonása, amelyeket pénzbüntetéssel együtt is ki lehet szabni.

| 1.8 | Az EGSZB a hatékonyság szempontjából jónak tartja egy olyan központi tagállami hatóság kijelölését, amely segíti az irányelvtervezetben foglalt intézkedések végrehajtását. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB a hatékonyság szempontjából jónak tartja egy olyan központi tagállami hatóság kijelölését, amely segíti az irányelvtervezetben foglalt intézkedések végrehajtását.

| 1.9 | A jogellenes cselekményről szóló értesítésre szolgáló formanyomtatvány Európai Bizottság által javasolt modelljében az EGSZB nem lát hozzáadott értéket. Úgy véli, nem a forma, hanem a tartalom a fontos. Szerinte ezért az Európai Bizottságnak arra kellene szorítkoznia, hogy részletesen meghatározza, milyen adatok szükségesek az irányelv célját tekintve. |
| --- | --- |

1.9

A jogellenes cselekményről szóló értesítésre szolgáló formanyomtatvány Európai Bizottság által javasolt modelljében az EGSZB nem lát hozzáadott értéket. Úgy véli, nem a forma, hanem a tartalom a fontos. Szerinte ezért az Európai Bizottságnak arra kellene szorítkoznia, hogy részletesen meghatározza, milyen adatok szükségesek az irányelv célját tekintve.

| 1.10 | Az EGSZB egyetért a tervezett intézkedések végrehajtására vonatkozó, az Európai Bizottság által javasolt szakbizottsági eljárással. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB egyetért a tervezett intézkedések végrehajtására vonatkozó, az Európai Bizottság által javasolt szakbizottsági eljárással.

2.   Bevezetés

| 2.1.1 | A 2001-es európai közlekedéspolitikai fehér könyvben szerepel az a célkitűzés, hogy az EU 2010-ig felére csökkenti a halálos közúti balesetek áldozatainak számát. Konkrét adatokkal ez azt jelenti, hogy a 27 EU-tagállam területén történt közúti balesetek áldozatainak száma a 2001-es 54 000-ről 2010-re évi 27 000-re csökkenjen. |
| --- | --- |

2.1.1

A 2001-es európai közlekedéspolitikai fehér könyvben szerepel az a célkitűzés, hogy az EU 2010-ig felére csökkenti a halálos közúti balesetek áldozatainak számát. Konkrét adatokkal ez azt jelenti, hogy a 27 EU-tagállam területén történt közúti balesetek áldozatainak száma a 2001-es 54 000-ről 2010-re évi 27 000-re csökkenjen.

| 2.1.2 | 2001 és 2007 között 20 %-kal csökkent a közúti balesetek halálos áldozatainak száma. Az 50 %-os célkitűzés 2010-re történő eléréséhez 37 %-os csökkenésre lett volna szükség. Fokozni kell tehát az erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

2.1.2

2001 és 2007 között 20 %-kal csökkent a közúti balesetek halálos áldozatainak száma. Az 50 %-os célkitűzés 2010-re történő eléréséhez 37 %-os csökkenésre lett volna szükség. Fokozni kell tehát az erőfeszítéseket.

2.2   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.2.1 | Az irányelvtervezet előkészítése érdekében az Európai Bizottság nyilvános tájékoztatást rendezett, valamint ülést tartott a reprezentatív és érdekelt felek részvételével. Többek között ezek alapján jött létre az irányelvtervezet szövege. |
| --- | --- |

2.2.1

Az irányelvtervezet előkészítése érdekében az Európai Bizottság nyilvános tájékoztatást rendezett, valamint ülést tartott a reprezentatív és érdekelt felek részvételével. Többek között ezek alapján jött létre az irányelvtervezet szövege.

| 2.2.2 | Az Európai Bizottság a javasolt irányelvtervezetet hatékony eszköznek tartja ahhoz, hogy még sikerüljön elérni a célkitűzést, valamint hogy minden uniós polgár ugyanolyan elbánásmódban részesüljön. |
| --- | --- |

2.2.2

Az Európai Bizottság a javasolt irányelvtervezetet hatékony eszköznek tartja ahhoz, hogy még sikerüljön elérni a célkitűzést, valamint hogy minden uniós polgár ugyanolyan elbánásmódban részesüljön.

| 2.2.3 | Az irányelvtervezet az olyan jogellenes közúti közlekedési cselekmények szankcionálásának javítására irányul, amelyeket nem abban a tagállamban követtek el, amelyben a jármű nyilván van tartva. |
| --- | --- |

2.2.3

Az irányelvtervezet az olyan jogellenes közúti közlekedési cselekmények szankcionálásának javítására irányul, amelyeket nem abban a tagállamban követtek el, amelyben a jármű nyilván van tartva.

| 2.2.4 | Jelenleg gyakran jogkövetkezmény nélkül maradnak az olyan jogellenes közúti közlekedési cselekmények, amelyeket más tagállamban nyilvántartott járművel követtek el. Ismeretes például, hogy a sebességhatár-túllépések 2,5–30 %-át külföldi járművezetők követik el. |
| --- | --- |

2.2.4

Jelenleg gyakran jogkövetkezmény nélkül maradnak az olyan jogellenes közúti közlekedési cselekmények, amelyeket más tagállamban nyilvántartott járművel követtek el. Ismeretes például, hogy a sebességhatár-túllépések 2,5–30 %-át külföldi járművezetők követik el.

| 2.2.5 | Mivel kiderült, hogy a halálos közlekedési balesetek 30 %-ának sebességtúllépés az oka, ennek hatékony kezelése jelentős mértékben csökkenthetné a halálos közúti balesetek áldozatainak számát. |
| --- | --- |

2.2.5

Mivel kiderült, hogy a halálos közlekedési balesetek 30 %-ának sebességtúllépés az oka, ennek hatékony kezelése jelentős mértékben csökkenthetné a halálos közúti balesetek áldozatainak számát.

| 2.2.6 | Jelentős következményekkel járnak a javaslatban szereplő egyéb jogellenes cselekmények is, mégpedig az alkoholos befolyásoltság alatt történő vezetés (25 %), a biztonsági öv használatának mellőzése (17 %) és a piros jelzésnél való megállás elmulasztása (4 %). |
| --- | --- |

2.2.6

Jelentős következményekkel járnak a javaslatban szereplő egyéb jogellenes cselekmények is, mégpedig az alkoholos befolyásoltság alatt történő vezetés (25 %), a biztonsági öv használatának mellőzése (17 %) és a piros jelzésnél való megállás elmulasztása (4 %).

| 2.2.7 | Az Európai Bizottság célja nem a közlekedési szabályok vagy a jogellenes közúti közlekedési cselekmények miatt alkalmazandó büntetések harmonizálása. Ez továbbra is az egyes tagállamok hatásköre marad. A javaslat kizárólag olyan adminisztratív jellegű intézkedéseket tartalmaz, amelyek a főbb jogellenes közúti közlekedési cselekmények miatti felelősségre vonás határokon átnyúló hatékony és eredményes rendszerének létrehozására irányulnak, annak érdekében, hogy így elérhető legyen a 2010-re kitűzött cél, a közúti balesetek halálos áldozatai számának felére való csökkentése. |
| --- | --- |

2.2.7

Az Európai Bizottság célja nem a közlekedési szabályok vagy a jogellenes közúti közlekedési cselekmények miatt alkalmazandó büntetések harmonizálása. Ez továbbra is az egyes tagállamok hatásköre marad. A javaslat kizárólag olyan adminisztratív jellegű intézkedéseket tartalmaz, amelyek a főbb jogellenes közúti közlekedési cselekmények miatti felelősségre vonás határokon átnyúló hatékony és eredményes rendszerének létrehozására irányulnak, annak érdekében, hogy így elérhető legyen a 2010-re kitűzött cél, a közúti balesetek halálos áldozatai számának felére való csökkentése.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az Európai Bizottság „Európai közlekedésbiztonsági cselekvési terv – A közúti balesetek áldozatai számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-ig: a megosztott felelősség” című közleményéről kidolgozott, 2003. december 11-én elfogadott véleményében az EGSZB megkérdőjelezte a meglátása szerint túl ambiciózus célkitűzést. Mostanra ki is derült, hogy valóban kiegészítő intézkedések szükségesek a célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság „Európai közlekedésbiztonsági cselekvési terv – A közúti balesetek áldozatai számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-ig: a megosztott felelősség” című közleményéről kidolgozott, 2003. december 11-én elfogadott véleményében az EGSZB megkérdőjelezte a meglátása szerint túl ambiciózus célkitűzést. Mostanra ki is derült, hogy valóban kiegészítő intézkedések szükségesek a célkitűzés eléréséhez.

| 3.2 | Az EGSZB szerint ezért egyértelműen többletértéket jelent a közlekedésbiztonsági szabályok határokon átnyúló végrehajtásának európai megközelítése. Az Európai Bizottsággal egyetértve úgy véli, hogy mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy még elérhető legyen a 2001-ben kitűzött cél – a közúti balesetek halálos áldozatai számának felére való csökkentése 2010-ig –, és a jelen irányelvtervezetben jelentős előrelépésre lát lehetőséget. Ennek azonban hatékony és eredményes ellenőrzéssel és szankcionálással kell együtt járnia. Az EGSZB ezért határozottan felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hatásköreiknek és az adott helyzetnek megfelelően javítsák az ellenőrzéseket és a szankciókat. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB szerint ezért egyértelműen többletértéket jelent a közlekedésbiztonsági szabályok határokon átnyúló végrehajtásának európai megközelítése. Az Európai Bizottsággal egyetértve úgy véli, hogy mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy még elérhető legyen a 2001-ben kitűzött cél – a közúti balesetek halálos áldozatai számának felére való csökkentése 2010-ig –, és a jelen irányelvtervezetben jelentős előrelépésre lát lehetőséget. Ennek azonban hatékony és eredményes ellenőrzéssel és szankcionálással kell együtt járnia. Az EGSZB ezért határozottan felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy hatásköreiknek és az adott helyzetnek megfelelően javítsák az ellenőrzéseket és a szankciókat.

| 3.3 | Az Európai Bizottság által javasolt megközelítés egyszerűnek tűnik. Egy részletesebben meghatározandó adatcsere-hálózat lehetővé teszi, hogy a tagállamok büntetést rójanak ki azokra a más tagállamból származó autósokra, akik az ő területükön követnek el jogellenes cselekményeket. Bizonytalan azonban, hogy milyen hálózatra és milyen rendszerre gondol az Európai Bizottság. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Bizottság által javasolt megközelítés egyszerűnek tűnik. Egy részletesebben meghatározandó adatcsere-hálózat lehetővé teszi, hogy a tagállamok büntetést rójanak ki azokra a más tagállamból származó autósokra, akik az ő területükön követnek el jogellenes cselekményeket. Bizonytalan azonban, hogy milyen hálózatra és milyen rendszerre gondol az Európai Bizottság.

| 3.4 | Az irányelvtervezet 4. cikkében az Európai Bizottság kimondja, hogy az adatcserének gyorsan kell lebonyolódnia egy – 12 hónapon belül létrehozandó – európai elektronikus hálózaton keresztül. A dokumentum más részeiben az olvasható, hogy az adatcsere céljára egy már létező információs rendszer kerül felhasználásra, ezáltal a költségek is alacsonyak maradhatnak. Azt azonban nem fejti ki az Európai Bizottság, hogy milyen rendszert kíván alkalmazni az adatcsere céljára. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy idő- és költségtakarékossági szempontból a legjobb egy már működő uniós információs rendszerhez csatlakozni. |
| --- | --- |

3.4

Az irányelvtervezet 4. cikkében az Európai Bizottság kimondja, hogy az adatcserének gyorsan kell lebonyolódnia egy – 12 hónapon belül létrehozandó – európai elektronikus hálózaton keresztül. A dokumentum más részeiben az olvasható, hogy az adatcsere céljára egy már létező információs rendszer kerül felhasználásra, ezáltal a költségek is alacsonyak maradhatnak. Azt azonban nem fejti ki az Európai Bizottság, hogy milyen rendszert kíván alkalmazni az adatcsere céljára. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy idő- és költségtakarékossági szempontból a legjobb egy már működő uniós információs rendszerhez csatlakozni.

| 3.5 | Konkrétan egy olyan megközelítésre gondol itt az EGSZB, amelyet a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem érdekében folytatott, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló tervezett tanácsi határozat képvisel, ahol az EUCARIS-technológiát alkalmazzák. A rendszert már most is 18 tagállam használja, és mind a 27 tagállamban bevezetik, amint hatályba lép a tanácsi határozat. A rendszer költségei más hálózatokhoz képest igen alacsonyak. |
| --- | --- |

3.5

Konkrétan egy olyan megközelítésre gondol itt az EGSZB, amelyet a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem érdekében folytatott, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló tervezett tanácsi határozat képvisel, ahol az EUCARIS-technológiát alkalmazzák. A rendszert már most is 18 tagállam használja, és mind a 27 tagállamban bevezetik, amint hatályba lép a tanácsi határozat. A rendszer költségei más hálózatokhoz képest igen alacsonyak.

| 3.6 | Az EGSZB amellett foglal állást, hogy az Európai Bizottság – minden létező rendszerre, köztük az EUCARIS-technológiára is kiterjedően – legalább vizsgáltassa meg, megvalósítható-e a meglévő rendszereknek a tervezett adatcsere céljára való kibővítése. |
| --- | --- |

3.6

Az EGSZB amellett foglal állást, hogy az Európai Bizottság – minden létező rendszerre, köztük az EUCARIS-technológiára is kiterjedően – legalább vizsgáltassa meg, megvalósítható-e a meglévő rendszereknek a tervezett adatcsere céljára való kibővítése.

| 3.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság helyesen jár el akkor, amikor javaslatát a gépjárművek regisztrációs adatainak kicserélésére szolgáló jogi alap megteremtésére korlátozza. A további lépéseket a tagállamoknak maguknak kell szabályozniuk. Ez összhangban áll a szubszidiaritás elvével. |
| --- | --- |

3.7

Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság helyesen jár el akkor, amikor javaslatát a gépjárművek regisztrációs adatainak kicserélésére szolgáló jogi alap megteremtésére korlátozza. A további lépéseket a tagállamoknak maguknak kell szabályozniuk. Ez összhangban áll a szubszidiaritás elvével.

| 3.8 | Az EGSZB utal azonban arra, hogy a szabályok végrehajtásának hatékonysága javul, ha az egész EU-ban olyan megállapodások születnek, amelyeket a tagállamok összehangolt módon hajtanak végre és ellenőriznek, például a maximális sebességek, a legmagasabb engedélyezett véralkoholszint, a szankciók stb. tekintetében. Ezért jó lenne, ha a Tanács végre eredményeket érne el ezen a téren. |
| --- | --- |

3.8

Az EGSZB utal azonban arra, hogy a szabályok végrehajtásának hatékonysága javul, ha az egész EU-ban olyan megállapodások születnek, amelyeket a tagállamok összehangolt módon hajtanak végre és ellenőriznek, például a maximális sebességek, a legmagasabb engedélyezett véralkoholszint, a szankciók stb. tekintetében. Ezért jó lenne, ha a Tanács végre eredményeket érne el ezen a téren.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Tekintettel a célkitűzésre – hogy 2010-re a közúti balesetek halálos áldozatainak száma felére csökkenjen a 2001-es adatokhoz képest – és a 2007. végéig elért köztes eredményre, amelyből kiderül, hogy a célkitűzés nem érhető el kiegészítő intézkedések nélkül, az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által javasolt határokon átnyúló együttműködés a következő négy területen:






  — | a sebességhatár túllépése, |
| --- | --- | --- |

4.1

Tekintettel a célkitűzésre – hogy 2010-re a közúti balesetek halálos áldozatainak száma felére csökkenjen a 2001-es adatokhoz képest – és a 2007. végéig elért köztes eredményre, amelyből kiderül, hogy a célkitűzés nem érhető el kiegészítő intézkedések nélkül, az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által javasolt határokon átnyúló együttműködés a következő négy területen:

—

a sebességhatár túllépése,

| — | az alkoholos befolyásoltság alatt történő vezetés, |
| --- | --- |

—

az alkoholos befolyásoltság alatt történő vezetés,

| — | a biztonsági öv használatának mellőzése, valamint |
| --- | --- |

—

a biztonsági öv használatának mellőzése, valamint

| — | a piros jelzésnél való megállás elmulasztása, |
| --- | --- |

—

a piros jelzésnél való megállás elmulasztása,

jó irányba tett lépést jelent, mivel az Európai Bizottság adatai szerint így évente 200–250-nel csökkenhet a halálos áldozatok száma.

| 4.2 | Az EGSZB szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság az irányelvtervezet 1. cikkébe más határokon átnyúló jogellenes közúti közlekedési cselekményeket is felvegyen, például a következőket: kézben tartott mobiltelefon használata vezetés közben, agresszív vezetés, az előzési tilalmak be nem tartása, a forgalommal szemben való haladás vagy kábítószeres befolyásoltság alatt történő vezetés. Amint az EGSZB az „Európai közlekedésbiztonsági cselekvési terv – A közúti balesetek áldozatai számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-ig: a megosztott felelősség” című közleményről kidolgozott véleményében már korábban kifejezésre juttatta, minden lehetséges eszközt fel kell használni a célkitűzés elérése érdekében. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB szükségesnek tartja, hogy az Európai Bizottság az irányelvtervezet 1. cikkébe más határokon átnyúló jogellenes közúti közlekedési cselekményeket is felvegyen, például a következőket: kézben tartott mobiltelefon használata vezetés közben, agresszív vezetés, az előzési tilalmak be nem tartása, a forgalommal szemben való haladás vagy kábítószeres befolyásoltság alatt történő vezetés. Amint az EGSZB az „Európai közlekedésbiztonsági cselekvési terv – A közúti balesetek áldozatai számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-ig: a megosztott felelősség” című közleményről kidolgozott véleményében már korábban kifejezésre juttatta, minden lehetséges eszközt fel kell használni a célkitűzés elérése érdekében.

| 4.3 | A jogellenes cselekmények szankcionálását illetően az EGSZB megfontolandónak tartja olyan elemek figyelembevételét is, mint a büntetőpontok adása, a jármű elkobzása és a gépjárművezetői engedély ideiglenes bevonása, amelyeket pénzbüntetéssel együtt is ki lehet szabni. |
| --- | --- |

4.3

A jogellenes cselekmények szankcionálását illetően az EGSZB megfontolandónak tartja olyan elemek figyelembevételét is, mint a büntetőpontok adása, a jármű elkobzása és a gépjárművezetői engedély ideiglenes bevonása, amelyeket pénzbüntetéssel együtt is ki lehet szabni.

| 4.4 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottságnak az irányelvtervezet 6. cikkében megfogalmazott javaslatával, amely szerint minden tagállamnak ki kell jelölnie egy központi hatóságot, amely koordinálja az irányelv végrehajtását. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottságnak az irányelvtervezet 6. cikkében megfogalmazott javaslatával, amely szerint minden tagállamnak ki kell jelölnie egy központi hatóságot, amely koordinálja az irányelv végrehajtását.

| 4.5 | A szubszidiaritás szempontjából az EGSZB nem tartja kívánatosnak, hogy az Európai Bizottság az irányelvtervezet 5. cikkében rendelkezzen a jogellenes cselekményről szóló értesítés formájáról. Elsősorban az értesítés tartalma fontos ugyanis, nem annyira a formája. Az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak arra kellene szorítkoznia, hogy részletesen meghatározza, mely adatokat kell felvenni az értesítésbe. |
| --- | --- |

4.5

A szubszidiaritás szempontjából az EGSZB nem tartja kívánatosnak, hogy az Európai Bizottság az irányelvtervezet 5. cikkében rendelkezzen a jogellenes cselekményről szóló értesítés formájáról. Elsősorban az értesítés tartalma fontos ugyanis, nem annyira a formája. Az EGSZB szerint az Európai Bizottságnak arra kellene szorítkoznia, hogy részletesen meghatározza, mely adatokat kell felvenni az értesítésbe.

| 4.6 | Az irányelvtervezet 8. cikkében az Európai Bizottság azt javasolja, hogy az irányelv végrehajtásában a közúti közlekedésbiztonsági intézkedések végrehajtásával foglalkozó szakbizottság segítse munkáját. Az EGSZB helyesli a javasolt szakbizottsági eljárást. |
| --- | --- |

4.6

Az irányelvtervezet 8. cikkében az Európai Bizottság azt javasolja, hogy az irányelv végrehajtásában a közúti közlekedésbiztonsági intézkedések végrehajtásával foglalkozó szakbizottság segítse munkáját. Az EGSZB helyesli a javasolt szakbizottsági eljárást.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/73 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/73

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Éghajlatváltozás – nemzetközi tárgyalások (A Fenntartható Fejlődés Megfigyelőközpontjának saját kezdeményezésű véleménye)

(2009/C 77/19)

2008. január 16–17-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Éghajlatváltozás – nemzetközi tárgyalások.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció (A Fenntartható Fejlődés Megfigyelőközpontja) 2008. szeptember 2-án elfogadta véleményét. (Előadó: Frederic Adrian OSBORN.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 17-i ülésnapon) 130 szavazattal 3 ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglalás és ajánlások

| 1.1 | Az éghajlatváltozás a XXI. század egyik legfőbb kihívása a világ számára. A katasztrofális változások elkerülése érdekében jelentősen csökkenteni kell a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátást, a fejlett országok tekintetében ez azt jelenti, hogy a kibocsátásokat az évszázad közepéig az 1990-es szint 60–80 %-ával kell csökkenteni. |
| --- | --- |

1.1

Az éghajlatváltozás a XXI. század egyik legfőbb kihívása a világ számára. A katasztrofális változások elkerülése érdekében jelentősen csökkenteni kell a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátást, a fejlett országok tekintetében ez azt jelenti, hogy a kibocsátásokat az évszázad közepéig az 1990-es szint 60–80 %-ával kell csökkenteni.

| 1.2 | A 2007 decemberében Bali szigetén megkezdett nemzetközi éghajlat-változási tárgyalások kulcsfontosságúak, mivel döntően meghatározzák a 2020-ig világszerte meghozott intézkedések körét. Létfontosságú, hogy e tárgyalások 2009-ben, Koppenhágában sikeresen lezáruljanak. |
| --- | --- |

1.2

A 2007 decemberében Bali szigetén megkezdett nemzetközi éghajlat-változási tárgyalások kulcsfontosságúak, mivel döntően meghatározzák a 2020-ig világszerte meghozott intézkedések körét. Létfontosságú, hogy e tárgyalások 2009-ben, Koppenhágában sikeresen lezáruljanak.

| 1.3 | Az EU kötelezettséget vállalt, hogy 2020-ig az 1990-es szinthez képest 20 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, és a tárgyalások során felajánlotta, hogy ezt a vállalását az 1990-es szinthez képest 30 %-ra növeli, ha más országok is ehhez mérhető kötelezettségvállalásokat tesznek. Az Európai Bizottság ezt követően a 2008. január 23-i energiaügyi csomagban további javaslatokat tett arra nézve, milyen intézkedésekkel érhető el a 20/30 százalékos kibocsátáscsökkentési célkitűzés. |
| --- | --- |

1.3

Az EU kötelezettséget vállalt, hogy 2020-ig az 1990-es szinthez képest 20 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, és a tárgyalások során felajánlotta, hogy ezt a vállalását az 1990-es szinthez képest 30 %-ra növeli, ha más országok is ehhez mérhető kötelezettségvállalásokat tesznek. Az Európai Bizottság ezt követően a 2008. január 23-i energiaügyi csomagban további javaslatokat tett arra nézve, milyen intézkedésekkel érhető el a 20/30 százalékos kibocsátáscsökkentési célkitűzés.

| 1.4 | Az EGSZB határozottan támogatja az Unió által a tárgyalásokban vállalt kezdeményező szerepet, és különösen azt, hogy a tárgyalások előmozdítása érdekében egyoldalú kötelezettséget vállalt, hogy 2020-ig 20 %-os kibocsátáscsökkentést ér el. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB határozottan támogatja az Unió által a tárgyalásokban vállalt kezdeményező szerepet, és különösen azt, hogy a tárgyalások előmozdítása érdekében egyoldalú kötelezettséget vállalt, hogy 2020-ig 20 %-os kibocsátáscsökkentést ér el.

| 1.5 | Úgy véljük ugyanakkor, hogy az éghajlatváltozás olyan komoly kihívást támaszt, hogy mindent meg kell tenni az előrehaladás érdekében. Az EU-nak tehát a 2020-ra feltételesen felajánlott 30 %-os csökkentést kellene célul kitűznie, a tárgyalások során pedig annak elérésére kellene törekednie, hogy a többi fejlett ország is ehhez hasonló kötelezettségvállalásokat tegyen, és a feltörekvő gazdaságok, amelyek kibocsátása gyors ütemben növekszik, szintén jelentős kötelezettségeket vállaljanak. |
| --- | --- |

1.5

Úgy véljük ugyanakkor, hogy az éghajlatváltozás olyan komoly kihívást támaszt, hogy mindent meg kell tenni az előrehaladás érdekében. Az EU-nak tehát a 2020-ra feltételesen felajánlott 30 %-os csökkentést kellene célul kitűznie, a tárgyalások során pedig annak elérésére kellene törekednie, hogy a többi fejlett ország is ehhez hasonló kötelezettségvállalásokat tegyen, és a feltörekvő gazdaságok, amelyek kibocsátása gyors ütemben növekszik, szintén jelentős kötelezettségeket vállaljanak.

| 1.6 | Ahhoz, hogy a tárgyalásokon a lehető legnagyobb befolyást gyakorolhassa, a kötelezettségvállalások teljesítése révén az EU-nak bizonyítania kell hitelességét. A célul kitűzött 20 %-os csökkentés elérésére irányuló intézkedéscsomagnak 2008 végére hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

1.6

Ahhoz, hogy a tárgyalásokon a lehető legnagyobb befolyást gyakorolhassa, a kötelezettségvállalások teljesítése révén az EU-nak bizonyítania kell hitelességét. A célul kitűzött 20 %-os csökkentés elérésére irányuló intézkedéscsomagnak 2008 végére hatályba kell lépnie.

| 1.7 | Úgy véljük, hogy a valódi célunk 2020-ig a 30 %-os csökkentés elérése kell, hogy legyen, és ennek érdekében mind uniós, mint tagállami szinten további intézkedésekre lehet szükség. Mielőbbi lépéseket sürgetünk a 30 %-os csökkentési cél elérését célzó második intézkedéscsomag kidolgozásához. |
| --- | --- |

1.7

Úgy véljük, hogy a valódi célunk 2020-ig a 30 %-os csökkentés elérése kell, hogy legyen, és ennek érdekében mind uniós, mint tagállami szinten további intézkedésekre lehet szükség. Mielőbbi lépéseket sürgetünk a 30 %-os csökkentési cél elérését célzó második intézkedéscsomag kidolgozásához.

| 1.8 | Várakozással tekintünk az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló új európai bizottsági javaslatok elébe, és azt ajánljuk, hogy ennek kiegészítéseként minden tagállam dolgozzon ki saját nemzeti alkalmazkodási stratégiát is. |
| --- | --- |

1.8

Várakozással tekintünk az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról szóló új európai bizottsági javaslatok elébe, és azt ajánljuk, hogy ennek kiegészítéseként minden tagállam dolgozzon ki saját nemzeti alkalmazkodási stratégiát is.

| 1.9 | Új kezdeményezések kidolgozását javasoljuk az éghajlatváltozás enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás területét érintő kapacitásépítés és technológiaátadás támogatására. |
| --- | --- |

1.9

Új kezdeményezések kidolgozását javasoljuk az éghajlatváltozás enyhítése és az ahhoz való alkalmazkodás területét érintő kapacitásépítés és technológiaátadás támogatására.

| 1.10 | Az éghajlatváltozásra való megfelelő válaszadás jelentős világgazdasági változásokat, valamint pénzügyi forrásráfordítást igényel. További elemzést javaslunk a szükséges erőforrások mértéke, valamint a ráfordítások kezeléséhez szükséges köz-, illetve magánapparátusok tekintetében. Megítélésünk szerint a szükséges erőfeszítések és irányítás mértékének a második világháborút követő európai újjáépítést szolgáló Marshall-tervéhez foghatónak kell lennie. Ezúttal azonban az Unió lenne a szükséges terv fő kezdeményezője. |
| --- | --- |

1.10

Az éghajlatváltozásra való megfelelő válaszadás jelentős világgazdasági változásokat, valamint pénzügyi forrásráfordítást igényel. További elemzést javaslunk a szükséges erőforrások mértéke, valamint a ráfordítások kezeléséhez szükséges köz-, illetve magánapparátusok tekintetében. Megítélésünk szerint a szükséges erőfeszítések és irányítás mértékének a második világháborút követő európai újjáépítést szolgáló Marshall-tervéhez foghatónak kell lennie. Ezúttal azonban az Unió lenne a szükséges terv fő kezdeményezője.

| 1.11 | Pénzügyi forrásokra lesz szükség például a fejlődő országok hatásenyhítési és alkalmazkodási intézkedéseinek támogatására. Az egyik lehetséges forrás a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) kiterjesztése, a kritériumokat és a végrehajtást azonban szigorítani kell. A szükséges többletforrások egy részét Európa a szén-dioxid-kibocsátási jogok elárverezéséből származó bevételekből fedezhetné. |
| --- | --- |

1.11

Pénzügyi forrásokra lesz szükség például a fejlődő országok hatásenyhítési és alkalmazkodási intézkedéseinek támogatására. Az egyik lehetséges forrás a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) kiterjesztése, a kritériumokat és a végrehajtást azonban szigorítani kell. A szükséges többletforrások egy részét Európa a szén-dioxid-kibocsátási jogok elárverezéséből származó bevételekből fedezhetné.

| 1.12 | Minden szinten mindenféle hatóság fellépésére, valamint a fogyasztók és a nagyközönség közreműködésére is szükség van. |
| --- | --- |

1.12

Minden szinten mindenféle hatóság fellépésére, valamint a fogyasztók és a nagyközönség közreműködésére is szükség van.

| 1.13 | Az EU kulcsfontosságú szerepet játszik e nagyszabású átalakítás irányításában és lebonyolításában. Minden uniós intézményt sürgetünk, hogy lehetőségeihez mérten aktívan vegyen részt az uniós éghajlat-változási célkitűzések megvalósításában. Az EGSZB minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy mozgósítsa a civil társadalmat nagy közös vállalkozásunk támogatására. |
| --- | --- |

1.13

Az EU kulcsfontosságú szerepet játszik e nagyszabású átalakítás irányításában és lebonyolításában. Minden uniós intézményt sürgetünk, hogy lehetőségeihez mérten aktívan vegyen részt az uniós éghajlat-változási célkitűzések megvalósításában. Az EGSZB minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy mozgósítsa a civil társadalmat nagy közös vállalkozásunk támogatására.

| 1.14 | Mihamarabb ki kell alakítani az eljövendő másfél év nemzetközi tárgyalásai során elérendő globális megállapodás paramétereit annak érdekében, hogy a politikai erőfeszítéseket a kihívás kommunikálására, illetve arra lehessen összpontosítani, hogy világszerte, a társadalom minden rétegétől megszerezzük a végrehajtandó változásokhoz szükséges támogatást, bizalmat és elkötelezettséget. Ezt a megállapodást nem lehet zárt ajtók mögött megkötni – a társadalom minden részét be kell vonni a folyamatba. Az éghajlatváltozás csökkentését célzó intézkedéseknek reálisnak, gazdasági és szociális értelemben helytállónak és az előirányzott határidő alatt megvalósíthatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

1.14

Mihamarabb ki kell alakítani az eljövendő másfél év nemzetközi tárgyalásai során elérendő globális megállapodás paramétereit annak érdekében, hogy a politikai erőfeszítéseket a kihívás kommunikálására, illetve arra lehessen összpontosítani, hogy világszerte, a társadalom minden rétegétől megszerezzük a végrehajtandó változásokhoz szükséges támogatást, bizalmat és elkötelezettséget. Ezt a megállapodást nem lehet zárt ajtók mögött megkötni – a társadalom minden részét be kell vonni a folyamatba. Az éghajlatváltozás csökkentését célzó intézkedéseknek reálisnak, gazdasági és szociális értelemben helytállónak és az előirányzott határidő alatt megvalósíthatónak kell lenniük.

2.   Háttér

| 2.1 | Az éghajlatváltozás a XXI. század egyik legfőbb kihívása a világ számára. Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) 2007-ben kiadott negyedik jelentésében részletesen leírta mindazon változásokat, amelyek az emberi tevékenység révén kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének az elmúlt kétszáz évben történt drámai növekedése miatt következtek be, és figyelmeztetett arra, hogy további aggasztó változásokra számíthatunk, ha az elkövetkező években nem lépünk fel sürgősen a globális kibocsátások csökkentése ellen. Az IPCC javaslata szerint a katasztrofális hatások elkerülése érdekében világszinten arra kellene törekedni, hogy a globális átlaghőmérséklet legfeljebb 2 °C-kal haladja meg az iparosodás előtti szintet. E cél elérése érdekében jelentősen csökkenteni kell majd a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A fejlett országok tekintetében ez azt jelenti, hogy a kibocsátásokat az évszázad közepéig az 1990-es szint 60–80 %-val kell csökkenteni. |
| --- | --- |

2.1

Az éghajlatváltozás a XXI. század egyik legfőbb kihívása a világ számára. Az éghajlatváltozással foglalkozó kormányközi munkacsoport (IPCC) 2007-ben kiadott negyedik jelentésében részletesen leírta mindazon változásokat, amelyek az emberi tevékenység révén kibocsátott üvegházhatású gázok mennyiségének az elmúlt kétszáz évben történt drámai növekedése miatt következtek be, és figyelmeztetett arra, hogy további aggasztó változásokra számíthatunk, ha az elkövetkező években nem lépünk fel sürgősen a globális kibocsátások csökkentése ellen. Az IPCC javaslata szerint a katasztrofális hatások elkerülése érdekében világszinten arra kellene törekedni, hogy a globális átlaghőmérséklet legfeljebb 2 °C-kal haladja meg az iparosodás előtti szintet. E cél elérése érdekében jelentősen csökkenteni kell majd a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A fejlett országok tekintetében ez azt jelenti, hogy a kibocsátásokat az évszázad közepéig az 1990-es szint 60–80 %-val kell csökkenteni.

| 2.2 | A nemzetközi közösség az elmúlt húsz év során igyekezett az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését célzó közös fellépésről megállapodni. 1992-ben Rióban elfogadták az Éghajlat-változási Keretegyezményt, ezt 1997-ben megerősítették a kiotói jegyzőkönyvvel, amely az aláíró országokat arra kötelezte, hogy bizonyos erőfeszítéseket tegyenek a kibocsátások 2012-ig való csökkentése érdekében. Széles körben elismerik azonban, hogy ezek a megállapodások és fellépések csak a kezdetet jelentik, és hogy az évszázad közepéig kitűzött cél eléréséhez az elkövetkező években sokkal határozottabb és átfogóbb fellépésre lesz szükség. A 2007 decemberében Bali szigetén megkezdett nemzetközi éghajlat-változási tárgyalások tehát kulcsfontosságúak, mivel döntően meghatározzák majd a 2020-ig világszerte meghozandó intézkedések körét. Létfontosságú, hogy e tárgyalások 2009-ben Koppenhágában sikeresen lezáruljanak. |
| --- | --- |

2.2

A nemzetközi közösség az elmúlt húsz év során igyekezett az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentését célzó közös fellépésről megállapodni. 1992-ben Rióban elfogadták az Éghajlat-változási Keretegyezményt, ezt 1997-ben megerősítették a kiotói jegyzőkönyvvel, amely az aláíró országokat arra kötelezte, hogy bizonyos erőfeszítéseket tegyenek a kibocsátások 2012-ig való csökkentése érdekében. Széles körben elismerik azonban, hogy ezek a megállapodások és fellépések csak a kezdetet jelentik, és hogy az évszázad közepéig kitűzött cél eléréséhez az elkövetkező években sokkal határozottabb és átfogóbb fellépésre lesz szükség. A 2007 decemberében Bali szigetén megkezdett nemzetközi éghajlat-változási tárgyalások tehát kulcsfontosságúak, mivel döntően meghatározzák majd a 2020-ig világszerte meghozandó intézkedések körét. Létfontosságú, hogy e tárgyalások 2009-ben Koppenhágában sikeresen lezáruljanak.

| 2.3 | A 2020-ig elérendő célok. A bali menetrend az IPCC 4. jelentésének egyik fejezetére hivatkozik, amely kimutatja, hogy a fejlett országoknak 2020-ig az 1990-es szinthez képest 25–40 %-os nagyságrendű csökkentést kell végrehajtaniuk ahhoz, hogy elérhető legyen a hosszú távú cél, azaz a globális felmelegedés az iparosodás előtti szintet legfeljebb 2 fokkal haladja meg. |
| --- | --- |

2.3

A 2020-ig elérendő célok. A bali menetrend az IPCC 4. jelentésének egyik fejezetére hivatkozik, amely kimutatja, hogy a fejlett országoknak 2020-ig az 1990-es szinthez képest 25–40 %-os nagyságrendű csökkentést kell végrehajtaniuk ahhoz, hogy elérhető legyen a hosszú távú cél, azaz a globális felmelegedés az iparosodás előtti szintet legfeljebb 2 fokkal haladja meg.

| 2.4 | Nyilvánvaló, hogy abszolút értékben a fejlett országoknak kell jelentősen csökkenteniük kibocsátási szintjeiket, hiszen ők voltak és ma is ők azok, akik a legnagyobb egy főre eső értékkel járulnak hozzá az éghajlatváltozáshoz. Európának be kell töltenie a szerepét. Az Egyesült Államokat rá kell venni, hogy újra vegyen részt a nemzetközi stratégiában, és tegyen valódi kötelezettségvállalásokat kibocsátása csökkentésére. Oroszországnak a kiotói fordulóban vállaltnál reálisabb célkitűzést kell elfogadnia. |
| --- | --- |

2.4

Nyilvánvaló, hogy abszolút értékben a fejlett országoknak kell jelentősen csökkenteniük kibocsátási szintjeiket, hiszen ők voltak és ma is ők azok, akik a legnagyobb egy főre eső értékkel járulnak hozzá az éghajlatváltozáshoz. Európának be kell töltenie a szerepét. Az Egyesült Államokat rá kell venni, hogy újra vegyen részt a nemzetközi stratégiában, és tegyen valódi kötelezettségvállalásokat kibocsátása csökkentésére. Oroszországnak a kiotói fordulóban vállaltnál reálisabb célkitűzést kell elfogadnia.

| 2.5 | Az Európai Unió fontos szerepet tölt be e tárgyalásokon. A Tanács által elfogadott hosszú távú jövőkép szerint a fejlett országok 2050-ig 60-80 %-kal csökkentenék a kibocsátásaikat. E hosszú távú cél elérésére irányuló ideiglenes intézkedés gyanánt Európa kötelezettséget vállalt, hogy 2020-ig az 1990-es szinthez képest 20 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, és a tárgyalások során felajánlotta, hogy ezt a vállalását az 1990-es szinthez képest 30 %-ra növeli, ha más országok is ehhez mérhető kötelezettségvállalásokat tesznek. Az Európai Bizottság ezt követően a 2008. január 23-i energiaügyi csomagban további javaslatokat tett arra nézve, milyen intézkedésekkel érhető el a 20, illetve a 30 százalékos kibocsátáscsökkentési célkitűzés. |
| --- | --- |

2.5

Az Európai Unió fontos szerepet tölt be e tárgyalásokon. A Tanács által elfogadott hosszú távú jövőkép szerint a fejlett országok 2050-ig 60-80 %-kal csökkentenék a kibocsátásaikat. E hosszú távú cél elérésére irányuló ideiglenes intézkedés gyanánt Európa kötelezettséget vállalt, hogy 2020-ig az 1990-es szinthez képest 20 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, és a tárgyalások során felajánlotta, hogy ezt a vállalását az 1990-es szinthez képest 30 %-ra növeli, ha más országok is ehhez mérhető kötelezettségvállalásokat tesznek. Az Európai Bizottság ezt követően a 2008. január 23-i energiaügyi csomagban további javaslatokat tett arra nézve, milyen intézkedésekkel érhető el a 20, illetve a 30 százalékos kibocsátáscsökkentési célkitűzés.

| 2.6 | Az is egyre nagyobb jelentőségre tesz szert, hogy a fejlődő országok maguk is komoly kötelezettségeket vállalnak az éghajlatváltozás megfékezése érdekében. Kína, India, Brazília és még néhány más feltörekvő gazdaság már most is jelentős kibocsátónak számít, illetve rohamléptekkel halad az e felé vezető úton, ezért fontos, hogy gazdaságukat úgy irányítsák, hogy kibocsátásuk növekedésének üteme jóval a szokványos gazdasági modell által diktált szint alatt maradjon. |
| --- | --- |

2.6

Az is egyre nagyobb jelentőségre tesz szert, hogy a fejlődő országok maguk is komoly kötelezettségeket vállalnak az éghajlatváltozás megfékezése érdekében. Kína, India, Brazília és még néhány más feltörekvő gazdaság már most is jelentős kibocsátónak számít, illetve rohamléptekkel halad az e felé vezető úton, ezért fontos, hogy gazdaságukat úgy irányítsák, hogy kibocsátásuk növekedésének üteme jóval a szokványos gazdasági modell által diktált szint alatt maradjon.

| 2.7 | A tárgyalófelek szándékai szerinti globális megállapodás lényege az, hogy a fejlett országok egyfelől elkötelezzék magukat a saját kibocsátásuk csökkenését szolgáló, kihívást jelentő célok és intézkedések mellett, másrészről pénzügyi és technológiai támogatást nyújtsanak a fejlődő országoknak kötelezettségvállalásuk fejében, amelynek értelmében fejlődésüket és növekedésüket oly módon irányítják, hogy a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák az üvegházhatásúgáz-kibocsátás növekedését. |
| --- | --- |

2.7

A tárgyalófelek szándékai szerinti globális megállapodás lényege az, hogy a fejlett országok egyfelől elkötelezzék magukat a saját kibocsátásuk csökkenését szolgáló, kihívást jelentő célok és intézkedések mellett, másrészről pénzügyi és technológiai támogatást nyújtsanak a fejlődő országoknak kötelezettségvállalásuk fejében, amelynek értelmében fejlődésüket és növekedésüket oly módon irányítják, hogy a lehető legnagyobb mértékben korlátozzák az üvegházhatásúgáz-kibocsátás növekedését.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB a maga részéről a kezdetektől követte mind a tárgyalások általános fejleményeit, mind pedig az uniós kötelezettségvállalások teljesítése érdekében előterjesztett európai bizottsági intézkedéscsomagot. Annak érdekében, hogy a tárgyalásokról első kézből származó információkkal rendelkezzen, az európai delegáción belül kisebb, az európai civil társadalom képviselőiből álló saját küldöttséggel képviseltette magát a keretegyezményt aláíró felek Balin megrendezett konferenciáján és az ezt követő bonni találkozón is. Az EGSZB ezenkívül felhasználja a többi vezető ország civil társadalmi szervezeteivel és csoportosulásaival meglévő kapcsolatait ezen országok álláspontjának, valamint annak részletesebb feltérképezésére, hogy a civil társadalom milyen szerepet játszhat a megegyezés és a végrehajtás előmozdításában. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB a maga részéről a kezdetektől követte mind a tárgyalások általános fejleményeit, mind pedig az uniós kötelezettségvállalások teljesítése érdekében előterjesztett európai bizottsági intézkedéscsomagot. Annak érdekében, hogy a tárgyalásokról első kézből származó információkkal rendelkezzen, az európai delegáción belül kisebb, az európai civil társadalom képviselőiből álló saját küldöttséggel képviseltette magát a keretegyezményt aláíró felek Balin megrendezett konferenciáján és az ezt követő bonni találkozón is. Az EGSZB ezenkívül felhasználja a többi vezető ország civil társadalmi szervezeteivel és csoportosulásaival meglévő kapcsolatait ezen országok álláspontjának, valamint annak részletesebb feltérképezésére, hogy a civil társadalom milyen szerepet játszhat a megegyezés és a végrehajtás előmozdításában.

| 3.2 | Az EGSZB számos különálló véleményben foglalkozik az éghajlat- és energiaügyi kérdésekről szóló európai bizottsági intézkedéscsomag egyes elemeivel, ezeket ebben az általános véleményben összefoglalja, és adott esetben hivatkozik rájuk. Saját kezdeményezésű véleményében most áttekinti a tárgyalások előrehaladását és perspektíváit, illetve ezen belül Európa szerepét. A vélemény elfogadását követően az EGSZB kísérőrendezvényeket kíván szervezni a tervek szerint 2008. decemberben Poznańban és a 2009. decemberben, Koppenhágában rendezendő tárgyalási fordulók mellett annak érdekében, hogy a civil társadalom reagálni tudjon a folyamatban lévő tárgyalásokra. |
| --- | --- |

3.2

Az EGSZB számos különálló véleményben foglalkozik az éghajlat- és energiaügyi kérdésekről szóló európai bizottsági intézkedéscsomag egyes elemeivel, ezeket ebben az általános véleményben összefoglalja, és adott esetben hivatkozik rájuk. Saját kezdeményezésű véleményében most áttekinti a tárgyalások előrehaladását és perspektíváit, illetve ezen belül Európa szerepét. A vélemény elfogadását követően az EGSZB kísérőrendezvényeket kíván szervezni a tervek szerint 2008. decemberben Poznańban és a 2009. decemberben, Koppenhágában rendezendő tárgyalási fordulók mellett annak érdekében, hogy a civil társadalom reagálni tudjon a folyamatban lévő tárgyalásokra.

| 3.3 | A tárgyalások Balin elfogadott útiterve négy alapkövet határozott meg:






  — | kötelezettségvállalás az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2020-ig való csökkentését és az éghajlatváltozás enyhítéséhez való hozzájárulást szolgáló nemzeti célok és intézkedések mellett; |
| --- | --- | --- |

3.3

A tárgyalások Balin elfogadott útiterve négy alapkövet határozott meg:

—

kötelezettségvállalás az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2020-ig való csökkentését és az éghajlatváltozás enyhítéséhez való hozzájárulást szolgáló nemzeti célok és intézkedések mellett;

| — | az elkerülhetetlen éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás irányítását célzó intézkedések; |
| --- | --- |

—

az elkerülhetetlen éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás irányítását célzó intézkedések;

| — | a technológiaátadásnak, valamint az éghajlatváltozás enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást szolgáló kapacitás növelésének támogatását célzó intézkedések; |
| --- | --- |

—

a technológiaátadásnak, valamint az éghajlatváltozás enyhítését és az ahhoz való alkalmazkodást szolgáló kapacitás növelésének támogatását célzó intézkedések;

| — | az enyhítési és alkalmazkodási intézkedések, a technológiaátadás stb. megfelelő finanszírozásának biztosítása. |
| --- | --- |

—

az enyhítési és alkalmazkodási intézkedések, a technológiaátadás stb. megfelelő finanszírozásának biztosítása.

| 3.4 | Véleményünk megjegyzései e négy alapkőre épülnek. |
| --- | --- |

3.4

Véleményünk megjegyzései e négy alapkőre épülnek.

4.   Az éghajlatváltozás nagyobb arányú mérséklése a kibocsátások korlátozásával vagy csökkentésével (1. alapkő)

| 4.1 | Célok. Az EGSZB egyetért az IPCC azon értékelésével, hogy a fejlett országoknak az 1990-es szinthez képest 25–40 %-os nagyságrendű kibocsátáscsökkentése 2020-ig kellően ambiciózus célkitűzést jelent. A jelenlegi állás szerint ennél nagyobb csökkentés 2020-ig valószínűleg nem is lehet elérni. |
| --- | --- |

4.1

Célok. Az EGSZB egyetért az IPCC azon értékelésével, hogy a fejlett országoknak az 1990-es szinthez képest 25–40 %-os nagyságrendű kibocsátáscsökkentése 2020-ig kellően ambiciózus célkitűzést jelent. A jelenlegi állás szerint ennél nagyobb csökkentés 2020-ig valószínűleg nem is lehet elérni.

| 4.2 | Az EGSZB határozottan támogatja az Unió által a tárgyalásokban vállalt kezdeményező szerepet. Elismeréssel adózunk az EU-nak azért, hogy a tárgyalások előmozdítása érdekében jó példával elöl járva egyoldalú kötelezettséget vállalt, hogy 2020-ig 20 %-os csökkentést ér el. Megítélésünk szerint azonban az éghajlatváltozás olyan komoly kihívást jelent, hogy mindent meg kell tenni a 2020-ra feltételesen felajánlott 30 %-os csökkentés megvalósítása érdekében, a tárgyalások során pedig annak elérése kell törekedni, hogy a többi fejlett ország is ehhez hasonló kötelezettségvállalásokat tegyen, és a feltörekvő gazdaságok, amelyek kibocsátása gyors ütemben növekszik, szintén jelentős kötelezettségeket vállaljanak. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB határozottan támogatja az Unió által a tárgyalásokban vállalt kezdeményező szerepet. Elismeréssel adózunk az EU-nak azért, hogy a tárgyalások előmozdítása érdekében jó példával elöl járva egyoldalú kötelezettséget vállalt, hogy 2020-ig 20 %-os csökkentést ér el. Megítélésünk szerint azonban az éghajlatváltozás olyan komoly kihívást jelent, hogy mindent meg kell tenni a 2020-ra feltételesen felajánlott 30 %-os csökkentés megvalósítása érdekében, a tárgyalások során pedig annak elérése kell törekedni, hogy a többi fejlett ország is ehhez hasonló kötelezettségvállalásokat tegyen, és a feltörekvő gazdaságok, amelyek kibocsátása gyors ütemben növekszik, szintén jelentős kötelezettségeket vállaljanak.

| 4.3 | Ha a tárgyalásokon végül az EU csak 20 %-os és a többi ország is hasonlóan alacsony szintű kibocsátáscsökkentést vállal, az véleményünk szerint súlyos kudarccal ér fel. |
| --- | --- |

4.3

Ha a tárgyalásokon végül az EU csak 20 %-os és a többi ország is hasonlóan alacsony szintű kibocsátáscsökkentést vállal, az véleményünk szerint súlyos kudarccal ér fel.

| 4.4 | Végrehajtás. Az Európai Bizottság által az éghajlat- és energiaügyi csomagban javasolt intézkedések nagyon kedvező és konstruktív végrehajtási tervet jelentenek az EU számára ahhoz, hogy teljesíthesse 2020-ra vállalt 20 %-os csökkentési célkitűzését. Az EGSZB különálló véleményeket dolgozott ki a terv egyes elemeiről. Az EGSZB általában véve a terv összes elemét támogatja, az alábbi fenntartásokkal:






  — | támogatjuk a javasolt reformokat, illetve a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztését. A plafonérték szigorítása és a kibocsátási egységek elárverezésének szélesebb körű alkalmazása üdvözlendő, mivel összhangban áll a „szennyező fizet”-elvvel, elkerüli az „ölbe pottyant” profitot, ösztönző erejű, és forrásokat teremt az alacsony szén-dioxid-kibocsátású létesítményekhez és termékekhez, valamint támogatja az innovációt. Tekintettel arra, hogy mind Európában, mind a fejlődő országokban hatalmas beruházásokra lesz szükség az átalakítások megvalósításához, az EGSZB sürgeti, hogy a kibocsátási egységek elárverezéséből származó bevétel – az Európai Bizottság által javasolt 20 % helyett – legalább 50 %-át fordítsák az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedések támogatására (1). Örömmel fogadjuk továbbá a Tanács és az Európai Parlament arra irányuló határozatát, hogy a légi közlekedést 2012-től felvegyék az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerébe (EU-ETS). |
| --- | --- | --- |

4.4

Végrehajtás. Az Európai Bizottság által az éghajlat- és energiaügyi csomagban javasolt intézkedések nagyon kedvező és konstruktív végrehajtási tervet jelentenek az EU számára ahhoz, hogy teljesíthesse 2020-ra vállalt 20 %-os csökkentési célkitűzését. Az EGSZB különálló véleményeket dolgozott ki a terv egyes elemeiről. Az EGSZB általában véve a terv összes elemét támogatja, az alábbi fenntartásokkal:

—

támogatjuk a javasolt reformokat, illetve a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztését. A plafonérték szigorítása és a kibocsátási egységek elárverezésének szélesebb körű alkalmazása üdvözlendő, mivel összhangban áll a „szennyező fizet”-elvvel, elkerüli az „ölbe pottyant” profitot, ösztönző erejű, és forrásokat teremt az alacsony szén-dioxid-kibocsátású létesítményekhez és termékekhez, valamint támogatja az innovációt. Tekintettel arra, hogy mind Európában, mind a fejlődő országokban hatalmas beruházásokra lesz szükség az átalakítások megvalósításához, az EGSZB sürgeti, hogy a kibocsátási egységek elárverezéséből származó bevétel – az Európai Bizottság által javasolt 20 % helyett – legalább 50 %-át fordítsák az éghajlatváltozás enyhítésére és az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló intézkedések támogatására (1). Örömmel fogadjuk továbbá a Tanács és az Európai Parlament arra irányuló határozatát, hogy a légi közlekedést 2012-től felvegyék az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerébe (EU-ETS).

| — | nagy vonalakban támogatjuk az e rendszeren kívül eső szektorokra vonatkozó tehermegosztási javaslatokat, és arra intjük az intézményeket, hogy az ezen ágazatbeli célok megosztásának alapjáról szóló részletes megbeszélések során ne adják alább az átfogó célt (2); |
| --- | --- |

—

nagy vonalakban támogatjuk az e rendszeren kívül eső szektorokra vonatkozó tehermegosztási javaslatokat, és arra intjük az intézményeket, hogy az ezen ágazatbeli célok megosztásának alapjáról szóló részletes megbeszélések során ne adják alább az átfogó célt (2);

| — | határozottan támogatjuk a gyors előrehaladást a megújuló energiák terén. Ha 2020-ig 20 %-ra sikerülne növelni a megújuló energiák arányát, az megfelelő kezdőlépés lenne ahhoz, hogy 2050-ig sokkal magasabb szintet érhessünk el (3); |
| --- | --- |

—

határozottan támogatjuk a gyors előrehaladást a megújuló energiák terén. Ha 2020-ig 20 %-ra sikerülne növelni a megújuló energiák arányát, az megfelelő kezdőlépés lenne ahhoz, hogy 2050-ig sokkal magasabb szintet érhessünk el (3);

| — | sajnáljuk, hogy az energiahatékonyság alapvető kérdése, ahol a 2020-ig elérendő 20 %-os növelési célkitűzés nem kötelező, úgy tűnik, a megérdemeltnél kisebb figyelmet kap, ami világosan kiderül a nemzeti energiahatékonysági tervekről szóló európai bizottsági jelentésből. A tagállamok többsége nem készült el időben nemzeti tervével, a tervek színvonala változó, és némelyikükből egyértelműen hiányzik az ambíció, holott gyakran jelentős energiahatékonyság érhető el aránylag alacsony induló beruházási költségek és igen rövid megtérülési idő mellett (4); |
| --- | --- |

—

sajnáljuk, hogy az energiahatékonyság alapvető kérdése, ahol a 2020-ig elérendő 20 %-os növelési célkitűzés nem kötelező, úgy tűnik, a megérdemeltnél kisebb figyelmet kap, ami világosan kiderül a nemzeti energiahatékonysági tervekről szóló európai bizottsági jelentésből. A tagállamok többsége nem készült el időben nemzeti tervével, a tervek színvonala változó, és némelyikükből egyértelműen hiányzik az ambíció, holott gyakran jelentős energiahatékonyság érhető el aránylag alacsony induló beruházási költségek és igen rövid megtérülési idő mellett (4);

| — | bár üdvözöljük az Európai Bizottság által a szén-dioxid elkülönítésére és tárolására (CET) javasolt jogi keretet, attól tartunk, hogy a tervezett demonstrációs projektekre szánt finanszírozást nem elég gyors ütemben bocsátják rendelkezésre, és hogy az ipari méretekben történő alkalmazás túl lassan érik be, holott létfontosságú lesz, ha egyes országok még hosszú évekig kénytelenek főként a kőszénre és más fosszilis energiaforrásokra támaszkodni (5). |
| --- | --- |

—

bár üdvözöljük az Európai Bizottság által a szén-dioxid elkülönítésére és tárolására (CET) javasolt jogi keretet, attól tartunk, hogy a tervezett demonstrációs projektekre szánt finanszírozást nem elég gyors ütemben bocsátják rendelkezésre, és hogy az ipari méretekben történő alkalmazás túl lassan érik be, holott létfontosságú lesz, ha egyes országok még hosszú évekig kénytelenek főként a kőszénre és más fosszilis energiaforrásokra támaszkodni (5).

| 4.5 | Az Európai Unió komolyan bízik abban, hogy a szükséges kibocsátáscsökkentés elérésének fő eszköze saját kibocsátáskorlátozási és -kereskedelmi rendszere lesz, és ebbe jelentős politikai tőkét is fektetett. Az ETS mára a világ legnagyobb kibocsátáskereskedelmi rendszere lett, és 2012 után várhatóan tovább növekedik. Kezdetben csak korlátozott hatást gyakorolt az európai kibocsátásokra, mivel a plafonértékek és a kvóták eredetileg nagyvonalúan lettek meghatározva, és ennek eredményeképpen a szén-dioxid-kibocsátási egységek ára nagyon alacsony lett. A plafonértékek szigorításával a kibocsátási egységek ára emelkedik, és ha ez a fosszilis üzemanyagok árát növelő tényezőkkel párosul, az valószínűleg még erőteljesebb hatást gyakorol az európai villamosenergia-termelésre és egyéb iparágakra. |
| --- | --- |

4.5

Az Európai Unió komolyan bízik abban, hogy a szükséges kibocsátáscsökkentés elérésének fő eszköze saját kibocsátáskorlátozási és -kereskedelmi rendszere lesz, és ebbe jelentős politikai tőkét is fektetett. Az ETS mára a világ legnagyobb kibocsátáskereskedelmi rendszere lett, és 2012 után várhatóan tovább növekedik. Kezdetben csak korlátozott hatást gyakorolt az európai kibocsátásokra, mivel a plafonértékek és a kvóták eredetileg nagyvonalúan lettek meghatározva, és ennek eredményeképpen a szén-dioxid-kibocsátási egységek ára nagyon alacsony lett. A plafonértékek szigorításával a kibocsátási egységek ára emelkedik, és ha ez a fosszilis üzemanyagok árát növelő tényezőkkel párosul, az valószínűleg még erőteljesebb hatást gyakorol az európai villamosenergia-termelésre és egyéb iparágakra.

| 4.6 | Általában úgy véljük, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer megerősítése kedvező hatást gyakorol majd az európai üzleti vállalkozásokra és a foglalkoztatásra azáltal, hogy ösztönzi az energiahatékonyabb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású eljárások és termékek gyors fejlesztését, amelyek a jövőben piacvezetők lesznek. Ez nemcsak munkahelyeket teremt, hanem csökkenti Európa importfüggőségét is, és ezáltal növeli az energiabiztonságot. |
| --- | --- |

4.6

Általában úgy véljük, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszer megerősítése kedvező hatást gyakorol majd az európai üzleti vállalkozásokra és a foglalkoztatásra azáltal, hogy ösztönzi az energiahatékonyabb, alacsony szén-dioxid-kibocsátású eljárások és termékek gyors fejlesztését, amelyek a jövőben piacvezetők lesznek. Ez nemcsak munkahelyeket teremt, hanem csökkenti Európa importfüggőségét is, és ezáltal növeli az energiabiztonságot.

| 4.7 | Bár mind ez idáig az Unió első volt ezen a téren, mostantól kulcsfontosságú célkitűzésként kell kezelni annak ösztönzését, hogy az Egyesült Államok és más országok kereskedelmi rendszert alakítsanak ki, majd az összes rendszert összekapcsolják, hogy egy közös globális kibocsátási piacot alkossanak. Egy valóban globális kibocsátási piac kialakítása nagy szerepet játszhatna annak biztosításában, hogy az egész világon a leghatékonyabb és a leginkább költséghatékony módon csökkentsék a szén-dioxid-kibocsátást. Határozottan támogatjuk az ICAP (International Carbon Action Partnership – nemzetközi partnerség a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó fellépésért) kezdeményezést, melynek célja az, hogy a világ különböző térségeiben létrehozott kereskedelmi rendszerek egy egységes világpiac kialakulása irányában, egymással összhangban fejlődjenek. Az egész világon érvényes kibocsátási plafonértékek rendszerében formálódó nemzetközi kibocsátási piac kialakulásával csökkenteni kell annak kockázatát, hogy egy csak Európában alkalmazott kereskedelmi rendszer megrendítse Európa versenypozícióját. |
| --- | --- |

4.7

Bár mind ez idáig az Unió első volt ezen a téren, mostantól kulcsfontosságú célkitűzésként kell kezelni annak ösztönzését, hogy az Egyesült Államok és más országok kereskedelmi rendszert alakítsanak ki, majd az összes rendszert összekapcsolják, hogy egy közös globális kibocsátási piacot alkossanak. Egy valóban globális kibocsátási piac kialakítása nagy szerepet játszhatna annak biztosításában, hogy az egész világon a leghatékonyabb és a leginkább költséghatékony módon csökkentsék a szén-dioxid-kibocsátást. Határozottan támogatjuk az ICAP (International Carbon Action Partnership – nemzetközi partnerség a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó fellépésért) kezdeményezést, melynek célja az, hogy a világ különböző térségeiben létrehozott kereskedelmi rendszerek egy egységes világpiac kialakulása irányában, egymással összhangban fejlődjenek. Az egész világon érvényes kibocsátási plafonértékek rendszerében formálódó nemzetközi kibocsátási piac kialakulásával csökkenteni kell annak kockázatát, hogy egy csak Európában alkalmazott kereskedelmi rendszer megrendítse Európa versenypozícióját.

| 4.8 | A legfontosabb ágazatokra és termékeikre vonatkozó, kibocsátásuk fokozatos csökkentését biztosító részletesebb terveket és stratégiákat tartalmazó nemzetközi ágazati megállapodások is hasznosak lehetnek. Ezt azonban csak a nemzetközi megállapodás eredményeként vállalt határozott nemzeti célok elérését segítő eszközként, nem pedig a kötelező nemzeti célok alternatívájaként kell tekinteni, hiszen az elmúlt húsz év tapasztalatai alapján az önkéntes ágazati megállapodások ezen a téren önmagukban túl kevés eredménnyel járnak, ezek is túl későn érnek be, és a megállapodások betartását lehetetlen garantálni. |
| --- | --- |

4.8

A legfontosabb ágazatokra és termékeikre vonatkozó, kibocsátásuk fokozatos csökkentését biztosító részletesebb terveket és stratégiákat tartalmazó nemzetközi ágazati megállapodások is hasznosak lehetnek. Ezt azonban csak a nemzetközi megállapodás eredményeként vállalt határozott nemzeti célok elérését segítő eszközként, nem pedig a kötelező nemzeti célok alternatívájaként kell tekinteni, hiszen az elmúlt húsz év tapasztalatai alapján az önkéntes ágazati megállapodások ezen a téren önmagukban túl kevés eredménnyel járnak, ezek is túl későn érnek be, és a megállapodások betartását lehetetlen garantálni.

| 4.9 | A közlekedés tekintetében megerősítjük azt a véleményünket, hogy a hosszú távú közlekedési stratégia első lépése a kereslet mozgatórugóinak és annak alapvető átértékelése, hogy a területtervezéssel, az infrastruktúrával és a tömegközlekedéssel kapcsolatos politikák az idők során hogyan szoríthatják vissza és vagy akár csökkenthetik a közlekedési kereslet megállíthatatlan növekedését. A tervezésnél nem indulhatunk ki abból, hogy a forgalom növekedése elkerülhetetlen, és hogy a közlekedési ágazattól eredő kibocsátások csökkentésének egyetlen lehetséges módszerét, legyenek mégoly fontosak is, az üzemanyagipar és a motortervezés technológiai fejlesztései jelentik. |
| --- | --- |

4.9

A közlekedés tekintetében megerősítjük azt a véleményünket, hogy a hosszú távú közlekedési stratégia első lépése a kereslet mozgatórugóinak és annak alapvető átértékelése, hogy a területtervezéssel, az infrastruktúrával és a tömegközlekedéssel kapcsolatos politikák az idők során hogyan szoríthatják vissza és vagy akár csökkenthetik a közlekedési kereslet megállíthatatlan növekedését. A tervezésnél nem indulhatunk ki abból, hogy a forgalom növekedése elkerülhetetlen, és hogy a közlekedési ágazattól eredő kibocsátások csökkentésének egyetlen lehetséges módszerét, legyenek mégoly fontosak is, az üzemanyagipar és a motortervezés technológiai fejlesztései jelentik.

| 4.10 | A technikai intézkedéseket illetően úgy véljük, hogy a gépjárművek kibocsátáscsökkentésére vonatkozó szigorú célkitűzéseket nemcsak rövid távra kell meghatározni (120 g CO2/km 2012/2015-ig), hanem középtávra is, 2020-ig további jelentős kibocsátáscsökkentésre törekedve (6). Ugyanakkor külön támogatni kellene a kibocsátásmentes, elektromos vagy hidrogénmeghajtású járművek fejlesztését és mielőbbi bevezetését. |
| --- | --- |

4.10

A technikai intézkedéseket illetően úgy véljük, hogy a gépjárművek kibocsátáscsökkentésére vonatkozó szigorú célkitűzéseket nemcsak rövid távra kell meghatározni (120 g CO2/km 2012/2015-ig), hanem középtávra is, 2020-ig további jelentős kibocsátáscsökkentésre törekedve (6). Ugyanakkor külön támogatni kellene a kibocsátásmentes, elektromos vagy hidrogénmeghajtású járművek fejlesztését és mielőbbi bevezetését.

| 4.11 | Az Európai Bizottság álláspontjához képest kevésbé vagyunk meggyőződve a közlekedésre vonatkozó 10 %-os bioüzemanyag-célkitűzés megvalósíthatóságáról. Az üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési potenciáljukat illetően a legtöbb bioüzemanyag kapcsán felmerülő problémákra, valamint előállításuk környezeti és társadalmi hatásaira tekintettel az Európai Bizottság által javasoltaknál szigorúbb fenntarthatósági kritériumokat kell megállapítani annak biztosítása érdekében, hogy a bioüzemanyagokat csak ott vezessék be, ahol valódi és jelentős nettó szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést eredményeznek, és nem helyezik elfogadhatatlan nyomás alá a mezőgazdaságot és az élelmiszer-termelést. Ezenfelül a gazdasági megfontolások egyértelműen abba az irányba mutatnak, hogy a biomassza hő- és áramtermelési célra való felhasználása (legalábbis most és a közeljövőben) sokkal hatékonyabb, mint bioüzemanyagok formájában történő alkalmazása. |
| --- | --- |

4.11

Az Európai Bizottság álláspontjához képest kevésbé vagyunk meggyőződve a közlekedésre vonatkozó 10 %-os bioüzemanyag-célkitűzés megvalósíthatóságáról. Az üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési potenciáljukat illetően a legtöbb bioüzemanyag kapcsán felmerülő problémákra, valamint előállításuk környezeti és társadalmi hatásaira tekintettel az Európai Bizottság által javasoltaknál szigorúbb fenntarthatósági kritériumokat kell megállapítani annak biztosítása érdekében, hogy a bioüzemanyagokat csak ott vezessék be, ahol valódi és jelentős nettó szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést eredményeznek, és nem helyezik elfogadhatatlan nyomás alá a mezőgazdaságot és az élelmiszer-termelést. Ezenfelül a gazdasági megfontolások egyértelműen abba az irányba mutatnak, hogy a biomassza hő- és áramtermelési célra való felhasználása (legalábbis most és a közeljövőben) sokkal hatékonyabb, mint bioüzemanyagok formájában történő alkalmazása.

| 4.12 | A 30 %-os cél elérését szolgáló további intézkedések. Úgy véljük, hogy ha az intézkedéscsomag 2008 végéig elfogadásra kerül, és végrehajtása azonnal, 2009-ben megkezdődik, az megfelelő garanciát jelenthet arra, hogy az EU 2020-ig teljesítse a 20 %-os kibocsátáscsökkentési célt. |
| --- | --- |

4.12

A 30 %-os cél elérését szolgáló további intézkedések. Úgy véljük, hogy ha az intézkedéscsomag 2008 végéig elfogadásra kerül, és végrehajtása azonnal, 2009-ben megkezdődik, az megfelelő garanciát jelenthet arra, hogy az EU 2020-ig teljesítse a 20 %-os kibocsátáscsökkentési célt.

| 4.13 | Kétségeink vannak azonban afelől, hogy a 30 %-os célkitűzés 2020-ig történő eléréséhez elegendő lehet az, hogy az intézkedéscsomag egyes elemeiben ambiciózusabb célkitűzéseket határozunk meg, illetve fokozzuk a CDM-egységek alkalmazását, ahogy az Európai Bizottság jelenlegi javaslatai sugallják. Úgy véljük, az ambiciózusabb célkitűzések eléréséhez valószínűleg mind európai, mind tagállami szinten átfogóbb és szélesebb körű intézkedésekre lesz szükség. |
| --- | --- |

4.13

Kétségeink vannak azonban afelől, hogy a 30 %-os célkitűzés 2020-ig történő eléréséhez elegendő lehet az, hogy az intézkedéscsomag egyes elemeiben ambiciózusabb célkitűzéseket határozunk meg, illetve fokozzuk a CDM-egységek alkalmazását, ahogy az Európai Bizottság jelenlegi javaslatai sugallják. Úgy véljük, az ambiciózusabb célkitűzések eléréséhez valószínűleg mind európai, mind tagállami szinten átfogóbb és szélesebb körű intézkedésekre lesz szükség.

| 4.14 | Az európai szintet illetően javasoljuk, hogy a második intézkedéscsomag lehetséges új elemei között szerepeljenek az alábbiak:






  — | több szabályozási és normameghatározó jellegű fellépés ahhoz, hogy az összes főbb ágazat és termék tekintetében előmozdítsák az energiahatékonyságot, |
| --- | --- | --- |

4.14

Az európai szintet illetően javasoljuk, hogy a második intézkedéscsomag lehetséges új elemei között szerepeljenek az alábbiak:

—

több szabályozási és normameghatározó jellegű fellépés ahhoz, hogy az összes főbb ágazat és termék tekintetében előmozdítsák az energiahatékonyságot,

| — | további intézkedések a megújuló energiák fejlesztésének és bevezetésének felgyorsításához, |
| --- | --- |

—

további intézkedések a megújuló energiák fejlesztésének és bevezetésének felgyorsításához,

| — | az elektromos vagy hidrogénmeghajtású járművek fejlesztésének fokozott támogatása, |
| --- | --- |

—

az elektromos vagy hidrogénmeghajtású járművek fejlesztésének fokozott támogatása,

| — | a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztése a hajózásból eredő kibocsátásokra (kétségeink vannak afelől, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretében jelenleg folyó tárgyalások elég gyorsan elegendő eredménnyel járnak.) |
| --- | --- |

—

a kibocsátáskereskedelmi rendszer kiterjesztése a hajózásból eredő kibocsátásokra (kétségeink vannak afelől, hogy a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet keretében jelenleg folyó tárgyalások elég gyorsan elegendő eredménnyel járnak.)

| — | a terhek közös vállalásáról szóló megállapodás értelmében több közös erőfeszítés megtétele ambiciózusabb nemzeti kibocsátáscsökkentési célkitűzések elfogadására. |
| --- | --- |

—

a terhek közös vállalásáról szóló megállapodás értelmében több közös erőfeszítés megtétele ambiciózusabb nemzeti kibocsátáscsökkentési célkitűzések elfogadására.

| 4.15 | A tagállami szintet illetően az EGSZB úgy véli, ahhoz, hogy a terhek közös vállalásáról szóló megállapodás keretében ambiciózusabb egyéni célokat lehessen elérni, a tagállamoknak és politikai vezetőiknek sokkal többet kell tenniük azért, hogy a nagyközönséget, a vállalkozásokat, a szakszervezeteket és egyéb civil szervezeteket partnerként bevonják a közös erőfeszítésekbe.






  — | A polgárokat arra kell bátorítani és ösztönözni, hogy maguk is részt vegyenek a folyamatban, például otthonaik energiahatékonyságának javításával, környezetbarátabb energiaformák használatával a világítás és a fűtés terén, energiahatékonyabb termékek és szolgáltatások vásárlásával, illetve mindennapi utazásaik és vakációik környezeti hatásainak csökkentésével. Álláspontunk szerint a nagyközönség és a civil szervezetek növekvő hányada készen állna és hajlandó volna aktívan cselekedni, ha – megfelelő ösztönzőkkel kísért – határozott és hatékony politikai iránymutatást kapna arra nézve, hogy mit várnak el tőle. |
| --- | --- | --- |

4.15

A tagállami szintet illetően az EGSZB úgy véli, ahhoz, hogy a terhek közös vállalásáról szóló megállapodás keretében ambiciózusabb egyéni célokat lehessen elérni, a tagállamoknak és politikai vezetőiknek sokkal többet kell tenniük azért, hogy a nagyközönséget, a vállalkozásokat, a szakszervezeteket és egyéb civil szervezeteket partnerként bevonják a közös erőfeszítésekbe.

—

A polgárokat arra kell bátorítani és ösztönözni, hogy maguk is részt vegyenek a folyamatban, például otthonaik energiahatékonyságának javításával, környezetbarátabb energiaformák használatával a világítás és a fűtés terén, energiahatékonyabb termékek és szolgáltatások vásárlásával, illetve mindennapi utazásaik és vakációik környezeti hatásainak csökkentésével. Álláspontunk szerint a nagyközönség és a civil szervezetek növekvő hányada készen állna és hajlandó volna aktívan cselekedni, ha – megfelelő ösztönzőkkel kísért – határozott és hatékony politikai iránymutatást kapna arra nézve, hogy mit várnak el tőle.

| — | Számos helyi és regionális önkormányzati testület határozott elképzelésekről és bátor politikai vezetői képességről tett tanúságot e kérdésben. Bátorítani és ösztönözni kell őket a továbbhaladásra. |
| --- | --- |

—

Számos helyi és regionális önkormányzati testület határozott elképzelésekről és bátor politikai vezetői képességről tett tanúságot e kérdésben. Bátorítani és ösztönözni kell őket a továbbhaladásra.

| — | Hasonló ösztönzők szükségesek a vállalkozások számára is a további eredményekhez. Arra kell bátorítani és ösztönözni őket, hogy folyamatosan javítsák tevékenységük energiahatékonyságát, és energiaszükségleteiket alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrásokból elégítsék ki. A szabályozást módszeresen és szigorúan az összes termék és szolgáltatás energiateljesítményének növelésére kell felhasználni. Az építőipart kötelezni kell arra, hogy mind az építési folyamat során, mind az épületek használata során sokkal jobb energiahatékonyságot érjenek el. |
| --- | --- |

—

Hasonló ösztönzők szükségesek a vállalkozások számára is a további eredményekhez. Arra kell bátorítani és ösztönözni őket, hogy folyamatosan javítsák tevékenységük energiahatékonyságát, és energiaszükségleteiket alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiaforrásokból elégítsék ki. A szabályozást módszeresen és szigorúan az összes termék és szolgáltatás energiateljesítményének növelésére kell felhasználni. Az építőipart kötelezni kell arra, hogy mind az építési folyamat során, mind az épületek használata során sokkal jobb energiahatékonyságot érjenek el.

| — | A szakszervezetekre is fontos szerep vár e folyamatban. Számos tagjuk az energiahatékonyság javításának és a hasznos információk terjesztésének élharcosa, és potenciális hozzájárulásukat el kell ismerni és támogatni kell. A szakszervezeteknek is teljes mértékben el kell kötelezniük magukat az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású ipar és gazdaság kialakításának folyamata mellett. Megfelelő irányítás mellett az új termelési formák éppolyan szintű foglalkoztatást biztosíthatnak, mint a hagyományos, nagy szén-dioxid-kibocsátással járó termelési módok, eközben azonban megfelelő munkakörülményeket is biztosítanak. |
| --- | --- |

—

A szakszervezetekre is fontos szerep vár e folyamatban. Számos tagjuk az energiahatékonyság javításának és a hasznos információk terjesztésének élharcosa, és potenciális hozzájárulásukat el kell ismerni és támogatni kell. A szakszervezeteknek is teljes mértékben el kell kötelezniük magukat az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású ipar és gazdaság kialakításának folyamata mellett. Megfelelő irányítás mellett az új termelési formák éppolyan szintű foglalkoztatást biztosíthatnak, mint a hagyományos, nagy szén-dioxid-kibocsátással járó termelési módok, eközben azonban megfelelő munkakörülményeket is biztosítanak.

| 4.16 | Az EU nemzetközi hitelének növelése érdekében különösen fontos, hogy minden egyes tagállam mindent megtegyen annak érdekében, hogy ne csak a 15 tagú EU-ra együttesen vonatkozó átfogó kiotói célok teljesüljenek, hanem a 2012-re vállalt egyéni célkitűzések is. A kiotói célkitűzések elérése felé tett előrelépésről szóló legutóbbi európai bizottsági jelentés (7) kijelenti, hogy csak az EU–15 három tagállama éri el várhatóan célkitűzéseit a meglévő hazai politikák alkalmazásával, ezenkívül előreláthatóan csak nyolc tagállam éri el célkitűzéseit, „figyelembe véve a már tárgyalás alatt álló kiegészítő hazai politikák és intézkedések, a kiotói mechanizmusok és a szénelnyelők alkalmazásának hatását”. Három tagállam valószínűleg nem tudja elérni kiotói célkitűzéseit. Ezenfelül a kiotói rugalmas mechanizmusból származó kreditegységek, különösen a CDM-egységek széles körű felhasználása azt mutatja, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású életmódot folytató társadalom alapvetően fontos kialakulásáig számos tagállamnak még hosszú utat kell megtennie. |
| --- | --- |

4.16

Az EU nemzetközi hitelének növelése érdekében különösen fontos, hogy minden egyes tagállam mindent megtegyen annak érdekében, hogy ne csak a 15 tagú EU-ra együttesen vonatkozó átfogó kiotói célok teljesüljenek, hanem a 2012-re vállalt egyéni célkitűzések is. A kiotói célkitűzések elérése felé tett előrelépésről szóló legutóbbi európai bizottsági jelentés (7) kijelenti, hogy csak az EU–15 három tagállama éri el várhatóan célkitűzéseit a meglévő hazai politikák alkalmazásával, ezenkívül előreláthatóan csak nyolc tagállam éri el célkitűzéseit, „figyelembe véve a már tárgyalás alatt álló kiegészítő hazai politikák és intézkedések, a kiotói mechanizmusok és a szénelnyelők alkalmazásának hatását”. Három tagállam valószínűleg nem tudja elérni kiotói célkitűzéseit. Ezenfelül a kiotói rugalmas mechanizmusból származó kreditegységek, különösen a CDM-egységek széles körű felhasználása azt mutatja, hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású életmódot folytató társadalom alapvetően fontos kialakulásáig számos tagállamnak még hosszú utat kell megtennie.

5.   Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás (2. alapkő)

| 5.1 | Még ha a jövőben sikerrel lépünk is fel a globális kibocsátások csökkentése érdekében, az eddigi kibocsátások miatt a globális felmelegedés a következő évtizedekben várhatóan fokozódni fog. Az EGSZB egyik korábbi véleményében már kifejtette álláspontját az Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában című európai bizottsági zöld könyvről (8). Összefoglalva az EGSZB úgy véli, hogy az Uniónak átfogó stratégiát kell kidolgoznia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, amelynek keretében minden tagállamnak saját részletesebb nemzeti alkalmazkodási tervet kell kidolgoznia. Az alkalmazkodás kérdését kiemelt prioritásként kell kezelni a kutatás és elemzés, a költségvetések és a beruházási programok és egyéb intézkedések terén is. Reméljük, hogy a 2008 őszére várható, alkalmazkodásról szóló fehér könyvében az Európai Bizottság olyan részletes intézkedéseket javasol, amelyek előrelépést hoznak e területen. |
| --- | --- |

5.1

Még ha a jövőben sikerrel lépünk is fel a globális kibocsátások csökkentése érdekében, az eddigi kibocsátások miatt a globális felmelegedés a következő évtizedekben várhatóan fokozódni fog. Az EGSZB egyik korábbi véleményében már kifejtette álláspontját az Alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz Európában című európai bizottsági zöld könyvről (8). Összefoglalva az EGSZB úgy véli, hogy az Uniónak átfogó stratégiát kell kidolgoznia az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, amelynek keretében minden tagállamnak saját részletesebb nemzeti alkalmazkodási tervet kell kidolgoznia. Az alkalmazkodás kérdését kiemelt prioritásként kell kezelni a kutatás és elemzés, a költségvetések és a beruházási programok és egyéb intézkedések terén is. Reméljük, hogy a 2008 őszére várható, alkalmazkodásról szóló fehér könyvében az Európai Bizottság olyan részletes intézkedéseket javasol, amelyek előrelépést hoznak e területen.

| 5.2 | Számos Unión kívüli, fejlődő régiót már eddig is súlyosan érintett az éghajlatváltozás, és a jövőben ez várhatóan fokozódni fog, miközben kevesebb forrással rendelkeznek a hatások kezelésére. Éppen ezért az EU-nak és a többi OECD-országnak elsődleges feladata, hogy még több pénzügyi és egyéb segítséget nyújtson a világ különösen sebezhető régiói számára a klímaváltozás hatásainak kezeléséhez. Az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdéseket minden fejlesztési politikába be kell építeni. |
| --- | --- |

5.2

Számos Unión kívüli, fejlődő régiót már eddig is súlyosan érintett az éghajlatváltozás, és a jövőben ez várhatóan fokozódni fog, miközben kevesebb forrással rendelkeznek a hatások kezelésére. Éppen ezért az EU-nak és a többi OECD-országnak elsődleges feladata, hogy még több pénzügyi és egyéb segítséget nyújtson a világ különösen sebezhető régiói számára a klímaváltozás hatásainak kezeléséhez. Az éghajlatváltozással kapcsolatos kérdéseket minden fejlesztési politikába be kell építeni.

| 5.3 | Jelentős erőfeszítéseket kell tenni továbbá a fejlődő világ tartamos erdőgazdálkodásának támogatása és azon kereskedelmi nyomás enyhítése érdekében, amely miatt a világ éghajlati rendszerének számos pontján továbbra is nagy területű erdőirtás folyik. Az EGSZB jelenleg külön véleményt dolgoz ki az éghajlatváltozásról és az erdészetről. |
| --- | --- |

5.3

Jelentős erőfeszítéseket kell tenni továbbá a fejlődő világ tartamos erdőgazdálkodásának támogatása és azon kereskedelmi nyomás enyhítése érdekében, amely miatt a világ éghajlati rendszerének számos pontján továbbra is nagy területű erdőirtás folyik. Az EGSZB jelenleg külön véleményt dolgoz ki az éghajlatváltozásról és az erdészetről.

6.   Technológiafejlesztési és -átadási intézkedések (3. alapkő)

| 6.1 | Az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való sikeres átállás érdekében a világnak új ipari forradalmat kell végrehajtania. Jelentős mértékben fokozni kell a „tisztább” energia-előállítási formák és a kibocsátott szén-dioxid és egyéb üvegházhatású gázok befogására alkalmas új technológiák alkalmazását, illetve erőteljesen ösztönözni kell a hatékonyabb és kisebb energiaigényű termékeket és fogyasztási mintákat. Mindez az állami és a magánszektorban folyó releváns kutatási programok, valamint az ipar áthangolására, illetve a termékek és szolgáltatások átalakítására szolgáló főbb beruházási programok jelentős fokozását igényli. Számos fontos technológia már most is rendelkezésre áll, csak a jelenleginél sokkal szélesebb körben kellene őket alkalmazni. |
| --- | --- |

6.1

Az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való sikeres átállás érdekében a világnak új ipari forradalmat kell végrehajtania. Jelentős mértékben fokozni kell a „tisztább” energia-előállítási formák és a kibocsátott szén-dioxid és egyéb üvegházhatású gázok befogására alkalmas új technológiák alkalmazását, illetve erőteljesen ösztönözni kell a hatékonyabb és kisebb energiaigényű termékeket és fogyasztási mintákat. Mindez az állami és a magánszektorban folyó releváns kutatási programok, valamint az ipar áthangolására, illetve a termékek és szolgáltatások átalakítására szolgáló főbb beruházási programok jelentős fokozását igényli. Számos fontos technológia már most is rendelkezésre áll, csak a jelenleginél sokkal szélesebb körben kellene őket alkalmazni.

| 6.2 | Az Unión belül a fenti célok érdekében átcsoportosításokra lesz szükség az EU és a kormányok kiadási programjaiban a megfelelő kutatás, fejlesztés és beruházások támogatására. Egyúttal adózási és egyéb ösztönzőket kell kialakítani a vállalkozások és egyéb szereplők számára a szükséges beruházások megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

6.2

Az Unión belül a fenti célok érdekében átcsoportosításokra lesz szükség az EU és a kormányok kiadási programjaiban a megfelelő kutatás, fejlesztés és beruházások támogatására. Egyúttal adózási és egyéb ösztönzőket kell kialakítani a vállalkozások és egyéb szereplők számára a szükséges beruházások megvalósítása érdekében.

| 6.3 | Meg kell állapítani, milyen típusú technológiák és szolgáltatások a legalkalmasabbak a feltörekvő gazdaságok, illetve fejlődő országok megfelelő segítésére, hogy folyamatos fejlődésüket fenntarthatóbb és kisebb szén-dioxid-kibocsátású pályán tartsák, támogatva e technológiák megfelelő feltételek mellett történő átadását. Amennyiben sikerül olyan új technológiákat azonosítani, amelyek különösen hasznosak lehetnek a fejlődő országok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása és jövőbeli fejlődésük környezeti hatásának enyhítése terén, meg kell találni a módját e technológiák elérhető feltételek mellett történő, gyors és széles körű elterjesztésének. Megjegyzendő, hogy egyes szükséges technológiák ötletgazdái, illetve fejlesztői maguk a feltörekvő gazdaságok. A technológiaátadást nem egy északról délre tartó egyirányú útként, hanem a világban bárhol fellelhető kulcstechnológiák gyors globális elterjesztésének eszközeként kell felfogni. |
| --- | --- |

6.3

Meg kell állapítani, milyen típusú technológiák és szolgáltatások a legalkalmasabbak a feltörekvő gazdaságok, illetve fejlődő országok megfelelő segítésére, hogy folyamatos fejlődésüket fenntarthatóbb és kisebb szén-dioxid-kibocsátású pályán tartsák, támogatva e technológiák megfelelő feltételek mellett történő átadását. Amennyiben sikerül olyan új technológiákat azonosítani, amelyek különösen hasznosak lehetnek a fejlődő országok éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodása és jövőbeli fejlődésük környezeti hatásának enyhítése terén, meg kell találni a módját e technológiák elérhető feltételek mellett történő, gyors és széles körű elterjesztésének. Megjegyzendő, hogy egyes szükséges technológiák ötletgazdái, illetve fejlesztői maguk a feltörekvő gazdaságok. A technológiaátadást nem egy északról délre tartó egyirányú útként, hanem a világban bárhol fellelhető kulcstechnológiák gyors globális elterjesztésének eszközeként kell felfogni.

| 6.4 | Az EGSZB sürgeti az Európai Uniót, hogy partnereivel együttműködésben sürgősen tárja fel, hogyan lehet a legmodernebb és legalacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású technológiákat gyorsan és megfizethető áron hozzáférhetővé tenni a fejlődő világ számára, különös tekintettel az energiaágazat, a nagy energiaigényű iparágak és a közlekedési ágazat technológiáira, illetve – amint a megfelelő technológia rendelkezésre áll – a szén-dioxid megkötésére. Azok az országok, amelyek villamosenergia-termelésükhöz valószínűleg a továbbiakban is erősen függenek a széntől, segítségre szorulnak a legújabb tisztaszén-technológiák használata és a szén-dioxid-leválasztási technológia rendelkezésre állását követő mielőbbi alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

6.4

Az EGSZB sürgeti az Európai Uniót, hogy partnereivel együttműködésben sürgősen tárja fel, hogyan lehet a legmodernebb és legalacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású technológiákat gyorsan és megfizethető áron hozzáférhetővé tenni a fejlődő világ számára, különös tekintettel az energiaágazat, a nagy energiaigényű iparágak és a közlekedési ágazat technológiáira, illetve – amint a megfelelő technológia rendelkezésre áll – a szén-dioxid megkötésére. Azok az országok, amelyek villamosenergia-termelésükhöz valószínűleg a továbbiakban is erősen függenek a széntől, segítségre szorulnak a legújabb tisztaszén-technológiák használata és a szén-dioxid-leválasztási technológia rendelkezésre állását követő mielőbbi alkalmazása tekintetében.

| 6.5 | Az ilyen technológiaátadási segítség révén az érintett fejlődő országok képessé válhatnak arra, hogy fejlődésüket alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású pályára állítsák, mint egyébként tennék; ennek érdekében ésszerű volna, ha bizonyos keretek között megfelelő kötelezettségvállalásokat lehetne megkövetelni a szóban forgó fejlődő országoktól arra nézve, hogy maguk is lépéseket tesznek kibocsátásuk potenciális növekedésének megfékezése érdekében. |
| --- | --- |

6.5

Az ilyen technológiaátadási segítség révén az érintett fejlődő országok képessé válhatnak arra, hogy fejlődésüket alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású pályára állítsák, mint egyébként tennék; ennek érdekében ésszerű volna, ha bizonyos keretek között megfelelő kötelezettségvállalásokat lehetne megkövetelni a szóban forgó fejlődő országoktól arra nézve, hogy maguk is lépéseket tesznek kibocsátásuk potenciális növekedésének megfékezése érdekében.

| 6.6 | Az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokkal párhuzamosan az Uniónak és az Egyesült Államoknak új kezdeményezést kellene szorgalmaznia, amely a klímabarát termékek és szolgáltatások kereskedelmének a WTO keretein belüli liberalizációjára irányul. Ezt a kezdeményezést úgy kellene megtervezni, hogy a fejlett és a fejődő országoknak, valamint a feltörekvő gazdaságoknak is előnye származzon a liberalizációból, például azáltal, hogy előmozdítják a környezetvédelmi technológiák és szolgáltatások (tovább)fejlesztését a fejlődő országokban. |
| --- | --- |

6.6

Az éghajlatváltozásról szóló tárgyalásokkal párhuzamosan az Uniónak és az Egyesült Államoknak új kezdeményezést kellene szorgalmaznia, amely a klímabarát termékek és szolgáltatások kereskedelmének a WTO keretein belüli liberalizációjára irányul. Ezt a kezdeményezést úgy kellene megtervezni, hogy a fejlett és a fejődő országoknak, valamint a feltörekvő gazdaságoknak is előnye származzon a liberalizációból, például azáltal, hogy előmozdítják a környezetvédelmi technológiák és szolgáltatások (tovább)fejlesztését a fejlődő országokban.

7.   A káros hatások mérséklését és az alkalmazkodást célzó finanszírozás és beruházások bővítése (4. alapkő)

| 7.1 | A fejlődő országoknak jelentős segítségre lesz szükségük a fejlett világ részéről, hogy kivehessék a részüket az éghajlatváltozás jelentette kihívás leküzdéséből, anélkül hogy fejlődési céljaikról le kellene mondaniuk. Különösen fontos, hogy a fejlődő világ a jövőben a lehető legkisebb szén-dioxid-kibocsátással járó fejlődési utat kövesse, és ne ismételje meg azt a rendkívül nagy kibocsátású termelésre támaszkodó utat, amely Észak fejlődését jellemezte (és rossz irányba vitte). |
| --- | --- |

7.1

A fejlődő országoknak jelentős segítségre lesz szükségük a fejlett világ részéről, hogy kivehessék a részüket az éghajlatváltozás jelentette kihívás leküzdéséből, anélkül hogy fejlődési céljaikról le kellene mondaniuk. Különösen fontos, hogy a fejlődő világ a jövőben a lehető legkisebb szén-dioxid-kibocsátással járó fejlődési utat kövesse, és ne ismételje meg azt a rendkívül nagy kibocsátású termelésre támaszkodó utat, amely Észak fejlődését jellemezte (és rossz irányba vitte).

| 7.2 | A klímaváltozás által legsúlyosabban érintett fejlődő országok, amelyek emellett a legcsekélyebb saját forrásokkal rendelkeznek a folyamathoz való alkalmazkodáshoz, szintén különösen segítségre szorulnak. Jelentősebb támogatási programokra lesz szükség a partvédelem, az árvízmegelőzés, az aszálykárenyhítés, a mezőgazdasági szerkezetátalakítás, az új közegészségügyi szükségletek terén, továbbá más területeken is. |
| --- | --- |

7.2

A klímaváltozás által legsúlyosabban érintett fejlődő országok, amelyek emellett a legcsekélyebb saját forrásokkal rendelkeznek a folyamathoz való alkalmazkodáshoz, szintén különösen segítségre szorulnak. Jelentősebb támogatási programokra lesz szükség a partvédelem, az árvízmegelőzés, az aszálykárenyhítés, a mezőgazdasági szerkezetátalakítás, az új közegészségügyi szükségletek terén, továbbá más területeken is.

| 7.3 | Az EGSZB üdvözli, hogy Balin valamennyi ország elismerte: az átmenethez új és kiegészítő forrásokra, valamint beruházási csatornákra és mechanizmusokra lesz szükség. A fejlett világ azonban – tisztelet a kivételnek – nem büszkélkedhet azzal, hogy mindig betartotta volna arra vonatkozó ígéreteit, hogy kiegészítő erőforrásokat biztosít fenntartható fejlesztési célokra. Ezúttal a valóban kiegészítő erőforrások mozgósítása és felhasználása az egész világ érdekében létfontosságú. |
| --- | --- |

7.3

Az EGSZB üdvözli, hogy Balin valamennyi ország elismerte: az átmenethez új és kiegészítő forrásokra, valamint beruházási csatornákra és mechanizmusokra lesz szükség. A fejlett világ azonban – tisztelet a kivételnek – nem büszkélkedhet azzal, hogy mindig betartotta volna arra vonatkozó ígéreteit, hogy kiegészítő erőforrásokat biztosít fenntartható fejlesztési célokra. Ezúttal a valóban kiegészítő erőforrások mozgósítása és felhasználása az egész világ érdekében létfontosságú.

| 7.4 | Az EGSZB tudomásul vette, hogy az UNFCCC és egyéb elemzők szerint köz- és magánforrásokból évi több százmilliárd dollárnyi összegre lesz szükség, miután a programok teljesen felfutnak. Megítélésük szerint az UNFCCC-nek, az Európai Bizottságnak és/vagy az OECD-nek és a nemzetközi pénzintézeteknek sürgős lépéseket kell tenniük a szükségletek pontosabb meghatározása, illetve a szükséges biztosítékok és kötelezettségvállalások megszerzése érdekében, hogy a megfelelő források rendelkezésre álljanak, és az elindított programok valóban döntő mértékben enyhíteni tudják az éghajlatváltozás globális problémáját. A kibocsátáskereskedelmi rendszer későbbi szakaszaiban folytatott kvótaárverésből származó bevételek új forrást jelenthetnek, önmagukban azonban valószínűleg nem tudják fedezni az összes tennivaló költségeit. |
| --- | --- |

7.4

Az EGSZB tudomásul vette, hogy az UNFCCC és egyéb elemzők szerint köz- és magánforrásokból évi több százmilliárd dollárnyi összegre lesz szükség, miután a programok teljesen felfutnak. Megítélésük szerint az UNFCCC-nek, az Európai Bizottságnak és/vagy az OECD-nek és a nemzetközi pénzintézeteknek sürgős lépéseket kell tenniük a szükségletek pontosabb meghatározása, illetve a szükséges biztosítékok és kötelezettségvállalások megszerzése érdekében, hogy a megfelelő források rendelkezésre álljanak, és az elindított programok valóban döntő mértékben enyhíteni tudják az éghajlatváltozás globális problémáját. A kibocsátáskereskedelmi rendszer későbbi szakaszaiban folytatott kvótaárverésből származó bevételek új forrást jelenthetnek, önmagukban azonban valószínűleg nem tudják fedezni az összes tennivaló költségeit.

| 7.5 | A CDM bizonyos mértékű sikert könyvelhet el azon a téren, hogy új forrásokat irányított az I. mellékletben nem szereplő országokban tett megfelelő beruházások támogatására. A projektek elosztásakor azonban Kína és más feltörekvő gazdaságok aránytalanul nagy hangsúlyt kaptak, és sokszor komoly kételyek merültek fel a projektek hozzáadott értékével és színvonalával kapcsolatban. A projekt-jóváhagyási kritériumokat mindenképpen szigorúan érvényesíteni és ellenőrizni kell, ha azt akarjuk, hogy a mechanizmus eredményesen biztosítsa, hogy a lehető leghatékonyabb módon valódi csökkenést érjünk el a szén-dioxid-kibocsátás terén. |
| --- | --- |

7.5

A CDM bizonyos mértékű sikert könyvelhet el azon a téren, hogy új forrásokat irányított az I. mellékletben nem szereplő országokban tett megfelelő beruházások támogatására. A projektek elosztásakor azonban Kína és más feltörekvő gazdaságok aránytalanul nagy hangsúlyt kaptak, és sokszor komoly kételyek merültek fel a projektek hozzáadott értékével és színvonalával kapcsolatban. A projekt-jóváhagyási kritériumokat mindenképpen szigorúan érvényesíteni és ellenőrizni kell, ha azt akarjuk, hogy a mechanizmus eredményesen biztosítsa, hogy a lehető leghatékonyabb módon valódi csökkenést érjünk el a szén-dioxid-kibocsátás terén.

| 7.6 | Az EGSZB javasolja, hogy az Unió és a többi érintett fél sürgősen vizsgálja meg, hogyan lehet e rendszer hiányosságait a következő időszakban kiküszöbölni, és miként javítható e program működése. A jövőben a CDM-nek előnyben kell részesítenie azokat a projekteket, amelyek jelentősen hozzájárulnak nemcsak a kibocsátások csökkentéséhez, hanem a gazdaságok alacsony szén-dioxid-kibocsátásúvá való átalakításához is. A feltörekvő gazdaságokban például nem érdemes továbbra is olyan egyszerű energiahatékonysági projekteket finanszírozni („alacsonyra tett léceket átugorni”), amelyeket az adott ország magától is megvalósítana. Ezen országok esetében az „ágazati CDM-ek” – lehetőleg veszteséget kizáró célokkal párosítva (9) – működőképes lehetőséget jelenthetnek. |
| --- | --- |

7.6

Az EGSZB javasolja, hogy az Unió és a többi érintett fél sürgősen vizsgálja meg, hogyan lehet e rendszer hiányosságait a következő időszakban kiküszöbölni, és miként javítható e program működése. A jövőben a CDM-nek előnyben kell részesítenie azokat a projekteket, amelyek jelentősen hozzájárulnak nemcsak a kibocsátások csökkentéséhez, hanem a gazdaságok alacsony szén-dioxid-kibocsátásúvá való átalakításához is. A feltörekvő gazdaságokban például nem érdemes továbbra is olyan egyszerű energiahatékonysági projekteket finanszírozni („alacsonyra tett léceket átugorni”), amelyeket az adott ország magától is megvalósítana. Ezen országok esetében az „ágazati CDM-ek” – lehetőleg veszteséget kizáró célokkal párosítva (9) – működőképes lehetőséget jelenthetnek.

| 7.7 | A magánszféra alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású termelési módokba való jelentős beruházásai kulcsfontosságú szerepet játszanak majd a világ valamennyi régiójában. Az Unió és a nemzeti kormányok által hozott intézkedések kiemelt céljának kell tekinteni, hogy a magánszférát hasonló beruházásokra ösztönözzék. |
| --- | --- |

7.7

A magánszféra alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátású termelési módokba való jelentős beruházásai kulcsfontosságú szerepet játszanak majd a világ valamennyi régiójában. Az Unió és a nemzeti kormányok által hozott intézkedések kiemelt céljának kell tekinteni, hogy a magánszférát hasonló beruházásokra ösztönözzék.

| 7.8 | A költségek és a szükséges beruházások az elkövetkező ötven év során több ezermilliárd dollárra rúgnak majd. Ez óriási összeg. A világ fosszilisenergiaforrás-készleteinek szűkösebbé válásával és az árak emelkedésével azonban egyre nagyobb szükség van ilyen beruházásokra. Tehát az éghajlatváltozástól teljesen függetlenül is gazdasági szempontból egyre fontosabb lesz a fosszilistól eltérő, különféle üzemanyagok alkalmazása és a fennmaradó erőforrások hatékonyabb felhasználása. A biztonsági megfontolások is ugyanebbe az irányba mutatnak, mivel mind a fosszilis energiaforrások szűkössége, mind a már most végbemenő éghajlati változások az instabilitás és konfliktusok forrásaként a világ számos térségében komoly veszélyt jelentenek. |
| --- | --- |

7.8

A költségek és a szükséges beruházások az elkövetkező ötven év során több ezermilliárd dollárra rúgnak majd. Ez óriási összeg. A világ fosszilisenergiaforrás-készleteinek szűkösebbé válásával és az árak emelkedésével azonban egyre nagyobb szükség van ilyen beruházásokra. Tehát az éghajlatváltozástól teljesen függetlenül is gazdasági szempontból egyre fontosabb lesz a fosszilistól eltérő, különféle üzemanyagok alkalmazása és a fennmaradó erőforrások hatékonyabb felhasználása. A biztonsági megfontolások is ugyanebbe az irányba mutatnak, mivel mind a fosszilis energiaforrások szűkössége, mind a már most végbemenő éghajlati változások az instabilitás és konfliktusok forrásaként a világ számos térségében komoly veszélyt jelentenek.

| 7.9 | Ebből a szemszögből nézve az éghajlatváltozásra való azonnali reagálás igényére nem a világgazdaságra nehezedő újabb teherként, hanem egyszerűen annak újabb nyomós okaként kell tekinteni, hogy az amúgy is szükséges gazdasági és ipari szerkezetátalakítás minél gyorsabban haladjon. Amikor a kőolaj ára hordónként 60 USD volt, a Stern-jelentés az éghajlatváltozás kezelése érdekében az elkövetkező ötven évben meghozandó intézkedések költségeit a világ GDP-jének legfeljebb 1 %-ára becsülte. Most, hogy a kőolaj ára jóval meghaladja a hordónkénti 100 dollárt, a megújuló energiákba és a különféle hatékonysági intézkedésekbe történő beruházások üzleti szempontból már sokkal vonzóbbnak tűnnek. Ugyanezen az alapon az éghajlatváltozás kezelését szolgáló intézkedések nettó többletköltségei valószínűleg sokkal alacsonyabbak lesznek, egyes alkalmazások esetében akár negatívba is fordulhatnak, ami arra utal, hogy az éghajlatváltozással szembeni eredményes fellépés az elkövetkező években valójában nettó nyereséget jelent a világgazdaság számára. |
| --- | --- |

7.9

Ebből a szemszögből nézve az éghajlatváltozásra való azonnali reagálás igényére nem a világgazdaságra nehezedő újabb teherként, hanem egyszerűen annak újabb nyomós okaként kell tekinteni, hogy az amúgy is szükséges gazdasági és ipari szerkezetátalakítás minél gyorsabban haladjon. Amikor a kőolaj ára hordónként 60 USD volt, a Stern-jelentés az éghajlatváltozás kezelése érdekében az elkövetkező ötven évben meghozandó intézkedések költségeit a világ GDP-jének legfeljebb 1 %-ára becsülte. Most, hogy a kőolaj ára jóval meghaladja a hordónkénti 100 dollárt, a megújuló energiákba és a különféle hatékonysági intézkedésekbe történő beruházások üzleti szempontból már sokkal vonzóbbnak tűnnek. Ugyanezen az alapon az éghajlatváltozás kezelését szolgáló intézkedések nettó többletköltségei valószínűleg sokkal alacsonyabbak lesznek, egyes alkalmazások esetében akár negatívba is fordulhatnak, ami arra utal, hogy az éghajlatváltozással szembeni eredményes fellépés az elkövetkező években valójában nettó nyereséget jelent a világgazdaság számára.

| 7.10 | Az éghajlattal kapcsolatos kihívásokra való megfelelő válaszadást ezért nem a gazdasági növekedést visszafogó óriási, nyomasztó és terhes kötelességnek kell tekintetni, hanem lehetőségnek arra, hogy a következő gazdasági és ipari forradalom éllovasai legyünk. Az EU mindig vezető pozíciót foglalt el az éghajlatváltozásról szóló politikai vitában. Még többet kell azonban tennie azért, hogy ebből az előremutató politikai álláspontból ugyanilyen aktív és lendületes üzleti környezetet alakítson ki, amely arra ösztönzi az európai vállalkozásokat és társadalmakat, hogy befektessék az ahhoz szükséges forrásokat, hogy a világelsők és a verseny nyertesei között legyenek a jövő alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságában. |
| --- | --- |

7.10

Az éghajlattal kapcsolatos kihívásokra való megfelelő válaszadást ezért nem a gazdasági növekedést visszafogó óriási, nyomasztó és terhes kötelességnek kell tekintetni, hanem lehetőségnek arra, hogy a következő gazdasági és ipari forradalom éllovasai legyünk. Az EU mindig vezető pozíciót foglalt el az éghajlatváltozásról szóló politikai vitában. Még többet kell azonban tennie azért, hogy ebből az előremutató politikai álláspontból ugyanilyen aktív és lendületes üzleti környezetet alakítson ki, amely arra ösztönzi az európai vállalkozásokat és társadalmakat, hogy befektessék az ahhoz szükséges forrásokat, hogy a világelsők és a verseny nyertesei között legyenek a jövő alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságában.

| 7.11 | Egyes elemzők szerint új Marshall-tervre van szükség, és úgy véljük, a hasonlat helyesen érzékelteti a kihívás és a szükséges erőfeszítések nagyságát. A Marshall-tervhez hasonló léptékű jövőképre van szükség arról, hogyan egyesíthetik erejüket a világ országai egy közös veszéllyel szemben, miközben a legerősebb és leggazdagabb országok saját példájukkal mutatják az utat, és megadják a tőlük telhető legbőkezűbb segítséget a többieknek. |
| --- | --- |

7.11

Egyes elemzők szerint új Marshall-tervre van szükség, és úgy véljük, a hasonlat helyesen érzékelteti a kihívás és a szükséges erőfeszítések nagyságát. A Marshall-tervhez hasonló léptékű jövőképre van szükség arról, hogyan egyesíthetik erejüket a világ országai egy közös veszéllyel szemben, miközben a legerősebb és leggazdagabb országok saját példájukkal mutatják az utat, és megadják a tőlük telhető legbőkezűbb segítséget a többieknek.

| 7.12 | A nemzeti és az összes többi szinten minden szerv fellépésére, valamint a különféle vállalkozások, a fogyasztók és a nagyközönség közreműködésére is szükség van. |
| --- | --- |

7.12

A nemzeti és az összes többi szinten minden szerv fellépésére, valamint a különféle vállalkozások, a fogyasztók és a nagyközönség közreműködésére is szükség van.

8.   Következtetések

| 8.1 | Az éghajlatváltozás már folyamatban van, következményei pedig már világszerte jelentkeznek. Az elkövetkező néhány év során ezek a problémák várhatóan súlyosbodni fognak, mivel az üvegházhatású gázok koncentrációja növekszik, a hőmérséklet pedig gyorsabban emelkedik. Sürgős intézkedésekre van szükség világszerte annak érdekében, hogy a gázkibocsátások 2020-ig történő csökkentése terén ambiciózus célok kerüljenek kitűzésre és végrehajtásra, jelentősebb csökkentéshez vezetve az ezt követő években. Minél korábban kerül sor a csökkentésre, annál kedvezőbb lesz ennek hatása a hőmérsékletnövekedés ütemének lassítása terén. |
| --- | --- |

8.1

Az éghajlatváltozás már folyamatban van, következményei pedig már világszerte jelentkeznek. Az elkövetkező néhány év során ezek a problémák várhatóan súlyosbodni fognak, mivel az üvegházhatású gázok koncentrációja növekszik, a hőmérséklet pedig gyorsabban emelkedik. Sürgős intézkedésekre van szükség világszerte annak érdekében, hogy a gázkibocsátások 2020-ig történő csökkentése terén ambiciózus célok kerüljenek kitűzésre és végrehajtásra, jelentősebb csökkentéshez vezetve az ezt követő években. Minél korábban kerül sor a csökkentésre, annál kedvezőbb lesz ennek hatása a hőmérsékletnövekedés ütemének lassítása terén.

| 8.2 | A fejlett országok egy főre jutó kibocsátása jóval magasabb, mint a világ más részén, ezért meg kell erősíteniük az ezek csökkentésére irányuló szándékaikat és intézkedéseiket. Európának garantálnia kell, hogy teljesíti jelenlegi, 2012-re szóló kötelezettségeit, majd 30 %-os csökkentést kell vállalnia 2020-ig – tehát a legmagasabb értéket. Annak érdekében, hogy valóban hitelesek legyenek ezek a törekvések, további csomagra van szükség, mely komoly és realisztikus intézkedésekből áll. Így garantálható, hogy Európa teljesíteni tudja majd ezeket a célkitűzéseket, illetve így tervezhetőek meg már most a 2020 utáni további csökkentések. |
| --- | --- |

8.2

A fejlett országok egy főre jutó kibocsátása jóval magasabb, mint a világ más részén, ezért meg kell erősíteniük az ezek csökkentésére irányuló szándékaikat és intézkedéseiket. Európának garantálnia kell, hogy teljesíti jelenlegi, 2012-re szóló kötelezettségeit, majd 30 %-os csökkentést kell vállalnia 2020-ig – tehát a legmagasabb értéket. Annak érdekében, hogy valóban hitelesek legyenek ezek a törekvések, további csomagra van szükség, mely komoly és realisztikus intézkedésekből áll. Így garantálható, hogy Európa teljesíteni tudja majd ezeket a célkitűzéseket, illetve így tervezhetőek meg már most a 2020 utáni további csökkentések.

| 8.3 | A fejlődő országokat is be kell vonni, és külön erőfeszítést kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a feltörekvő gazdaságokban a leginkább energiaigényes ágazatok olyan termelési módokat alkalmazzanak, amelyekre a lehető legnagyobb energiahatékonyság és a lehető legkisebb szén-dioxid-kibocsátás jellemző. Ezeknek az országoknak a fejlett világ jelentős, célirányos segítségére lesz szükségük. |
| --- | --- |

8.3

A fejlődő országokat is be kell vonni, és külön erőfeszítést kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a feltörekvő gazdaságokban a leginkább energiaigényes ágazatok olyan termelési módokat alkalmazzanak, amelyekre a lehető legnagyobb energiahatékonyság és a lehető legkisebb szén-dioxid-kibocsátás jellemző. Ezeknek az országoknak a fejlett világ jelentős, célirányos segítségére lesz szükségük.

| 8.4 | Mihamarabb ki kell alakítani az eljövendő másfél év nemzetközi tárgyalásai során elérendő globális megállapodás paramétereit, hogy a politikai erőfeszítéseket a kihívás kommunikálására, illetve arra lehessen összpontosítani, hogy világszerte, a társadalom minden rétegétől megszerezzük a végrehajtandó változásokhoz szükséges támogatást, bizalmat és elkötelezettséget. Ezt a megállapodást nem lehet zárt ajtók mögött megkötni – a társadalom minden részét be kell vonni a folyamatba. Az éghajlatváltozás csökkentését célzó intézkedéseknek reálisnak, gazdasági és szociális értelemben helytállónak és az előirányzott határidő alatt megvalósíthatónak kell lenniük. |
| --- | --- |

8.4

Mihamarabb ki kell alakítani az eljövendő másfél év nemzetközi tárgyalásai során elérendő globális megállapodás paramétereit, hogy a politikai erőfeszítéseket a kihívás kommunikálására, illetve arra lehessen összpontosítani, hogy világszerte, a társadalom minden rétegétől megszerezzük a végrehajtandó változásokhoz szükséges támogatást, bizalmat és elkötelezettséget. Ezt a megállapodást nem lehet zárt ajtók mögött megkötni – a társadalom minden részét be kell vonni a folyamatba. Az éghajlatváltozás csökkentését célzó intézkedéseknek reálisnak, gazdasági és szociális értelemben helytállónak és az előirányzott határidő alatt megvalósíthatónak kell lenniük.

| 8.5 | A szükséges globális átalakulás mértéke az elmúlt kétszáz évben lezajlott ipari forradalomhoz hasonlítható, amikor is a fosszilis tüzelőanyagokban rejlő energiát hasznosították az emberi társadalom termelési kapacitásának és eredményének erőteljes fokozása érdekében. A világnak most újabb ipari forradalomra van szüksége a fosszilis tüzelőanyagok egyéb energiatípusokkal való helyettesítése és az energiahatékonyság maximalizálása érdekében, hogy a termelést és a növekedést azonos szinten tarthassuk, de közben ne szennyezzük a légkört elfogadhatatlan mértékű üvegházhatásúgáz-kibocsátással. Igen komoly beruházásokra van szükség; a szabályozásokat, adókat és egyéb gazdasági eszközöket megfelelő módon és célirányosan meg kell változtatni. Jelentős változásra van szükség a gazdasági magatartásban és az egyéni életmódban is. Mindenkinek meg kell értenie a kihívás lényegét, és el kell köteleznie magát a szükséges változások mellett. |
| --- | --- |

8.5

A szükséges globális átalakulás mértéke az elmúlt kétszáz évben lezajlott ipari forradalomhoz hasonlítható, amikor is a fosszilis tüzelőanyagokban rejlő energiát hasznosították az emberi társadalom termelési kapacitásának és eredményének erőteljes fokozása érdekében. A világnak most újabb ipari forradalomra van szüksége a fosszilis tüzelőanyagok egyéb energiatípusokkal való helyettesítése és az energiahatékonyság maximalizálása érdekében, hogy a termelést és a növekedést azonos szinten tarthassuk, de közben ne szennyezzük a légkört elfogadhatatlan mértékű üvegházhatásúgáz-kibocsátással. Igen komoly beruházásokra van szükség; a szabályozásokat, adókat és egyéb gazdasági eszközöket megfelelő módon és célirányosan meg kell változtatni. Jelentős változásra van szükség a gazdasági magatartásban és az egyéni életmódban is. Mindenkinek meg kell értenie a kihívás lényegét, és el kell köteleznie magát a szükséges változások mellett.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Lásd a 2008. július 9-én elfogadott, CESE 1201/2008. sz. EGSZB-véleményt.

1

(2)  Lásd a 2008. július 9-én elfogadott, CESE 1202/2008. sz. EGSZB-véleményt.

2

(3)  Lásd a 2008. szeptember 17-én elfogadott, CESE 1511/2008 sz. EGSZB-véleményt.

3

(4)  Lásd a 2008. szeptember 17-én elfogadott CESE 1513/2008 sz. EGSZB-véleményt.

4

(5)  Lásd a 2008. július 9-én elfogadott, CESE 1203/2008. sz. EGSZB-véleményt.

5

(6)  Lásd a 2008. szeptember 17-én elfogadott, CESE 1500/2008 sz. EGSZB-véleményt.

6

(7)  COM(2007) 757 végleges.

7

(8)  HL C 120., 2008.5.16., 38. o.

8

(9)  Veszteséget kizáró célok: Egy bizonyos mennyiségű kibocsátáscsökkentés vállalása; amelynek be nem tartása szankciókkal nem jár, túlteljesítése esetén pedig a kreditegységek értékesíthetők.

9

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/81 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/81

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról

COM(2008) 40 végleges – 2008/0028(COD)

(2009/C 77/20)

2008. március 10-én a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 95. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2008. szeptember 2-án elfogadta véleményét. (Előadó: José María ESPUNY MOYANO.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 18-i ülésnapon) 77 szavazattal 3 ellenében elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely egyrészt érthetőbbé teszi a tájékoztatást a fogyasztók számára, másrészt egyszerűsíti a jogszabályokat. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely egyrészt érthetőbbé teszi a tájékoztatást a fogyasztók számára, másrészt egyszerűsíti a jogszabályokat.

| 1.2 | Az EGSZB ugyanakkor jelezni szeretné, hogy ha a végső fogyasztó nem részesül megfelelő előzetes képzésben, az nagymértékben csökkenti a 3.4.1. pontban említett tájékoztatás értékét, és nehezíti céljának elérését. Ezért az EGSZB sajnálja, hogy a javaslat nem tartalmaz a fogyasztók képzését támogató tagállami, illetve uniós szintű intézkedéseket. Kezdetnek hasznos volna, ha a rendelethez csatolnának egy az ezt célzó kiemelt intézkedésekről szóló iránymutatást tartalmazó mellékletet. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB ugyanakkor jelezni szeretné, hogy ha a végső fogyasztó nem részesül megfelelő előzetes képzésben, az nagymértékben csökkenti a 3.4.1. pontban említett tájékoztatás értékét, és nehezíti céljának elérését. Ezért az EGSZB sajnálja, hogy a javaslat nem tartalmaz a fogyasztók képzését támogató tagállami, illetve uniós szintű intézkedéseket. Kezdetnek hasznos volna, ha a rendelethez csatolnának egy az ezt célzó kiemelt intézkedésekről szóló iránymutatást tartalmazó mellékletet.

| 1.3 | A származási hely feltüntetését illetően fenntartják a hatályos szabályozásban szereplő rendelkezéseket. A fogyasztóknak az élelmiszerek eredete iránt tanúsított érdeklődése alapján az EGSZB sajnálja, hogy az új rendelettervezet nem írja elő kötelező érvénnyel a származási hely feltüntetését a címkén. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy különbséget kellene tenni az első és második feldolgozási szint termékei között oly módon, hogy az utóbbiak esetében a főbb mezőgazdasági összetevők kötelező feltüntetéséről termékenként határozzanak. |
| --- | --- |

1.3

A származási hely feltüntetését illetően fenntartják a hatályos szabályozásban szereplő rendelkezéseket. A fogyasztóknak az élelmiszerek eredete iránt tanúsított érdeklődése alapján az EGSZB sajnálja, hogy az új rendelettervezet nem írja elő kötelező érvénnyel a származási hely feltüntetését a címkén. Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy különbséget kellene tenni az első és második feldolgozási szint termékei között oly módon, hogy az utóbbiak esetében a főbb mezőgazdasági összetevők kötelező feltüntetéséről termékenként határozzanak.

| 1.4 | Az EGSZB komoly aggodalmát fejezi ki a javaslat VII. fejezetében ismertetett kiegészítő „nemzeti rendszerek” kialakítása miatt, mivel ezek hozzáadott értéket nem hordoznak, ellenben mentségül szolgálhatnak a belső piacon való szabad mozgás megakadályozásához. A kkv-k különösen veszélyeztetettek, mivel – amint javaslatában maga az Európai Bizottság is rámutat – az élelmiszer-ipari vállalkozások több mint 65 %-a értékesíti termékeit más tagállamokban, ezért a kkv-k nehezebben tudják termékeiket más tagállamokba juttatni, ami hatással van költségeikre és versenyképességükre is. Ezek a kedvezőtlen hatások csak úgy kerülhetők el, ha ezek a „nemzeti rendszerek” csak olyan kiegészítő információkat jelentenek, amelyeket a címkén nem kötelező feltüntetni, más forrásból (internet, ingyenesen hívható telefonszám stb.) viszont hozzáférhetők. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB komoly aggodalmát fejezi ki a javaslat VII. fejezetében ismertetett kiegészítő „nemzeti rendszerek” kialakítása miatt, mivel ezek hozzáadott értéket nem hordoznak, ellenben mentségül szolgálhatnak a belső piacon való szabad mozgás megakadályozásához. A kkv-k különösen veszélyeztetettek, mivel – amint javaslatában maga az Európai Bizottság is rámutat – az élelmiszer-ipari vállalkozások több mint 65 %-a értékesíti termékeit más tagállamokban, ezért a kkv-k nehezebben tudják termékeiket más tagállamokba juttatni, ami hatással van költségeikre és versenyképességükre is. Ezek a kedvezőtlen hatások csak úgy kerülhetők el, ha ezek a „nemzeti rendszerek” csak olyan kiegészítő információkat jelentenek, amelyeket a címkén nem kötelező feltüntetni, más forrásból (internet, ingyenesen hívható telefonszám stb.) viszont hozzáférhetők.

| 1.5 | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az egységesség érdekében az Európai Bizottság az alkoholtartalmú termékek esetében is ugyanazokat az eltérési szabályokat kívánja alkalmazni, amelyet öt év elteltével, az idevonatkozó kötelező jelentés fényében felül lehet vizsgálni. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB tudomásul veszi, hogy az egységesség érdekében az Európai Bizottság az alkoholtartalmú termékek esetében is ugyanazokat az eltérési szabályokat kívánja alkalmazni, amelyet öt év elteltével, az idevonatkozó kötelező jelentés fényében felül lehet vizsgálni.

| 1.6 | Az EGSZB megítélése szerint a tagállamoknak rendelkezniük kellene a közös rendelkezések megszegésének elkerüléséhez szükséges, a szabálysértéseket és a szankciókat összefoglaló táblázattal, melyeket úgy kellene harmonizálni, hogy ugyanazon szabályszegés minden tagállamban hasonló büntetést vonjon maga után. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB megítélése szerint a tagállamoknak rendelkezniük kellene a közös rendelkezések megszegésének elkerüléséhez szükséges, a szabálysértéseket és a szankciókat összefoglaló táblázattal, melyeket úgy kellene harmonizálni, hogy ugyanazon szabályszegés minden tagállamban hasonló büntetést vonjon maga után.

| 1.7 | Ennek értelmében az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek tájékoztatási eszközök, konkrétan egy nyilvánosan hozzáférhető adatbázis létrehozására, amely tájékoztatna arról, hogy az egyes élelmiszerek címkéjén mely adatokat kötelező feltüntetni. Ennek célja az volna, hogy a vállalkozások, a fogyasztók és a hatóságok a jogszabály alkalmazásakor egyazon útmutatás szerint járjanak el. |
| --- | --- |

1.7

Ennek értelmében az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek tájékoztatási eszközök, konkrétan egy nyilvánosan hozzáférhető adatbázis létrehozására, amely tájékoztatna arról, hogy az egyes élelmiszerek címkéjén mely adatokat kötelező feltüntetni. Ennek célja az volna, hogy a vállalkozások, a fogyasztók és a hatóságok a jogszabály alkalmazásakor egyazon útmutatás szerint járjanak el.

| 1.8 | Az olvashatóság szempontjából nem tűnik a megvalósíthatónak az Európai Bizottság 3 mm-es betűméretre vonatkozó elvárásának gyakorlatba ültetése. Olyan különböző szempontokat kellene figyelembe venni, mint az információ mennyisége, a csomagolás mérete és formája stb. Elfogadható referenciaértéket jelenthetne az EU Hivatalos Lapjának betűmérete. |
| --- | --- |

1.8

Az olvashatóság szempontjából nem tűnik a megvalósíthatónak az Európai Bizottság 3 mm-es betűméretre vonatkozó elvárásának gyakorlatba ültetése. Olyan különböző szempontokat kellene figyelembe venni, mint az információ mennyisége, a csomagolás mérete és formája stb. Elfogadható referenciaértéket jelenthetne az EU Hivatalos Lapjának betűmérete.

| 1.9 | Végezetül a célul kitűzött egyértelműség és egyszerűsítés érdekében az EGSZB úgy véli, hogy pontosítani kellene a hatályon kívül helyezett jogszabályokra való hivatkozásokat, megkönnyítve ezáltal a jogszabály érthetőségét és alkalmazását. |
| --- | --- |

1.9

Végezetül a célul kitűzött egyértelműség és egyszerűsítés érdekében az EGSZB úgy véli, hogy pontosítani kellene a hatályon kívül helyezett jogszabályokra való hivatkozásokat, megkönnyítve ezáltal a jogszabály érthetőségét és alkalmazását.

2.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 2.1 | A javaslattervezet korszerűsítési, egyszerűsítési és tisztázási céllal az élelmiszerek címkézéséről (ideértve a tápértékjelölést is), kiszereléséről és reklámozásáról szóló hatályos jogszabályokat kívánja egyetlen rendeletben egységes szerkezetbe foglalni. |
| --- | --- |

2.1

A javaslattervezet korszerűsítési, egyszerűsítési és tisztázási céllal az élelmiszerek címkézéséről (ideértve a tápértékjelölést is), kiszereléséről és reklámozásáról szóló hatályos jogszabályokat kívánja egyetlen rendeletben egységes szerkezetbe foglalni.

| 2.2 | A javaslat értelmében az alábbi, élelmiszer-címkézésre vonatkozó jogszabályok hatályukat vesztik: a 2000/13/EK, a 90/496/EGK (öt év elteltével), a 87/250/EGK, a 94/54/EK, az 1999/10/EK, a 2002/67/EK és a 2004/77/EK irányelv, valamint a 608/2004/EK rendelet. |
| --- | --- |

2.2

A javaslat értelmében az alábbi, élelmiszer-címkézésre vonatkozó jogszabályok hatályukat vesztik: a 2000/13/EK, a 90/496/EGK (öt év elteltével), a 87/250/EGK, a 94/54/EK, az 1999/10/EK, a 2002/67/EK és a 2004/77/EK irányelv, valamint a 608/2004/EK rendelet.

| 2.3 | A javaslat fő célkitűzései a magas szintű fogyasztóvédelem és a belső piac megfelelő működése. |
| --- | --- |

2.3

A javaslat fő célkitűzései a magas szintű fogyasztóvédelem és a belső piac megfelelő működése.

| 2.4 | Az alkalmazási kört kiterjesztik a gazdasági szereplők által a végső fogyasztók rendelkezésére bocsátott, élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatás minden területére, ideértve a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők által szállított, illetve e szereplőknek szánt élelmiszereket is. |
| --- | --- |

2.4

Az alkalmazási kört kiterjesztik a gazdasági szereplők által a végső fogyasztók rendelkezésére bocsátott, élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatás minden területére, ideértve a közétkeztetésben működő gazdasági szereplők által szállított, illetve e szereplőknek szánt élelmiszereket is.

| 2.5 | A korábbi jogszabályokban lefektetett általános elvek és címkézési követelmények továbbra is érvényesek, és részletesebben szabályoznak egyes szempontokat, ilyen például az élelmiszerlánc minden egyes szereplőjének felelősségi köre vagy a származási ország kötelező megjelölésének esetei. |
| --- | --- |

2.5

A korábbi jogszabályokban lefektetett általános elvek és címkézési követelmények továbbra is érvényesek, és részletesebben szabályoznak egyes szempontokat, ilyen például az élelmiszerlánc minden egyes szereplőjének felelősségi köre vagy a származási ország kötelező megjelölésének esetei.

| 2.6 | A tápértékjelölést illetően a korábbi szabályozáshoz képest jelentős változást jelent, hogy kötelező feltüntetni hat tápanyag vagy alapanyag mennyiségét és azt, hogy ez az ajánlott napi bevitel hány százalékának felel meg. |
| --- | --- |

2.6

A tápértékjelölést illetően a korábbi szabályozáshoz képest jelentős változást jelent, hogy kötelező feltüntetni hat tápanyag vagy alapanyag mennyiségét és azt, hogy ez az ajánlott napi bevitel hány százalékának felel meg.

| 2.7 | Szintén jelentős változás, hogy a rendeletet kiegészíthetik tápérték-jelölési „nemzeti rendszerek”, amelyek a nemzeti szinten megállapított, nem kötelező szabályok alapján bővíthetik a címkéken szereplő tápértékjelölés módjait. |
| --- | --- |

2.7

Szintén jelentős változás, hogy a rendeletet kiegészíthetik tápérték-jelölési „nemzeti rendszerek”, amelyek a nemzeti szinten megállapított, nem kötelező szabályok alapján bővíthetik a címkéken szereplő tápértékjelölés módjait.

| 2.8 | A tervezet lefekteti, hogy a javaslat módosítására irányuló intézkedések nagy részét komitológiai eljárással kell elfogadni. A hatálybalépés elősegítése érdekében különböző átmeneti időszakokat állapít meg. |
| --- | --- |

2.8

A tervezet lefekteti, hogy a javaslat módosítására irányuló intézkedések nagy részét komitológiai eljárással kell elfogadni. A hatálybalépés elősegítése érdekében különböző átmeneti időszakokat állapít meg.

| 2.9 | A mellékletek a rendelet egyes cikkeiben szereplő rendelkezések részletes kifejtését tartalmazzák, például: allergiát vagy intoleranciát okozó összetevők, további kötelezően feltüntetendő jellemzők, a tápérték-jelölési követelmény alól mentességben részesülő élelmiszerek, az élelmiszer megnevezése, az összetevők mennyiségi jelölése és megnevezése, nettó mennyiség feltüntetése, minőségmegőrzési időtartam, alkoholtartalom, a bevitel referenciaértékei, energiatartalom, valamint a tápanyag-összetétellel kapcsolatos tájékoztatás kifejezése és feltüntetése. |
| --- | --- |

2.9

A mellékletek a rendelet egyes cikkeiben szereplő rendelkezések részletes kifejtését tartalmazzák, például: allergiát vagy intoleranciát okozó összetevők, további kötelezően feltüntetendő jellemzők, a tápérték-jelölési követelmény alól mentességben részesülő élelmiszerek, az élelmiszer megnevezése, az összetevők mennyiségi jelölése és megnevezése, nettó mennyiség feltüntetése, minőségmegőrzési időtartam, alkoholtartalom, a bevitel referenciaértékei, energiatartalom, valamint a tápanyag-összetétellel kapcsolatos tájékoztatás kifejezése és feltüntetése.

| 2.10 | Végezetül a tervezet szerint a rendelet az elfogadását követő huszadik napon lépne hatályba, bár a kötelezően feltüntetendő adatokra és a tápanyag-összetételre vonatkozó rendelkezéseket csak három év, illetve az utóbbiakat a kkv-k esetében öt év elteltével kellene alkalmazni. |
| --- | --- |

2.10

Végezetül a tervezet szerint a rendelet az elfogadását követő huszadik napon lépne hatályba, bár a kötelezően feltüntetendő adatokra és a tápanyag-összetételre vonatkozó rendelkezéseket csak három év, illetve az utóbbiakat a kkv-k esetében öt év elteltével kellene alkalmazni.

3.   Általános megjegyzések

3.1   Egységes szerkezetbe foglalás, korszerűsítés, egyszerűsítés

| 3.1.1 | Az élelmiszerek címkézéséről, kiszereléséről és reklámozásáról szóló uniós jogszabályok az utóbbi közel harminc év során hozzájárultak a magas szintű fogyasztóvédelem fenntartásához és a belső piac megfelelő működéséhez. |
| --- | --- |

3.1.1

Az élelmiszerek címkézéséről, kiszereléséről és reklámozásáról szóló uniós jogszabályok az utóbbi közel harminc év során hozzájárultak a magas szintű fogyasztóvédelem fenntartásához és a belső piac megfelelő működéséhez.

| 3.1.2 | A tárgyalt javaslat korszerűsíteni és egységes szerkezetbe kívánja foglalni a jelenlegi szabályozást, egyúttal egyszerűsítve is azt, csökkentve az adminisztratív terheket és nagyobb átláthatóságot teremtve a fogyasztók számára. Az EGSZB egyetért az elérni kívánt célokkal, de kifogásolja, hogy a szövegjavaslat túl összetett, ami hátráltatja a rendelet közvetlen végrehajtását. |
| --- | --- |

3.1.2

A tárgyalt javaslat korszerűsíteni és egységes szerkezetbe kívánja foglalni a jelenlegi szabályozást, egyúttal egyszerűsítve is azt, csökkentve az adminisztratív terheket és nagyobb átláthatóságot teremtve a fogyasztók számára. Az EGSZB egyetért az elérni kívánt célokkal, de kifogásolja, hogy a szövegjavaslat túl összetett, ami hátráltatja a rendelet közvetlen végrehajtását.

3.2   Kiegészítő „nemzeti rendszerek” kialakítása

| 3.2.1 | Kétségtelen, hogy egy olyan rendelet, amely egységes szerkezetbe foglalja és aktualizálja a jelenleg hatályos, elaprózott jogi szabályozást, egyúttal egységesebbé teszi a fogyasztóvédelem szintjét és javítja a harmonizációt is. Az EGSZB azonban aggodalmát fejezi ki a 44. és az azt követő cikkekben leírt, úgynevezett „nemzeti rendszerek” bevezetése miatt, mivel ezek veszélyeztethetik a kívánt harmonizációt és egységességet. Az új rendelkezések értelmében az egyes tagállamok olyan kiegészítő szabályokat tartalmazó nemzeti rendszereket vezethetnek be, amelyek bár nem kötelezőek, több információ feltüntetését eredményezhetik a címkéken, ami megzavarhatja a fogyasztókat. |
| --- | --- |

3.2.1

Kétségtelen, hogy egy olyan rendelet, amely egységes szerkezetbe foglalja és aktualizálja a jelenleg hatályos, elaprózott jogi szabályozást, egyúttal egységesebbé teszi a fogyasztóvédelem szintjét és javítja a harmonizációt is. Az EGSZB azonban aggodalmát fejezi ki a 44. és az azt követő cikkekben leírt, úgynevezett „nemzeti rendszerek” bevezetése miatt, mivel ezek veszélyeztethetik a kívánt harmonizációt és egységességet. Az új rendelkezések értelmében az egyes tagállamok olyan kiegészítő szabályokat tartalmazó nemzeti rendszereket vezethetnek be, amelyek bár nem kötelezőek, több információ feltüntetését eredményezhetik a címkéken, ami megzavarhatja a fogyasztókat.

| 3.2.2 | A probléma tovább súlyosbodik, ha figyelembe vesszük, hogy minden nemzeti piacon találunk számos más tagállamból származó termékeket. Ezek a termékek – a származási országtól függően – eltérő jelöléseket tartalmazhatnak, amelyeket nem biztos, hogy megért egy olyan fogyasztó, aki nincs ezekhez hozzászokva. |
| --- | --- |

3.2.2

A probléma tovább súlyosbodik, ha figyelembe vesszük, hogy minden nemzeti piacon találunk számos más tagállamból származó termékeket. Ezek a termékek – a származási országtól függően – eltérő jelöléseket tartalmazhatnak, amelyeket nem biztos, hogy megért egy olyan fogyasztó, aki nincs ezekhez hozzászokva.

3.3   Tájékoztatási követelmények

| 3.3.1 | A tervezetben gyakorlatilag szerepel a jelenleg hatályos jogszabályok értelmében kötelezően feltüntetendő adatok nagy többsége, amelyek hasznosnak bizonyultak a fogyasztók egészségének és érdekeinek védelméhez (ilyen például a megnevezés, az összetevők listája, a mennyiség, a fogyaszthatóság időtartama, egy felelős személy neve vagy cégneve és címe). Ezek közül néhányat részletesebben is kifejtenek a mellékletekben. |
| --- | --- |

3.3.1

A tervezetben gyakorlatilag szerepel a jelenleg hatályos jogszabályok értelmében kötelezően feltüntetendő adatok nagy többsége, amelyek hasznosnak bizonyultak a fogyasztók egészségének és érdekeinek védelméhez (ilyen például a megnevezés, az összetevők listája, a mennyiség, a fogyaszthatóság időtartama, egy felelős személy neve vagy cégneve és címe). Ezek közül néhányat részletesebben is kifejtenek a mellékletekben.

| 3.3.2 | Az utóbbi évek tapasztalata alapján ezek a követelmények hasznosak, tehát fenn kell tartani őket. Ezeknek a tapasztalatoknak a birtokában az EGSZB sürgeti, hogy kötelező jelleggel írják elő az élelmiszerek és az első feldolgozási szintű termékek, valamint esetenként elbírálva a második feldolgozási szintű termékek gyártása során felhasznált legfontosabb összetevők eredetének megadását is. |
| --- | --- |

3.3.2

Az utóbbi évek tapasztalata alapján ezek a követelmények hasznosak, tehát fenn kell tartani őket. Ezeknek a tapasztalatoknak a birtokában az EGSZB sürgeti, hogy kötelező jelleggel írják elő az élelmiszerek és az első feldolgozási szintű termékek, valamint esetenként elbírálva a második feldolgozási szintű termékek gyártása során felhasznált legfontosabb összetevők eredetének megadását is.

3.4   A tápanyag-összetételre vonatkozó állítások

| 3.4.1 | Először is fontolóra kell venni, hogy az európai fogyasztókat tápanyagokról szóló oktatásban kell részesíteni ahhoz, hogy kiegyensúlyozott étrendet tudjanak követni. Az európai fogyasztókat táplálkozási alapismeretekkel kell ellátni, e nélkül nem értik meg és nem tudják megfelelően hasznosítani a rendelkezésére bocsátott információkat. A tápanyag-összetétellel kapcsolatos információk bővítését célzó intézkedések helyénvalók, de szem előtt kell tartanunk, hogy táplálkozási ismeretek átadása nélkül ezek az intézkedések nem érik el a kívánt hatást. |
| --- | --- |

3.4.1

Először is fontolóra kell venni, hogy az európai fogyasztókat tápanyagokról szóló oktatásban kell részesíteni ahhoz, hogy kiegyensúlyozott étrendet tudjanak követni. Az európai fogyasztókat táplálkozási alapismeretekkel kell ellátni, e nélkül nem értik meg és nem tudják megfelelően hasznosítani a rendelkezésére bocsátott információkat. A tápanyag-összetétellel kapcsolatos információk bővítését célzó intézkedések helyénvalók, de szem előtt kell tartanunk, hogy táplálkozási ismeretek átadása nélkül ezek az intézkedések nem érik el a kívánt hatást.

| 3.4.2 | Tekintettel az európai népesség kiegyensúlyozatlan táplálkozására fontos, hogy a tájékoztatási intézkedések mellett mindig határozottan ösztönözni kell a képzést is. |
| --- | --- |

3.4.2

Tekintettel az európai népesség kiegyensúlyozatlan táplálkozására fontos, hogy a tájékoztatási intézkedések mellett mindig határozottan ösztönözni kell a képzést is.

| 3.4.3 | A javaslat több szempontból is jelentősen módosítja a jelenlegi szabályozást. Először is kötelezővé teszi a tápértékjelölést, míg a 90/496/EGK irányelvben ez önkéntes volt. Másodszor a kötelező tájékoztatás részévé teszi az energiatartalom, a zsír- és telítettzsírsav-tartalom, valamint szénhidrát, a cukor- és sótartalom feltüntetését. Harmadszor pedig nemcsak ezen anyagok mennyiségét kell feltüntetni, hanem azt is, hogy ezek a mennyiségek az ajánlott napi bevitel hány százalékának felelnek meg. Ennek célja az, hogy a fogyasztót eligazítsa a tekintetben, hogy a kiegyensúlyozott táplálkozást szem előtt tartva mennyit fogyaszthat el az adott termékből. Végül a tervezet előírja, hogy a csomagoláson ezeket az adatokat a fő látómezőben és meghatározott sorrendben kell szerepeltetni. |
| --- | --- |

3.4.3

A javaslat több szempontból is jelentősen módosítja a jelenlegi szabályozást. Először is kötelezővé teszi a tápértékjelölést, míg a 90/496/EGK irányelvben ez önkéntes volt. Másodszor a kötelező tájékoztatás részévé teszi az energiatartalom, a zsír- és telítettzsírsav-tartalom, valamint szénhidrát, a cukor- és sótartalom feltüntetését. Harmadszor pedig nemcsak ezen anyagok mennyiségét kell feltüntetni, hanem azt is, hogy ezek a mennyiségek az ajánlott napi bevitel hány százalékának felelnek meg. Ennek célja az, hogy a fogyasztót eligazítsa a tekintetben, hogy a kiegyensúlyozott táplálkozást szem előtt tartva mennyit fogyaszthat el az adott termékből. Végül a tervezet előírja, hogy a csomagoláson ezeket az adatokat a fő látómezőben és meghatározott sorrendben kell szerepeltetni.

| 3.4.4 | Tekintettel a címkéken kötelezően feltüntetendő információk mennyiségére, alaposan mérlegelni kell, hogy mely tápértékadatok hasznosak a fogyasztók számára. Az önkéntes tápértékjelölésről a kötelező tápértékjelölésre való áttérés már önmagában is nagyságrendbeli változást fog jelenteni az élelmiszeripari szektor jó néhány kkv-ja számára. A kötelezően előírt információknak tehát a jelenleg fakultatív módon javasoltakra kellene korlátozódniuk, vagyis az energia-, protein-, glutén- és lipidtartalomra. |
| --- | --- |

3.4.4

Tekintettel a címkéken kötelezően feltüntetendő információk mennyiségére, alaposan mérlegelni kell, hogy mely tápértékadatok hasznosak a fogyasztók számára. Az önkéntes tápértékjelölésről a kötelező tápértékjelölésre való áttérés már önmagában is nagyságrendbeli változást fog jelenteni az élelmiszeripari szektor jó néhány kkv-ja számára. A kötelezően előírt információknak tehát a jelenleg fakultatív módon javasoltakra kellene korlátozódniuk, vagyis az energia-, protein-, glutén- és lipidtartalomra.

| 3.4.5 | Az Európai Bizottság által javasolt tápérték-jelölési modell legfontosabb előnye, hogy olyan információt tartalmaz (a napi ajánlott bevitelt), amely tájékoztatást nyújt a fogyasztónak abból a szempontból, hogy a termék hogyan illeszkedik az ajánlott étrendbe, és a táplálkozási szakértők ajánlásának megfelelően a terméket nem önmagában, hanem az étrend kontextusában minősíti. |
| --- | --- |

3.4.5

Az Európai Bizottság által javasolt tápérték-jelölési modell legfontosabb előnye, hogy olyan információt tartalmaz (a napi ajánlott bevitelt), amely tájékoztatást nyújt a fogyasztónak abból a szempontból, hogy a termék hogyan illeszkedik az ajánlott étrendbe, és a táplálkozási szakértők ajánlásának megfelelően a terméket nem önmagában, hanem az étrend kontextusában minősíti.

3.5   Az élelmiszer származási országára vonatkozó kötelező információ kibővítése

| 3.5.1 | A jelenlegi szabályozás is előírja, hogy ha fennáll a fogyasztó megtévesztésének a kockázata, az élelmiszereken fel kell tüntetni a származási országot. |
| --- | --- |

3.5.1

A jelenlegi szabályozás is előírja, hogy ha fennáll a fogyasztó megtévesztésének a kockázata, az élelmiszereken fel kell tüntetni a származási országot.

| 3.5.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy a származási ország feltüntetése nemcsak a fogyasztói igényeknek tesz eleget, hanem hatékonyan hozzájárul az átláthatóság javításához az egyes piacokon, illetve az agrárium és a vidéki területek jövőbeli fejlődésének uniószerte történő támogatásához. Az élelmiszerek származási helyére való közvetlen utalás és az élelmiszerekkel kapcsolatos termelési módok megadása jelentik azokat a legfontosabb tényezőket, amelyeken az európai fejlesztési modell alapul. Ez a fejlesztési modell olyan előírások betartására épül, amelyek szavatolják az élelmiszerbiztonságot, a környezeti biztonságot, az állatvédelmet és a közegészség megfelelő normáit. |
| --- | --- |

3.5.2

Az EGSZB úgy véli, hogy a származási ország feltüntetése nemcsak a fogyasztói igényeknek tesz eleget, hanem hatékonyan hozzájárul az átláthatóság javításához az egyes piacokon, illetve az agrárium és a vidéki területek jövőbeli fejlődésének uniószerte történő támogatásához. Az élelmiszerek származási helyére való közvetlen utalás és az élelmiszerekkel kapcsolatos termelési módok megadása jelentik azokat a legfontosabb tényezőket, amelyeken az európai fejlesztési modell alapul. Ez a fejlesztési modell olyan előírások betartására épül, amelyek szavatolják az élelmiszerbiztonságot, a környezeti biztonságot, az állatvédelmet és a közegészség megfelelő normáit.

| 3.5.3 | Ezért valamennyi, feldolgozáson át nem esett vagy első feldolgozási szintű mezőgazdasági termék és élelmiszer esetében kötelezően elő kell írni a származási ország megadását. A második feldolgozási szintű élelmiszereknél esetenként kell megvizsgálni, hogy meg kell-e adni azoknak a mezőgazdasági nyersanyagoknak az eredetét, amelyeket a végtermék gyártása során a legnagyobb arányban felhasználtak. |
| --- | --- |

3.5.3

Ezért valamennyi, feldolgozáson át nem esett vagy első feldolgozási szintű mezőgazdasági termék és élelmiszer esetében kötelezően elő kell írni a származási ország megadását. A második feldolgozási szintű élelmiszereknél esetenként kell megvizsgálni, hogy meg kell-e adni azoknak a mezőgazdasági nyersanyagoknak az eredetét, amelyeket a végtermék gyártása során a legnagyobb arányban felhasználtak.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/84 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/84

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre takarmány-alapanyagok forgalomba hozataláról és felhasználásáról

COM(2008) 124 végleges – 2006/0050 (COD)

(2009/C 77/21)

2008. március 18-án a Tanács úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikkének és 152. cikke (4) bekezdésének alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a takarmány-alapanyagok forgalomba hozataláról és felhasználásáról

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció 2008. szeptember 2-án elfogadta véleményét. (Előadó: Frank ALLEN.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által előterjesztett rendeletjavaslatot. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által előterjesztett rendeletjavaslatot.

| 1.2 | Az EGSZB örömmel fogadja a javaslat 4. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkének (1) bekezdését, amelyek szerint a takarmányhigiéniai és az élelmiszerjogi rendelet az élelmiszertermelő állatoknak szánt takarmányra és a kedvtelésből tartott állatok eledelére is alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB örömmel fogadja a javaslat 4. cikkének (1) bekezdését és 5. cikkének (1) bekezdését, amelyek szerint a takarmányhigiéniai és az élelmiszerjogi rendelet az élelmiszertermelő állatoknak szánt takarmányra és a kedvtelésből tartott állatok eledelére is alkalmazandó.

| 1.3 | Fontos, hogy az ellenőrző hatóságok hozzáférjenek a piacra kerülő takarmány összetételével, illetve állítólagos tulajdonságaival kapcsolatos mindenfajta információhoz, hogy ellenőrizni tudják a címke hitelességét. |
| --- | --- |

1.3

Fontos, hogy az ellenőrző hatóságok hozzáférjenek a piacra kerülő takarmány összetételével, illetve állítólagos tulajdonságaival kapcsolatos mindenfajta információhoz, hogy ellenőrizni tudják a címke hitelességét.

| 1.4 | Az olyan takarmányipari vállalkozóknak, akik első ízben hoznak forgalomba takarmányt az uniós piacon, illetve az EU területén kívülről importált takarmányt vagy takarmány-alapanyagokat használnak, gondoskodniuk kell arról, hogy a szóban forgó importtevékenységek megfeleljenek ugyanazoknak a normáknak, mint amelyeket az EU területéről származó alapanyagok esetében alkalmaznak. Lehetővé kell tenni, hogy a normáknak való megfelelést az ellenőrző hatóságok minden esetben megvizsgálhassák. |
| --- | --- |

1.4

Az olyan takarmányipari vállalkozóknak, akik első ízben hoznak forgalomba takarmányt az uniós piacon, illetve az EU területén kívülről importált takarmányt vagy takarmány-alapanyagokat használnak, gondoskodniuk kell arról, hogy a szóban forgó importtevékenységek megfeleljenek ugyanazoknak a normáknak, mint amelyeket az EU területéről származó alapanyagok esetében alkalmaznak. Lehetővé kell tenni, hogy a normáknak való megfelelést az ellenőrző hatóságok minden esetben megvizsgálhassák.

| 1.5 | Kötelezettséget kell vállalni arra, hogy a kisállateledel címkéjén feltüntetett telefonszámra válaszoló személy megfelelő képzettséggel rendelkezik a vásárlói kérdések kezelése terén, és hogy az érdeklődők a lehető legrövidebb időn választ kapnak. |
| --- | --- |

1.5

Kötelezettséget kell vállalni arra, hogy a kisállateledel címkéjén feltüntetett telefonszámra válaszoló személy megfelelő képzettséggel rendelkezik a vásárlói kérdések kezelése terén, és hogy az érdeklődők a lehető legrövidebb időn választ kapnak.

| 1.6 | A 17. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontját minden esetben alkalmazni kellene. Ez azt jelenti, hogy az összetett takarmány címkéjén mindig fel kell tüntetni azokat az állatfajokat vagy -kategóriákat, melyek etetésére az összetett takarmányt szánták, illetve a rendeltetésszerű etetési útmutatást. |
| --- | --- |

1.6

A 17. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontját minden esetben alkalmazni kellene. Ez azt jelenti, hogy az összetett takarmány címkéjén mindig fel kell tüntetni azokat az állatfajokat vagy -kategóriákat, melyek etetésére az összetett takarmányt szánták, illetve a rendeltetésszerű etetési útmutatást.

2.   Háttér

| 2.1 | Jelenleg a takarmány-alapanyagok és az összetett takarmány forgalmazását öt régi tanácsi irányelv és közel 50 módosító vagy végrehajtó jogi aktus szabályozza. A jogi szabályozás rendkívül szerteágazó, számos kereszthivatkozást tartalmaz, ami nehezíti a jogszabályok megértését és egységes módon történő végrehajtását a különböző tagállamokban. Két tagállam például az összetett takarmány engedélyezett D3-vitamin-szintjét illetően különbözőképpen alkalmazta az irányelvet. |
| --- | --- |

2.1

Jelenleg a takarmány-alapanyagok és az összetett takarmány forgalmazását öt régi tanácsi irányelv és közel 50 módosító vagy végrehajtó jogi aktus szabályozza. A jogi szabályozás rendkívül szerteágazó, számos kereszthivatkozást tartalmaz, ami nehezíti a jogszabályok megértését és egységes módon történő végrehajtását a különböző tagállamokban. Két tagállam például az összetett takarmány engedélyezett D3-vitamin-szintjét illetően különbözőképpen alkalmazta az irányelvet.

| 2.2 | Az összetett takarmány tagállamok közötti kereskedelme a termelés mindössze 2,6 %-ának felel meg, ami arra enged következtetni, hogy valószínűleg kereskedelmi akadályok állnak fenn, és a meglévő irányelveket nem egységesen alkalmazzák. |
| --- | --- |

2.2

Az összetett takarmány tagállamok közötti kereskedelme a termelés mindössze 2,6 %-ának felel meg, ami arra enged következtetni, hogy valószínűleg kereskedelmi akadályok állnak fenn, és a meglévő irányelveket nem egységesen alkalmazzák.

| 2.3 | Megjegyzendő, hogy 2005-ben a 25 tagú EU-ban 5 millió gazda 129 milliárd EUR összértékben termelt tejet, valamint disznó-, baromfi-, marha- és borjúhúst. A megvásárolt összetett takarmány értéke 37 milliárd EUR volt. Az európai takarmányágazat (a kedvtelésből tartott állatok eledelét leszámítva) közel 100 000 ember számára biztosít közvetlen munkalehetőséget körülbelül 4 000 létesítményben. |
| --- | --- |

2.3

Megjegyzendő, hogy 2005-ben a 25 tagú EU-ban 5 millió gazda 129 milliárd EUR összértékben termelt tejet, valamint disznó-, baromfi-, marha- és borjúhúst. A megvásárolt összetett takarmány értéke 37 milliárd EUR volt. Az európai takarmányágazat (a kedvtelésből tartott állatok eledelét leszámítva) közel 100 000 ember számára biztosít közvetlen munkalehetőséget körülbelül 4 000 létesítményben.

| 2.4 | A felhasznált takarmány mintegy 48 %-a a gazdaságokban termesztett szálastakarmány pl. fű, silótakarmány, széna, kukorica stb. A takarmány 32 %-át összetett takarmányként értékesítik. |
| --- | --- |

2.4

A felhasznált takarmány mintegy 48 %-a a gazdaságokban termesztett szálastakarmány pl. fű, silótakarmány, széna, kukorica stb. A takarmány 32 %-át összetett takarmányként értékesítik.

| 2.5 | Körülbelül 62 millió uniós háztartásban vannak kedvtelésből tartott állatok. Az uniós kisállateledel-piac megközelítőleg évi 9 milliárd eurós forgalmat bonyolít le, közvetlenül 21 000 embernek biztosítva munkalehetőséget. |
| --- | --- |

2.5

Körülbelül 62 millió uniós háztartásban vannak kedvtelésből tartott állatok. Az uniós kisállateledel-piac megközelítőleg évi 9 milliárd eurós forgalmat bonyolít le, közvetlenül 21 000 embernek biztosítva munkalehetőséget.

| 2.6 | A címkézés végrehajtási, nyomonkövetési és ellenőrzési célokra, valamint a felhasználó tájékoztatására szolgál. |
| --- | --- |

2.6

A címkézés végrehajtási, nyomonkövetési és ellenőrzési célokra, valamint a felhasználó tájékoztatására szolgál.

| 2.7 | Felmerült a kérdés, hogy a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel címkézéséről szóló jelenlegi szabályozás félrevezetheti a vásárlókat az állateledel alapanyagainak minőségét és jellegét illetően. |
| --- | --- |

2.7

Felmerült a kérdés, hogy a kedvtelésből tartott állatoknak szánt eledel címkézéséről szóló jelenlegi szabályozás félrevezetheti a vásárlókat az állateledel alapanyagainak minőségét és jellegét illetően.

3.   A takarmányokkal kapcsolatos fogalommeghatározások

| 3.1 | A takarmányokat négy kategóriába sorolják:






  a) | a közvetlenül adható (pl. fű vagy gabonafélék) vagy összetett takarmány alapanyagaként szolgáló takarmány-alapanyagok; |
| --- | --- | --- |

3.1

A takarmányokat négy kategóriába sorolják:

a)

a közvetlenül adható (pl. fű vagy gabonafélék) vagy összetett takarmány alapanyagaként szolgáló takarmány-alapanyagok;

| b) | takarmány-adalékanyagok, azaz például mikroorganizmusok vagy készítmények (a takarmány-alapanyagok és az előkeverékek kivételével), amelyeket bizonyos célokból szándékosan adnak a takarmányhoz; |
| --- | --- |

b)

takarmány-adalékanyagok, azaz például mikroorganizmusok vagy készítmények (a takarmány-alapanyagok és az előkeverékek kivételével), amelyeket bizonyos célokból szándékosan adnak a takarmányhoz;

| c) | összetett takarmány: takarmány-alapanyagok keveréke, amely adalékanyagokat is tartalmazhat, és amelyet állatok etetésére használnak teljes értékű vagy kiegészítő takarmány formájában; |
| --- | --- |

c)

összetett takarmány: takarmány-alapanyagok keveréke, amely adalékanyagokat is tartalmazhat, és amelyet állatok etetésére használnak teljes értékű vagy kiegészítő takarmány formájában;

| d) | gyógyszeres takarmány: további feldolgozás nélkül az állatoknak adandó, állatgyógyászati termékeket tartalmazó takarmány. |
| --- | --- |

d)

gyógyszeres takarmány: további feldolgozás nélkül az állatoknak adandó, állatgyógyászati termékeket tartalmazó takarmány.

| 3.2 | A takarmány-alapanyagok és az összetett takarmányok messze a legelterjedtebb takarmányfajták. |
| --- | --- |

3.2

A takarmány-alapanyagok és az összetett takarmányok messze a legelterjedtebb takarmányfajták.

4.   Az Európai Bizottság javaslata

| 4.1 | A javaslat az Európai Bizottság folyamatban lévő egyszerűsítési programjának részét képezi, és összhangban áll az Európai Bizottság jobb szabályozást célzó politikájával és a lisszaboni stratégiával. |
| --- | --- |

4.1

A javaslat az Európai Bizottság folyamatban lévő egyszerűsítési programjának részét képezi, és összhangban áll az Európai Bizottság jobb szabályozást célzó politikájával és a lisszaboni stratégiával.

| 4.2 | A takarmányok – ideértve a kedvtelésből tartott állatok eledelét is – forgalmazására vonatkozó általános szabályokat jelenleg a takarmány fajtájától függően számos irányelv tartalmazza, így például az összetett takarmány forgalmazásáról szóló 79/373/EGK irányelv, valamint a különleges táplálkozási célokra szánt („diétás”) takarmányok forgalmazásának szabályait lefektető 93/74/EGK irányelv is. A 96/25/EK tanácsi irányelv a takarmány-alapanyagok forgalmának és felhasználásának általános szabályait állapítja meg, a 82/471/EGK tanácsi irányelv pedig a takarmány-alapanyagok kategóriájába tartozó, a takarmányban felhasznált egyes termékek („bioproteinek”) forgalmazási feltételeit szabja meg. A javasolt rendelet ésszerűsíti, egyszerűsíti, aktualizálja és korszerűsíti a fent említett rendelkezéseket. |
| --- | --- |

4.2

A takarmányok – ideértve a kedvtelésből tartott állatok eledelét is – forgalmazására vonatkozó általános szabályokat jelenleg a takarmány fajtájától függően számos irányelv tartalmazza, így például az összetett takarmány forgalmazásáról szóló 79/373/EGK irányelv, valamint a különleges táplálkozási célokra szánt („diétás”) takarmányok forgalmazásának szabályait lefektető 93/74/EGK irányelv is. A 96/25/EK tanácsi irányelv a takarmány-alapanyagok forgalmának és felhasználásának általános szabályait állapítja meg, a 82/471/EGK tanácsi irányelv pedig a takarmány-alapanyagok kategóriájába tartozó, a takarmányban felhasznált egyes termékek („bioproteinek”) forgalmazási feltételeit szabja meg. A javasolt rendelet ésszerűsíti, egyszerűsíti, aktualizálja és korszerűsíti a fent említett rendelkezéseket.

| 4.3 | A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) szóló rendelet (999/2001/EK) többek között megtiltotta az élelmiszer-termelési céllal tartott állatok hús- és csontliszttel való etetését. Az állati melléktermékekről szóló rendelet (1774/2002/EK) rögzítette azokat a feltételeket, amelyek mellett ezek a termékek takarmányozásra felhasználhatók. A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló rendelet (1829/2003/EK) tartalmazza a géntechnológiával módosított takarmányok felhasználásának szabályait. A takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló rendelet (183/2005/EK) elsősorban a takarmányok előállítási folyamatának biztonságosságát hivatott biztosítani. Ezeket a rendeleteket, amelyeket már azon új, integrált megközelítés értelmében vezettek be, amely szerint az élelmiszerbiztonságnak a termelőtől a felhasználóig kell terjednie, nem módosítják. |
| --- | --- |

4.3

A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) szóló rendelet (999/2001/EK) többek között megtiltotta az élelmiszer-termelési céllal tartott állatok hús- és csontliszttel való etetését. Az állati melléktermékekről szóló rendelet (1774/2002/EK) rögzítette azokat a feltételeket, amelyek mellett ezek a termékek takarmányozásra felhasználhatók. A géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló rendelet (1829/2003/EK) tartalmazza a géntechnológiával módosított takarmányok felhasználásának szabályait. A takarmányhigiénia követelményeinek meghatározásáról szóló rendelet (183/2005/EK) elsősorban a takarmányok előállítási folyamatának biztonságosságát hivatott biztosítani. Ezeket a rendeleteket, amelyeket már azon új, integrált megközelítés értelmében vezettek be, amely szerint az élelmiszerbiztonságnak a termelőtől a felhasználóig kell terjednie, nem módosítják.

| 4.4 | A javasolt új rendelet általános célkitűzései a takarmány-alapanyagok és az összetett takarmány forgalmazásáról és címkézéséről szóló irányelvek egységes szerkezetbe foglalására, felülvizsgálatára és korszerűsítésére irányulnak. |
| --- | --- |

4.4

A javasolt új rendelet általános célkitűzései a takarmány-alapanyagok és az összetett takarmány forgalmazásáról és címkézéséről szóló irányelvek egységes szerkezetbe foglalására, felülvizsgálatára és korszerűsítésére irányulnak.

| 4.5 | A szubszidiaritás elve annyiban érvényesül, amennyiben a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel harmonizálja a takarmányok forgalmazására és felhasználására vonatkozó szabályozási keretet. |
| --- | --- |

4.5

A szubszidiaritás elve annyiban érvényesül, amennyiben a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel harmonizálja a takarmányok forgalmazására és felhasználására vonatkozó szabályozási keretet.

| 4.6 | A javaslat megszünteti a szükségtelen és nem hatékony címkézési követelményeket. A jelenlegi javaslat szerint az összetevőkről szóló címkézésnek meg kell egyeznie az élelmiszerekre vonatkozó követelményekkel. Az új szabály szerint már nem kötelező feltüntetni az összes alapanyag százalékos arányát, elég tömegük szerinti csökkenő sorrendben feltüntetni őket. Jelenleg a címkén az élelmiszer-teremlés céljából tartott állatoknak szánt összetett takarmányban felhasznált minden takarmány-alapanyagot fel kell tüntetni a teljes súly százalékában, kb. 15 %-os tűréshatárral. A gazdák nem tudják meg az egyes alapanyagok valódi részarányát. Az új javaslat szerint ha egy gyártó önkéntes alapon feltünteti a százalékokat, pontosan kell megadnia őket. Ezenkívül az összetett takarmányok címkén szereplő alapanyagainak pontos részarányait is fel kell tüntetni. Végezetül, ha csak az alapanyagok tömeg szerinti csökkenő sorrendje van megadva, a gazda információt kérhet a takarmány összetételéről a gyártótól, aki csak akkor tagadhatja meg a tájékoztatást, ha az üzleti titkot sértene. |
| --- | --- |

4.6

A javaslat megszünteti a szükségtelen és nem hatékony címkézési követelményeket. A jelenlegi javaslat szerint az összetevőkről szóló címkézésnek meg kell egyeznie az élelmiszerekre vonatkozó követelményekkel. Az új szabály szerint már nem kötelező feltüntetni az összes alapanyag százalékos arányát, elég tömegük szerinti csökkenő sorrendben feltüntetni őket. Jelenleg a címkén az élelmiszer-teremlés céljából tartott állatoknak szánt összetett takarmányban felhasznált minden takarmány-alapanyagot fel kell tüntetni a teljes súly százalékában, kb. 15 %-os tűréshatárral. A gazdák nem tudják meg az egyes alapanyagok valódi részarányát. Az új javaslat szerint ha egy gyártó önkéntes alapon feltünteti a százalékokat, pontosan kell megadnia őket. Ezenkívül az összetett takarmányok címkén szereplő alapanyagainak pontos részarányait is fel kell tüntetni. Végezetül, ha csak az alapanyagok tömeg szerinti csökkenő sorrendje van megadva, a gazda információt kérhet a takarmány összetételéről a gyártótól, aki csak akkor tagadhatja meg a tájékoztatást, ha az üzleti titkot sértene.

| 4.7 | Az összetett takarmányt uniós piacon első ízben forgalomba hozó takarmányipari vállalkozó nevét világosan fel kell tüntetni a címkén. |
| --- | --- |

4.7

Az összetett takarmányt uniós piacon első ízben forgalomba hozó takarmányipari vállalkozó nevét világosan fel kell tüntetni a címkén.

| 4.8 | A címkén szereplő minden önként megadott információnak pontosnak és a végfelhasználó számára érthetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

4.8

A címkén szereplő minden önként megadott információnak pontosnak és a végfelhasználó számára érthetőnek kell lennie.

| 4.9 | Az Európai Bizottság köteles lesz rendszeresen frissített jegyzéket vezetni azokról az alapanyagokról, melyeket tilos forgalomba hozni. Ezenfelül az Európai Bizottság útmutatókat fogadhat el a takarmány-alapanyagok, a takarmány-adalékanyagok és az állatgyógyászati készítmények közötti különbségtétel tisztázására. |
| --- | --- |

4.9

Az Európai Bizottság köteles lesz rendszeresen frissített jegyzéket vezetni azokról az alapanyagokról, melyeket tilos forgalomba hozni. Ezenfelül az Európai Bizottság útmutatókat fogadhat el a takarmány-alapanyagok, a takarmány-adalékanyagok és az állatgyógyászati készítmények közötti különbségtétel tisztázására.

| 4.10 | A forgalomba hozatal előtti engedélyezési követelménynek arányosnak kell lennie a kockázattal annak biztosítása érdekében, hogy az új takarmány-alapanyagok helyes használata megfelelően fel legyen tüntetve. A termelőtől a felhasználóig terjedő integrált élelmiszer-biztonsági megközelítéssel (lásd a 178/2002/EK rendeletet) nyugodtan csökkenteni lehetne a bürokráciát ezen a téren. Nem indokolt, hogy a bioproteineket, illetve az új takarmány-alapanyagokat kivétel nélkül forgalomba hozatal előtti engedélyezési eljárásnak kelljen alávetni. |
| --- | --- |

4.10

A forgalomba hozatal előtti engedélyezési követelménynek arányosnak kell lennie a kockázattal annak biztosítása érdekében, hogy az új takarmány-alapanyagok helyes használata megfelelően fel legyen tüntetve. A termelőtől a felhasználóig terjedő integrált élelmiszer-biztonsági megközelítéssel (lásd a 178/2002/EK rendeletet) nyugodtan csökkenteni lehetne a bürokráciát ezen a téren. Nem indokolt, hogy a bioproteineket, illetve az új takarmány-alapanyagokat kivétel nélkül forgalomba hozatal előtti engedélyezési eljárásnak kelljen alávetni.

| 4.11 | Az a tendencia, hogy növekvő mértékben állnak rendelkezésre a takarmányadagok melléktermékei annak eredményeképpen, hogy erősödik az alapvető gabonákért folytatott verseny a takarmány-, az élelmiszer- és az üzemanyagipar között. Az egyértelmű termékinformáció hiánya hozzájárul a szóban forgó anyagok nem kellő mértékű használatához. |
| --- | --- |

4.11

Az a tendencia, hogy növekvő mértékben állnak rendelkezésre a takarmányadagok melléktermékei annak eredményeképpen, hogy erősödik az alapvető gabonákért folytatott verseny a takarmány-, az élelmiszer- és az üzemanyagipar között. Az egyértelmű termékinformáció hiánya hozzájárul a szóban forgó anyagok nem kellő mértékű használatához.

| 4.12 | Az Európai Bizottság javasolja, hogy minden érintett felet (és felhasználót) vonjanak be a takarmány-alapanyagok közösségi jegyzékének összeállításába, amely az irányelvben szereplő jelenlegi, nem kimerítő jegyzéknél átfogóbb volna, és jobban igazodna a piaci fejleményekhez. Az érdekelteket továbbá arra bátorítja, hogy az önkéntes címkézés keretében dolgozzanak ki a helyes címkézési gyakorlatról szóló közösségi kódexeket: külön kódexet a kedvtelésből tartott, és külön kódexet az élelmiszer-termelési céllal tartott állatoknak szánt eledelre vonatkozóan. Az Európai Bizottságot tanácsadói szerepben be kell vonni az önkéntes közösségi jegyzék és a kódexek kidolgozásába, és mindkét esetben a Bizottság végső jóváhagyása szükséges (társszabályozás). |
| --- | --- |

4.12

Az Európai Bizottság javasolja, hogy minden érintett felet (és felhasználót) vonjanak be a takarmány-alapanyagok közösségi jegyzékének összeállításába, amely az irányelvben szereplő jelenlegi, nem kimerítő jegyzéknél átfogóbb volna, és jobban igazodna a piaci fejleményekhez. Az érdekelteket továbbá arra bátorítja, hogy az önkéntes címkézés keretében dolgozzanak ki a helyes címkézési gyakorlatról szóló közösségi kódexeket: külön kódexet a kedvtelésből tartott, és külön kódexet az élelmiszer-termelési céllal tartott állatoknak szánt eledelre vonatkozóan. Az Európai Bizottságot tanácsadói szerepben be kell vonni az önkéntes közösségi jegyzék és a kódexek kidolgozásába, és mindkét esetben a Bizottság végső jóváhagyása szükséges (társszabályozás).

| 4.13 | A takarmány-adalékanyagok címkézése általában csak az érzékeny adalékanyagok esetében lenne kötelező. A többi adalékanyag címkézése önkéntes alapon történhetne, az érdekelt felek helyes gyakorlatról szóló, a társszabályozás szerint jóváhagyott kódexének megfelelően. |
| --- | --- |

4.13

A takarmány-adalékanyagok címkézése általában csak az érzékeny adalékanyagok esetében lenne kötelező. A többi adalékanyag címkézése önkéntes alapon történhetne, az érdekelt felek helyes gyakorlatról szóló, a társszabályozás szerint jóváhagyott kódexének megfelelően.

| 4.14 | A kedvtelésből tartott állatok eledeléhez fűződő cél pedig arra irányul, hogy a kisállatok eledelének címkéi még pontosabb tájékoztatást nyújtsanak, és hogy a vevőt ne tévessze meg a félrevezető címkézés. A tápértékre vonatkozó kijelentések tudományos helytállóságának ellenőrizhetőnek kell lennie. A 19. cikk értelmében a kedvtelésből tartott állatok eledelének címkéjén egy díjmentesen hívható telefonszámot is fel kell tüntetni, amelyen a vásárló tájékoztatást kaphat a kategóriánként feltüntetett alap- és adalékanyagokról. |
| --- | --- |

4.14

A kedvtelésből tartott állatok eledeléhez fűződő cél pedig arra irányul, hogy a kisállatok eledelének címkéi még pontosabb tájékoztatást nyújtsanak, és hogy a vevőt ne tévessze meg a félrevezető címkézés. A tápértékre vonatkozó kijelentések tudományos helytállóságának ellenőrizhetőnek kell lennie. A 19. cikk értelmében a kedvtelésből tartott állatok eledelének címkéjén egy díjmentesen hívható telefonszámot is fel kell tüntetni, amelyen a vásárló tájékoztatást kaphat a kategóriánként feltüntetett alap- és adalékanyagokról.

| 4.15 | A különleges táplálkozási célokra szánt takarmány forgalmazása csak akkor lehetséges, ha az rendelkezik a megadott lényegi táplálkozási jellemzőkkel, mely rendeltetést engedélyeztek és a 10. cikkel összhangban létrehozott jegyzékbe felvettek. A 13. cikk (3) bekezdése értelmében a takarmány címkézésén és kiszerelésén nem állítható, hogy segítségével megelőzhető, kezelhető vagy gyógyítható valamilyen betegség. |
| --- | --- |

4.15

A különleges táplálkozási célokra szánt takarmány forgalmazása csak akkor lehetséges, ha az rendelkezik a megadott lényegi táplálkozási jellemzőkkel, mely rendeltetést engedélyeztek és a 10. cikkel összhangban létrehozott jegyzékbe felvettek. A 13. cikk (3) bekezdése értelmében a takarmány címkézésén és kiszerelésén nem állítható, hogy segítségével megelőzhető, kezelhető vagy gyógyítható valamilyen betegség.

| 4.16 | A takarmány címkézése és kiszerelése nem tévesztheti meg a felhasználót. A kötelező címkézési adatokat teljességükben a csomagolás szembeötlő részén kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.16

A takarmány címkézése és kiszerelése nem tévesztheti meg a felhasználót. A kötelező címkézési adatokat teljességükben a csomagolás szembeötlő részén kell feltüntetni.

| 4.17 | A takarmányt uniós piacon első ízben forgalomba hozó takarmányipari vállalkozó felelős a címkéken feltüntetett adatokért, valamint gondoskodik meglétükről és alapvető pontosságukról. |
| --- | --- |

4.17

A takarmányt uniós piacon első ízben forgalomba hozó takarmányipari vállalkozó felelős a címkéken feltüntetett adatokért, valamint gondoskodik meglétükről és alapvető pontosságukról.

5.   Általános megjegyzések

| 5.1 | Az élelmiszerjog általános elveiről szóló rendeletnek, a takarmányhigiéniáról szóló rendeletnek és végrehajtási rendelkezéseiknek köszönhetően jelentősen javult az élelmiszer- és takarmánybiztonság. A továbbfejlesztett nyomonkövetési rendszer és a HACCP (veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pont) elvének a takarmányiparban történő bevezetése általánosságban jobb takarmánybiztonságot garantál. |
| --- | --- |

5.1

Az élelmiszerjog általános elveiről szóló rendeletnek, a takarmányhigiéniáról szóló rendeletnek és végrehajtási rendelkezéseiknek köszönhetően jelentősen javult az élelmiszer- és takarmánybiztonság. A továbbfejlesztett nyomonkövetési rendszer és a HACCP (veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pont) elvének a takarmányiparban történő bevezetése általánosságban jobb takarmánybiztonságot garantál.

| 5.2 | Alapvetően fontos, hogy a javasolt módosítások ne csorbítsák az élelmiszer-teremlés céljából tartott állatok esetében szükséges biztonsági normákat. |
| --- | --- |

5.2

Alapvetően fontos, hogy a javasolt módosítások ne csorbítsák az élelmiszer-teremlés céljából tartott állatok esetében szükséges biztonsági normákat.

| 5.3 | A takarmányipari vállalkozók kötelesek a felelős hatóságok rendelkezésére bocsátani minden olyan információt, amely alapján bizonyítható, hogy megfelelően betartják a szabályokat. |
| --- | --- |

5.3

A takarmányipari vállalkozók kötelesek a felelős hatóságok rendelkezésére bocsátani minden olyan információt, amely alapján bizonyítható, hogy megfelelően betartják a szabályokat.

| 5.4 | Az adminisztratív terhek csökkentése általában üdvözlendő, mivel számos területen a papírmunka tekintetében túl sok követelménynek kell megfelelnünk. |
| --- | --- |

5.4

Az adminisztratív terhek csökkentése általában üdvözlendő, mivel számos területen a papírmunka tekintetében túl sok követelménynek kell megfelelnünk.

| 5.5 | Az élelmiszer-termelési céllal tartott kérődző állatok esetében fel sem szabadna merülnie a kérdésnek, hogy engedélyezzék-e hús- vagy csontliszttel való etetésüket. A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) szóló rendelet (999/2001/EK) jelenleg megtiltja az élelmiszer-termelési céllal tartott állatok hús- és csontliszttel való etetését. A kedvtelésből tartott állatok eledelében használható hús-, illetve csontliszt. A javasolt rendelet nem terjeszt elő változást a hús- és a csontliszt felhasználásában, mivel e kérdéskör nem tartozik jelen rendeletjavaslat alkalmazási körébe. E témát a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló rendeletre tett javaslat keretében kell majd megvitatni. |
| --- | --- |

5.5

Az élelmiszer-termelési céllal tartott kérődző állatok esetében fel sem szabadna merülnie a kérdésnek, hogy engedélyezzék-e hús- vagy csontliszttel való etetésüket. A fertőző szivacsos agyvelőbántalmakról (TSE) szóló rendelet (999/2001/EK) jelenleg megtiltja az élelmiszer-termelési céllal tartott állatok hús- és csontliszttel való etetését. A kedvtelésből tartott állatok eledelében használható hús-, illetve csontliszt. A javasolt rendelet nem terjeszt elő változást a hús- és a csontliszt felhasználásában, mivel e kérdéskör nem tartozik jelen rendeletjavaslat alkalmazási körébe. E témát a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló rendeletre tett javaslat keretében kell majd megvitatni.

| 5.6 | Az összetett takarmányt általában az állattenyésztő területekhez közel állítják elő, azaz a termelési létesítmények gyakran olyan vidéki területeken vannak, ahol korlátozottak a foglalkoztatási lehetőségek. A takarmány gazdaságokba történő szállítása tekintetében az is jó, ha van helyi elosztórendszer, és az árut nem kell nagy távolságokból kamionnal szállítani, mivel így csökken az üvegházhatású gázok kibocsátása. |
| --- | --- |

5.6

Az összetett takarmányt általában az állattenyésztő területekhez közel állítják elő, azaz a termelési létesítmények gyakran olyan vidéki területeken vannak, ahol korlátozottak a foglalkoztatási lehetőségek. A takarmány gazdaságokba történő szállítása tekintetében az is jó, ha van helyi elosztórendszer, és az árut nem kell nagy távolságokból kamionnal szállítani, mivel így csökken az üvegházhatású gázok kibocsátása.

| 5.7 | Az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy az összetett takarmány Unión belüli kereskedelme nem számottevő, és véleménye szerint e kereskedelem ösztönzése révén a javasolt új irányelv fokozza majd a versenyt. |
| --- | --- |

5.7

Az Európai Bizottság hangsúlyozza, hogy az összetett takarmány Unión belüli kereskedelme nem számottevő, és véleménye szerint e kereskedelem ösztönzése révén a javasolt új irányelv fokozza majd a versenyt.

6.   Részletes megjegyzések

| 6.1 | Az EGSZB általánosságban üdvözli a takarmányágazat egyszerűsítésére, ésszerűsítésére és adminisztratív hatékonyságának növelésére irányuló javaslatot. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB általánosságban üdvözli a takarmányágazat egyszerűsítésére, ésszerűsítésére és adminisztratív hatékonyságának növelésére irányuló javaslatot.

| 6.2 | A javasolt új rendelet nagyobb fokú szabadságot és felelősséget ad a takarmányipari vállalkozóknak. A 12. cikk (1) bekezdésének rendelkezése szerint a takarmánygyártó felelős a címkéken feltüntetett adatokért, valamint ő gondoskodik azok meglétéről és alapvető pontosságáról. Ezek az adatok továbbá meg kell, hogy feleljenek a javasolt rendelet követelményeinek, illetve más idevonatkozó rendeletekben (183/2005/EK, 178/2002/EK, illetve 1831/2003/EK) foglalt követelményeknek. Míg a 882/2004/EK rendelet általános rendelkezéseket határoz meg a szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzések tekintetében, az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatalnak (ÉÁH) biztosítania kell a következetes alkalmazást. Az olyan, uniós piacon takarmányt első ízben forgalomba hozó takarmányipari vállalkozókat, akik az EU területén kívülről származó importtermékeket használnak, megfelelő ellenőrzési mechanizmusoknak kell alávetni, biztosítandó, hogy a szóban forgó importtevékenységek megfeleljenek ugyanazoknak a normáknak, amelyeket az EU területéről származó termékek esetében alkalmaznak. |
| --- | --- |

6.2

A javasolt új rendelet nagyobb fokú szabadságot és felelősséget ad a takarmányipari vállalkozóknak. A 12. cikk (1) bekezdésének rendelkezése szerint a takarmánygyártó felelős a címkéken feltüntetett adatokért, valamint ő gondoskodik azok meglétéről és alapvető pontosságáról. Ezek az adatok továbbá meg kell, hogy feleljenek a javasolt rendelet követelményeinek, illetve más idevonatkozó rendeletekben (183/2005/EK, 178/2002/EK, illetve 1831/2003/EK) foglalt követelményeknek. Míg a 882/2004/EK rendelet általános rendelkezéseket határoz meg a szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzések tekintetében, az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatalnak (ÉÁH) biztosítania kell a következetes alkalmazást. Az olyan, uniós piacon takarmányt első ízben forgalomba hozó takarmányipari vállalkozókat, akik az EU területén kívülről származó importtermékeket használnak, megfelelő ellenőrzési mechanizmusoknak kell alávetni, biztosítandó, hogy a szóban forgó importtevékenységek megfeleljenek ugyanazoknak a normáknak, amelyeket az EU területéről származó termékek esetében alkalmaznak.

| 6.3 | Az, hogy a takarmány-előállítókra több felelősség hárul vállalkozásuk szabályozása terén, azt jelenti, hogy ha súlyos probléma merül fel, például mérgező anyagokkal szennyezett, az állattenyésztésre vagy a környezetre káros takarmányt találnak, különösen az új takarmány-alapanyagok területén, az élelmiszer-termelési célú állattartási ágazat súlyos károkat szenvedhet, mielőtt a megfelelő helyreállítási intézkedéseket meghozzák. Még komolyabb problémák merülhetnek fel, ha a gyártó nem rendelkezik elegendő pénzügyi forrásokkal a probléma megoldásához. |
| --- | --- |

6.3

Az, hogy a takarmány-előállítókra több felelősség hárul vállalkozásuk szabályozása terén, azt jelenti, hogy ha súlyos probléma merül fel, például mérgező anyagokkal szennyezett, az állattenyésztésre vagy a környezetre káros takarmányt találnak, különösen az új takarmány-alapanyagok területén, az élelmiszer-termelési célú állattartási ágazat súlyos károkat szenvedhet, mielőtt a megfelelő helyreállítási intézkedéseket meghozzák. Még komolyabb problémák merülhetnek fel, ha a gyártó nem rendelkezik elegendő pénzügyi forrásokkal a probléma megoldásához.

| 6.4 | A származékos pénzügyi, társadalmi és gazdasági veszteségekre való tekintettel a takarmány vásárlójának, azaz az állattartónak katasztrófahelyzet esetén megfelelő védelmemre van szüksége. Ezért a fenti elgondolásokat külön jogszabályi keretben, továbbá az Európai Bizottság által az Európai Parlament és a Tanács számára az alábbi tárgyban készített jelentés fényében kell tárgyalni: „A takarmányozási ágazatban a közösségi szintű pénzügyi garanciák megvalósítható rendszeréről és az élelmiszer- és a takarmányozási ágazatban az anyagi felelősségre vonatkozó, a tagállamokban meglévő és közösségi szintű jogi rendelkezésekről, rendszerekről és gyakorlatokról” (1). |
| --- | --- |

6.4

A származékos pénzügyi, társadalmi és gazdasági veszteségekre való tekintettel a takarmány vásárlójának, azaz az állattartónak katasztrófahelyzet esetén megfelelő védelmemre van szüksége. Ezért a fenti elgondolásokat külön jogszabályi keretben, továbbá az Európai Bizottság által az Európai Parlament és a Tanács számára az alábbi tárgyban készített jelentés fényében kell tárgyalni: „A takarmányozási ágazatban a közösségi szintű pénzügyi garanciák megvalósítható rendszeréről és az élelmiszer- és a takarmányozási ágazatban az anyagi felelősségre vonatkozó, a tagállamokban meglévő és közösségi szintű jogi rendelkezésekről, rendszerekről és gyakorlatokról” (1).

| 6.5 | A múltban elkövetett igen súlyos hibákra tekintettel e területen tiszteletben kell tartanunk az elővigyázatosság elvét. |
| --- | --- |

6.5

A múltban elkövetett igen súlyos hibákra tekintettel e területen tiszteletben kell tartanunk az elővigyázatosság elvét.

| 6.6 | Nem valószínű, hogy jelentősen bővülni fog az élelmiszer-termelési céllal tartott állatoknak szánt összetett takarmány Unión belüli kereskedelme, mivel a vásárlók szívesebben vásárolnak helyi takarmányipari vállalkozóktól. Ez a helyzet változhatna, ha multinacionális cégek vennék át az irányítást a takarmányipari ágazat jelentős része felett. |
| --- | --- |

6.6

Nem valószínű, hogy jelentősen bővülni fog az élelmiszer-termelési céllal tartott állatoknak szánt összetett takarmány Unión belüli kereskedelme, mivel a vásárlók szívesebben vásárolnak helyi takarmányipari vállalkozóktól. Ez a helyzet változhatna, ha multinacionális cégek vennék át az irányítást a takarmányipari ágazat jelentős része felett.

| 6.7 | Fennáll annak a veszélye, hogy a multinacionális cégek megpróbálnak befolyást szerezni a takarmánypiac nagy területei fölött, ezáltal csökkentve a versenyt. Ha ez bekövetkezne, a takarmányüzemek száma drasztikusan csökkenhetne, és növekedhetne a közösségen belüli kereskedelem. Ebből nem következik, hogy a piac versenyképesebbé válna. |
| --- | --- |

6.7

Fennáll annak a veszélye, hogy a multinacionális cégek megpróbálnak befolyást szerezni a takarmánypiac nagy területei fölött, ezáltal csökkentve a versenyt. Ha ez bekövetkezne, a takarmányüzemek száma drasztikusan csökkenhetne, és növekedhetne a közösségen belüli kereskedelem. Ebből nem következik, hogy a piac versenyképesebbé válna.

| 6.8 | A kedvtelésből tartott állatok eledelét illetően a kisállattartóknak az összetevők jegyzéke helyett elsősorban megfelelő útmutatásra van szükségük arra vonatkozóan, hogy kedvencük számára mi a legjobb minőségű eledel. Arról is tájékoztatást kell adni, hogy bizonyos állatok számára mi a megfelelő mennyiségű eledel, és hogy az eledel teljes értékű vagy kiegészítő-e. |
| --- | --- |

6.8

A kedvtelésből tartott állatok eledelét illetően a kisállattartóknak az összetevők jegyzéke helyett elsősorban megfelelő útmutatásra van szükségük arra vonatkozóan, hogy kedvencük számára mi a legjobb minőségű eledel. Arról is tájékoztatást kell adni, hogy bizonyos állatok számára mi a megfelelő mennyiségű eledel, és hogy az eledel teljes értékű vagy kiegészítő-e.

| 6.9 | Mivel világszerte egyre nő a fehérje iránti kereslet, a takarmányágazatban nagy szükség van a kutatási és fejlesztési célú beruházások erőteljes növelésére. |
| --- | --- |

6.9

Mivel világszerte egyre nő a fehérje iránti kereslet, a takarmányágazatban nagy szükség van a kutatási és fejlesztési célú beruházások erőteljes növelésére.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  HL C 246., 2007.10.20., 12. o.

1

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/88 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/88

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az energiapiacok jelenlegi alakulásának hatása az európai ipari értékláncokra

(2009/C 77/22)

2008. január 17-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

Az energiapiacok jelenlegi alakulásának hatása az európai ipari értékláncokra.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott Ipari Szerkezetváltás Konzultatív Bizottsága (CCMI) véleményét 2008. június 24-én elfogadta. (Az előadó Josef ZBORIL, a társelőadó Hans-Jürgen KERKHOFF volt).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 17-i ülésnapon) 62 szavazattal 5 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB tudomásul veszi a megváltozott energiapiaci környezetet, és elismeri, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának redukálásával enyhíteni kell az ember által okozott klímaváltozást. Az éghajlatváltozás költségei és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének költséghatékony megközelítései fontos kérdések az éghajlat-változási politikáról szóló viták során. Jelentőségüket pedig tovább növeli, hogy a világ energiaszükségleteinek kielégítéséhez a globális energiaellátásnak 2050-ig a jelenlegi szint duplájára kellene emelkednie. A fenntarthatóenergia- és klímapolitikát oly módon kell strukturálni, hogy elérje céljait, s ezzel egy időben – az éghajlatváltozás kapcsán felmerülő károk költségeit is figyelembe véve – fennmaradjanak az európai gazdaság gerincét alkotó ipari értékláncok is. Ez magának az Európai Uniónak is messzemenőkig érdeke. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB tudomásul veszi a megváltozott energiapiaci környezetet, és elismeri, hogy az üvegházhatású gázok kibocsátásának redukálásával enyhíteni kell az ember által okozott klímaváltozást. Az éghajlatváltozás költségei és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének költséghatékony megközelítései fontos kérdések az éghajlat-változási politikáról szóló viták során. Jelentőségüket pedig tovább növeli, hogy a világ energiaszükségleteinek kielégítéséhez a globális energiaellátásnak 2050-ig a jelenlegi szint duplájára kellene emelkednie. A fenntarthatóenergia- és klímapolitikát oly módon kell strukturálni, hogy elérje céljait, s ezzel egy időben – az éghajlatváltozás kapcsán felmerülő károk költségeit is figyelembe véve – fennmaradjanak az európai gazdaság gerincét alkotó ipari értékláncok is. Ez magának az Európai Uniónak is messzemenőkig érdeke.

| 1.2 | A nyersanyagokból való átalakítási eljárások óhatatlanul magas energiaigénye miatt az alapanyagipart súlyosan érinti az energiaköltségek változása, illetve az energiaadók és hasonló pénzügyi intézkedések. Az alapanyagok energialábnyomát azonban az egész ipari értékláncra elosztva kell értelmezni, és nincs értelme különálló problémaként kezelni. |
| --- | --- |

1.2

A nyersanyagokból való átalakítási eljárások óhatatlanul magas energiaigénye miatt az alapanyagipart súlyosan érinti az energiaköltségek változása, illetve az energiaadók és hasonló pénzügyi intézkedések. Az alapanyagok energialábnyomát azonban az egész ipari értékláncra elosztva kell értelmezni, és nincs értelme különálló problémaként kezelni.

| 1.3 | Az EGSZB szerint az európai gazdasági növekedés és innováció csakis életképes ipari alapra épülhet. A versenyképes és innovatív alapanyagipar az ipari értékláncok alapvető előfeltétele. A környezetkímélő technológiáknak és megújuló energiáknak nyújtott támogatás valóban fontos cél. Ugyanakkor még a környezetkímélő technológiák fejlesztése is hatékony ipari értékláncokat követel meg. E technológiák függenek az alapanyagipar meglététől és szakértelmétől. Kiváltképpen a környezettechnológiai innovációról mondható el, hogy csakis a teljes értéklánc együttműködése révén valósulhat meg. Az egész értékláncot átfogó, holisztikus megközelítés nélkül nem lehet sikert elérni. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB szerint az európai gazdasági növekedés és innováció csakis életképes ipari alapra épülhet. A versenyképes és innovatív alapanyagipar az ipari értékláncok alapvető előfeltétele. A környezetkímélő technológiáknak és megújuló energiáknak nyújtott támogatás valóban fontos cél. Ugyanakkor még a környezetkímélő technológiák fejlesztése is hatékony ipari értékláncokat követel meg. E technológiák függenek az alapanyagipar meglététől és szakértelmétől. Kiváltképpen a környezettechnológiai innovációról mondható el, hogy csakis a teljes értéklánc együttműködése révén valósulhat meg. Az egész értékláncot átfogó, holisztikus megközelítés nélkül nem lehet sikert elérni.

| 1.4 | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az épületek, amelyek az Európai Unió végfelhasználói energiaigényének 40 %-áért felelősek, a legnagyobb energiafogyasztók. Az energiahatékonyság-fokozási potenciál mintegy fele biztosítható az épített környezetben, méghozzá a gazdasági költségek csökkentése mellett. Az EU már egyedül az ilyen megtakarítások révén teljesíthetné a Kiotói Jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeit. Ráadásul ezek az energiamegtakarítások ma is létező technológiák felhasználásával érhetők el. Sőt mi több, az épületek energiateljesítményének növelése kizárólag kedvező hatásokkal jár, hasznos foglalkoztatást teremtve, mérsékelve az üzemeltetési költségeket, fokozva a kényelmet és elősegítve a tisztább környezet kialakulását. Mindez abszolút prioritást kell, hogy jelentsen az Európai Unió számára. Az EGSZB annak jelentőségét is ugyanígy elismeri, hogy új vagy továbbfejlesztett alapanyagokat használjanak fel a háztartási vagy irodai készülékekhez, valamint olyan egyéb ágazatokban, mint az energiaszektor vagy a szállítás. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy az épületek, amelyek az Európai Unió végfelhasználói energiaigényének 40 %-áért felelősek, a legnagyobb energiafogyasztók. Az energiahatékonyság-fokozási potenciál mintegy fele biztosítható az épített környezetben, méghozzá a gazdasági költségek csökkentése mellett. Az EU már egyedül az ilyen megtakarítások révén teljesíthetné a Kiotói Jegyzőkönyvben vállalt kötelezettségeit. Ráadásul ezek az energiamegtakarítások ma is létező technológiák felhasználásával érhetők el. Sőt mi több, az épületek energiateljesítményének növelése kizárólag kedvező hatásokkal jár, hasznos foglalkoztatást teremtve, mérsékelve az üzemeltetési költségeket, fokozva a kényelmet és elősegítve a tisztább környezet kialakulását. Mindez abszolút prioritást kell, hogy jelentsen az Európai Unió számára. Az EGSZB annak jelentőségét is ugyanígy elismeri, hogy új vagy továbbfejlesztett alapanyagokat használjanak fel a háztartási vagy irodai készülékekhez, valamint olyan egyéb ágazatokban, mint az energiaszektor vagy a szállítás.

| 1.5 | A nagy energiaigényű iparágaknak az EU határain kívülre települése számottevő mértékben csökkentené Európa vonzerejét mint ipari helyszínét, így a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás csökkenését eredményezné, és veszélyeztetné az európai szociális modellt. Az ipari értékláncokon belüli kölcsönös függések miatt ezeket a veszteségeket rövid távon nem lehet más szektorokkal – például a környezettechnológia révén – kompenzálni. Ehelyett a többi szektor is veszítene versenyképességéből. |
| --- | --- |

1.5

A nagy energiaigényű iparágaknak az EU határain kívülre települése számottevő mértékben csökkentené Európa vonzerejét mint ipari helyszínét, így a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás csökkenését eredményezné, és veszélyeztetné az európai szociális modellt. Az ipari értékláncokon belüli kölcsönös függések miatt ezeket a veszteségeket rövid távon nem lehet más szektorokkal – például a környezettechnológia révén – kompenzálni. Ehelyett a többi szektor is veszítene versenyképességéből.

| 1.6 | A nagy energiaigényű iparágaknak kétségtelenül hozzá kell járulniuk az energia- és klímapolitika által kitűzött célok megvalósításához. A követelményeket azonban úgy kell kialakítani, hogy messzemenően kizárhatók legyenek a versenyhátrányok a globális üzleti környezetben. Az alapanyagipar természeténél fogva rendkívül érzékeny az energiaköltségek alakulására. Éppen ezért az energia- és a környezetvédelmi politika eszközeinek vizsgálata és kialakítása során gondosan figyelembe kell venni, milyen mértékű hatással lehetnek ezek az eszközök az említett iparágak versenyképességére. |
| --- | --- |

1.6

A nagy energiaigényű iparágaknak kétségtelenül hozzá kell járulniuk az energia- és klímapolitika által kitűzött célok megvalósításához. A követelményeket azonban úgy kell kialakítani, hogy messzemenően kizárhatók legyenek a versenyhátrányok a globális üzleti környezetben. Az alapanyagipar természeténél fogva rendkívül érzékeny az energiaköltségek alakulására. Éppen ezért az energia- és a környezetvédelmi politika eszközeinek vizsgálata és kialakítása során gondosan figyelembe kell venni, milyen mértékű hatással lehetnek ezek az eszközök az említett iparágak versenyképességére.

| 1.7 | A nagy energiaigényű iparágak biztos energiaellátást igényelnek az európai energiaforrások megfelelő kombinációja révén. Ebből nem zárhatunk ki egyetlen energiaforrást (szén, megújuló energia, nukleáris energia) sem, és az energiaszerkezetet a villamosenergia- és földgázpiac hatékony, végső soron ésszerű energiaárakat eredményező versenyére kell alapozni. A nemzeti energiapolitikai érdekeknek sokkal inkább egy integrált európai koncepcióból kellene kiindulniuk, mert mind ez idáig az energiapiac nem tartott lépést az ipari termékek egységes piacával. Függetlenül attól, hogy egyes tagállamok úgy döntenek, hogy lemondanak az atomenergia alkalmazásáról, ha az Unióban fennmarad a meghasadáson alapuló villamosenergia-termelés, azzal egyúttal az e technológiával kapcsolatos szaktudást is Európában tarthatjuk. A nukleáris opció természetesen magas szintű biztonságot és jól képzett munkaerőt igényel (1). |
| --- | --- |

1.7

A nagy energiaigényű iparágak biztos energiaellátást igényelnek az európai energiaforrások megfelelő kombinációja révén. Ebből nem zárhatunk ki egyetlen energiaforrást (szén, megújuló energia, nukleáris energia) sem, és az energiaszerkezetet a villamosenergia- és földgázpiac hatékony, végső soron ésszerű energiaárakat eredményező versenyére kell alapozni. A nemzeti energiapolitikai érdekeknek sokkal inkább egy integrált európai koncepcióból kellene kiindulniuk, mert mind ez idáig az energiapiac nem tartott lépést az ipari termékek egységes piacával. Függetlenül attól, hogy egyes tagállamok úgy döntenek, hogy lemondanak az atomenergia alkalmazásáról, ha az Unióban fennmarad a meghasadáson alapuló villamosenergia-termelés, azzal egyúttal az e technológiával kapcsolatos szaktudást is Európában tarthatjuk. A nukleáris opció természetesen magas szintű biztonságot és jól képzett munkaerőt igényel (1).

| 1.8 | Az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából döntő jelentőségű egy, az éghajlatváltozással kapcsolatos, ambiciózus nemzetközi megállapodás elérése. Ennek – a tisztességes verseny és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében – kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket kell tartalmaznia a főbb kibocsátó országok számára (a közös, de differenciált felelősségek elvének megfelelően), ideértve a nagy energiaigényű iparágakat is. Ilyen megállapodás hiányában meg kellene fontolni ingyenes kibocsátási kvóták kiosztását az EU ETS keretében azon nagy energiaigényű iparágak számára, amelyeknél „szénátszivárogtatás” kockázata áll fenn, így ellensúlyozva az európai ipari helyszínek versenyképességére és a gazdasági növekedésre jelentett veszélyt. A végül elfogadandó kvótaelosztási módszernek teljesítményalapúnak kell lennie (pl. teljesítményértékelés), és az elérhető legjobb technológiákon kell alapulnia. |
| --- | --- |

1.8

Az éghajlatváltozás elleni küzdelem szempontjából döntő jelentőségű egy, az éghajlatváltozással kapcsolatos, ambiciózus nemzetközi megállapodás elérése. Ennek – a tisztességes verseny és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében – kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket kell tartalmaznia a főbb kibocsátó országok számára (a közös, de differenciált felelősségek elvének megfelelően), ideértve a nagy energiaigényű iparágakat is. Ilyen megállapodás hiányában meg kellene fontolni ingyenes kibocsátási kvóták kiosztását az EU ETS keretében azon nagy energiaigényű iparágak számára, amelyeknél „szénátszivárogtatás” kockázata áll fenn, így ellensúlyozva az európai ipari helyszínek versenyképességére és a gazdasági növekedésre jelentett veszélyt. A végül elfogadandó kvótaelosztási módszernek teljesítményalapúnak kell lennie (pl. teljesítményértékelés), és az elérhető legjobb technológiákon kell alapulnia.

| 1.9 | Az energia- és klímapolitika céljaihoz való hosszú távú hozzájárulás előkészítése érdekében az EGSZB határozottan szorgalmazza, hogy az EU összpontosítson az új technológiákra irányuló kutatásra és fejlesztésre, különösen mivel a rendelkezésre álló termelési eljárások már maximálisan kiforrottak. Ahol még nem adottak a megfelelő technológiai megoldások, ott nem lehet megfelelni a szigorúbb energiahatékonysági követelményeknek és kibocsátáscsökkentési céloknak. Már léteznek működő struktúrák, ilyenek például a technológiai platformok, azonban a SET-tervben is szereplő elvárásoknak megfelelően szorosabban össze kell hangolni az erőfeszítéseket (2). Elég időt kell azonban hagyni az iparnak, hogy kitermelhesse magából a várt technológiai fejlődést és a globális piacon versenyképes megoldásokat. |
| --- | --- |

1.9

Az energia- és klímapolitika céljaihoz való hosszú távú hozzájárulás előkészítése érdekében az EGSZB határozottan szorgalmazza, hogy az EU összpontosítson az új technológiákra irányuló kutatásra és fejlesztésre, különösen mivel a rendelkezésre álló termelési eljárások már maximálisan kiforrottak. Ahol még nem adottak a megfelelő technológiai megoldások, ott nem lehet megfelelni a szigorúbb energiahatékonysági követelményeknek és kibocsátáscsökkentési céloknak. Már léteznek működő struktúrák, ilyenek például a technológiai platformok, azonban a SET-tervben is szereplő elvárásoknak megfelelően szorosabban össze kell hangolni az erőfeszítéseket (2). Elég időt kell azonban hagyni az iparnak, hogy kitermelhesse magából a várt technológiai fejlődést és a globális piacon versenyképes megoldásokat.

| 1.10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a gazdasági szereplőkkel fennálló egyedi kapcsolatait kihasználva rá kellene világítania az ipari értékláncok problémáira, amelyeket a politikai intézmények nem mindig vesznek kellő mértékben figyelembe. |
| --- | --- |

1.10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a gazdasági szereplőkkel fennálló egyedi kapcsolatait kihasználva rá kellene világítania az ipari értékláncok problémáira, amelyeket a politikai intézmények nem mindig vesznek kellő mértékben figyelembe.

2.   Az energia mint termelési tényező, és az európai ipari értékláncokra tett hatása

| 2.1 | Az olyan alapanyagok termelése, mint az acél, az alumínium, a színesfémek, a vegyi anyagok, a cement, a mész, az üveg, a cellulóz vagy a papír az ipari értékláncok nélkülözhetetlen bázisát alkotják. Az ipari termékekhez konkrétan meghatározott mechanikai, fizikai és vegyi tulajdonságokkal rendelkező szerkezeti és funkcionális anyagok szükségesek, amelyek természetes formában nem fellelhetők. Az ipari termékek teljesítménye függ a felhasznált anyagoktól, amelyek egyedi alkalmazási profillal rendelkeznek, és nyersanyag-, illetve energiafogyasztásuk, minőségük, megbízhatóságuk, gazdasági hatékonyságuk, tartósságuk, környezeti hatásaik stb. tekintetében optimális tulajdonságokkal bírnak. Az ilyen anyagok folyamatos fejlesztése ezért minden egyes termék esetében a technológiai innováció fontos tényezője. Az értéklánc olyan vállalatok vagy együttműködő partnerek láncolata, akik bizonyos termékek vagy szolgáltatások piaci keresletének kielégítése céljából együttműködnek. Az ipari értékláncok későbbi szintjein található iparágak összehasonlítva kevesebb energiát fogyasztanak a gyártási folyamatok során; a végterméket önmagában értékelni ezért nem célravezető. A termékek energiaszükségletét az egész értékláncot figyelembe véve kell megítélni. Az energiaköltségek növekedése nemcsak az alapanyag-termelés szintjét befolyásolja, hanem ezzel egy időben az alapanyagköltségek növekedése miatt – ha a piac elbírja ezt a növekedést – felhajthatja a köztes termékek és a végtermékek árait is. |
| --- | --- |

2.1

Az olyan alapanyagok termelése, mint az acél, az alumínium, a színesfémek, a vegyi anyagok, a cement, a mész, az üveg, a cellulóz vagy a papír az ipari értékláncok nélkülözhetetlen bázisát alkotják. Az ipari termékekhez konkrétan meghatározott mechanikai, fizikai és vegyi tulajdonságokkal rendelkező szerkezeti és funkcionális anyagok szükségesek, amelyek természetes formában nem fellelhetők. Az ipari termékek teljesítménye függ a felhasznált anyagoktól, amelyek egyedi alkalmazási profillal rendelkeznek, és nyersanyag-, illetve energiafogyasztásuk, minőségük, megbízhatóságuk, gazdasági hatékonyságuk, tartósságuk, környezeti hatásaik stb. tekintetében optimális tulajdonságokkal bírnak. Az ilyen anyagok folyamatos fejlesztése ezért minden egyes termék esetében a technológiai innováció fontos tényezője. Az értéklánc olyan vállalatok vagy együttműködő partnerek láncolata, akik bizonyos termékek vagy szolgáltatások piaci keresletének kielégítése céljából együttműködnek. Az ipari értékláncok későbbi szintjein található iparágak összehasonlítva kevesebb energiát fogyasztanak a gyártási folyamatok során; a végterméket önmagában értékelni ezért nem célravezető. A termékek energiaszükségletét az egész értékláncot figyelembe véve kell megítélni. Az energiaköltségek növekedése nemcsak az alapanyag-termelés szintjét befolyásolja, hanem ezzel egy időben az alapanyagköltségek növekedése miatt – ha a piac elbírja ezt a növekedést – felhajthatja a köztes termékek és a végtermékek árait is.

| 2.2 | A versenyképes és innovatív alapanyagipar fontos tényező az ipari értékteremtési lánc későbbi szintjén található létesítmények helyének megválasztásakor, jó példa erre az autógyártás, a gépgyártás vagy az építőipar. Ez garantálja a felhasználók egyedi elvárásait kielégítő, testre szabott termékek fejlesztésének lehetőségét. A fogyasztók azonnali szállításra vonatkozó igénye szintén azt követeli meg, hogy a szolgáltató a közelben helyezkedjen el. Az ipari értékláncok elveszítik innovációs erejüket és versenyképességüket, ha hiányzik a megfelelő alapanyagbázis. Ez különösen igaz a kis- és középvállalkozásokra, amelyek közül sok működik például az acélfeldolgozó ágazatban. |
| --- | --- |

2.2

A versenyképes és innovatív alapanyagipar fontos tényező az ipari értékteremtési lánc későbbi szintjén található létesítmények helyének megválasztásakor, jó példa erre az autógyártás, a gépgyártás vagy az építőipar. Ez garantálja a felhasználók egyedi elvárásait kielégítő, testre szabott termékek fejlesztésének lehetőségét. A fogyasztók azonnali szállításra vonatkozó igénye szintén azt követeli meg, hogy a szolgáltató a közelben helyezkedjen el. Az ipari értékláncok elveszítik innovációs erejüket és versenyképességüket, ha hiányzik a megfelelő alapanyagbázis. Ez különösen igaz a kis- és középvállalkozásokra, amelyek közül sok működik például az acélfeldolgozó ágazatban.

| 2.3 | Az alapanyagok előállítása általában nagy mennyiségű energiát igényel – különösen a későbbi termelési szakaszokkal összehasonlítva. A nagy energiaigényű iparágakban az egy értékegységre eső energiafogyasztás legalább tízszerese (de akár ötvenszerese is lehet) az értéklánc későbbi szakaszain álló olyan iparágakénak, mint pl. a gépgyártás. Németországban például a cementipar elsődlegesenergia-fogyasztása egységnyi hozzáadott értékre lebontva 4,5 kg, az acélé 2,83 kg, a papíré pedig 2,02 kg kőszénegység, míg a gépgyártási ágazaté mindössze 0,05 kg kőszénegység (3). Ennek oka az, hogy az alapanyagokat fizikai/vegyi átalakítással természetes nyersanyagokból kell előállítani. Ez a kiégetési, olvasztási és redukciós eljárások esetében magas hőmérsékleteket, elektrolízis esetén villamos energiát igényel. A félkész termékek kialakítása is nagy energiafogyasztást igényel. Sok esetben az elsődleges energiaforrásokat nem hő- és villamosenergia-termelésre, hanem nyersanyagként vagy redukálóanyagként használják fel, például a vasgyártásban alkalmazott redukciós eljárások esetében. Azt is fontos megjegyezni, hogy a nyersanyagok minősége fokozatosan romlik, feldolgozásuk pedig általában több energiát igényel. |
| --- | --- |

2.3

Az alapanyagok előállítása általában nagy mennyiségű energiát igényel – különösen a későbbi termelési szakaszokkal összehasonlítva. A nagy energiaigényű iparágakban az egy értékegységre eső energiafogyasztás legalább tízszerese (de akár ötvenszerese is lehet) az értéklánc későbbi szakaszain álló olyan iparágakénak, mint pl. a gépgyártás. Németországban például a cementipar elsődlegesenergia-fogyasztása egységnyi hozzáadott értékre lebontva 4,5 kg, az acélé 2,83 kg, a papíré pedig 2,02 kg kőszénegység, míg a gépgyártási ágazaté mindössze 0,05 kg kőszénegység (3). Ennek oka az, hogy az alapanyagokat fizikai/vegyi átalakítással természetes nyersanyagokból kell előállítani. Ez a kiégetési, olvasztási és redukciós eljárások esetében magas hőmérsékleteket, elektrolízis esetén villamos energiát igényel. A félkész termékek kialakítása is nagy energiafogyasztást igényel. Sok esetben az elsődleges energiaforrásokat nem hő- és villamosenergia-termelésre, hanem nyersanyagként vagy redukálóanyagként használják fel, például a vasgyártásban alkalmazott redukciós eljárások esetében. Azt is fontos megjegyezni, hogy a nyersanyagok minősége fokozatosan romlik, feldolgozásuk pedig általában több energiát igényel.

| 2.4 | Egy-egy ipari termék teljes energiaszükségletét a termékkel kapcsolatos innováció esetén megtakarítható energiával, illetve az adott innováció más ágazatokban való felhasználásával összevetve kell vizsgálni. Az ilyen összehasonlítás csak az alapanyag-termelő iparágak és a láncban később elhelyezkedő ipari termelők közötti együttműködés révén valósítható meg, akik számára fontos szerepet játszanak az újonnan fejlesztett anyagok. Például a nagyobb hatékonyságú és alacsonyabb elsődlegesenergiaforrás-igényű erőművek kiváló tulajdonságú, hőálló acélt igényelnek. Másik példa a közlekedési ágazat, ahol a gépjárműiparban felhasznált könnyű anyagok csökkentik az üzemanyag-fogyasztás szintjét. |
| --- | --- |

2.4

Egy-egy ipari termék teljes energiaszükségletét a termékkel kapcsolatos innováció esetén megtakarítható energiával, illetve az adott innováció más ágazatokban való felhasználásával összevetve kell vizsgálni. Az ilyen összehasonlítás csak az alapanyag-termelő iparágak és a láncban később elhelyezkedő ipari termelők közötti együttműködés révén valósítható meg, akik számára fontos szerepet játszanak az újonnan fejlesztett anyagok. Például a nagyobb hatékonyságú és alacsonyabb elsődlegesenergiaforrás-igényű erőművek kiváló tulajdonságú, hőálló acélt igényelnek. Másik példa a közlekedési ágazat, ahol a gépjárműiparban felhasznált könnyű anyagok csökkentik az üzemanyag-fogyasztás szintjét.

3.   A különböző energiapiacok (szén, kőolaj, földgáz, villamos energia) helyzete és hatásuk a nagy energiaigényű iparágakra (4)

| 3.1 | Az alapanyagipar – a cement-, acél-, színesfém-, vegyianyag-, üveg-, cellulóz- és papíripar – a fosszilis fűtő- és üzemanyagokat energia és nyersanyag formájában is felhasználja, a különböző energiaforrásokhoz kapcsolódó költségek változása ezért több módon érinti az ágazatot. A vegyipar például alapanyagként használja a kőolajat műanyagok és más petrokémiai termékek előállításához. Ugyanakkor a kőolajpiaci fejlemények érintik a földgáz és a villamos energia felvásárlási árait is, mivel a földgázárak továbbra is kötődnek a kőolajárakhoz. A szénpiaci fejlemények is hatnak a nagy energiaigényű iparágak villamosenergia-költségeire. Az acélgyártásban pedig a szén és a koksz redukálóanyagként fontos alapanyag. |
| --- | --- |

3.1

Az alapanyagipar – a cement-, acél-, színesfém-, vegyianyag-, üveg-, cellulóz- és papíripar – a fosszilis fűtő- és üzemanyagokat energia és nyersanyag formájában is felhasználja, a különböző energiaforrásokhoz kapcsolódó költségek változása ezért több módon érinti az ágazatot. A vegyipar például alapanyagként használja a kőolajat műanyagok és más petrokémiai termékek előállításához. Ugyanakkor a kőolajpiaci fejlemények érintik a földgáz és a villamos energia felvásárlási árait is, mivel a földgázárak továbbra is kötődnek a kőolajárakhoz. A szénpiaci fejlemények is hatnak a nagy energiaigényű iparágak villamosenergia-költségeire. Az acélgyártásban pedig a szén és a koksz redukálóanyagként fontos alapanyag.

| 3.2 | A rendelkezésre álló kőolajtartalékok – ti. amelyek kitermelése jelenleg rentábilisan és technikailag megoldható – mintegy 40 évre elegendőek. Ez a tartalék lényegesen bővülhet, ha a jövőben lehetségessé válik további források gazdaságos feltárása, különös tekintettel a nem konvencionális kőolajforrásokra, pl. az olajhomokra. A kőolajárakat a fogyasztás növekedése is alakítja, különös tekintettel Kínára és Indiára. Az így kialakult helyzet hatását tovább fokozza az OPEC-tagországok növekvő befolyása a piacra, ami a tartalékok egyenlőtlen eloszlása miatt egyre nehezebbé teszi az ellátási források diverzifikálását. A kőolajtermelő régiók komoly politikai és gazdasági instabilitást mutató országokban koncentrálódnak, ami az ellátás jövőbeli lehetséges korlátozásának kiszámíthatatlansága miatt növeli a bizonytalanságot, és ez nyilvánvalóan kihat az árakra is. |
| --- | --- |

3.2

A rendelkezésre álló kőolajtartalékok – ti. amelyek kitermelése jelenleg rentábilisan és technikailag megoldható – mintegy 40 évre elegendőek. Ez a tartalék lényegesen bővülhet, ha a jövőben lehetségessé válik további források gazdaságos feltárása, különös tekintettel a nem konvencionális kőolajforrásokra, pl. az olajhomokra. A kőolajárakat a fogyasztás növekedése is alakítja, különös tekintettel Kínára és Indiára. Az így kialakult helyzet hatását tovább fokozza az OPEC-tagországok növekvő befolyása a piacra, ami a tartalékok egyenlőtlen eloszlása miatt egyre nehezebbé teszi az ellátási források diverzifikálását. A kőolajtermelő régiók komoly politikai és gazdasági instabilitást mutató országokban koncentrálódnak, ami az ellátás jövőbeli lehetséges korlátozásának kiszámíthatatlansága miatt növeli a bizonytalanságot, és ez nyilvánvalóan kihat az árakra is.

| 3.3 | A rendelkezésre álló földgáztartalékok – körülbelül 60 évre előretekintve – jelentősebbek a kőolajtartalékoknál. A földgáz Európa leggyorsabban növekvő felhasználású elsődleges energiaforrása. Az EU földgázimport-függősége még a fogyasztásnál is nagyobb ütemben növekszik. Egyes európai országok – Hollandia, Norvégia vagy az Egyesült Királyság – egyéni kőolaj- és földgáztartalékai fokozatosan kimerülőben vannak, miközben a – jelentős hányadában egyetlen forrásból, azaz Oroszországból származó – földgázimport egyre nő. A hosszú távon emelkedő földgázárakkal kell számolni, ráadásul az ilyen mértékben egyetlen forrásra támaszkodó ellátás miatt Oroszországnak lehetősége nyílhat politikai befolyást gyakorolni az EU-ra. Ennek lehetőségét erősíti az is, hogy az EU természeti adottságaiból adódóan korlátozott stratégiai földgáztartalékokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

3.3

A rendelkezésre álló földgáztartalékok – körülbelül 60 évre előretekintve – jelentősebbek a kőolajtartalékoknál. A földgáz Európa leggyorsabban növekvő felhasználású elsődleges energiaforrása. Az EU földgázimport-függősége még a fogyasztásnál is nagyobb ütemben növekszik. Egyes európai országok – Hollandia, Norvégia vagy az Egyesült Királyság – egyéni kőolaj- és földgáztartalékai fokozatosan kimerülőben vannak, miközben a – jelentős hányadában egyetlen forrásból, azaz Oroszországból származó – földgázimport egyre nő. A hosszú távon emelkedő földgázárakkal kell számolni, ráadásul az ilyen mértékben egyetlen forrásra támaszkodó ellátás miatt Oroszországnak lehetősége nyílhat politikai befolyást gyakorolni az EU-ra. Ennek lehetőségét erősíti az is, hogy az EU természeti adottságaiból adódóan korlátozott stratégiai földgáztartalékokkal rendelkezik.

| 3.4 | A gazdaságosan kitermelhető széntartalékok jóval jelentősebbek a kőolaj- és földgáztartalékoknál. A Föld széntartalékai általános feltételezés szerint 150 évre elegendőek. Ráadásul ezek egyenletesebb eloszlást mutatnak a kontinensek között, és nagyobb részben olyan, politikailag stabil országokban találhatók, mint az Egyesült Államok vagy Ausztrália. Más energiahordozókhoz hasonlóan az utóbbi években a növekvő kereslet miatt a kőszénárak is jelentősen megemelkedtek. |
| --- | --- |

3.4

A gazdaságosan kitermelhető széntartalékok jóval jelentősebbek a kőolaj- és földgáztartalékoknál. A Föld széntartalékai általános feltételezés szerint 150 évre elegendőek. Ráadásul ezek egyenletesebb eloszlást mutatnak a kontinensek között, és nagyobb részben olyan, politikailag stabil országokban találhatók, mint az Egyesült Államok vagy Ausztrália. Más energiahordozókhoz hasonlóan az utóbbi években a növekvő kereslet miatt a kőszénárak is jelentősen megemelkedtek.

| 3.5 | A villamos energia másodlagos energiaforma, előállításához elsősorban szenet, földgázt, nukleáris energiát és megújuló természetes energiaforrásokat alkalmaznak, jóllehet egyes tagállamokban az energiatermelés jelentős része még mindig a kőolajon alapul. A villamosenergia-termelés forrásainak összetétele nagymértékben meghatározza a villamosenergia-termelés költségeit. A szén- és nukleáris alapú villamos energia költséghatékony forrás az alapterhelésű energiaellátáshoz, míg a megújuló energiákat az EU-ban egyelőre fejleszteni kell. Más elsődleges energiaforrásokkal összehasonlítva az utóbbiakat meglehetősen magas költségek jellemzik, nem utolsósorban azért, mert a külső hatások nagyrészt nem tükröződnek hagyományos energiák árában. A szél- és a napenergia esetében a termelési szint alacsony és ingadozó, és ez problémákat okoz a hálózatban, amelyet fel kell készíteni a megújuló forrásokból származó energia mennyiségének jövőbeni növekedésére. Egyes megújuló energiaforrások régiótól függően költséghatékonyabbak lehetnek. A fényelektromos energia például gazdaságilag előnyösebb lehet a napos régiókban, mint Dél-Európa, míg Észak-Európában nem tehető gazdaságossá. |
| --- | --- |

3.5

A villamos energia másodlagos energiaforma, előállításához elsősorban szenet, földgázt, nukleáris energiát és megújuló természetes energiaforrásokat alkalmaznak, jóllehet egyes tagállamokban az energiatermelés jelentős része még mindig a kőolajon alapul. A villamosenergia-termelés forrásainak összetétele nagymértékben meghatározza a villamosenergia-termelés költségeit. A szén- és nukleáris alapú villamos energia költséghatékony forrás az alapterhelésű energiaellátáshoz, míg a megújuló energiákat az EU-ban egyelőre fejleszteni kell. Más elsődleges energiaforrásokkal összehasonlítva az utóbbiakat meglehetősen magas költségek jellemzik, nem utolsósorban azért, mert a külső hatások nagyrészt nem tükröződnek hagyományos energiák árában. A szél- és a napenergia esetében a termelési szint alacsony és ingadozó, és ez problémákat okoz a hálózatban, amelyet fel kell készíteni a megújuló forrásokból származó energia mennyiségének jövőbeni növekedésére. Egyes megújuló energiaforrások régiótól függően költséghatékonyabbak lehetnek. A fényelektromos energia például gazdaságilag előnyösebb lehet a napos régiókban, mint Dél-Európa, míg Észak-Európában nem tehető gazdaságossá.

4.   Változó energiapiaci környezet

| 4.1 | Az energiapiacok dinamikus környezetben működnek, amelyhez számos – egymással bonyolult kölcsönhatásban lévő – gazdasági, politikai és társadalmi hatás hozzájárul. Az iparnak az energiaellátási feltételek és költségek változásával kell szembenéznie, ami rendkívüli bizonytalanságot eredményez. Európa növekvő energiaimport-függősége és a feltételezhető jövőbeli további energiaár-emelkedések erősítik a jövőbeli energiaszükségletek kielégítésével kapcsolatos félelmeket. Közismert, hogy a biztonságos és megbízható energiaellátás megfizethető és stabil áron történő biztosítása létfontosságú a gazdasági és társadalmi fejlődéshez, és szerves részét kell hogy képezze a szilárd és következetes energiapolitikának. |
| --- | --- |

4.1

Az energiapiacok dinamikus környezetben működnek, amelyhez számos – egymással bonyolult kölcsönhatásban lévő – gazdasági, politikai és társadalmi hatás hozzájárul. Az iparnak az energiaellátási feltételek és költségek változásával kell szembenéznie, ami rendkívüli bizonytalanságot eredményez. Európa növekvő energiaimport-függősége és a feltételezhető jövőbeli további energiaár-emelkedések erősítik a jövőbeli energiaszükségletek kielégítésével kapcsolatos félelmeket. Közismert, hogy a biztonságos és megbízható energiaellátás megfizethető és stabil áron történő biztosítása létfontosságú a gazdasági és társadalmi fejlődéshez, és szerves részét kell hogy képezze a szilárd és következetes energiapolitikának.

| 4.2 | Az európai és globális gazdasági környezetben a közelmúltban lezajlott gyors változások megkövetelik az energiaágazattól, hogy új koncepciókat és politikákat alakítson ki az energiaellátás biztonsági követelményeinek megfelelőbb kielégítésére. Míg a múltban az energiaellátás biztonságát hagyományosan elsődlegesen a tagállami kormányok felelősségének tekintették, az európai energiapiac jelenlegi helyzete megköveteli, hogy a piaci erők is tevőleges szerepet vállaljanak benne. A liberalizált piacon a biztonságért és a versenyképességért fizetni kell. Az energiaellátás hosszú távú biztonságának megteremtéséhez stratégiai jelentőségű, hogy legyen egy közös európai energiapolitika (5). |
| --- | --- |

4.2

Az európai és globális gazdasági környezetben a közelmúltban lezajlott gyors változások megkövetelik az energiaágazattól, hogy új koncepciókat és politikákat alakítson ki az energiaellátás biztonsági követelményeinek megfelelőbb kielégítésére. Míg a múltban az energiaellátás biztonságát hagyományosan elsődlegesen a tagállami kormányok felelősségének tekintették, az európai energiapiac jelenlegi helyzete megköveteli, hogy a piaci erők is tevőleges szerepet vállaljanak benne. A liberalizált piacon a biztonságért és a versenyképességért fizetni kell. Az energiaellátás hosszú távú biztonságának megteremtéséhez stratégiai jelentőségű, hogy legyen egy közös európai energiapolitika (5).

| 4.3 | A fosszilis energiaforrások nem újulnak meg. Az EU számos kőolaj- és földgázforrása már teljesen kimerült. Mindezt a fejlődő országok – nevezetesen Kína és India – növekvő fogyasztási szintjének fényében kell tekinteni. Különösen a kőolaj esetében széles körben állnak rendelkezésre további, nem konvencionális tartalékok (pl. kőolajtartalmú kőzetek), amelyeket egyelőre nehéz és költséges kitermelni, és hatalmas mennyiségű üvegházhatású gáz kibocsátását eredményezik. A csökkenő tartalékok ezért valószínűleg tükröződni fognak a növekvő kitermelési költségekben, ami végső soron áremelkedéshez vezethet. |
| --- | --- |

4.3

A fosszilis energiaforrások nem újulnak meg. Az EU számos kőolaj- és földgázforrása már teljesen kimerült. Mindezt a fejlődő országok – nevezetesen Kína és India – növekvő fogyasztási szintjének fényében kell tekinteni. Különösen a kőolaj esetében széles körben állnak rendelkezésre további, nem konvencionális tartalékok (pl. kőolajtartalmú kőzetek), amelyeket egyelőre nehéz és költséges kitermelni, és hatalmas mennyiségű üvegházhatású gáz kibocsátását eredményezik. A csökkenő tartalékok ezért valószínűleg tükröződni fognak a növekvő kitermelési költségekben, ami végső soron áremelkedéshez vezethet.

| 4.4 | Az Európai Unió teljes energiafogyasztásában jelenleg mintegy 50 % az importált elsődleges energiaforrások részesedése, ami a közeljövőben (2030-ra) várhatóan 70 %-ra emelkedik. Az EU a kőolaj és földgáz tekintetében ily módon néhány országtól függ (OPEC-országok, illetve Oroszország), amelyek erős piaci pozícióban vannak. Mivel ezeket az országokat és régiókat gyakran jelentős politikai és gazdasági instabilitás jellemzi, az ellátás biztonsága nem garantált. A közelmúltbeli kőolajár-növekedés megmutatta az EU gazdasági sebezhetőségét. Ezért rendkívül fontos feladat az Európai Unió saját forrásainak feltárása és a meglévő források fenntartható fejlesztése. Az energiaimport-függőség komoly következményekkel jár a biztonságra nézve. Ez valamennyi energiaforrásra igaz, kivéve a kőszenet, mivel ezt több – és egyúttal stabilnak minősülő – országból szerzik be. Emellett Európának is megvannak a saját, gazdaságilag életképes kőszénforrásai: a lignitbányászat az EU-ban viszonylag kevéssé költséges. |
| --- | --- |

4.4

Az Európai Unió teljes energiafogyasztásában jelenleg mintegy 50 % az importált elsődleges energiaforrások részesedése, ami a közeljövőben (2030-ra) várhatóan 70 %-ra emelkedik. Az EU a kőolaj és földgáz tekintetében ily módon néhány országtól függ (OPEC-országok, illetve Oroszország), amelyek erős piaci pozícióban vannak. Mivel ezeket az országokat és régiókat gyakran jelentős politikai és gazdasági instabilitás jellemzi, az ellátás biztonsága nem garantált. A közelmúltbeli kőolajár-növekedés megmutatta az EU gazdasági sebezhetőségét. Ezért rendkívül fontos feladat az Európai Unió saját forrásainak feltárása és a meglévő források fenntartható fejlesztése. Az energiaimport-függőség komoly következményekkel jár a biztonságra nézve. Ez valamennyi energiaforrásra igaz, kivéve a kőszenet, mivel ezt több – és egyúttal stabilnak minősülő – országból szerzik be. Emellett Európának is megvannak a saját, gazdaságilag életképes kőszénforrásai: a lignitbányászat az EU-ban viszonylag kevéssé költséges.

| 4.5 | A korábban természetes monopóliumok jellemezte, országos léptékű villamosenergia- és földgázpiacok liberalizációja és integrációja jelenleg zajlik. Bár a hálózati infrastruktúra továbbra is szabályozott, a termelés és a kereskedelem szintjén a versenynek alacsonyabb árakat és nagyobb hatékonyságot kellene eredményeznie. E stratégia eredményeképpen a szomszédos országok között bizonyos fokú árkonvergencia jelentkezett. Azonban az, hogy a piacokra az átviteli hálózat hagyományosan szűk keresztmetszetei következtében országonkénti szegmentáció jellemző, kevés kivétellel megbénította a tagállamok közti versenyt. |
| --- | --- |

4.5

A korábban természetes monopóliumok jellemezte, országos léptékű villamosenergia- és földgázpiacok liberalizációja és integrációja jelenleg zajlik. Bár a hálózati infrastruktúra továbbra is szabályozott, a termelés és a kereskedelem szintjén a versenynek alacsonyabb árakat és nagyobb hatékonyságot kellene eredményeznie. E stratégia eredményeképpen a szomszédos országok között bizonyos fokú árkonvergencia jelentkezett. Azonban az, hogy a piacokra az átviteli hálózat hagyományosan szűk keresztmetszetei következtében országonkénti szegmentáció jellemző, kevés kivétellel megbénította a tagállamok közti versenyt.

| 4.6 | Emellett a gáz és egyéb elsődleges energiaforrások árai – amelyek a villamosenergia-termelés költségeinek nagy részét teszik ki (lásd a 3.5. pontot) – az elmúlt években drámai módon megemelkedtek. Végül pedig eltűntek a felesleges energiatermelési kapacitások, és a villamosenergia-ágazat masszív beruházások időszaka elé néz. Mindez a folyamatos fejlesztés ellenére (lásd például a közép-nyugati térségben – Belgium, Franciaország, Németország, Luxemburg és Hollandia – zajló fokozatos integrációt) áremelkedéshez vezetett. Az energiatermelés és -elosztás koncentrálódása az Európai Unión kívül is megfigyelhető, ez azonban nem mutat összefüggést és a gáz- és villamosenergia-árak szintjével. |
| --- | --- |

4.6

Emellett a gáz és egyéb elsődleges energiaforrások árai – amelyek a villamosenergia-termelés költségeinek nagy részét teszik ki (lásd a 3.5. pontot) – az elmúlt években drámai módon megemelkedtek. Végül pedig eltűntek a felesleges energiatermelési kapacitások, és a villamosenergia-ágazat masszív beruházások időszaka elé néz. Mindez a folyamatos fejlesztés ellenére (lásd például a közép-nyugati térségben – Belgium, Franciaország, Németország, Luxemburg és Hollandia – zajló fokozatos integrációt) áremelkedéshez vezetett. Az energiatermelés és -elosztás koncentrálódása az Európai Unión kívül is megfigyelhető, ez azonban nem mutat összefüggést és a gáz- és villamosenergia-árak szintjével.

| 4.7 | Az ember által okozott klímaváltozás enyhítésére és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának radikális csökkentésére vonatkozó uniós politikai döntés már most is meghatározó tényező az energiapiacokon, és jelentősége folyamatosan nő. Ennek megfelelően határozottabb hangsúlyt kell helyezni az energiahatékonyságra, és radikálisan növelni kell azt annak érdekében, hogy biztonságosan csökkenteni lehessen az energiafogyasztással járó szén-dioxid-kibocsátást. E perspektívából nézve csökken a szénben gazdag fosszilis tüzelőanyagok elfogadottsága, míg az alacsony széntartalmú energiaforrások (mint a földgáz), illetve a szinte szén-dioxid-mentes technológiák (mint a megújuló energiák, illetve bizonyos tekintetben a nukleáris energia) jelentősége megnőtt, bár ez nem minden tagállamról mondható el. |
| --- | --- |

4.7

Az ember által okozott klímaváltozás enyhítésére és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának radikális csökkentésére vonatkozó uniós politikai döntés már most is meghatározó tényező az energiapiacokon, és jelentősége folyamatosan nő. Ennek megfelelően határozottabb hangsúlyt kell helyezni az energiahatékonyságra, és radikálisan növelni kell azt annak érdekében, hogy biztonságosan csökkenteni lehessen az energiafogyasztással járó szén-dioxid-kibocsátást. E perspektívából nézve csökken a szénben gazdag fosszilis tüzelőanyagok elfogadottsága, míg az alacsony széntartalmú energiaforrások (mint a földgáz), illetve a szinte szén-dioxid-mentes technológiák (mint a megújuló energiák, illetve bizonyos tekintetben a nukleáris energia) jelentősége megnőtt, bár ez nem minden tagállamról mondható el.

| 4.8 | Az EU számára alapvető kihívást jelent az energiaellátás biztosítása, egyrészt a megfelelő és rendelkezésre álló technológiák megszerzése szempontjából, másrészt pedig megkezdődött a versenyfutás az idővel. A múltban néhány EU-tagállam döntést hozott a nukleáris energia használatának leállításáról, ami komoly korlátozást jelentett a villamosenergia-termelés összetétele tekintetében. A széntüzelésű erőművek, illetve az energiaszállításhoz szükséges infrastruktúrák kiépítése azonban több helyütt némi ellenállásra talált a lakosság körében. Ez egyre több esetben az állampolgári csoportok tevékenysége miatt a szénerőműprojektek leállítását eredményezheti, amint például a németországi Ensdorf esetében láthattuk. Még egyes megújuló energiával működő, pl. szélerőművek is egyre nagyobb ellenállásba ütköznek. Nemcsak az atomenergia, hanem az összes energiafajta általános elfogadottsága komoly kérdéssé vált. Ha azt akarjuk, hogy a villamosenergia-termelés ki tudja elégíteni az uniós polgárok és a gazdaság szükségleteit, ezt a kérdést igen körültekintően kell kezelni. |
| --- | --- |

4.8

Az EU számára alapvető kihívást jelent az energiaellátás biztosítása, egyrészt a megfelelő és rendelkezésre álló technológiák megszerzése szempontjából, másrészt pedig megkezdődött a versenyfutás az idővel. A múltban néhány EU-tagállam döntést hozott a nukleáris energia használatának leállításáról, ami komoly korlátozást jelentett a villamosenergia-termelés összetétele tekintetében. A széntüzelésű erőművek, illetve az energiaszállításhoz szükséges infrastruktúrák kiépítése azonban több helyütt némi ellenállásra talált a lakosság körében. Ez egyre több esetben az állampolgári csoportok tevékenysége miatt a szénerőműprojektek leállítását eredményezheti, amint például a németországi Ensdorf esetében láthattuk. Még egyes megújuló energiával működő, pl. szélerőművek is egyre nagyobb ellenállásba ütköznek. Nemcsak az atomenergia, hanem az összes energiafajta általános elfogadottsága komoly kérdéssé vált. Ha azt akarjuk, hogy a villamosenergia-termelés ki tudja elégíteni az uniós polgárok és a gazdaság szükségleteit, ezt a kérdést igen körültekintően kell kezelni.

| 4.9 | Mindezek következtében az EU energiatermelési kapacitása stagnál, alig néhány új projekt van fejlesztés alatt, és nem zárható ki teljesen, hogy az EU a jövőben problémák elébe néz. Az európai erőműpark küszöbön álló modernizálása kihívást és ugyanakkor lehetőséget is jelent. Elengedhetetlen, hogy mielőbb jelezzük a potenciális befektetőknek, hogy csak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba tett beruházások lesznek gazdaságosak. |
| --- | --- |

4.9

Mindezek következtében az EU energiatermelési kapacitása stagnál, alig néhány új projekt van fejlesztés alatt, és nem zárható ki teljesen, hogy az EU a jövőben problémák elébe néz. Az európai erőműpark küszöbön álló modernizálása kihívást és ugyanakkor lehetőséget is jelent. Elengedhetetlen, hogy mielőbb jelezzük a potenciális befektetőknek, hogy csak az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba tett beruházások lesznek gazdaságosak.

5.   Az ipar alkalmazkodási stratégiái

| 5.1 | A nagy energiaigényű alapanyagiparra számos nyomás nehezedik, hogy alkalmazkodjon a piacok globalizálódásához és az energiapiacok változó helyzetéhez. Egyrészről a vállalkozásoknak – innovatív termékek és eljárások fejlesztése révén – sikerrel állniuk kell a sarat a nemzetközi versenyben. Másrészről kénytelenek alkalmazkodni a növekvő energiaköltségekhez, biztosítva a megfelelést a politikai döntéseknek mind a szén-dioxid-kibocsátás, mind az energiafogyasztási szintek megfelelő csökkentése tekintetében. |
| --- | --- |

5.1

A nagy energiaigényű alapanyagiparra számos nyomás nehezedik, hogy alkalmazkodjon a piacok globalizálódásához és az energiapiacok változó helyzetéhez. Egyrészről a vállalkozásoknak – innovatív termékek és eljárások fejlesztése révén – sikerrel állniuk kell a sarat a nemzetközi versenyben. Másrészről kénytelenek alkalmazkodni a növekvő energiaköltségekhez, biztosítva a megfelelést a politikai döntéseknek mind a szén-dioxid-kibocsátás, mind az energiafogyasztási szintek megfelelő csökkentése tekintetében.

| 5.2 | A globalizáció nyomán felerősödtek a nemzetközi gazdasági interakciók. A fejlődő országok szolgáltatói behozták technológiai lemaradásukat, és ésszerűbb áron kínálják a nagy munkaerő-igényű termelést. Az alapanyagipar reagált az új kihívásra, optimalizálva termelési eljárásait, illetve kiváló technológiai minőségű és a fogyasztókkal szoros együttműködésben kifejlesztett, egyedi igényekre szabott termékekre szakosodva. Az alapanyagipar és a fogyasztók közötti partnerség egyre fejlettebb lett, számos szolgáltatást kínálva. |
| --- | --- |

5.2

A globalizáció nyomán felerősödtek a nemzetközi gazdasági interakciók. A fejlődő országok szolgáltatói behozták technológiai lemaradásukat, és ésszerűbb áron kínálják a nagy munkaerő-igényű termelést. Az alapanyagipar reagált az új kihívásra, optimalizálva termelési eljárásait, illetve kiváló technológiai minőségű és a fogyasztókkal szoros együttműködésben kifejlesztett, egyedi igényekre szabott termékekre szakosodva. Az alapanyagipar és a fogyasztók közötti partnerség egyre fejlettebb lett, számos szolgáltatást kínálva.

| 5.3 | A nagy energiaigényű iparágak esetében az alapanyagok termelési költségein belül jelentős részt képviselnek az energiaköltségek. Így a fajlagos energiafogyasztás csökkentése a nagy energiaigényű iparágak gazdasági érdeke. E téren figyelemreméltó sikerek születtek az elmúlt évtizedekben. Az EU nagy energiaigényű iparágai globális piacvezetők a termelés energiahatékonysága szempontjából. |
| --- | --- |

5.3

A nagy energiaigényű iparágak esetében az alapanyagok termelési költségein belül jelentős részt képviselnek az energiaköltségek. Így a fajlagos energiafogyasztás csökkentése a nagy energiaigényű iparágak gazdasági érdeke. E téren figyelemreméltó sikerek születtek az elmúlt évtizedekben. Az EU nagy energiaigényű iparágai globális piacvezetők a termelés energiahatékonysága szempontjából.

| 5.4 | A szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére és a fokozott energiahatékonyságra irányuló közelmúltbeli politikai elvárások újabb kihívások elé állítják a nagy energiaigényű iparágakat. A meglévő gyártási technológiák és eljárások számos esetben fizikai és kémiai szempontból már elérték határaikat (6). Az acélipar redukálóanyag-fogyasztása a nagyolvasztó redukciós eljárásában például elérte a vegyi/fizikai minimumot, és a vásárlói igények, illetve a termelési volumen feláldozása nélkül tovább nem csökkenthető. Számos – még nem azonosított, kutatott és fejlesztett – alapvető technológiai vívmány szükségeltetne, mielőtt bármely számottevő javulás volna elérhető az energiahatékonyság terén. Ez azonban komoly erőfeszítéseket igényel az ágazat részéről. Már léteznek erre irányuló hosszú távú közös kutatási és demonstrációs projektek a technológiai platformok keretein belül, és vannak a szén-dioxid-befogás és -tárolás (CCS) megvalósítására irányuló törekvések. Ugyanez elmondható más, kibocsátással járó iparágakról, pl. a mész- és cementgyártásról is. Az energiaellátásban sincs ez másképp: a kutatás-fejlesztés – például a CCS vagy a megújuló energiák területén – hosszú távú feladatként áll előttünk. |
| --- | --- |

5.4

A szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére és a fokozott energiahatékonyságra irányuló közelmúltbeli politikai elvárások újabb kihívások elé állítják a nagy energiaigényű iparágakat. A meglévő gyártási technológiák és eljárások számos esetben fizikai és kémiai szempontból már elérték határaikat (6). Az acélipar redukálóanyag-fogyasztása a nagyolvasztó redukciós eljárásában például elérte a vegyi/fizikai minimumot, és a vásárlói igények, illetve a termelési volumen feláldozása nélkül tovább nem csökkenthető. Számos – még nem azonosított, kutatott és fejlesztett – alapvető technológiai vívmány szükségeltetne, mielőtt bármely számottevő javulás volna elérhető az energiahatékonyság terén. Ez azonban komoly erőfeszítéseket igényel az ágazat részéről. Már léteznek erre irányuló hosszú távú közös kutatási és demonstrációs projektek a technológiai platformok keretein belül, és vannak a szén-dioxid-befogás és -tárolás (CCS) megvalósítására irányuló törekvések. Ugyanez elmondható más, kibocsátással járó iparágakról, pl. a mész- és cementgyártásról is. Az energiaellátásban sincs ez másképp: a kutatás-fejlesztés – például a CCS vagy a megújuló energiák területén – hosszú távú feladatként áll előttünk.

| 5.5 | Időbe telik, mire az alapanyagipar alacsonyabb energiafogyasztású, forradalmian új termelési technológiák kidolgozására irányuló törekvései eredményt hoznak. A technológiai fejlődés mellett az új eljárások bevezetését a vállalkozások beruházási ciklusaival is szinkronizálni kell. Végső soron az új eljárások bevezetésének legalapvetőbb előfeltétele a gazdasági életképesség – amelyet viszont a globális piacon folyó versenyhez viszonyítva kell mérni. A fenti okok, valamint egyéb tényezők (adminisztratív terhek, korlátozott pénzügyi források és az ebből következő gazdasági bizonytalanság) miatt is több évtizedre lesz szükség ahhoz, hogy az alapanyagipar komolyabb előrelépést érhessen el az energiamegtakarítás terén. Ebben a nagy energiaigényű iparágak eltérnek az energiatermelő szektortól, amely – miközben a hatékonyság terén szintén lépésről lépésre, az innovációs ciklusoknak megfelelően halad előre – a fejlesztési költségeket és a kapcsolódó adminisztratív terheket könnyebben átháríthatja a piaci alternatíva híján tőlük vásárolni kénytelen vásárlóira. |
| --- | --- |

5.5

Időbe telik, mire az alapanyagipar alacsonyabb energiafogyasztású, forradalmian új termelési technológiák kidolgozására irányuló törekvései eredményt hoznak. A technológiai fejlődés mellett az új eljárások bevezetését a vállalkozások beruházási ciklusaival is szinkronizálni kell. Végső soron az új eljárások bevezetésének legalapvetőbb előfeltétele a gazdasági életképesség – amelyet viszont a globális piacon folyó versenyhez viszonyítva kell mérni. A fenti okok, valamint egyéb tényezők (adminisztratív terhek, korlátozott pénzügyi források és az ebből következő gazdasági bizonytalanság) miatt is több évtizedre lesz szükség ahhoz, hogy az alapanyagipar komolyabb előrelépést érhessen el az energiamegtakarítás terén. Ebben a nagy energiaigényű iparágak eltérnek az energiatermelő szektortól, amely – miközben a hatékonyság terén szintén lépésről lépésre, az innovációs ciklusoknak megfelelően halad előre – a fejlesztési költségeket és a kapcsolódó adminisztratív terheket könnyebben átháríthatja a piaci alternatíva híján tőlük vásárolni kénytelen vásárlóira.

| 5.6 | Az ipari termékek energiahatékonysága jelentős mértékben növelhető a többi szektorral – pl. az autógyártókkal vagy az erőmű-technológiák gyártóival – együttműködve kifejlesztett új és kiváló minőségű, nagy hőellenállású vagy éppen könnyebb alapanyagok használatával. A termelési eljárások megfelelő ellenőrzési rendszerei szintén javíthatják az energiahatékonyságot. A megújuló energia termeléséhez használt berendezésekhez is szerkezeti, illetve funkcionális alapanyagok szükségeltetnek (pl. a szélturbinák acél és igen ellenálló műanyag elemei). Bár nagy a fejlődési potenciál, hasonlóan nagy az alapanyagokhoz kapcsolódó kutatásokra való igény is, mivel az új fejlesztések többsége még nem jutott a kereskedelmi felhasználás fázisába. |
| --- | --- |

5.6

Az ipari termékek energiahatékonysága jelentős mértékben növelhető a többi szektorral – pl. az autógyártókkal vagy az erőmű-technológiák gyártóival – együttműködve kifejlesztett új és kiváló minőségű, nagy hőellenállású vagy éppen könnyebb alapanyagok használatával. A termelési eljárások megfelelő ellenőrzési rendszerei szintén javíthatják az energiahatékonyságot. A megújuló energia termeléséhez használt berendezésekhez is szerkezeti, illetve funkcionális alapanyagok szükségeltetnek (pl. a szélturbinák acél és igen ellenálló műanyag elemei). Bár nagy a fejlődési potenciál, hasonlóan nagy az alapanyagokhoz kapcsolódó kutatásokra való igény is, mivel az új fejlesztések többsége még nem jutott a kereskedelmi felhasználás fázisába.

6.   Az energiapolitika hatása az ipari értékláncokra

| 6.1 | Az energiapolitika több eszközzel együttesen hat az energiapiacokra. Egyrészről lassan formálódik az egységes villamosenergia- és földgázpiac európai keretszabályozása, amely azonban egyelőre nem vezetett el az elérendő célhoz: az árak stabilizálásához. Másrészről az energiatermelést és az ipari energiafogyasztást súlyosan érinti és érintené az EU kibocsátásikvóta-rendszere, amely elvileg a kibocsátáscsökkentés fő eszköze volna. A kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) értékét az európai GHG-kibocsátási szintre gyakorolt hatásán keresztül mérhetjük le, továbbá azon, hogy mennyiben képes releváns példaként globális cselekvésre sarkallni, illetve átfogó globális rendszerré válni. Az a fő probléma, hogy a rendszer nem globális, hanem csak az Európai Unióra érvényes. Emiatt fennáll annak a veszélye, hogy a nemzetközi versenyben részt vevő vállalatok a szénátszivárogtatás eszközével élnek. Az EU-nak a klímaváltozásról szóló tárgyalásokon ezért is szorgalmaznia kellene a nemzetközi GHG-kereskedelmet. A javasolt felülvizsgált rendszer problematikus elemeire éppen ezért az előre látható költségvonzatok minimalizálását szem előtt tartva igen körültekintően kell megoldást keresni. |
| --- | --- |

6.1

Az energiapolitika több eszközzel együttesen hat az energiapiacokra. Egyrészről lassan formálódik az egységes villamosenergia- és földgázpiac európai keretszabályozása, amely azonban egyelőre nem vezetett el az elérendő célhoz: az árak stabilizálásához. Másrészről az energiatermelést és az ipari energiafogyasztást súlyosan érinti és érintené az EU kibocsátásikvóta-rendszere, amely elvileg a kibocsátáscsökkentés fő eszköze volna. A kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) értékét az európai GHG-kibocsátási szintre gyakorolt hatásán keresztül mérhetjük le, továbbá azon, hogy mennyiben képes releváns példaként globális cselekvésre sarkallni, illetve átfogó globális rendszerré válni. Az a fő probléma, hogy a rendszer nem globális, hanem csak az Európai Unióra érvényes. Emiatt fennáll annak a veszélye, hogy a nemzetközi versenyben részt vevő vállalatok a szénátszivárogtatás eszközével élnek. Az EU-nak a klímaváltozásról szóló tárgyalásokon ezért is szorgalmaznia kellene a nemzetközi GHG-kereskedelmet. A javasolt felülvizsgált rendszer problematikus elemeire éppen ezért az előre látható költségvonzatok minimalizálását szem előtt tartva igen körültekintően kell megoldást keresni.

| 6.2 | 2005-ben abszolút szén-dioxid-kibocsátási limitek kerültek bevezetésre az erőművek és a nagy energiaigényű iparágakban működő feldolgozóüzemek számára. A nagy energiaigényű iparágak esetében, amelyek kibocsátása a technológiai korlátok miatt szorosan kapcsolódik a termelési volumenhez, e limitek jelentősen növelik minden olyan termelésnövelés költségét, amely a kiosztott kvóták túllépését vonná maga után. A kibocsátási kvóták kereskedelme, amely a tervek szerint 2013-ban indulhat el, valamennyi alapanyag-termelő iparág számára jelentős költségnövekedést fog jelenteni, amely az esetek többségében nem hárítható át a lánc későbbi pontjain elhelyezkedő vásárlókra. |
| --- | --- |

6.2

2005-ben abszolút szén-dioxid-kibocsátási limitek kerültek bevezetésre az erőművek és a nagy energiaigényű iparágakban működő feldolgozóüzemek számára. A nagy energiaigényű iparágak esetében, amelyek kibocsátása a technológiai korlátok miatt szorosan kapcsolódik a termelési volumenhez, e limitek jelentősen növelik minden olyan termelésnövelés költségét, amely a kiosztott kvóták túllépését vonná maga után. A kibocsátási kvóták kereskedelme, amely a tervek szerint 2013-ban indulhat el, valamennyi alapanyag-termelő iparág számára jelentős költségnövekedést fog jelenteni, amely az esetek többségében nem hárítható át a lánc későbbi pontjain elhelyezkedő vásárlókra.

| 6.3 | Az EU célkitűzése a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, az importfüggőség kezelhető szinten tartása és a technológiaexport előmozdítása a megújuló energiaforrásokban való részesedés növelése révén. E célok eléréséhez ésszerű hozzájárulást jelentene, ha anyagilag támogatnák a megújuló energiaforrások használatának bevezetését, az állandó támogatási rendszereket azonban kerülni kell, hiszen a megújuló energiáknak végső soron versenyképesnek kell lenniük a piacon. Az energiaárak jelenlegi alakulása, valamint a megújuló energiaforrások terén a műszaki előrehaladás máris jelentősen növelte a megújuló energiaforrások versenyképességét. Az EU-ban a villamosenergia-szektorban jelenleg nemzeti támogatási rendszereket alkalmaznak a megújuló energiák támogatására, kvótarendszerek, zöldbizonyítványok és speciális megújulóenergia-betáplálási tarifák különböző módozatait kombinálva. A megújuló energiákkal járó többletköltségeket a villamosenergia-árakba beépítve általában továbbhárítják a végfogyasztókra. A nagy energiaigényű iparágaknak így – a villamosenergia-árakon keresztül – az összes többi fogyasztóhoz hasonlóan jelenleg még részt kell vállalniuk a megújuló energia finanszírozásából. |
| --- | --- |

6.3

Az EU célkitűzése a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése, az importfüggőség kezelhető szinten tartása és a technológiaexport előmozdítása a megújuló energiaforrásokban való részesedés növelése révén. E célok eléréséhez ésszerű hozzájárulást jelentene, ha anyagilag támogatnák a megújuló energiaforrások használatának bevezetését, az állandó támogatási rendszereket azonban kerülni kell, hiszen a megújuló energiáknak végső soron versenyképesnek kell lenniük a piacon. Az energiaárak jelenlegi alakulása, valamint a megújuló energiaforrások terén a műszaki előrehaladás máris jelentősen növelte a megújuló energiaforrások versenyképességét. Az EU-ban a villamosenergia-szektorban jelenleg nemzeti támogatási rendszereket alkalmaznak a megújuló energiák támogatására, kvótarendszerek, zöldbizonyítványok és speciális megújulóenergia-betáplálási tarifák különböző módozatait kombinálva. A megújuló energiákkal járó többletköltségeket a villamosenergia-árakba beépítve általában továbbhárítják a végfogyasztókra. A nagy energiaigényű iparágaknak így – a villamosenergia-árakon keresztül – az összes többi fogyasztóhoz hasonlóan jelenleg még részt kell vállalniuk a megújuló energia finanszírozásából.

| 6.4 | Bár egyes szektorok – pl. a gépipar egyes területei – profitálnak a megújulóenergia-piacokból, ezeket az előnyöket az alapanyagiparban jelentkező kedvezőtlen hatások fényében kell értékelni. Ráadásul ezen iparágak ellátási láncát és így versenyképességét is károsan befolyásolhatja, ha a megújuló energiák támogatása miatti többletköltségek kiszorítják alapanyagaikat (7). Ez legalább elkerülhető a szóban forgó iparágak költségeinek maximálása révén. Miközben a megújulóenergia-piac fejlesztése technológiaexport-lehetőségeket is megnyit (pl. a szélenergia-technológiák kivitele olyan térségekbe, ahol jövedelmezően alkalmazható), tekintetbe kell venni azt is, hogy ezáltal nemcsak az európai vállalkozások, hanem az egész európai gazdaság is részesül az európai támogatott piacok hasznából – az európai napelemtermékek jelentős részét például Japán szállítja. |
| --- | --- |

6.4

Bár egyes szektorok – pl. a gépipar egyes területei – profitálnak a megújulóenergia-piacokból, ezeket az előnyöket az alapanyagiparban jelentkező kedvezőtlen hatások fényében kell értékelni. Ráadásul ezen iparágak ellátási láncát és így versenyképességét is károsan befolyásolhatja, ha a megújuló energiák támogatása miatti többletköltségek kiszorítják alapanyagaikat (7). Ez legalább elkerülhető a szóban forgó iparágak költségeinek maximálása révén. Miközben a megújulóenergia-piac fejlesztése technológiaexport-lehetőségeket is megnyit (pl. a szélenergia-technológiák kivitele olyan térségekbe, ahol jövedelmezően alkalmazható), tekintetbe kell venni azt is, hogy ezáltal nemcsak az európai vállalkozások, hanem az egész európai gazdaság is részesül az európai támogatott piacok hasznából – az európai napelemtermékek jelentős részét például Japán szállítja.

| 6.5 | A nukleáris energia számos EU-tagország energiaszerkezetének fontos tényezője, míg más országok úgy döntöttek, felhagynak ezen energiatermelési mód alkalmazásával. Ez utóbbiak nem rendelkeznek elérhető áron rendelkezésre álló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-termelési móddal az alapenergia-ellátáshoz, és ezt fosszilis energiaforrásokkal vagy megújuló forrásokkal kénytelenek pótolni (8). Ennek következtében a villamos energia ára, a szén-dioxid-kibocsátás és a szén-dioxid-kvóták ára is emelkedik, ami mind kihat a nagy energiaigényű iparágakra is. |
| --- | --- |

6.5

A nukleáris energia számos EU-tagország energiaszerkezetének fontos tényezője, míg más országok úgy döntöttek, felhagynak ezen energiatermelési mód alkalmazásával. Ez utóbbiak nem rendelkeznek elérhető áron rendelkezésre álló, alacsony szén-dioxid-kibocsátású villamosenergia-termelési móddal az alapenergia-ellátáshoz, és ezt fosszilis energiaforrásokkal vagy megújuló forrásokkal kénytelenek pótolni (8). Ennek következtében a villamos energia ára, a szén-dioxid-kibocsátás és a szén-dioxid-kvóták ára is emelkedik, ami mind kihat a nagy energiaigényű iparágakra is.

| 6.6 | Számos EU-tagállam adókat vezet be az energiafogyasztás csökkentése vagy a szén-dioxid-kibocsátás redukálása érdekében. A klímapolitika gazdasági eszközeiről kiadott zöld könyvében az Európai Bizottság felveti ezen eszközök EU-szintű harmonizálásának gondolatát, és több ösztönzőt kíván bevezetni a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében. A nagy energiaigényű iparágaknak jelentős villamos- és egyéb energiaár-növekedéssel kell szembenéznie. Amint a fentiekben jeleztük, e költségeket csak részben lehet energiahatékonysági intézkedésekkel kiküszöbölni. |
| --- | --- |

6.6

Számos EU-tagállam adókat vezet be az energiafogyasztás csökkentése vagy a szén-dioxid-kibocsátás redukálása érdekében. A klímapolitika gazdasági eszközeiről kiadott zöld könyvében az Európai Bizottság felveti ezen eszközök EU-szintű harmonizálásának gondolatát, és több ösztönzőt kíván bevezetni a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében. A nagy energiaigényű iparágaknak jelentős villamos- és egyéb energiaár-növekedéssel kell szembenéznie. Amint a fentiekben jeleztük, e költségeket csak részben lehet energiahatékonysági intézkedésekkel kiküszöbölni.

7.   A globális környezet

| 7.1 | A klímaváltozási és energiapolitikák ma már nem állnak meg a nemzeti vagy regionális határoknál. Az ellátás biztonsága, az energiaforrások szűkössége és mindenekelőtt a klímaváltozás globális kihívásokat jelent. A klímaváltozás ellen csak úgy lehet hatékonyan küzdeni, ha a világ minden régiója részt vesz az erőfeszítésekben. Hasonlóképpen az EU ambiciózus kibocsátás-csökkentési politikái mindaddig hatástalanok maradnak, amíg a gyorsan növekedő országok – pl. Kína – ipari növekedése kompenzálja az itt elért csökkenést. |
| --- | --- |

7.1

A klímaváltozási és energiapolitikák ma már nem állnak meg a nemzeti vagy regionális határoknál. Az ellátás biztonsága, az energiaforrások szűkössége és mindenekelőtt a klímaváltozás globális kihívásokat jelent. A klímaváltozás ellen csak úgy lehet hatékonyan küzdeni, ha a világ minden régiója részt vesz az erőfeszítésekben. Hasonlóképpen az EU ambiciózus kibocsátás-csökkentési politikái mindaddig hatástalanok maradnak, amíg a gyorsan növekedő országok – pl. Kína – ipari növekedése kompenzálja az itt elért csökkenést.

| 7.2 | Az egyre intenzívebb globális kereskedelmi forgalom és tőkeáramlás fokozott versenyt eredményez a világ különböző pontjain lévő helyszínek között. A nagy energiaigényű iparágakban szintén egyre inkább jellemző a fogyasztókért és a tőkéért folyó globális verseny. Egyrészről közvetlen verseny folyik az EU-n kívüli, egyéb alapanyag-termelőkkel. Másodsorban az erősen exportfüggő feldolgozó iparágak – pl. az autógyártás vagy a gépgyártás – a globális piac költségnyomását áthárítják az alapanyagiparra. A nemzetközi versenyhelyzet tekintetében a nagy energiaigényű iparágak helyzete eltér az olyan regionális szektorokétól, mint a villamosenergia-ágazat. |
| --- | --- |

7.2

Az egyre intenzívebb globális kereskedelmi forgalom és tőkeáramlás fokozott versenyt eredményez a világ különböző pontjain lévő helyszínek között. A nagy energiaigényű iparágakban szintén egyre inkább jellemző a fogyasztókért és a tőkéért folyó globális verseny. Egyrészről közvetlen verseny folyik az EU-n kívüli, egyéb alapanyag-termelőkkel. Másodsorban az erősen exportfüggő feldolgozó iparágak – pl. az autógyártás vagy a gépgyártás – a globális piac költségnyomását áthárítják az alapanyagiparra. A nemzetközi versenyhelyzet tekintetében a nagy energiaigényű iparágak helyzete eltér az olyan regionális szektorokétól, mint a villamosenergia-ágazat.

| 7.3 | A globális energia- és klímapolitikai kihívások és a globális ipari verseny együttes hatására kialakuló túlzott költségterhek a nagy energiaigényű iparágakban áthelyezéseket eredményezhetnek. Ennek alapfeltétele, hogy az Európán kívüli térségek nem sújtják hasonló költségterhekkel saját iparágaikat. Az uniós éghajlat-, illetve energiapolitika összes építőelemének a (természeti, humán- és társadalmi) erőforrások és ezek időbeli (pl. a lisszaboni stratégia szerinti) fejlődésének reális felmérésén kellene alapulnia annak érdekében hogy ezeket az erőforrásokat közös fenntartható jövőnk céljaira ki lehessen aknázni. Az EU stratégiai megfontolásainak tükrözniük kellene ezeket a stratégiai alapokat. |
| --- | --- |

7.3

A globális energia- és klímapolitikai kihívások és a globális ipari verseny együttes hatására kialakuló túlzott költségterhek a nagy energiaigényű iparágakban áthelyezéseket eredményezhetnek. Ennek alapfeltétele, hogy az Európán kívüli térségek nem sújtják hasonló költségterhekkel saját iparágaikat. Az uniós éghajlat-, illetve energiapolitika összes építőelemének a (természeti, humán- és társadalmi) erőforrások és ezek időbeli (pl. a lisszaboni stratégia szerinti) fejlődésének reális felmérésén kellene alapulnia annak érdekében hogy ezeket az erőforrásokat közös fenntartható jövőnk céljaira ki lehessen aknázni. Az EU stratégiai megfontolásainak tükrözniük kellene ezeket a stratégiai alapokat.

| 7.4 | A termelés áthelyezése valószínűleg a kibocsátás növekedését eredményezné az Európán kívüli régiókban, az áthelyezett termelés energiahatékonysága pedig nagy valószínűséggel alacsonyabb, mint az eredeti országban volt. Az ilyen módon máshol gyártott termékek Európába szállítása további kibocsátásokat eredményez. Ám még ha a termelés hatékony létesítményekbe kerül is áthelyezésre, ez akkor is fenntarthatatlan volna, hiszen a termelés Európán kívülre helyeződésével munkahelyek szűnnek meg és technológiai szaktudás is elvész, beleértve a környezettechnológiákat is. A közösségi politika alakításában az üvegházhatásúgáz-kibocsátás globális csökkentésének kell a döntő szempontnak lennie. |
| --- | --- |

7.4

A termelés áthelyezése valószínűleg a kibocsátás növekedését eredményezné az Európán kívüli régiókban, az áthelyezett termelés energiahatékonysága pedig nagy valószínűséggel alacsonyabb, mint az eredeti országban volt. Az ilyen módon máshol gyártott termékek Európába szállítása további kibocsátásokat eredményez. Ám még ha a termelés hatékony létesítményekbe kerül is áthelyezésre, ez akkor is fenntarthatatlan volna, hiszen a termelés Európán kívülre helyeződésével munkahelyek szűnnek meg és technológiai szaktudás is elvész, beleértve a környezettechnológiákat is. A közösségi politika alakításában az üvegházhatásúgáz-kibocsátás globális csökkentésének kell a döntő szempontnak lennie.

| 7.5 | A nagy energiaigényű iparágak áthelyezése a foglalkoztatás és a gazdasági növekedés csökkenéséhez vezet. Az alapanyagipar szomszédságának hiánya is csökkenti a helyszín vonzerejét az ipari lánc következő láncszemei szemében, és így az egész értéklánc erózióját eredményezi. Pedig az európai gazdaságnak szüksége van ipari alapjaira. A kizárólag szolgáltatásalapú gazdaság nem fenntartható – mivel számos intenzív értékteremtő szolgáltatás az iparra épül, és őket is fenyegetné ipari alapjuk elvesztése. Ráadásul az Európai Unió (környezet- és egyéb) technológiai és innovációs vezető szerepe az alapvető iparágak jelenlététől függ. |
| --- | --- |

7.5

A nagy energiaigényű iparágak áthelyezése a foglalkoztatás és a gazdasági növekedés csökkenéséhez vezet. Az alapanyagipar szomszédságának hiánya is csökkenti a helyszín vonzerejét az ipari lánc következő láncszemei szemében, és így az egész értéklánc erózióját eredményezi. Pedig az európai gazdaságnak szüksége van ipari alapjaira. A kizárólag szolgáltatásalapú gazdaság nem fenntartható – mivel számos intenzív értékteremtő szolgáltatás az iparra épül, és őket is fenyegetné ipari alapjuk elvesztése. Ráadásul az Európai Unió (környezet- és egyéb) technológiai és innovációs vezető szerepe az alapvető iparágak jelenlététől függ.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Nukleáris Világszövetség: „World Nuclear Power Reactors 2007-08 and Uranium requirements” [Világszerte működő atomreaktorok és uránszükségletük 2007–2008]

1

http://www.world-nuclear.org/info/reactors.html.

(2)  A SET-terv – COM(2007) 723 végleges.

2

(3)  A Német Szövetségi Statisztikai Hivatal (Destatis) számításai alapján.

3

(4)  Pl.: BP Statistical Review of World Energy [A BP globális energiaügyi statisztikai áttekintése] 2007. június.

4

(5)  A TEN/312 – A közös energiapolitika felé c. vélemény, CESE 236/2008 fin.

5

A közös energiapolitika felé

(6)  A CCMI 052. sz. ügyirattal kapcsolatban rendezett nyilvános meghallgatás (2008. május 7.) prezentációi. Hozzáférhetők a CCMI weboldalán:

6

http://eesc.europa.eu/sections/ccmi/index_en.asp.

(7)  Lásd pl.: Pfaffenberger, Nguyen, Gabriel (2003. december): Ermittlung der Arbeitsplätze und Beschäftigungswirkungen im Bereich Eneuerbarer Energien.

7

Ermittlung der Arbeitsplätze und Beschäftigungswirkungen im Bereich Eneuerbarer Energien

(8)  A vízenergiát csak korlátozott számú, kedvező természeti feltételekkel rendelkező országban alkalmazzák, például Skandináviában.

8

---

I. MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

Az alábbi módosító indítványokat, amelyeknél a támogató szavazatok száma az összes leadott szavazat legalább egynegyede volt, a vita során elutasították:

1.   1.9. pont

A szövegbe új 1.9. pont illesztendő.

Közép- és hosszú távon azonban elengedhetetlen, hogy az európai gazdaság „low carbon” (alacsony széntartalmú) termelési módszerek és termékek irányába forduljon. Ha az ipari országokban 2050-re el akarjuk érni az ellenőrizhetetlen éghajlatváltozás elkerülése érdekében szükségesnek tartott 60–80 %-os CO
  2
  -kibocsátáscsökkentést, akkor kontraproduktív a CO
  2
  -igényes iparágak védelme. Sokkal inkább arra van szükség, hogy Európa előrelépéseket tegyen gazdasága átalakítása terén, és ezáltal a technológiai innováció éllovasaként versenyelőnyt szerezzen, illetve más országokat is változtatásra serkentsen. Ha az energiaigényes termékek szerény hatékonyságnövekedése mellett „minden marad a régiben”, akkor nem valósítható meg ez a harmadik ipari forradalom.

Szavazás eredménye:

Mellette: 23 Ellene: 27 Tartózkodott: 12

2.   6.7. pont

A szövegbe új, 6.7. pont illesztendő.

Közép- és hosszú távon azonban elengedhetetlen, hogy az európai gazdaság „low carbon” (alacsony széntartalmú) termelési módszerek és termékek irányába forduljon. Ha az ipari országokban 2050-re el akarjuk érni az ellenőrizhetetlen éghajlatváltozás elkerülése érdekében szükségesnek tartott 60–80 %-os CO
  2
  -kibocsátáscsökkentést, akkor kontraproduktív a CO
  2
  szempontjából intenzív iparágak védelme. Sokkal inkább arra van szükség, hogy Európa előrelépéseket tegyen gazdasága átalakítása terén, és ezáltal a technológiai innováció éllovasaként versenyelőnyt szerezzen, illetve más országokat is változtatásra serkentsen. Ha az energiaigényes termékek szerény hatékonyságnövekedése mellett „minden marad a régiben”, akkor nem valósítható meg ez a harmadik ipari forradalom.

A 6. pontba (Az energiapolitika hatása az ipari értékláncokra) beillesztendő szöveg megegyezik az 1.9. ponthoz (Következtetések és ajánlások) tartozó módosító indítványéval. Mivel az 1.9. pontnál az indítványt elutasították, 6.7. ponthoz tartozó értelmét veszti.

3.   7.4. és 7.5. pont

A 7.4. és 7.5. pont összevonandó és a következőképpen módosítandó:

A termelés áthelyezése valószínűleg a kibocsátás növekedését eredményezhetné az Európán kívüli régiókban, ha az áthelyezett termelés energiahatékonysága pedig nagy valószínűséggel alacsonyabb, mint az eredeti országban volt, ami azonban új építmények esetében a megemelkedett energiaárak folytán nem valószínű. Az ilyen módon máshol gyártott termékek Európába szállítása további kibocsátásokat eredményez. Ám még ha a termelés hatékony létesítményekbe kerül is áthelyezésre, ez akkor is fenntarthatatlan volna, hiszen a termelés Európán kívülre helyeződésével munkahelyek szűnnek meg és technológiai szaktudás is elvész, beleértve a környezettechnológiákat is. A közösségi politika alakításában
  Továbbra is döntő ezért egy éghajlat-változási egyezmény elérése, ami az üvegházhatásúgáz-kibocsátás globális csökkentésének
  t idézi elő
  kell
  a döntő szempontnak lennie.

A nagy energiaigényű iparágak áthelyezése a foglalkoztatás és a gazdasági növekedés csökkenéséhez vezet. Az alapanyagipar szomszédságának hiánya is csökkenti a helyszín vonzerejét az ipari lánc következő láncszemei szemében, és így az egész értéklánc erózióját eredményezi. Pedig az európai gazdaságnak szüksége van ipari alapjaira. A kizárólag szolgáltatásalapú gazdaság nem fenntartható – mivel számos intenzív értékteremtő szolgáltatás az iparra épül, és őket is fenyegetné ipari alapjuk elvesztése. Ráadásul az Európai Unió (környezet- és egyéb) technológiai és innovációs vezető szerepe az alapvető iparágak jelenlététől függ.

Szavazás eredménye:

Mellette: 21 Ellene: 41 Tartózkodott: 3

---

II. MELLÉKLET

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményéhez

A CCMI véleményének alábbi szövegrészeit a Közgyűlés által elfogadott módosító indítványok értelmében törölték, de az összes leadott szavazat legalább egynegyede ezeket támogatta:

1.   4.9. pont

Egyes technológiák kockázatait eltúlozzák, miközben várható gazdasági előnyeiket rendkívüli módon alábecsülik. A német energiaügynökség szerint például Németországban a garantált villamosenergia-termelési kapacitásban mutatkozó hiány – a kereslet alakulásától függően – 2020-ban 11 700 és 15 800 MW között alakulhat
   (1)
  . Ez arra utal, hogy az áramtermelési kapacitás hiányának veszélye az egész Unióban fenyeget, és a tétlenségért nagy árat kell majd fizetni. Más tanulmányok úgy vélik, hogy az energiahatékonyság növelésével és megújuló energiaforrásokkal való áramtermelés révén a szakadék felszámolható. A hasonló fejlemények megelőzésére azonban minden szóba jöhető energiaforrás felhasználásával megfelelő energiaszerkezetre lenne szükség, és az érdekelteknek világosan és nyíltan tájékoztatniuk kellene ezekről az igényekről a polgárokat.

Szavazás eredménye:

Mellette: 36 Ellene: 20 Tartózkodott: 5

2.   6.3. pont

Ez elkerülhető, ha maximálják a nagy energiaigényű iparágak költségeit annak érdekében, hogy a megújuló energiák támogatását összeegyeztessék az alapanyag-iparágak nemzetközi versenyképességével. Ráadásul a megújuló energiának nyújtott aránytalan támogatás egyes iparágak – pl. a faalapú iparágak – esetében az alapanyag-ellátási láncokat fenyegeti
   (2)
  . Ez a helyzet hagyományos európai iparágak – pl. a cellulóz- és papíripar – eltűnését eredményezheti.

Szavazás eredménye:

Mellette: 37 Ellene: 20 Tartózkodott: 4

---

(1)  DENA: Kurzanalyse der Kraftwerks- und Netzplanung in Deutschland, 2008. március.

1

(2)  Bio-energy and the European Pulp and Paper Industry – An Impact Assessment [A bioenergia és az európai cellulóz- és papíripar – Hatásértékelés]; McKinsey és Pöyry, a CEPI megbízásából, 2007. augusztus.

2

Bio-energy and the European Pulp and Paper Industry – An Impact Assessment

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/96 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/96

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Fehér könyv – Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013

COM(2007) 630 végleges

(2009/C 77/23)

2007. október 23-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Fehér könyv – Együtt az egészségért: Stratégiai megközelítés az EU számára 2008–2013.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2008. július 18-án elfogadta véleményét. (Előadó: Cser Ágnes.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott 447. plenáris ülésén (a szeptember 18-i ülésnapon) 114 szavazattal 4 ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az „Együtt az egészségért” című fehér könyvet, mert az EGSZB is hangsúlyozza az összefüggést az egészség és a gazdasági jólét, a versenyképesség között, elismerve az embereknek a mentális és a fizikai egészséggel kapcsolatos és a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való jogait. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB üdvözli az „Együtt az egészségért” című fehér könyvet, mert az EGSZB is hangsúlyozza az összefüggést az egészség és a gazdasági jólét, a versenyképesség között, elismerve az embereknek a mentális és a fizikai egészséggel kapcsolatos és a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való jogait.

| 1.2 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a Tanács elismeri az alapvető és közös európai értékeket az egészségügyben, az egyetemességet, a jó minőségű ellátáshoz való hozzáférés jogát, az azonos bánásmódot és a szolidaritást (1). Az EGSZB elvárja az ezekre az alapelvekre épülő közegészségügyi fejlesztéseket és az „Egészség minden politikában” elv megjelenését, ezért úgy véli, hogy a belső piaci kereskedelmi, verseny- és gazdaságpolitikát össze kell hangolni, és az EU magas szintű közegészség-politikai célkitűzéseinek szolgálatába kell állítani az emberi egészség elősegítése, megőrzése és fejlesztése érdekében. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a Tanács elismeri az alapvető és közös európai értékeket az egészségügyben, az egyetemességet, a jó minőségű ellátáshoz való hozzáférés jogát, az azonos bánásmódot és a szolidaritást (1). Az EGSZB elvárja az ezekre az alapelvekre épülő közegészségügyi fejlesztéseket és az „Egészség minden politikában” elv megjelenését, ezért úgy véli, hogy a belső piaci kereskedelmi, verseny- és gazdaságpolitikát össze kell hangolni, és az EU magas szintű közegészség-politikai célkitűzéseinek szolgálatába kell állítani az emberi egészség elősegítése, megőrzése és fejlesztése érdekében.

| 1.3 | Az EGSZB osztja és támogatja az Európai Bizottság véleményét, hogy az aktív európai polgárság elképzelhetetlen az alapjogok, így köztük a betegjogok hangsúlyozása, ismerete és biztosítása, illetve a megfelelő információ nélkül. Ezek nélkül elképzelhetetlen a közösségi szintű egészségpolitika. |
| --- | --- |

1.3

Az EGSZB osztja és támogatja az Európai Bizottság véleményét, hogy az aktív európai polgárság elképzelhetetlen az alapjogok, így köztük a betegjogok hangsúlyozása, ismerete és biztosítása, illetve a megfelelő információ nélkül. Ezek nélkül elképzelhetetlen a közösségi szintű egészségpolitika.

| 1.4 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság prioritásaival, különösen a határokon át, széles körben terjedő súlyos betegségek és súlyos egészségügyi veszélyek elleni küzdelemre, a katasztrófák figyelemmel kísérésére, korai előrejelzésre, a dohányzásra, a túlzott alkoholfogyasztásra, a közegészség védelmére vonatkozó intézkedésekkel. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság prioritásaival, különösen a határokon át, széles körben terjedő súlyos betegségek és súlyos egészségügyi veszélyek elleni küzdelemre, a katasztrófák figyelemmel kísérésére, korai előrejelzésre, a dohányzásra, a túlzott alkoholfogyasztásra, a közegészség védelmére vonatkozó intézkedésekkel.

| 1.5 | Az EU által működtetett specifikus ügynökségek (2) folyamatos és összehangolt hozzájárulása fontos szerepet játszhat a stratégia elfogadtatása és megvalósítása során. |
| --- | --- |

1.5

Az EU által működtetett specifikus ügynökségek (2) folyamatos és összehangolt hozzájárulása fontos szerepet játszhat a stratégia elfogadtatása és megvalósítása során.

| 1.6 | Az EGSZB támogatja a célratörőbb közösségi szintű adatgyűjtés megteremtését és az adatok közös értékelését a stratégia megvalósíthatósága érdekében. Valós és összehasonlítható mérő- és mutatószámok mellett törekedni kell az adatbázisok aktualizálására és az adatok valódiságát ellenőrző módszerek fejlesztésére. Felhívja azonban a figyelmet a személyes adatok rendkívül szigorú védelmére. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB támogatja a célratörőbb közösségi szintű adatgyűjtés megteremtését és az adatok közös értékelését a stratégia megvalósíthatósága érdekében. Valós és összehasonlítható mérő- és mutatószámok mellett törekedni kell az adatbázisok aktualizálására és az adatok valódiságát ellenőrző módszerek fejlesztésére. Felhívja azonban a figyelmet a személyes adatok rendkívül szigorú védelmére.

| 1.6.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátást igénylő pácienseknek tájékoztatást kellene kapniuk a minőségi ellátáshoz való jogaikról. A tagállamoknak pedig biztosítaniuk kellene, hogy a szabad szolgáltatásnyújtás ne váljon szociális dömpinggé ezen a területen, hiszen ez hátrányosan érintené az egészségügyben dolgozókat, szakmaiságukat és végső soron magukat a betegeket is. |
| --- | --- |

1.6.1

Az EGSZB úgy véli, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátást igénylő pácienseknek tájékoztatást kellene kapniuk a minőségi ellátáshoz való jogaikról. A tagállamoknak pedig biztosítaniuk kellene, hogy a szabad szolgáltatásnyújtás ne váljon szociális dömpinggé ezen a területen, hiszen ez hátrányosan érintené az egészségügyben dolgozókat, szakmaiságukat és végső soron magukat a betegeket is.

| 1.7 | Az EGSZB üdvözli a tagállamok között és tagállamokon belül fennálló súlyos egyenlőtlenségek felszámolására tett bizottsági nyilatkozatot, felhívja azonban az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a betegmobilitás jogának támogatása és az egészségügyi dolgozók mobilitásának növekedése nem növelheti tovább ezeket az egyenlőtlenségeket. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB üdvözli a tagállamok között és tagállamokon belül fennálló súlyos egyenlőtlenségek felszámolására tett bizottsági nyilatkozatot, felhívja azonban az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a betegmobilitás jogának támogatása és az egészségügyi dolgozók mobilitásának növekedése nem növelheti tovább ezeket az egyenlőtlenségeket.

| 1.8 | Az EGSZB támogatja a prevenciót erősítő és elősegítő bizottsági szándékot, és üdvözli a különböző korosztályokat célzó egészségismereti programok bizottsági ösztönzését. Fontos szerepet kell játszania a közérdekű televíziónak és rádiónak, amely figyelemmel van az EU-népesség nagy részét kitevő szegényekre, különösen a gyermekekre, az ifjúságra, akik más módon nem jutnak valós és értékes ismeretekhez, információkhoz. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB támogatja a prevenciót erősítő és elősegítő bizottsági szándékot, és üdvözli a különböző korosztályokat célzó egészségismereti programok bizottsági ösztönzését. Fontos szerepet kell játszania a közérdekű televíziónak és rádiónak, amely figyelemmel van az EU-népesség nagy részét kitevő szegényekre, különösen a gyermekekre, az ifjúságra, akik más módon nem jutnak valós és értékes ismeretekhez, információkhoz.

| 1.9 | Az EGSZB javasolja, hogy hirdessük meg az „Egészséges európai polgár” hosszú távú kampányt, amely végigkísérné az 5 éves stratégiát, amely gördülő éves tervezéssel és visszacsatolással folyamatosan értékelhetővé és megfelelően módosíthatóvá válna. Az EGSZB javasolja, hogy az EU-polgárok egészségtudatosabb magatartásának elősegítése érdekében úgy a stratégiát, mint a programot vagy hosszú távú kampányt 10 évre terjessze ki az Európai Bizottság. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB javasolja, hogy hirdessük meg az „Egészséges európai polgár” hosszú távú kampányt, amely végigkísérné az 5 éves stratégiát, amely gördülő éves tervezéssel és visszacsatolással folyamatosan értékelhetővé és megfelelően módosíthatóvá válna. Az EGSZB javasolja, hogy az EU-polgárok egészségtudatosabb magatartásának elősegítése érdekében úgy a stratégiát, mint a programot vagy hosszú távú kampányt 10 évre terjessze ki az Európai Bizottság.

| 1.10 | Az EGSZB hangsúlyozza az érintettek széles körű bevonását a stratégia megismerésébe, megvitatásába és végrehajtásába, így, az átláthatósággal és a közreműködéssel érhető el annak elfogadása és a részvételi demokrácia megvalósítása. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB hangsúlyozza az érintettek széles körű bevonását a stratégia megismerésébe, megvitatásába és végrehajtásába, így, az átláthatósággal és a közreműködéssel érhető el annak elfogadása és a részvételi demokrácia megvalósítása.

| 1.11 | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét a munkahelyi egészség és biztonság szerepének fontosságára, és felkéri, hogy a szociális partnerek bevonásával az EU-szakpolitikákban erősebben jelenjen meg a koordinált együttműködés a prevenció és a védelem erősítésével, a tagállamok bevonásával. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét a munkahelyi egészség és biztonság szerepének fontosságára, és felkéri, hogy a szociális partnerek bevonásával az EU-szakpolitikákban erősebben jelenjen meg a koordinált együttműködés a prevenció és a védelem erősítésével, a tagállamok bevonásával.

| 1.12 | Az EGSZB javasolja, hogy helyi, regionális, tagállami és EU-s szinten a szakpolitika képviselői, a szociális partnerek, a szakmai érdekszervezetek és a civil társadalom képviselői hozzanak létre fórumot. E többszintű együttműködő fórumok hálózatot alakíthatnának az információcserére, és alkalmasak lennének a különböző érdekek bemutatására, a nemzeti és az európai uniós szakpolitikák szétválasztására és elfogadására. Ezeknek az együttműködési fórumoknak – széles célközönséget megszólítva – súlyos egészségügyi válsághelyzetben tanúsítandó egyéni és kollektív viselkedési mintákra is meg kellene tanítaniuk a polgárokat. Az erre való nevelés adott esetben mindenki érdekét szolgáló, hatékony problémamegoldást tenne lehetővé a nehéz időszakokban. |
| --- | --- |

1.12

Az EGSZB javasolja, hogy helyi, regionális, tagállami és EU-s szinten a szakpolitika képviselői, a szociális partnerek, a szakmai érdekszervezetek és a civil társadalom képviselői hozzanak létre fórumot. E többszintű együttműködő fórumok hálózatot alakíthatnának az információcserére, és alkalmasak lennének a különböző érdekek bemutatására, a nemzeti és az európai uniós szakpolitikák szétválasztására és elfogadására. Ezeknek az együttműködési fórumoknak – széles célközönséget megszólítva – súlyos egészségügyi válsághelyzetben tanúsítandó egyéni és kollektív viselkedési mintákra is meg kellene tanítaniuk a polgárokat. Az erre való nevelés adott esetben mindenki érdekét szolgáló, hatékony problémamegoldást tenne lehetővé a nehéz időszakokban.

| 1.13 | Az EGSZB javasolja, hogy az EU nemzetközi politikájában hasonló fórumok szervezésével, az érintettek bevonásával, a nemzetközi szervezetekkel együtt biztosíthatóvá váljon a szakpolitikai kérdések megvitatása, a stratégiák kialakítása és végrehajtása. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB javasolja, hogy az EU nemzetközi politikájában hasonló fórumok szervezésével, az érintettek bevonásával, a nemzetközi szervezetekkel együtt biztosíthatóvá váljon a szakpolitikai kérdések megvitatása, a stratégiák kialakítása és végrehajtása.

| 1.14 | Az EGSZB támogatja a tagállamok egészségügyi rendszereinek innovációját, és üdvözli az e-egészségügyi technológia fejlődését, azonban a szubszidiaritási elv és a betegjogok érvényesülése még további kutatásokat és megoldási javaslatokat igényelnek. |
| --- | --- |

1.14

Az EGSZB támogatja a tagállamok egészségügyi rendszereinek innovációját, és üdvözli az e-egészségügyi technológia fejlődését, azonban a szubszidiaritási elv és a betegjogok érvényesülése még további kutatásokat és megoldási javaslatokat igényelnek.

| 1.15 | Az EGSZB sajnálja, hogy az Unió valamennyi polgárát érintő stratégiához nem készült önálló költségvetés. Az EGSZB javasolja, hogy az új stratégia hatékony megvalósításához át kell tekinteni az EU költségvetését (3), hogy mely projektek érintik a polgárok egészségét, ezt monitorozni és értékelni kell, majd össze kell hangolni. A stratégia időtartama alatt törekedni kell a projekt típusú finanszírozások mellett az új, ismétlődő feladatok költségvetés típusú finanszírozásának megteremtésére is a 2013-at követő időszakra. |
| --- | --- |

1.15

Az EGSZB sajnálja, hogy az Unió valamennyi polgárát érintő stratégiához nem készült önálló költségvetés. Az EGSZB javasolja, hogy az új stratégia hatékony megvalósításához át kell tekinteni az EU költségvetését (3), hogy mely projektek érintik a polgárok egészségét, ezt monitorozni és értékelni kell, majd össze kell hangolni. A stratégia időtartama alatt törekedni kell a projekt típusú finanszírozások mellett az új, ismétlődő feladatok költségvetés típusú finanszírozásának megteremtésére is a 2013-at követő időszakra.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | A magas szintű egészségügyi ellátás része az európai szociális modellnek, amely olyan felbecsülhetetlen értékeken alapul, mint a szolidaritás, és tudatosan fejleszteni kellene (4). |
| --- | --- |

2.1

A magas szintű egészségügyi ellátás része az európai szociális modellnek, amely olyan felbecsülhetetlen értékeken alapul, mint a szolidaritás, és tudatosan fejleszteni kellene (4).

| 2.2 | A mentális és a fizikai egészséggel kapcsolatos, valamint a mentális és fizikai egészségügyi ellátáshoz való jog az európai polgárok egyik alapjoga és az aktív európai polgárság egyik fő mozgatórugója. |
| --- | --- |

2.2

A mentális és a fizikai egészséggel kapcsolatos, valamint a mentális és fizikai egészségügyi ellátáshoz való jog az európai polgárok egyik alapjoga és az aktív európai polgárság egyik fő mozgatórugója.

| 2.3 | Az európai polgárt kell a középpontba helyezni, és közösen kell kialakítani az egészség és biztonság közösségi kultúráját. |
| --- | --- |

2.3

Az európai polgárt kell a középpontba helyezni, és közösen kell kialakítani az egészség és biztonság közösségi kultúráját.

| 2.4 | Az EU-ban elsőrendű fontossággal bír a szegénység elleni küzdelem és a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés mindenki számára, mely alapvető mutatója a sikernek az egészségügy területén, de a versenyképesség elősegítésének is (5). |
| --- | --- |

2.4

Az EU-ban elsőrendű fontossággal bír a szegénység elleni küzdelem és a jó minőségű egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés mindenki számára, mely alapvető mutatója a sikernek az egészségügy területén, de a versenyképesség elősegítésének is (5).

3.   A fehér könyv tartalma

| 3.1 | Az Európai Bizottság két konzultációt tartott az egészségügyről. A meghallgatás általános támogatást adott egy új egészségpolitikai stratégiának Európában, valamint kifejezte az Európai Bizottság és az EU-tagállamok közötti, az egészségvédelem további európai javítását célzó szorosabb együttműködés iránti igényt. |
| --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság két konzultációt tartott az egészségügyről. A meghallgatás általános támogatást adott egy új egészségpolitikai stratégiának Európában, valamint kifejezte az Európai Bizottság és az EU-tagállamok közötti, az egészségvédelem további európai javítását célzó szorosabb együttműködés iránti igényt.

| 3.2 | A nyilvános konzultáció során néhány fő kérdést kiemeltek:






  — | az egészségügyi veszélyek leküzdését, |
| --- | --- | --- |

3.2

A nyilvános konzultáció során néhány fő kérdést kiemeltek:

—

az egészségügyi veszélyek leküzdését,

| — | az egészségügyi hátrányokat, beleértve a nemek szerintieket is, |
| --- | --- |

—

az egészségügyi hátrányokat, beleértve a nemek szerintieket is,

| — | a polgárok tájékoztatása és felvilágosítása fontosságát, |
| --- | --- |

—

a polgárok tájékoztatása és felvilágosítása fontosságát,

| — | a határokon átnyúló egészségügyi ellátás minőségét és biztonságát, |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló egészségügyi ellátás minőségét és biztonságát,

| — | azoknak a lényeges egészségügyi tényezőknek a meghatározását, amelyek az életmóddal kapcsolatosak. Így a táplálkozást, a testmozgást, az alkoholfogyasztást, a dohányzást és a pszichés egészséget, |
| --- | --- |

—

azoknak a lényeges egészségügyi tényezőknek a meghatározását, amelyek az életmóddal kapcsolatosak. Így a táplálkozást, a testmozgást, az alkoholfogyasztást, a dohányzást és a pszichés egészséget,

| — | az európai információs rendszer fejlesztésének szükségességét az európai egészségpolitikai stratégia fejlesztésének érdekében. |
| --- | --- |

—

az európai információs rendszer fejlesztésének szükségességét az európai egészségpolitikai stratégia fejlesztésének érdekében.

| 3.3 | A 2007. december 13-án aláírt Lisszaboni Szerződés az eddigi 152. cikket kiegészíti és pontosítja azzal, hogy az „emberi egészség” helyett bevezeti „az emberek testi és szellemi egészsége” fogalmat. Kibővíti a szerződés tartalmát a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérésére, ezek korai előrejelzésére és az ezek elleni küzdelemre is. |
| --- | --- |

3.3

A 2007. december 13-án aláírt Lisszaboni Szerződés az eddigi 152. cikket kiegészíti és pontosítja azzal, hogy az „emberi egészség” helyett bevezeti „az emberek testi és szellemi egészsége” fogalmat. Kibővíti a szerződés tartalmát a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyek figyelemmel kísérésére, ezek korai előrejelzésére és az ezek elleni küzdelemre is.

| 3.4 | A fehér könyv hangsúlyozza a közös értékeket, a jó minőségű ellátáshoz való hozzáférést, az egyenlőséget és a szolidaritást. Az Európai Bizottság négy alapelvre támaszkodva alakította ki a közös stratégiai elképzelést:






  — | Közös egészségügyi értékek, |
| --- | --- | --- |

3.4

A fehér könyv hangsúlyozza a közös értékeket, a jó minőségű ellátáshoz való hozzáférést, az egyenlőséget és a szolidaritást. Az Európai Bizottság négy alapelvre támaszkodva alakította ki a közös stratégiai elképzelést:

—

Közös egészségügyi értékek,

| — | Az egészség a legnagyobb kincs, |
| --- | --- |

—

Az egészség a legnagyobb kincs,

| — | Egészség minden politikában, |
| --- | --- |

—

Egészség minden politikában,

| — | Az EU szerepének erősítése a globális egészségügyben. |
| --- | --- |

—

Az EU szerepének erősítése a globális egészségügyben.

| 3.5 | Ezek alapján három fő célkitűzést fogalmaz meg a következő évekre:






  — | Az egészség védelme az öregedő Európában, |
| --- | --- | --- |

3.5

Ezek alapján három fő célkitűzést fogalmaz meg a következő évekre:

—

Az egészség védelme az öregedő Európában,

| — | A polgárok védelme az egészséget fenyegető veszélyektől, |
| --- | --- |

—

A polgárok védelme az egészséget fenyegető veszélyektől,

| — | A dinamikus egészségügyi rendszerek és az új technológiák támogatása. |
| --- | --- |

—

A dinamikus egészségügyi rendszerek és az új technológiák támogatása.

Az Európai Bizottság 18 intézkedési javaslatot tett a célkitűzések megvalósítására.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB egyetért a fehér könyvben meghatározott alapelvekkel, ezért üdvözli az „egészség minden politikában” alapelvet, amely a stratégia támogatása és megvalósítása érdekében sokkal szorosabb együttműködést fog szükségessé tenni az Európai Bizottság, a szociális partnerek, a társadalmi szervezetek, a tudományos világ és a média között. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB egyetért a fehér könyvben meghatározott alapelvekkel, ezért üdvözli az „egészség minden politikában” alapelvet, amely a stratégia támogatása és megvalósítása érdekében sokkal szorosabb együttműködést fog szükségessé tenni az Európai Bizottság, a szociális partnerek, a társadalmi szervezetek, a tudományos világ és a média között.

| 4.2 | Az EGSZB tisztában van a világ közegészségügye előtt álló három fő kihívással: küzdelem a folyamatosan változó mikrobiológiai világgal, a változó emberi szokások és megváltozott viselkedési módok, küzdelem a figyelemért és a pénzügyi forrásokért (6). Ugyancsak ismeri az EU közössége előtt álló feladatokat és lehetőségeket:






  — | a népesség elöregedését, mely újabb és újabb kihívásokat jelent a diagnosztikában és a gyógyításban, ápolásban egyaránt, |
| --- | --- | --- |

4.2

Az EGSZB tisztában van a világ közegészségügye előtt álló három fő kihívással: küzdelem a folyamatosan változó mikrobiológiai világgal, a változó emberi szokások és megváltozott viselkedési módok, küzdelem a figyelemért és a pénzügyi forrásokért (6). Ugyancsak ismeri az EU közössége előtt álló feladatokat és lehetőségeket:

—

a népesség elöregedését, mely újabb és újabb kihívásokat jelent a diagnosztikában és a gyógyításban, ápolásban egyaránt,

| — | az egészséget fenyegető veszélyeket, pl. a fertőző betegségek okozta járványok, a bioterrorizmus egyre komolyabb problémát jelentenek, |
| --- | --- |

—

az egészséget fenyegető veszélyeket, pl. a fertőző betegségek okozta járványok, a bioterrorizmus egyre komolyabb problémát jelentenek,

| — | a klímaváltozást és a globalizáció rejtett veszélyeit. |
| --- | --- |

—

a klímaváltozást és a globalizáció rejtett veszélyeit.

| — | Ugyanakkor az új technológiák dinamikus fejlődését is, amely az egészségfejlesztés, a betegségmegelőzés és kezelés módjának dinamikus változását eredményezheti. |
| --- | --- |

—

Ugyanakkor az új technológiák dinamikus fejlődését is, amely az egészségfejlesztés, a betegségmegelőzés és kezelés módjának dinamikus változását eredményezheti.

| 4.3 | Az EGSZB hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy az érdekeltek (a hatóságok, a szociális partnerek, a civil szervezetek, amelybe beleértendők a reprezentatív betegszervezetek, a fogyasztóvédelmi szervezetek) meghatározó, aktív szerepet kapjanak mind a problémák feltárásában és megoldásában, mind az egészségtudatos magatartás kialakításában. |
| --- | --- |

4.3

Az EGSZB hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy az érdekeltek (a hatóságok, a szociális partnerek, a civil szervezetek, amelybe beleértendők a reprezentatív betegszervezetek, a fogyasztóvédelmi szervezetek) meghatározó, aktív szerepet kapjanak mind a problémák feltárásában és megoldásában, mind az egészségtudatos magatartás kialakításában.

| 4.4 | Az EGSZB hiányolja a szociális partnerek és a civil társadalom szereplői, mégpedig a szakmai és a reprezentatív betegszervezetek bevonását. Az EGSZB javasolja a szociális partnerség keretében a hatóságokkal (helyi, regionális, tagállami és EU-s szinten) való együttműködést, ugyanakkor a pénzeszközök hatékony felhasználása elengedhetetlen feltétel az egészségügyi stratégia és az EU gazdasági sikerének megvalósításához. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB hiányolja a szociális partnerek és a civil társadalom szereplői, mégpedig a szakmai és a reprezentatív betegszervezetek bevonását. Az EGSZB javasolja a szociális partnerség keretében a hatóságokkal (helyi, regionális, tagállami és EU-s szinten) való együttműködést, ugyanakkor a pénzeszközök hatékony felhasználása elengedhetetlen feltétel az egészségügyi stratégia és az EU gazdasági sikerének megvalósításához.

5.   Az európai polgárok egészsége

| 5.1 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a „Polgári Menetrend” megvalósítása során a polgári és a betegjogok a közösségi egészségügyi politika kulcsfontosságú kiindulási pontját kell hogy képezzék, a szolidaritást mint az európai szociális modell működtető erejét tudatosan fejleszteni kell mindannyiunk egészsége érdekében (7). |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottsággal abban, hogy a „Polgári Menetrend” megvalósítása során a polgári és a betegjogok a közösségi egészségügyi politika kulcsfontosságú kiindulási pontját kell hogy képezzék, a szolidaritást mint az európai szociális modell működtető erejét tudatosan fejleszteni kell mindannyiunk egészsége érdekében (7).

| 5.2 | Az EGSZB támogatja az aktív európai polgárságot, amely elképzelhetetlen egészségtudatos magatartás nélkül. Az eddigi EU-s és tagállami törekvések ellenére nagy eltérések vannak a polgárok egészségi állapotában (8), az egészséges életmódhoz való hozzájutásban, az esélyegyenlőségben – beleértve (9) a nemek közötti különbségeket is és a különösen sérülékeny hátrányos helyzetű csoportokat. Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy a tagországok együttműködését elősegítve a „csoporthátrányok” megfelelő feltérképezését követően specifikus megoldások és támogatási rendszerek kerüljenek kialakításra, valamint – a demográfiai görbe változásának figyelembevétele érdekében – arra is, hogy támogassa az idősek egészségmegőrzését és -javítását célzó speciális programokat, kedvezően befolyásolva ezzel a megbetegedések számának alakulását az egész társadalomra nézve. |
| --- | --- |

5.2

Az EGSZB támogatja az aktív európai polgárságot, amely elképzelhetetlen egészségtudatos magatartás nélkül. Az eddigi EU-s és tagállami törekvések ellenére nagy eltérések vannak a polgárok egészségi állapotában (8), az egészséges életmódhoz való hozzájutásban, az esélyegyenlőségben – beleértve (9) a nemek közötti különbségeket is és a különösen sérülékeny hátrányos helyzetű csoportokat. Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, hogy a tagországok együttműködését elősegítve a „csoporthátrányok” megfelelő feltérképezését követően specifikus megoldások és támogatási rendszerek kerüljenek kialakításra, valamint – a demográfiai görbe változásának figyelembevétele érdekében – arra is, hogy támogassa az idősek egészségmegőrzését és -javítását célzó speciális programokat, kedvezően befolyásolva ezzel a megbetegedések számának alakulását az egész társadalomra nézve.

| 5.3 | Az EGSZB a tagországokon belüli és a tagországok közti egyenlőtlenségek miatt támogatja azt a közös célt, hogy az egészségre vonatkozó politikák segítsék elő a szegénységet csökkentő és visszaszorító stratégiákat. Bár az egészségügyi ágazat költségei folyamatosan nőnek, ez a növekedés nem okozhatja az egyének és a háztartások életszínvonalának csökkenését vagy elszegényedését (sem az EU-n belül, sem azon kívül). Ezért a megfelelő egészségügyi és szociális szolgáltatások nyújtása során garantálni kell az esélyegyenlőséget és a megfizethetőséget, valamint a helyi szintű hozzáférést. El kell kerülni a társadalmak további szétszakadását szegényekre és gazdagokra. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB a tagországokon belüli és a tagországok közti egyenlőtlenségek miatt támogatja azt a közös célt, hogy az egészségre vonatkozó politikák segítsék elő a szegénységet csökkentő és visszaszorító stratégiákat. Bár az egészségügyi ágazat költségei folyamatosan nőnek, ez a növekedés nem okozhatja az egyének és a háztartások életszínvonalának csökkenését vagy elszegényedését (sem az EU-n belül, sem azon kívül). Ezért a megfelelő egészségügyi és szociális szolgáltatások nyújtása során garantálni kell az esélyegyenlőséget és a megfizethetőséget, valamint a helyi szintű hozzáférést. El kell kerülni a társadalmak további szétszakadását szegényekre és gazdagokra.

| 5.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy valamennyi európai polgárnak egyenlő joga kellene, hogy legyen a testi és mentális egészségügyi kérdésekkel kapcsolatosan és az egészségügyi ellátáshoz. Ez csak úgy érhető el, ha az olyan hátrányos helyzetű csoportok, mint a tartós szegénységben élők, a marginalizálódott csoportok vagy a vallási okok miatt kirekesztettek megkülönböztetett figyelemben részesülnek. A közegészségügyi fejlesztéseknek a mentális egészségre, különösen a kockázatoknak kitett csoportokra nagyobb figyelmet kell fordítani (10). |
| --- | --- |

5.4

Az EGSZB úgy véli, hogy valamennyi európai polgárnak egyenlő joga kellene, hogy legyen a testi és mentális egészségügyi kérdésekkel kapcsolatosan és az egészségügyi ellátáshoz. Ez csak úgy érhető el, ha az olyan hátrányos helyzetű csoportok, mint a tartós szegénységben élők, a marginalizálódott csoportok vagy a vallási okok miatt kirekesztettek megkülönböztetett figyelemben részesülnek. A közegészségügyi fejlesztéseknek a mentális egészségre, különösen a kockázatoknak kitett csoportokra nagyobb figyelmet kell fordítani (10).

| 5.5 | Az EGSZB javasolja, hogy a tagállamok továbbra is segítsék elő a kultúrák közötti párbeszédet az EU és az egyes európai polgárok támogatása szempontjából, különösen az egészségügyi szolgáltatások nyújtása és igénybevétele során. A különböző kultúrák és a többnyelvűség megismerése és támogatása sokat lendíthet az egészségtudatos magatartás felismerésében és elfogadásában, sőt kölcsönös segítésében (11), és az egészségügyi szolgáltatások, a prevenció, a gyógyítás időben való igénybevételénél. |
| --- | --- |

5.5

Az EGSZB javasolja, hogy a tagállamok továbbra is segítsék elő a kultúrák közötti párbeszédet az EU és az egyes európai polgárok támogatása szempontjából, különösen az egészségügyi szolgáltatások nyújtása és igénybevétele során. A különböző kultúrák és a többnyelvűség megismerése és támogatása sokat lendíthet az egészségtudatos magatartás felismerésében és elfogadásában, sőt kölcsönös segítésében (11), és az egészségügyi szolgáltatások, a prevenció, a gyógyítás időben való igénybevételénél.

| 5.6 | Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, dolgozzon ki javaslatokat az egészségtudatos magatartás kialakításának valamennyi szakpolitikába való beépítésére, hogy a mentális és fizikai egészségről szóló független információk azokhoz a csoportokhoz is eljussanak, akik nem rendelkeznek internet-elérhetőséggel, a hátrányos helyzetűekhez, akiknek a száma sajnálatosan növekszik. Ilyen eszközök lehetnek a nem kereskedelmi fenntartású rádió, televízió bevonásával terjesztett közegészségügyi információk és az egészségre vonatkozó ismeretek (beleértve a prevenciót is), valamint az egészségügyi intézmények időben való felkeresését lehetővé tevő tájékoztatás. Olyan kommunikációs eszközöket is alkalmazni lehetne, mint az internet, amelyhez betegek és egészségügyi dolgozók is hozzáférnek. |
| --- | --- |

5.6

Az EGSZB felkéri az Európai Bizottságot, dolgozzon ki javaslatokat az egészségtudatos magatartás kialakításának valamennyi szakpolitikába való beépítésére, hogy a mentális és fizikai egészségről szóló független információk azokhoz a csoportokhoz is eljussanak, akik nem rendelkeznek internet-elérhetőséggel, a hátrányos helyzetűekhez, akiknek a száma sajnálatosan növekszik. Ilyen eszközök lehetnek a nem kereskedelmi fenntartású rádió, televízió bevonásával terjesztett közegészségügyi információk és az egészségre vonatkozó ismeretek (beleértve a prevenciót is), valamint az egészségügyi intézmények időben való felkeresését lehetővé tevő tájékoztatás. Olyan kommunikációs eszközöket is alkalmazni lehetne, mint az internet, amelyhez betegek és egészségügyi dolgozók is hozzáférnek.

| 5.7 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy hozzáadott értéket jelentenek a dohányzásellenes kampány, a közös szabványok kidolgozása az élelmiszer-címkézés területén, a gyógyszerészeti kutatás és az e-egészség fejlesztése és terjesztése. A legjobb gyakorlatok terjesztése és a teljesítményértékelés több területen fontos szerepet játszhat a szűkös pénzügyi források hatékony és eredményes felhasználásában. |
| --- | --- |

5.7

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy hozzáadott értéket jelentenek a dohányzásellenes kampány, a közös szabványok kidolgozása az élelmiszer-címkézés területén, a gyógyszerészeti kutatás és az e-egészség fejlesztése és terjesztése. A legjobb gyakorlatok terjesztése és a teljesítményértékelés több területen fontos szerepet játszhat a szűkös pénzügyi források hatékony és eredményes felhasználásában.

| 5.8 | Az EGSZB fontosnak tartja a családtámogató politikát, a megfelelő képzést és támogatást az egészségtudatos magatartás kialakítására, mely már a gyermekét váró édesanyával való törődéssel kezdődhet (12). Ezért az európai polgárság elősegítésére az EGSZB javasolja az „Egészséges európai polgár” hosszú távú kampány megindítását. |
| --- | --- |

5.8

Az EGSZB fontosnak tartja a családtámogató politikát, a megfelelő képzést és támogatást az egészségtudatos magatartás kialakítására, mely már a gyermekét váró édesanyával való törődéssel kezdődhet (12). Ezért az európai polgárság elősegítésére az EGSZB javasolja az „Egészséges európai polgár” hosszú távú kampány megindítását.

| 5.9 | Az EGSZB, miközben támogatja a szabad munkaerő-áramlást és elismeri a betegek jogait, felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a betegek és az egészségügyi dolgozók mobilitása nem növelheti tovább az egészségügyi szolgáltatásokban már amúgy is fennálló egyenlőtlenségeket, sőt azokat meg kell szüntetni (13). |
| --- | --- |

5.9

Az EGSZB, miközben támogatja a szabad munkaerő-áramlást és elismeri a betegek jogait, felhívja az Európai Bizottság figyelmét arra, hogy a betegek és az egészségügyi dolgozók mobilitása nem növelheti tovább az egészségügyi szolgáltatásokban már amúgy is fennálló egyenlőtlenségeket, sőt azokat meg kell szüntetni (13).

| 5.10 | Az EGSZB megállapítja, hogy az elegendő és jó minőségű egészségügyi és szociális közszolgáltatások előfeltétele, hogy megfelelően képzett és elegendő létszámú munkavállaló legyen. Ezért jobban meg kell fizetni és nagyobb társadalmi és erkölcsi elismerésben kell részesíteni az ezen a területen dolgozó munkavállalókat, hogy a fiatalok előtt is vonzóvá váljék e munka. Az EGSZB aggódik az öregedő, a burn-out szindrómának, munkahelyi stressznek kitett egészségügyi és szociális dolgozók egészségéért, ezért úgy véli, hogy hangsúlyozni kell az egészségügyi ellátásban dolgozók és a szociális szolgálatok által végzett munka értékét, kiemelve, hogy az ebben az ágazatban dolgozó szakképzett munkaerő értékes munkát végez az egész társadalom számára az egészségmegőrzés terén. |
| --- | --- |

5.10

Az EGSZB megállapítja, hogy az elegendő és jó minőségű egészségügyi és szociális közszolgáltatások előfeltétele, hogy megfelelően képzett és elegendő létszámú munkavállaló legyen. Ezért jobban meg kell fizetni és nagyobb társadalmi és erkölcsi elismerésben kell részesíteni az ezen a területen dolgozó munkavállalókat, hogy a fiatalok előtt is vonzóvá váljék e munka. Az EGSZB aggódik az öregedő, a burn-out szindrómának, munkahelyi stressznek kitett egészségügyi és szociális dolgozók egészségéért, ezért úgy véli, hogy hangsúlyozni kell az egészségügyi ellátásban dolgozók és a szociális szolgálatok által végzett munka értékét, kiemelve, hogy az ebben az ágazatban dolgozó szakképzett munkaerő értékes munkát végez az egész társadalom számára az egészségmegőrzés terén.

| 5.11 | Nemzeti szinten tudatosan kell törekedni egy határozott egészségügyi politikára, amely csak akkor valósítható meg, ha elegendő költségvetési eszköz és/vagy társadalombiztosítási finanszírozás áll rendelkezésre. A tagállamoknak valójában nemcsak a népesség jóléte, hanem a polgárok egészsége érdekében is kell beruházásokat tenniük. |
| --- | --- |

5.11

Nemzeti szinten tudatosan kell törekedni egy határozott egészségügyi politikára, amely csak akkor valósítható meg, ha elegendő költségvetési eszköz és/vagy társadalombiztosítási finanszírozás áll rendelkezésre. A tagállamoknak valójában nemcsak a népesség jóléte, hanem a polgárok egészsége érdekében is kell beruházásokat tenniük.

6.   Határokon átnyúló és globális kérdések

| 6.1 | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a globalizáció és egészség kérdésében az EU kiemelt szerepet játszhat az EU határain belül és kívül eső szakpolitikában, a globális egészségügyi problémák megoldásában, így a katasztrófák, járványok és a klímaváltozással együtt megjelenő új kihívások közösségi szintű megoldásában, az egészségügyi dolgozók globális hiányának kezelésében a speciális kompenzációs alap igénybevételével (14); valamint a gyógyszerekhez való nemzetközi hozzájutás elősegítése területén egyaránt hozzáadott értéket jelenthet. |
| --- | --- |

6.1

Az EGSZB egyetért azzal, hogy a globalizáció és egészség kérdésében az EU kiemelt szerepet játszhat az EU határain belül és kívül eső szakpolitikában, a globális egészségügyi problémák megoldásában, így a katasztrófák, járványok és a klímaváltozással együtt megjelenő új kihívások közösségi szintű megoldásában, az egészségügyi dolgozók globális hiányának kezelésében a speciális kompenzációs alap igénybevételével (14); valamint a gyógyszerekhez való nemzetközi hozzájutás elősegítése területén egyaránt hozzáadott értéket jelenthet.

| 6.2 | Az egészséget érintő meglevő (HIV/AIDS) és újonnan jelentkező veszélyek esetében, melyek határon átnyúló jellegűek, az EU hozzáadott értéket biztosító szerepe egyre nagyobb jelentőségű, mivel ezeket a problémákat (a triterápiás kezelésekhez való hozzájutást) a tagállamok önmagukban nem képesek megoldani. Elsősorban a fertőző betegségek esetében az ellenőrzések, a védelem megerősítéséről és a megelőzés koordinált szervezéséről van szó. |
| --- | --- |

6.2

Az egészséget érintő meglevő (HIV/AIDS) és újonnan jelentkező veszélyek esetében, melyek határon átnyúló jellegűek, az EU hozzáadott értéket biztosító szerepe egyre nagyobb jelentőségű, mivel ezeket a problémákat (a triterápiás kezelésekhez való hozzájutást) a tagállamok önmagukban nem képesek megoldani. Elsősorban a fertőző betegségek esetében az ellenőrzések, a védelem megerősítéséről és a megelőzés koordinált szervezéséről van szó.

| 6.3 | Az EGSZB hiányolja az EU-s egészségügyi stratégia sikerének kiemelkedő szereplőit, az egészségügyi munkavállalókat érintő speciális bizottsági intézkedési javaslatokat. Egyértelműen bizonyítható a szoros összefüggés az egészségügyi munkavállalók hiánya és az elégtelen ellátás vagy az ellátási hiány problémája között. |
| --- | --- |

6.3

Az EGSZB hiányolja az EU-s egészségügyi stratégia sikerének kiemelkedő szereplőit, az egészségügyi munkavállalókat érintő speciális bizottsági intézkedési javaslatokat. Egyértelműen bizonyítható a szoros összefüggés az egészségügyi munkavállalók hiánya és az elégtelen ellátás vagy az ellátási hiány problémája között.

| 6.4 | Az EGSZB hangsúlyozza a betegjogok etikus érvényesülését az orvos/beteg/és valamennyi egészségügyi dolgozó kapcsolatában. A fejlődő és változó világban, beleértve a gyógyító technológiák dinamikus fejlődését is, hangsúlyozott szerepet kell kapnia az etikának, a személyes adatok védelmének, ezért a képzésben, továbbképzésben különös figyelmet kell fordítani erre. |
| --- | --- |

6.4

Az EGSZB hangsúlyozza a betegjogok etikus érvényesülését az orvos/beteg/és valamennyi egészségügyi dolgozó kapcsolatában. A fejlődő és változó világban, beleértve a gyógyító technológiák dinamikus fejlődését is, hangsúlyozott szerepet kell kapnia az etikának, a személyes adatok védelmének, ezért a képzésben, továbbképzésben különös figyelmet kell fordítani erre.

| 6.5 | Az EGSZB felhívja a figyelmet az egészségügyi dolgozók növekvő hiányára és elöregedésére, ezért etikus megközelítést igényel a munkavállalók toborzása, és az EU-n belüli és a harmadik országokból érkező egészségügyi munkavállalók helyzete is sajátos integrációs, szakképesítési és javadalmazási politikát igényel. Meg kell vizsgálni annak a lehetőségét, hogy hogyan lehetne elősegíteni a képzett egészségügyi migránsok visszatelepedését, hozzájárulva ezáltal a saját országuk egészségügyi rendszerének fejlesztéséhez. Ami pedig az egészségügyben dolgozók Közösségen belüli migrációját illeti, a tagállamoknak ügyelniük kellene arra, hogy a szabad szolgáltatásnyújtás ne váljon szociális dömpinggé ezen a területen, hiszen ez hátrányosan érintené az egészségügyben dolgozókat, szakmaiságukat és végső soron magukat a betegeket is. |
| --- | --- |

6.5

Az EGSZB felhívja a figyelmet az egészségügyi dolgozók növekvő hiányára és elöregedésére, ezért etikus megközelítést igényel a munkavállalók toborzása, és az EU-n belüli és a harmadik országokból érkező egészségügyi munkavállalók helyzete is sajátos integrációs, szakképesítési és javadalmazási politikát igényel. Meg kell vizsgálni annak a lehetőségét, hogy hogyan lehetne elősegíteni a képzett egészségügyi migránsok visszatelepedését, hozzájárulva ezáltal a saját országuk egészségügyi rendszerének fejlesztéséhez. Ami pedig az egészségügyben dolgozók Közösségen belüli migrációját illeti, a tagállamoknak ügyelniük kellene arra, hogy a szabad szolgáltatásnyújtás ne váljon szociális dömpinggé ezen a területen, hiszen ez hátrányosan érintené az egészségügyben dolgozókat, szakmaiságukat és végső soron magukat a betegeket is.

7.   A stratégia elfogadása és megvalósítása

| 7.1 | Az EGSZB sajnálja, hogy nincsen elegendő, valós, értékelhető és összehasonlítható adat, információ az európai polgárokról, nincsenek összehasonlítható monitoringrendszerek sem a tagállamok, sem a régiók között. A munkahelyi egészség és biztonság területéről származó információk is nagyon nagy eltéréseket, illetve sok fekete lyukat valószínűsítenek (15). Bizonyos EU-ügynökségek fontos szerepet játszanak ebben. |
| --- | --- |

7.1

Az EGSZB sajnálja, hogy nincsen elegendő, valós, értékelhető és összehasonlítható adat, információ az európai polgárokról, nincsenek összehasonlítható monitoringrendszerek sem a tagállamok, sem a régiók között. A munkahelyi egészség és biztonság területéről származó információk is nagyon nagy eltéréseket, illetve sok fekete lyukat valószínűsítenek (15). Bizonyos EU-ügynökségek fontos szerepet játszanak ebben.

| 7.2 | Az EGSZB javasolja, hogy regionális, nemzeti és európai szinten további erőfeszítésekre kerüljön sor a vonatkozó statisztikai adatgyűjtések és a mutatószámok meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

7.2

Az EGSZB javasolja, hogy regionális, nemzeti és európai szinten további erőfeszítésekre kerüljön sor a vonatkozó statisztikai adatgyűjtések és a mutatószámok meghatározása érdekében.

| 7.3 | A megújított lisszaboni stratégia sikere szorosan összefügg a munkavállalók munkahelyi egészségével és biztonságával. Az egészség szempontjából a munkahelyi körülmények különösen fontosak, mivel egy felnőtt ember élete egyharmadát a munkahelyen tölti. A veszélyes és egészségtelen munkahelyi környezet pedig 3–5 %-os veszteséget jelent a GNP szempontjából. A munkahelyi egészség és biztonság megteremtésének és folyamatos biztosításának legfőbb eszköze a megelőzés. A kkv-knak, ahol a munkavállalók több mint 80 %-a dolgozik, speciális támogatást kell nyújtani, amennyiben elfogadják és betartják a szociális partnerek közötti megállapodást, mert a pénzügyi források és lehetőségek tekintetében nagy hátrányban vannak (a multinacionális cégekkel szemben). Az EGSZB sajnálja, hogy az egyéni vállalkozók nem részesei a munkahelyi védelemnek. |
| --- | --- |

7.3

A megújított lisszaboni stratégia sikere szorosan összefügg a munkavállalók munkahelyi egészségével és biztonságával. Az egészség szempontjából a munkahelyi körülmények különösen fontosak, mivel egy felnőtt ember élete egyharmadát a munkahelyen tölti. A veszélyes és egészségtelen munkahelyi környezet pedig 3–5 %-os veszteséget jelent a GNP szempontjából. A munkahelyi egészség és biztonság megteremtésének és folyamatos biztosításának legfőbb eszköze a megelőzés. A kkv-knak, ahol a munkavállalók több mint 80 %-a dolgozik, speciális támogatást kell nyújtani, amennyiben elfogadják és betartják a szociális partnerek közötti megállapodást, mert a pénzügyi források és lehetőségek tekintetében nagy hátrányban vannak (a multinacionális cégekkel szemben). Az EGSZB sajnálja, hogy az egyéni vállalkozók nem részesei a munkahelyi védelemnek.

| 7.4 | Az EGSZB támogatja a tagállamok egészségügyi rendszereinek a szolgáltatás minőségének javítása irányába mutató innovációját. A tagállamon belüli és kívüli egyenlőtlenségek kiküszöbölésére a tagállamok felelőssége mellett meg kell vizsgálni a régiók szerepvállalását is, amely nem járhat a tagállami hatáskör elvonásával. Ezért az EGSZB sajnálkozását fejezi ki a közegészségügyi rendszerek egyes tagállamokban jelenleg folyó reformja miatt, amelyek célja az állami egészségbiztosítási rendszerek korlátozása és a közegészségügyi rendszerek nagymértékű privatizációja. |
| --- | --- |

7.4

Az EGSZB támogatja a tagállamok egészségügyi rendszereinek a szolgáltatás minőségének javítása irányába mutató innovációját. A tagállamon belüli és kívüli egyenlőtlenségek kiküszöbölésére a tagállamok felelőssége mellett meg kell vizsgálni a régiók szerepvállalását is, amely nem járhat a tagállami hatáskör elvonásával. Ezért az EGSZB sajnálkozását fejezi ki a közegészségügyi rendszerek egyes tagállamokban jelenleg folyó reformja miatt, amelyek célja az állami egészségbiztosítási rendszerek korlátozása és a közegészségügyi rendszerek nagymértékű privatizációja.

| 7.5 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság célkitűzését, amely elősegíti és erősíti a prevenciót: az idősek, a gyermekek és a fiatalok egészségét javító bizottsági szándékot, amely szorosan összefügg a dohánytermékekkel, a táplálkozással, az alkohollal, a mentális egészséggel (ideértve az Alzheimer-kórt is) és a rákszűréssel kapcsolatos bizottsági intézkedési javaslatokkal is (16). |
| --- | --- |

7.5

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság célkitűzését, amely elősegíti és erősíti a prevenciót: az idősek, a gyermekek és a fiatalok egészségét javító bizottsági szándékot, amely szorosan összefügg a dohánytermékekkel, a táplálkozással, az alkohollal, a mentális egészséggel (ideértve az Alzheimer-kórt is) és a rákszűréssel kapcsolatos bizottsági intézkedési javaslatokkal is (16).

| 7.6 | Az EGSZB üdvözli a technológiai fejlődés eredményeit, azonban az egyenlő esélyek követelményei az e-egészségügyi megoldási javaslattal – mivel az erre vonatkozó szakmai elképzelések nem ismertek – nem látszanak biztosítottnak. A költségcsökkentésre és polgárközpontúságra való hivatkozás indokolt, azonban a betegjogok érvényesülése és a tagállamok fejlesztési és ellenőrzési feladatai nem körvonalazódnak kellően. |
| --- | --- |

7.6

Az EGSZB üdvözli a technológiai fejlődés eredményeit, azonban az egyenlő esélyek követelményei az e-egészségügyi megoldási javaslattal – mivel az erre vonatkozó szakmai elképzelések nem ismertek – nem látszanak biztosítottnak. A költségcsökkentésre és polgárközpontúságra való hivatkozás indokolt, azonban a betegjogok érvényesülése és a tagállamok fejlesztési és ellenőrzési feladatai nem körvonalazódnak kellően.

| 7.7 | Az EGSZB támogatja a megerősített együttműködést a nemzetközi szervezetekkel, valamint az új kezdeményezéseket. Az EU a nemzetközi segítségnyújtás területén kiemelkedő szerepet tölt be, ezért az EGSZB egyetért a WHO-val való szorosabb együttműködéssel. |
| --- | --- |

7.7

Az EGSZB támogatja a megerősített együttműködést a nemzetközi szervezetekkel, valamint az új kezdeményezéseket. Az EU a nemzetközi segítségnyújtás területén kiemelkedő szerepet tölt be, ezért az EGSZB egyetért a WHO-val való szorosabb együttműködéssel.

| 7.8 | Az EU a XXI. század WHO-s célkitűzéseit akkor tudja elősegíteni, ha a tagországokkal, az ENSZ szervezeteivel, a WHO-val, az ILO-val és más nemzetközi szervezetekkel, pl. a Nemzetközi Migrációs Szervezettel együttműködik. Erősíteni kell a kapcsolatot a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel is (IMF és Világbank). Nemzetközi szinten is elő kell segíteni a fórumok létrehozását a szociális partnerekkel, a szakmai és civil szervezetekkel, különösen a reprezentatív beteg- és fogyasztóvédelmi szervezetekkel. |
| --- | --- |

7.8

Az EU a XXI. század WHO-s célkitűzéseit akkor tudja elősegíteni, ha a tagországokkal, az ENSZ szervezeteivel, a WHO-val, az ILO-val és más nemzetközi szervezetekkel, pl. a Nemzetközi Migrációs Szervezettel együttműködik. Erősíteni kell a kapcsolatot a nemzetközi pénzügyi szervezetekkel is (IMF és Világbank). Nemzetközi szinten is elő kell segíteni a fórumok létrehozását a szociális partnerekkel, a szakmai és civil szervezetekkel, különösen a reprezentatív beteg- és fogyasztóvédelmi szervezetekkel.

| 7.9 | Az EGSZB javasolja, hogy az EU nemzetközi szinten erősítendő szerepvállalásában az EGSZB hatáskörén belül vállaljon aktívabb szerepet egy-egy téma nemzetközi szintű megvitatásában is (pl. a klímaváltozás okozta új kihívások az emberi egészséget illetően). |
| --- | --- |

7.9

Az EGSZB javasolja, hogy az EU nemzetközi szinten erősítendő szerepvállalásában az EGSZB hatáskörén belül vállaljon aktívabb szerepet egy-egy téma nemzetközi szintű megvitatásában is (pl. a klímaváltozás okozta új kihívások az emberi egészséget illetően).

| 7.10 | Az EU szomszédsági és nemzetközi politikájában az egészségügyi stratégiának állandó témaként napirenden kell lennie, épp az új járványok, veszélyek és katasztrófák következményei és a klímaváltozással, illetve egyéb tényezőkkel összefüggő új egészségügyi problémák elleni közös fellépés érdekében. |
| --- | --- |

7.10

Az EU szomszédsági és nemzetközi politikájában az egészségügyi stratégiának állandó témaként napirenden kell lennie, épp az új járványok, veszélyek és katasztrófák következményei és a klímaváltozással, illetve egyéb tényezőkkel összefüggő új egészségügyi problémák elleni közös fellépés érdekében.

8.   Pénzügyi eszközök és források

| 8.1 | Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egészségügyi stratégiát az EU-politika minden területén figyelembe kell venni. Az ennek megfelelő anyagi forrásokat biztosítani kell, mivel a fehér könyv szerint a költségvetésben nem terveznek további anyagi támogatást erre a célra. Az EGSZB ezért kétségesnek tartja, hogy a közösségi szintű ellenőrzés, valamint az egészséget fenyegető veszélyek felügyeleti és kezelési mechanizmusainak megerősítésére tett javaslatok sikeresek lesznek megfelelő finanszírozás tervezése nélkül. A projektfinanszírozások sikere mellett az EU-szakpolitikák visszatérő jellege miatt célszerű megteremteni az egyes feladatok folyamatos költségvetési támogatását (17). |
| --- | --- |

8.1

Az EGSZB hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az egészségügyi stratégiát az EU-politika minden területén figyelembe kell venni. Az ennek megfelelő anyagi forrásokat biztosítani kell, mivel a fehér könyv szerint a költségvetésben nem terveznek további anyagi támogatást erre a célra. Az EGSZB ezért kétségesnek tartja, hogy a közösségi szintű ellenőrzés, valamint az egészséget fenyegető veszélyek felügyeleti és kezelési mechanizmusainak megerősítésére tett javaslatok sikeresek lesznek megfelelő finanszírozás tervezése nélkül. A projektfinanszírozások sikere mellett az EU-szakpolitikák visszatérő jellege miatt célszerű megteremteni az egyes feladatok folyamatos költségvetési támogatását (17).

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  A Tanács következtetései a közös értékekről és elvekről az uniós egészségügyi rendszerekben (HL C 146., 2006.6.22., 1. o.).

1

(2)  A bécsi Alapjogi Ügynökség, a bilbaói Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség, az Európai Járványmegelőzési és Járványvédelmi Központ stb.

2

(3)  Az EGSZB 2008. március 12-i véleménye a következő tárgyban: „Az EU költségvetési reformja és a jövőbeni finanszírozási módozatok”, előadó: Susanna Florio (HL C 204., 2008.8.9.).

3

(4)  Az EGSZB 2006. július 6-i véleménye a következő tárgyban: „Társadalmi kohézió: az európai szociális modell részletes kidolgozása” (saját kezdeményezésű vélemény, előadó: Ernst Erik Ehnmark (HL C 309., 2006.12.16.).

4

(5)  Lásd „A Lisszaboni stratégia végrehajtása” című EGSZB-véleményt.

5

(6)  Dr. Margaret CHAN WHO-főigazgató beszéde: „Address to the Regional Committee for Europe”, 2007. szeptember 18. Belgrád, ld.

6

http://www.who.int/dg/speeches/2007/20070918_belgrade/en/index.html.

(7)  Az EGSZB 2007. szeptember 26-i véleménye a következő tárgyban: „Betegjogok” (saját kezdeményezésű vélemény), előadó: Lucien Bouis (HL C 10., 2008.1.15.).

7

(8)  Lásd a hatásfelmérést: pl. Olaszországban a férfiak egészségben eltöltött éveinek száma 71, míg Magyarországon csak 53 év.

8

(9)  Az EGSZB 2006. szeptember 13-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv 2006–2010”, előadó: Grace Attard (HL C 318., 2006.12.23.).

9

(10)  Az EGSZB 2006. május 17-i véleménye a következő tárgyban: „Zöld könyv – A népesség mentális egészségének javításáról, az Európai Unió mentális egészségügyi stratégiájának céljából”, előadó: Adrien Bedossa (HL C 195., 2006.8.18.).

10

(11)  Az EGSZB 2006. április 20-i véleménye a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a Kultúrák közötti párbeszéd európai évéről (2008)”, előadó: Cser Ágnes (HL C 185., 2006.8.8.).

11

(12)  Pl. a magyar védőnői hálózat, mely a méhmagzattól 18 éves korig kíséri a gyermekek és családok sorsát.

12

(13)  Az EGSZB 2004. október 27-i véleménye az Európai Bizottság „Az uniós betegmobilitásról és az egészségügyi ellátás átalakulásáról folyó magas szintű elemzési folyamat nyomon követése” című közleményéről, előadó: Adrien Bedossa (HL C 120., 2005.5.20.).

13

(14)  Az EGSZB 2007. július 11-i véleménye a következő tárgyban: „Egészségügy és migráció”, előadó: Cser Ágnes és Sukhdev Sharma (HL C 256., 2007.10.27.).

14

(15)  Az EGSZB 2008. május 29-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A munka minőségének és termelékenységének javítása: a munkahelyi egészségvédelemmel és biztonsággal kapcsolatos közösségi stratégia 2007–2012 között”, előadó: Cser Ágnes (HL C 224., 2008.8.30.).

15

(16)  Az EGSZB 2007. május 30-i véleménye a következő tárgyban: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A tagállamokat az alkohollal kapcsolatos károk csökkentésében támogató uniós stratégia”, előadó: Jillian van Turnhout és Thomas Janson (HL C 175., 2007.7.27.), valamint az EGSZB 2005. szeptember 28-i véleménye a következő tárgyban: „Az elhízás Európában – a civil társadalmi partnerek szerepe és felelőssége”, előadó: Madi Sharma (HL C 24., 2006.1.30.).

16

(17)  Az EGSZB 2006. július 5-i véleménye a következő tárgyban: „Javaslat tanácsi határozatra az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről (EK, Euratom)”, előadó: CSER Ágnes (HL C 309., 2006.12.16.).

17

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/102 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/102

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: „A megkülönböztetésellenes intézkedések kiterjesztése a foglalkoztatáson kívül eső területekre és egy egységes, átfogó megkülönböztetésellenes irányelv célszerűsége” (saját kezdeményezésű vélemény)

(2009/C 77/24)

2008. január 17-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

A megkülönböztetésellenes intézkedések kiterjesztése a foglalkoztatáson kívül eső területekre és egy egységes, átfogó megkülönböztetésellenes irányelv célszerűsége

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2008. július 18-án elfogadta véleményét. (Előadó: Nicholas CROOK.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 18-i ülésnapon) 112 szavazattal 3 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az egyenlőséghez való jog az egyetemes jogok része, és a közösségi jog egyik alapelve. Része az Alapjogi Charta által kinyilvánított jogoknak. Forrása az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény – az összes tagállam által aláírt másik nemzetközi jogi eszköz –, és a tagállamok közös alkotmányos hagyományai. |
| --- | --- |

1.1

Az egyenlőséghez való jog az egyetemes jogok része, és a közösségi jog egyik alapelve. Része az Alapjogi Charta által kinyilvánított jogoknak. Forrása az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény – az összes tagállam által aláírt másik nemzetközi jogi eszköz –, és a tagállamok közös alkotmányos hagyományai.

| 1.2 | Az EKSz 13. cikke felhatalmazza az EU-t, hogy hatáskörén belül fellépjen a nem, a faji vagy etnikai származás, a vallás vagy hitbéli meggyőződés, a fogyatékosság, a kor, illetve a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés megszüntetéséért. A Lisszaboni Szerződés a megkülönböztetés elleni küzdelmet az EU alapvető célkitűzései közé emeli. |
| --- | --- |

1.2

Az EKSz 13. cikke felhatalmazza az EU-t, hogy hatáskörén belül fellépjen a nem, a faji vagy etnikai származás, a vallás vagy hitbéli meggyőződés, a fogyatékosság, a kor, illetve a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés megszüntetéséért. A Lisszaboni Szerződés a megkülönböztetés elleni küzdelmet az EU alapvető célkitűzései közé emeli.

| 1.3 | A 13. cikkben meghatározott okokból alkalmazott megkülönböztetés veszélyeztetheti az Európai Közösségnek az EKSz 2. cikkében foglalt célkitűzéseit, így a foglalkoztatás és a szociális védelem magas szintjének, a férfiak és nők egyenlőségének, az életszínvonal és az életminőség javításának, valamint a tagállamok közötti gazdasági és társadalmi kohéziónak és a szolidaritásnak az előmozdítását. |
| --- | --- |

1.3

A 13. cikkben meghatározott okokból alkalmazott megkülönböztetés veszélyeztetheti az Európai Közösségnek az EKSz 2. cikkében foglalt célkitűzéseit, így a foglalkoztatás és a szociális védelem magas szintjének, a férfiak és nők egyenlőségének, az életszínvonal és az életminőség javításának, valamint a tagállamok közötti gazdasági és társadalmi kohéziónak és a szolidaritásnak az előmozdítását.

| 1.4 | A foglalkoztatás területén kívüli diszkrimináció elleni hatékony védelem fontos a demokratikus és toleráns társadalmak fejlődéséhez, amelyek lehetővé teszik a sokféleség kifejezésre juttatását, valamint azt, hogy minden polgár teljes értékű részese és résztvevője lehessen a gazdasági és társadalmi életnek. |
| --- | --- |

1.4

A foglalkoztatás területén kívüli diszkrimináció elleni hatékony védelem fontos a demokratikus és toleráns társadalmak fejlődéséhez, amelyek lehetővé teszik a sokféleség kifejezésre juttatását, valamint azt, hogy minden polgár teljes értékű részese és résztvevője lehessen a gazdasági és társadalmi életnek.

| 1.5 | Fel kell lépni az EU-ban továbbra is meglévő egyenlőtlenségek és diszkrimináció ellen. E diszkrimináció káros az egyén és általában véve az európai társadalmak számára. A jelenlegi EU-szabályozás nem megfelelő e tekintetben. Az EU-jog a 13. cikkben meghatározott okokból történő megkülönböztetés ellen védelmet biztosít a foglalkoztatás és a munka keretében; tiltja a faji vagy etnikai alapú megkülönböztetést a szociális védelem területén, beleértve a társadalombiztosítást és az egészségügyet, a szociális juttatásokat, az oktatást, valamint a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést (utóbbiba a lakhatást is beleértve); és fellép a nemi hovatartozás miatti megkülönböztetés ellen a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén. Ami azonban a vallást és a meggyőződést, a fogyatékosságot, az életkort és a szexuális beállítottságot illeti, a foglalkoztatás területén kívül nem tartalmaz diszkriminációellenes rendelkezéseket. A többszörös megkülönböztetést nem ismerik el az uniós megkülönböztetésellenes jogszabályok, és nem nyújtanak védelmet ellene. |
| --- | --- |

1.5

Fel kell lépni az EU-ban továbbra is meglévő egyenlőtlenségek és diszkrimináció ellen. E diszkrimináció káros az egyén és általában véve az európai társadalmak számára. A jelenlegi EU-szabályozás nem megfelelő e tekintetben. Az EU-jog a 13. cikkben meghatározott okokból történő megkülönböztetés ellen védelmet biztosít a foglalkoztatás és a munka keretében; tiltja a faji vagy etnikai alapú megkülönböztetést a szociális védelem területén, beleértve a társadalombiztosítást és az egészségügyet, a szociális juttatásokat, az oktatást, valamint a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférést (utóbbiba a lakhatást is beleértve); és fellép a nemi hovatartozás miatti megkülönböztetés ellen a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén. Ami azonban a vallást és a meggyőződést, a fogyatékosságot, az életkort és a szexuális beállítottságot illeti, a foglalkoztatás területén kívül nem tartalmaz diszkriminációellenes rendelkezéseket. A többszörös megkülönböztetést nem ismerik el az uniós megkülönböztetésellenes jogszabályok, és nem nyújtanak védelmet ellene.

| 1.6 | A jogi védelem összképe az EU-ban bonyolult. Számos tagállam rendelkezik az EK elvárásait túlteljesítő törvényekkel, ám ezek tartalma, természete és hatálya meglehetősen eltérő, míg más tagállamok épphogy teljesítik a minimumelvárásokat. Bár az egyenlő jogokat vizsgáló speciális testületek diszkriminációellenes és egyenlőségért folytatott harcának hatékonysága bizonyított, az EU-jog csak a faji vagy etnikai származás és a nemek egyenlősége területén írja elő hasonló testületek fellépését. Számos tagállam hozott létre az egyenlőséget vizsgáló olyan testületeket, amelyek megbízatása kiterjed a 13. cikkben felsorolt, a megkülönböztetés alapjául szolgáló összes vagy néhány egyéb tényezőre. |
| --- | --- |

1.6

A jogi védelem összképe az EU-ban bonyolult. Számos tagállam rendelkezik az EK elvárásait túlteljesítő törvényekkel, ám ezek tartalma, természete és hatálya meglehetősen eltérő, míg más tagállamok épphogy teljesítik a minimumelvárásokat. Bár az egyenlő jogokat vizsgáló speciális testületek diszkriminációellenes és egyenlőségért folytatott harcának hatékonysága bizonyított, az EU-jog csak a faji vagy etnikai származás és a nemek egyenlősége területén írja elő hasonló testületek fellépését. Számos tagállam hozott létre az egyenlőséget vizsgáló olyan testületeket, amelyek megbízatása kiterjed a 13. cikkben felsorolt, a megkülönböztetés alapjául szolgáló összes vagy néhány egyéb tényezőre.

| 1.7 | Az EGSZB szerint semmi nem indokolja, hogy az EU továbbra is olyan jogszabályrendszert tartson fenn, amely a diszkrimináció hat területen való leküzdésére irányuló, a Szerződésbe foglalt kötelezettségvállaláson alapul, ugyanakkor egyenlőtlen védelmet biztosít – bizonyos diszkriminációs formák esetében kevésbé véd a megkülönböztetés ellen, és korlátozottabb garanciákat nyújt az egyenlő bánásmód tekintetében. A közös EU-normák betartását megkövetelő kötelezettségek nélkül nincs valódi ösztönző a tagállamok számára, hogy az összes területen következetes jogokat biztosító törvényeket hozzanak. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB szerint semmi nem indokolja, hogy az EU továbbra is olyan jogszabályrendszert tartson fenn, amely a diszkrimináció hat területen való leküzdésére irányuló, a Szerződésbe foglalt kötelezettségvállaláson alapul, ugyanakkor egyenlőtlen védelmet biztosít – bizonyos diszkriminációs formák esetében kevésbé véd a megkülönböztetés ellen, és korlátozottabb garanciákat nyújt az egyenlő bánásmód tekintetében. A közös EU-normák betartását megkövetelő kötelezettségek nélkül nincs valódi ösztönző a tagállamok számára, hogy az összes területen következetes jogokat biztosító törvényeket hozzanak.

| 1.8 | Az EGSZB attól tart, hogy a megkülönböztetés elleni védelem e hierarchikus rendszere jelentős mértékben akadályozni fogja az EU célkitűzéseinek teljesülését. Gátolhatja a munkavállalók és az áruk szabad áramlását, hiszen a munkavállalók esetleg nem szívesen mennek olyan országokba, ahol kevesebb jog illeti meg őket, a szolgáltatókra pedig negatív hatással lehet, hogy a különböző országokban eltérőek azok az egyenlőséget biztosító normák, amelyeknek meg kell felelniük. Mindez ellentétes a társadalmi kohézióval, és korlátozza a civil társadalomban való részvétel szintjét. |
| --- | --- |

1.8

Az EGSZB attól tart, hogy a megkülönböztetés elleni védelem e hierarchikus rendszere jelentős mértékben akadályozni fogja az EU célkitűzéseinek teljesülését. Gátolhatja a munkavállalók és az áruk szabad áramlását, hiszen a munkavállalók esetleg nem szívesen mennek olyan országokba, ahol kevesebb jog illeti meg őket, a szolgáltatókra pedig negatív hatással lehet, hogy a különböző országokban eltérőek azok az egyenlőséget biztosító normák, amelyeknek meg kell felelniük. Mindez ellentétes a társadalmi kohézióval, és korlátozza a civil társadalomban való részvétel szintjét.

| 1.9 | Az EGSZB szerint új uniós jogszabályok megalkotására van szükség, amelyek tiltják a vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális beállítottság alapján történő, a foglalkoztatás területén kívüli megkülönböztetést. Az EKSz 5. cikkében előírt szubszidiaritás és arányosság elve alapján a magas szintű jogi védelem érvényesítése az összes tagállamban kizárólag közösségi szintű intézkedésekkel valósítható meg. |
| --- | --- |

1.9

Az EGSZB szerint új uniós jogszabályok megalkotására van szükség, amelyek tiltják a vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor vagy szexuális beállítottság alapján történő, a foglalkoztatás területén kívüli megkülönböztetést. Az EKSz 5. cikkében előírt szubszidiaritás és arányosság elve alapján a magas szintű jogi védelem érvényesítése az összes tagállamban kizárólag közösségi szintű intézkedésekkel valósítható meg.

| 1.10 | A közösségi fellépésnek egyetlen, mind a négy említett tényezőre kiterjedő irányelv formájában kellene megvalósulnia. Az uniós, illetve nemzeti jogszabályok közötti koherencia és következetesség érdekében az új irányelvnek valamennyi, a faji egyenlőség irányelve által érintett – a foglalkoztatáson és munkán kívüli – területre ki kellene terjednie. Az EGSZB szerint az egységes irányelvnek több előnye is van: maximálisan világos útmutatást adna a vállalkozásoknak és más szolgáltatóknak, ösztönözve a rendelkezéseinek történő gyors megfelelést; hatékonyabb védelmet biztosítana a többszörös diszkrimináció ellen, és elősegíti a társadalmi kohézió erősödését. |
| --- | --- |

1.10

A közösségi fellépésnek egyetlen, mind a négy említett tényezőre kiterjedő irányelv formájában kellene megvalósulnia. Az uniós, illetve nemzeti jogszabályok közötti koherencia és következetesség érdekében az új irányelvnek valamennyi, a faji egyenlőség irányelve által érintett – a foglalkoztatáson és munkán kívüli – területre ki kellene terjednie. Az EGSZB szerint az egységes irányelvnek több előnye is van: maximálisan világos útmutatást adna a vállalkozásoknak és más szolgáltatóknak, ösztönözve a rendelkezéseinek történő gyors megfelelést; hatékonyabb védelmet biztosítana a többszörös diszkrimináció ellen, és elősegíti a társadalmi kohézió erősödését.

| 1.11 | Az EGSZB üdvözli ezért az Európai Bizottság 2008. július 2-án bejelentett döntését, amely szerint új irányelvre tesz javaslatot, amely biztosítja a vallástól vagy meggyőződéstől, a fogyatékosságtól, az életkortól és a szexuális irányultságtól függetlenül alkalmazandó egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- |

1.11

Az EGSZB üdvözli ezért az Európai Bizottság 2008. július 2-án bejelentett döntését, amely szerint új irányelvre tesz javaslatot, amely biztosítja a vallástól vagy meggyőződéstől, a fogyatékosságtól, az életkortól és a szexuális irányultságtól függetlenül alkalmazandó egyenlő bánásmód elvét.

| 1.12 | Alapvető fontosságú, hogy az új jogszabály garantálja, hogy az egyenlőséghez való jog nem csorbítható vagy kisebbíthető; nem eredményezheti a meglévő uniós, illetve nemzeti megkülönböztetésellenes jogszabályok védelmi szintjének csökkenését. Az új irányelvnek megfelelő keretet kell biztosítania a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményben előírt, egyenlőségre irányuló kötelezettségeknek való megfeleléshez. Ennek része a hozzáférés és az ésszerű munkahelyi integráció, amelyek biztosítják a fogyatékkal élők teljes körű részvételét a társadalomban. Lehetőséget kell adnia olyan intézkedések elfogadására, amelyek pozitív fellépést és preferenciális bánásmódot biztosítanak az életkor és a fogyatékosság alapján, amikor ez összeegyeztethető az egyenlő bánásmód elvével. Nem szolgálhat a közvetlen megkülönböztetés általános igazolására, de lehetővé kell tennie a megkülönböztetést ott, ahol ez az egyenlőség előmozdítását, illetve az emberi méltóság védelmét szolgálja. Elő kell írnia a megfelelő testületek felállítását, illetve kibővítését oly módon, hogy működésük mind a négy említett tényezővel kapcsolatos egyenlő bánásmódra kiterjedjen. |
| --- | --- |

1.12

Alapvető fontosságú, hogy az új jogszabály garantálja, hogy az egyenlőséghez való jog nem csorbítható vagy kisebbíthető; nem eredményezheti a meglévő uniós, illetve nemzeti megkülönböztetésellenes jogszabályok védelmi szintjének csökkenését. Az új irányelvnek megfelelő keretet kell biztosítania a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményben előírt, egyenlőségre irányuló kötelezettségeknek való megfeleléshez. Ennek része a hozzáférés és az ésszerű munkahelyi integráció, amelyek biztosítják a fogyatékkal élők teljes körű részvételét a társadalomban. Lehetőséget kell adnia olyan intézkedések elfogadására, amelyek pozitív fellépést és preferenciális bánásmódot biztosítanak az életkor és a fogyatékosság alapján, amikor ez összeegyeztethető az egyenlő bánásmód elvével. Nem szolgálhat a közvetlen megkülönböztetés általános igazolására, de lehetővé kell tennie a megkülönböztetést ott, ahol ez az egyenlőség előmozdítását, illetve az emberi méltóság védelmét szolgálja. Elő kell írnia a megfelelő testületek felállítását, illetve kibővítését oly módon, hogy működésük mind a négy említett tényezővel kapcsolatos egyenlő bánásmódra kiterjedjen.

2.   Az egyenlőség az uniós jog alapelve

| 2.1 | Az egyenlőséghez való jog az egyetemes jogok része és a közösségi jog egyik alapelve. Forrásai a tagállamok által aláírt nemzetközi jogi aktusok, illetve a tagállamok alkotmányos hagyományai, és az Alapjogi Charta 21. és 22. cikke mondja ki. |
| --- | --- |

2.1

Az egyenlőséghez való jog az egyetemes jogok része és a közösségi jog egyik alapelve. Forrásai a tagállamok által aláírt nemzetközi jogi aktusok, illetve a tagállamok alkotmányos hagyományai, és az Alapjogi Charta 21. és 22. cikke mondja ki.

| 2.2 | A nők és férfiak közötti munkahelyi megkülönböztetésmentességhez való jog, amelyet több mint harminc éve állapítottak meg, egyike az uniós fejlődés kulcstényezőinek. A nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód létfontosságú kérdés maradt a tisztességes belső piac, a szabad mozgás, valamint az erős és összetartó európai társadalom felépítése szempontjából. |
| --- | --- |

2.2

A nők és férfiak közötti munkahelyi megkülönböztetésmentességhez való jog, amelyet több mint harminc éve állapítottak meg, egyike az uniós fejlődés kulcstényezőinek. A nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód létfontosságú kérdés maradt a tisztességes belső piac, a szabad mozgás, valamint az erős és összetartó európai társadalom felépítése szempontjából.

| 2.3 | Az 1990-es évek folyamán az EU fokozottan tudatára ébredt annak, hogy a nemi hovatartozáson kívüli okokból történő, illetve a munkahelyen kívüli diszkrimináció ellen is intézkedésekre van szükség. A 13. cikk belefoglalása az Amszterdami Szerződésbe jelentős előrelépés volt az egyenlő bánásmódot elősegítő új hatáskörök és kiterjedt kötelezettségvállalás felé. A 13. cikk felhatalmazza az EU-t, hogy fellépjen nemcsak a nemek szerinti, hanem a faji vagy etnikai származás, a vallás vagy hitbéli meggyőződés, a fogyatékosság, az életkor, illetve a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés megszüntetéséért is. |
| --- | --- |

2.3

Az 1990-es évek folyamán az EU fokozottan tudatára ébredt annak, hogy a nemi hovatartozáson kívüli okokból történő, illetve a munkahelyen kívüli diszkrimináció ellen is intézkedésekre van szükség. A 13. cikk belefoglalása az Amszterdami Szerződésbe jelentős előrelépés volt az egyenlő bánásmódot elősegítő új hatáskörök és kiterjedt kötelezettségvállalás felé. A 13. cikk felhatalmazza az EU-t, hogy fellépjen nemcsak a nemek szerinti, hanem a faji vagy etnikai származás, a vallás vagy hitbéli meggyőződés, a fogyatékosság, az életkor, illetve a szexuális irányultság alapján történő megkülönböztetés megszüntetéséért is.

| 2.4 | Felismerve az említett egyéb okok alapján történő megkülönböztetés elleni fellépés sürgős szükségességét, 2000-ben a Tanács két irányelvet fogadott el: a faji egyenlőség irányelvét (2000/43/EK), a faji vagy etnikai eredettől független egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról; valamint a foglalkoztatási keretirányelvet (2000/78/EK), amely a foglalkoztatás és a munka területén való egyenlő bánásmód általános kereteit teremtette meg. 2004-ben a Tanács elfogadta az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelvét (2004/113/EK), amely a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvét érvényesítette a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén. |
| --- | --- |

2.4

Felismerve az említett egyéb okok alapján történő megkülönböztetés elleni fellépés sürgős szükségességét, 2000-ben a Tanács két irányelvet fogadott el: a faji egyenlőség irányelvét (2000/43/EK), a faji vagy etnikai eredettől független egyenlő bánásmód elvének végrehajtásáról; valamint a foglalkoztatási keretirányelvet (2000/78/EK), amely a foglalkoztatás és a munka területén való egyenlő bánásmód általános kereteit teremtette meg. 2004-ben a Tanács elfogadta az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelvét (2004/113/EK), amely a férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvét érvényesítette a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén.

| 2.5 | Mindhárom irányelv preambulumában hivatkozik az Európai Uniót létrehozó szerződés 6. cikkére, és megerősíti, hogy az egyenlőséghez való jog olyan alapvető jog, amely a tagállamok által aláírt nemzetközi jogi eszközökben szentesített alapjogokon, illetve a tagállam közös alkotmányos hagyományain alapul. |
| --- | --- |

2.5

Mindhárom irányelv preambulumában hivatkozik az Európai Uniót létrehozó szerződés 6. cikkére, és megerősíti, hogy az egyenlőséghez való jog olyan alapvető jog, amely a tagállamok által aláírt nemzetközi jogi eszközökben szentesített alapjogokon, illetve a tagállam közös alkotmányos hagyományain alapul.

| 2.6 | Ezt az Európai Bíróság is megerősítette a Mangold c/Helm üggyel
   (1) kapcsolatban, a 2000/78/EK tanácsi irányelv életkor miatti megkülönböztetésre vonatkozó értelmezéséről szóló előzetes döntésében:






  — | „74 Amint az a [2000/78/EK irányelv] 1. cikkből kiderül, ezen irányelv célja csupán »a valláson, meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló [...] hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem általános kereteinek a meghatározása«; a hátrányos megkülönböztetés e formáinak tilalma, amint ezen irányelv első és negyedik preambulumbekezdéséből kitűnik, a különböző nemzetközi megállapodásokból és a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból ered. |
| --- | --- | --- |

2.6

Ezt az Európai Bíróság is megerősítette a Mangold c/Helm üggyel
   (1) kapcsolatban, a 2000/78/EK tanácsi irányelv életkor miatti megkülönböztetésre vonatkozó értelmezéséről szóló előzetes döntésében:

—

„74 Amint az a [2000/78/EK irányelv] 1. cikkből kiderül, ezen irányelv célja csupán »a valláson, meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló [...] hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem általános kereteinek a meghatározása«; a hátrányos megkülönböztetés e formáinak tilalma, amint ezen irányelv első és negyedik preambulumbekezdéséből kitűnik, a különböző nemzetközi megállapodásokból és a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból ered.

| — | 75 Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma így a közösségi jog általános elvének tekintendő”. |
| --- | --- |

—

75 Az életkoron alapuló hátrányos megkülönböztetés tilalma így a közösségi jog általános elvének tekintendő”.

Semmi okunk feltételezni, hogy a Bíróság nem erősítené meg ugyanezt alapelvként a 2000/78/EK irányelv hatályai alá tartozó egyéb területekre nézve.

| 2.7 | A Coleman –v– Attridge Law ügyben, amelyben az Európai Bíróságnak előzetes döntést kellett adnia a 2000/78/EK hatályával kapcsolatban, a főtanácsnok indítványában kifejtette (2):






  — | „8 Az EK-szerződés 13. cikke a közösségi jogrend egyenlő, megkülönböztetésmentes bánásmód elve melletti elkötelezettségét hirdeti. (...) A Bíróság ítélkezési gyakorlata világosan megmutatja az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség szerepét a közösségi jogrendben. Az egyenlőség nem puszta politikai ideál és vágy, hanem egyike a közösségi jog alapelveinek”. |
| --- | --- | --- |

2.7

A Coleman –v– Attridge Law ügyben, amelyben az Európai Bíróságnak előzetes döntést kellett adnia a 2000/78/EK hatályával kapcsolatban, a főtanácsnok indítványában kifejtette (2):

—

„8 Az EK-szerződés 13. cikke a közösségi jogrend egyenlő, megkülönböztetésmentes bánásmód elve melletti elkötelezettségét hirdeti. (...) A Bíróság ítélkezési gyakorlata világosan megmutatja az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség szerepét a közösségi jogrendben. Az egyenlőség nem puszta politikai ideál és vágy, hanem egyike a közösségi jog alapelveinek”.

| 2.8 | Mind a faji egyenlőség irányelve (3) mind a foglalkoztatási keretirányelv (4) megerősíti a Tanács azon álláspontját, hogy a 13. cikkben felsorolt okokból alkalmazott megkülönböztetés veszélyeztetheti az Európai Közösségnek az EK-szerződés 2. cikkében foglalt célkitűzéseit, beleértve a magas szintű foglalkoztatást és szociális védelmet, a férfiak és nők közötti egyenlőséget, az életszínvonal és az életminőség javítását, a gazdasági és társadalmi kohéziót és a tagállamok közötti szolidaritást. |
| --- | --- |

2.8

Mind a faji egyenlőség irányelve (3) mind a foglalkoztatási keretirányelv (4) megerősíti a Tanács azon álláspontját, hogy a 13. cikkben felsorolt okokból alkalmazott megkülönböztetés veszélyeztetheti az Európai Közösségnek az EK-szerződés 2. cikkében foglalt célkitűzéseit, beleértve a magas szintű foglalkoztatást és szociális védelmet, a férfiak és nők közötti egyenlőséget, az életszínvonal és az életminőség javítását, a gazdasági és társadalmi kohéziót és a tagállamok közötti szolidaritást.

| 2.9 | A Lisszaboni Szerződés új jelentőséget ad a 13. cikkben említett okokból történő megkülönböztetés elleni küzdelemnek (5), specifikus célként jelölve meg az EU számára a politikák és tevékenységek meghatározása és végrehajtása során (6). |
| --- | --- |

2.9

A Lisszaboni Szerződés új jelentőséget ad a 13. cikkben említett okokból történő megkülönböztetés elleni küzdelemnek (5), specifikus célként jelölve meg az EU számára a politikák és tevékenységek meghatározása és végrehajtása során (6).

3.   A diszkrimináció elleni hatékony védelem jelentősége a foglalkoztatáson kívüli területen

| 3.1 | A foglalkoztatási keretirányelv megteremti a foglalkoztatás és munkavégzés során alkalmazott, vallásra vagy hitbéli meggyőződésre, fogyatékosságra, korra, illetve szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód általános kereteit; a faji egyenlőség irányelve védelmet biztosít a megkülönböztetés ellen a foglalkoztatás, a képzés, az oktatás, a szociális védelem – beleértve a szociális biztonságot és az egészségügyi ellátást –, a szociális kedvezmények, az oktatás, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén, beleértve a lakhatást is. |
| --- | --- |

3.1

A foglalkoztatási keretirányelv megteremti a foglalkoztatás és munkavégzés során alkalmazott, vallásra vagy hitbéli meggyőződésre, fogyatékosságra, korra, illetve szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód általános kereteit; a faji egyenlőség irányelve védelmet biztosít a megkülönböztetés ellen a foglalkoztatás, a képzés, az oktatás, a szociális védelem – beleértve a szociális biztonságot és az egészségügyi ellátást –, a szociális kedvezmények, az oktatás, valamint az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés területén, beleértve a lakhatást is.

| 3.2 | Az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelve kiegészíti a foglalkoztatás és a munka területén való nemi alapon történő diszkrimináció elleni védelmet, amelyet az EK szerződés 141. cikke alapján elfogadott irányelvek biztosítanak (7), és a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét az árukhoz és szolgáltatások hozzáférésének területére is alkalmazza. |
| --- | --- |

3.2

Az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelve kiegészíti a foglalkoztatás és a munka területén való nemi alapon történő diszkrimináció elleni védelmet, amelyet az EK szerződés 141. cikke alapján elfogadott irányelvek biztosítanak (7), és a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét az árukhoz és szolgáltatások hozzáférésének területére is alkalmazza.

| 3.3 | A faji egyenlőség irányelvében (8) és az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelvében (9) a Tanács elismerte, hogy a társadalomban való egyenjogú részvétel érdekében a foglalkoztatás területén túl is ki kell terjeszteni a megkülönböztetés elleni védelme. |
| --- | --- |

3.3

A faji egyenlőség irányelvében (8) és az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelvében (9) a Tanács elismerte, hogy a társadalomban való egyenjogú részvétel érdekében a foglalkoztatás területén túl is ki kell terjeszteni a megkülönböztetés elleni védelme.

| 3.4 | Az EGSZB elismerte (10), hogy az elektronikus hozzáférhetőség (eAccessibility) fontos szerepet tölt be a megkülönböztetés elleni küzdelemben és minden érintett csoport teljes körű társadalmi részvételének biztosításában, és a 13. cikk alapján jogszabály kidolgozását javasolta az elektronikus hozzáférhetőségre irányuló intézkedések közös, magas szintű normájának megvalósítása érdekében. |
| --- | --- |

3.4

Az EGSZB elismerte (10), hogy az elektronikus hozzáférhetőség (eAccessibility) fontos szerepet tölt be a megkülönböztetés elleni küzdelemben és minden érintett csoport teljes körű társadalmi részvételének biztosításában, és a 13. cikk alapján jogszabály kidolgozását javasolta az elektronikus hozzáférhetőségre irányuló intézkedések közös, magas szintű normájának megvalósítása érdekében.

| 3.5 | Az EGSZB szerint a megkülönböztetés felszámolása mind a munkaerőpiacon belül, mind azon kívül létfontosságú a Lisszaboni Stratégia célkitűzései szempontjából; másrészről a szociális védelem, az egészségügy, az oktatás, a lakhatás, illetve az alapvető állami és magánszolgáltatásokhoz való hozzáférés területén alkalmazott diszkrimináció gátolja a fenntartható növekedést és a nagyobb és jobb minőségű foglalkoztatás felé mutató fejlődést. |
| --- | --- |

3.5

Az EGSZB szerint a megkülönböztetés felszámolása mind a munkaerőpiacon belül, mind azon kívül létfontosságú a Lisszaboni Stratégia célkitűzései szempontjából; másrészről a szociális védelem, az egészségügy, az oktatás, a lakhatás, illetve az alapvető állami és magánszolgáltatásokhoz való hozzáférés területén alkalmazott diszkrimináció gátolja a fenntartható növekedést és a nagyobb és jobb minőségű foglalkoztatás felé mutató fejlődést.

4.   Az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség jelenlegi állapota az EU-n belül

| 4.1 | A mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség európai éve 2007-ben értékes alkalmat adott az uniós intézményeknek, a nemzeti kormányoknak és a civil társadalomnak, hogy elgondolkodjanak az egyenlőség és a diszkriminációmentesség fontosságáról a szociális értelemben koherensebb társadalom megvalósítása szempontjából. Nyilvánvalóvá vált az a Tanács által világosan megfogalmazott tény, hogy a nemi hovatartozás, faji vagy etnikai származás, életkor, fogyatékosság, vallás, illetve meggyőződés vagy szexuális irányultság miatti diszkrimináció és egyenlőtlen bánásmód „továbbra is létezik az EU-n belül, jelentős kárt okozva az érintett egyéneknek – nőknek és férfiaknak – illetve az európai társadalmak egészének”
   (11). |
| --- | --- |

4.1

A mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség európai éve 2007-ben értékes alkalmat adott az uniós intézményeknek, a nemzeti kormányoknak és a civil társadalomnak, hogy elgondolkodjanak az egyenlőség és a diszkriminációmentesség fontosságáról a szociális értelemben koherensebb társadalom megvalósítása szempontjából. Nyilvánvalóvá vált az a Tanács által világosan megfogalmazott tény, hogy a nemi hovatartozás, faji vagy etnikai származás, életkor, fogyatékosság, vallás, illetve meggyőződés vagy szexuális irányultság miatti diszkrimináció és egyenlőtlen bánásmód „továbbra is létezik az EU-n belül, jelentős kárt okozva az érintett egyéneknek – nőknek és férfiaknak – illetve az európai társadalmak egészének”
   (11).

| 4.2 | Az Európai Év kihangsúlyozta az egyenlőség érvényesítése terén az EU-ban elért jelentős fejlődést is, amint a 3.1 és 3.2-es pontokban kifejtésre került. Az EGSZB aggodalommal állapítja meg, hogy a tisztességes bánásmód megtagadása, beleértve az intézmények diszkriminatív magatartását, bármely a 13. cikk hatálya alá tartozó területen – pl. egészségügy, oktatás, hozzáférés a termékekhez, a szolgáltatásokhoz vagy a lakhatáshoz – hozzájárulhat a foglalkoztatáshoz való hozzáférést illető állandó egyenlőtlen bánásmódhoz, és mély hatással lehet az egyének életminőségére, illetve a társadalomban való teljes jogú részvételükre. |
| --- | --- |

4.2

Az Európai Év kihangsúlyozta az egyenlőség érvényesítése terén az EU-ban elért jelentős fejlődést is, amint a 3.1 és 3.2-es pontokban kifejtésre került. Az EGSZB aggodalommal állapítja meg, hogy a tisztességes bánásmód megtagadása, beleértve az intézmények diszkriminatív magatartását, bármely a 13. cikk hatálya alá tartozó területen – pl. egészségügy, oktatás, hozzáférés a termékekhez, a szolgáltatásokhoz vagy a lakhatáshoz – hozzájárulhat a foglalkoztatáshoz való hozzáférést illető állandó egyenlőtlen bánásmódhoz, és mély hatással lehet az egyének életminőségére, illetve a társadalomban való teljes jogú részvételükre.

5.   Többszörös diszkrimináció

| 5.1 | Amint a Tanács megjegyezte: „Az Európai Év kihangsúlyozta a többszörös diszkriminációból eredő különösen súlyos nehézségeket”
   (12). |
| --- | --- |

5.1

Amint a Tanács megjegyezte: „Az Európai Év kihangsúlyozta a többszörös diszkriminációból eredő különösen súlyos nehézségeket”
   (12).

| 5.2 | A „többszörös diszkrimináció” fogalma elismeri a természetes személyek identitásának komplex voltát. Ilyen eset akkor fordul elő, amikor valamely személy egyszerre több olyan területen válik diszkrimináció vagy zaklatás áldozatává, amelyek identitásának részét képezik. |
| --- | --- |

5.2

A „többszörös diszkrimináció” fogalma elismeri a természetes személyek identitásának komplex voltát. Ilyen eset akkor fordul elő, amikor valamely személy egyszerre több olyan területen válik diszkrimináció vagy zaklatás áldozatává, amelyek identitásának részét képezik.

| 5.3 | 2007 decemberében a Dán Emberi Jogi Intézet tudományos jelentést tett közzé „A többszörös diszkrimináció kezelése – gyakorlatok, politikák és törvények” (13) címmel. A szerzők elméleti és jogi kutatásaik és az érintettekkel folytatott konzultációk alapján a következőt állapították meg: „Miközben a megkülönböztetés és az egyenlőtlen bánásmód valósága ellen küzdeni kell, megoldásokat kell keresni a többszörös diszkrimináció ellen is”
   (14). |
| --- | --- |

5.3

2007 decemberében a Dán Emberi Jogi Intézet tudományos jelentést tett közzé „A többszörös diszkrimináció kezelése – gyakorlatok, politikák és törvények” (13) címmel. A szerzők elméleti és jogi kutatásaik és az érintettekkel folytatott konzultációk alapján a következőt állapították meg: „Miközben a megkülönböztetés és az egyenlőtlen bánásmód valósága ellen küzdeni kell, megoldásokat kell keresni a többszörös diszkrimináció ellen is”
   (14).

| 5.4 | Az EU megkülönböztetésellenes jogszabályainak és az uniós szabályozást átültető nemzeti törvényeknek megfelelő védelmet és jogorvoslati lehetőséget kell nyújtaniuk a többszörös diszkrimináció bármely formájával szemben. Ehhez valamennyi területen egyenlő mértékű védelmet kell biztosítaniuk. A jelenlegi EU-jog a foglalkoztatáson kívüli területen nem biztosítja ezt. |
| --- | --- |

5.4

Az EU megkülönböztetésellenes jogszabályainak és az uniós szabályozást átültető nemzeti törvényeknek megfelelő védelmet és jogorvoslati lehetőséget kell nyújtaniuk a többszörös diszkrimináció bármely formájával szemben. Ehhez valamennyi területen egyenlő mértékű védelmet kell biztosítaniuk. A jelenlegi EU-jog a foglalkoztatáson kívüli területen nem biztosítja ezt.

6.   Jogi védelem a diszkrimináció ellen az EU-ban

| 6.1 | Jóllehet nem minden tagállam ültette át megfelelően a faji egyenlőség irányelvét és a foglalkoztatási keretirányelvet (15), több tagállam is rendelkezik olyan diszkriminációellenes törvényekkel, amelyek túlmennek a 13. cikk szerinti irányelvek elvárásain. |
| --- | --- |

6.1

Jóllehet nem minden tagállam ültette át megfelelően a faji egyenlőség irányelvét és a foglalkoztatási keretirányelvet (15), több tagállam is rendelkezik olyan diszkriminációellenes törvényekkel, amelyek túlmennek a 13. cikk szerinti irányelvek elvárásain.

| 6.2 | Egy 2006 decemberében publikált elemző tanulmány (16) áttekintette a foglalkoztatás és a munka területén kívüli, a nemi hovatartozás, a szexuális irányultság, a fogyatékosság, a vallás, a meggyőződés és az életkor alapján történő diszkrimináció ellen hozott nemzeti jogszabályokat. A szerzők a következőt állapították meg:
  „A vizsgált európai országok talán legszembetűnőbb jellegzetességei a következők: (1) az országok többsége jóval túlmegy az EK jelenlegi elvárásain, és valamilyen formában jogi védelmet biztosít a jelentésben vizsgált diszkriminációs formák többsége ellen, illetve (2) az országok között nagy eltérések tapasztalhatók, mind a védelem fokában, mind természetében”
   (17). |
| --- | --- |

6.2

Egy 2006 decemberében publikált elemző tanulmány (16) áttekintette a foglalkoztatás és a munka területén kívüli, a nemi hovatartozás, a szexuális irányultság, a fogyatékosság, a vallás, a meggyőződés és az életkor alapján történő diszkrimináció ellen hozott nemzeti jogszabályokat. A szerzők a következőt állapították meg:

„A vizsgált európai országok talán legszembetűnőbb jellegzetességei a következők: (1) az országok többsége jóval túlmegy az EK jelenlegi elvárásain, és valamilyen formában jogi védelmet biztosít a jelentésben vizsgált diszkriminációs formák többsége ellen, illetve (2) az országok között nagy eltérések tapasztalhatók, mind a védelem fokában, mind természetében”
   (17).

| 6.3 | Az elemzés nagyfokú eltéréseket állapított meg azzal kapcsolatban, hogy mely tevékenységi területekre és mely megkülönböztetési alapokra nézve léteznek egyenlőségi jogszabályok, illetve hogy e védelem a nemzeti alkotmányban, általános megkülönböztetésellenes törvényekben, nemzeti vagy regionális törvényekben, illetve egyes területeket (pl. lakhatás, oktatás) szabályozó specifikus törvényekben szerepel-e. Valamennyi vizsgált alap, illetve terület tekintetében különféle változatokat tapasztaltak az egyes országokban a megkülönböztetésellenes jogok alóli kivételek természetét, formáját és mennyiségét illetően (18). A tagállamok Bell, Chopin és Palmer-féle összehasonlítása (19) megerősíti a sokféleség és a következetlenség fenti megállapítását. |
| --- | --- |

6.3

Az elemzés nagyfokú eltéréseket állapított meg azzal kapcsolatban, hogy mely tevékenységi területekre és mely megkülönböztetési alapokra nézve léteznek egyenlőségi jogszabályok, illetve hogy e védelem a nemzeti alkotmányban, általános megkülönböztetésellenes törvényekben, nemzeti vagy regionális törvényekben, illetve egyes területeket (pl. lakhatás, oktatás) szabályozó specifikus törvényekben szerepel-e. Valamennyi vizsgált alap, illetve terület tekintetében különféle változatokat tapasztaltak az egyes országokban a megkülönböztetésellenes jogok alóli kivételek természetét, formáját és mennyiségét illetően (18). A tagállamok Bell, Chopin és Palmer-féle összehasonlítása (19) megerősíti a sokféleség és a következetlenség fenti megállapítását.

| 6.4 | Amint a Tanács az európai év értékelése kapcsán kiadott állásfoglalásában elismerte, az egyenlőséget vizsgáló testületek kulcsfontosságú vezető szerepet játszanak, illetve játszhatnak a megkülönböztetés elleni küzdelemben és az egyenlőség előremozdításában valamennyi tagállamban; szerepük különösen a tudatosság növelésében döntő. A faji egyenlőség irányelve, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelve, illetve a nemek egyenlőségének átdolgozott irányelve (20) megköveteli a tagállamoktól, hogy szakosodott testületeket állítsanak fel az egyenlő jogok támogatására a faji és etnikai eredet, valamint a nemi hovatartozás területén, de nem írja elő hasonló testületek létesítését a vallási vagy meggyőződésbeli hovatartozás, a fogyatékosság, a szexuális irányultság és az életkor tekintetében. A tagállamokban felállított testületek hatáskörük tekintetében meglehetősen eltérő képet mutatnak. Egyesek csak a faji vagy etnikai származás kérdésével foglalkoznak, míg mások a 13. cikkben szereplő összes megkülönböztetési alapot, sőt más alapokat is vizsgálnak (21). Európai szinten működik egy Equinet nevű hálózat (22), amelyet a tagállamokban található, a megkülönböztetésellenes joganyag alkalmazásáért felelős független intézmények vagy kormányszervek alkotnak. |
| --- | --- |

6.4

Amint a Tanács az európai év értékelése kapcsán kiadott állásfoglalásában elismerte, az egyenlőséget vizsgáló testületek kulcsfontosságú vezető szerepet játszanak, illetve játszhatnak a megkülönböztetés elleni küzdelemben és az egyenlőség előremozdításában valamennyi tagállamban; szerepük különösen a tudatosság növelésében döntő. A faji egyenlőség irányelve, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelve, illetve a nemek egyenlőségének átdolgozott irányelve (20) megköveteli a tagállamoktól, hogy szakosodott testületeket állítsanak fel az egyenlő jogok támogatására a faji és etnikai eredet, valamint a nemi hovatartozás területén, de nem írja elő hasonló testületek létesítését a vallási vagy meggyőződésbeli hovatartozás, a fogyatékosság, a szexuális irányultság és az életkor tekintetében. A tagállamokban felállított testületek hatáskörük tekintetében meglehetősen eltérő képet mutatnak. Egyesek csak a faji vagy etnikai származás kérdésével foglalkoznak, míg mások a 13. cikkben szereplő összes megkülönböztetési alapot, sőt más alapokat is vizsgálnak (21). Európai szinten működik egy Equinet nevű hálózat (22), amelyet a tagállamokban található, a megkülönböztetésellenes joganyag alkalmazásáért felelős független intézmények vagy kormányszervek alkotnak.

| 6.5 | Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége a szexuális irányultság alapján történő diszkrimináció elleni jogi védelem egész EU-ra kiterjedő felülvizsgálatát (23) követően uniós jogszabályok kidolgozását ajánlotta a 13. cikkben említett valamennyi esetben megvalósuló egyenlő bánásmódhoz való egyenlő jogok biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

6.5

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége a szexuális irányultság alapján történő diszkrimináció elleni jogi védelem egész EU-ra kiterjedő felülvizsgálatát (23) követően uniós jogszabályok kidolgozását ajánlotta a 13. cikkben említett valamennyi esetben megvalósuló egyenlő bánásmódhoz való egyenlő jogok biztosítása érdekében.

| 6.6 | Az EGSZB szerint semmi nem indokolja, hogy az EU továbbra is olyan megkülönböztetésellenes jogszabályrendszert tartson fenn, amely a nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor, illetve szexuális irányultság miatti diszkrimináció leküzdésére irányuló, a Szerződésbe foglalt kötelezettségvállaláson alapul, és amely e megkülönböztetési alapok némelyike terén kevesebb védelmet nyújt és tart fenn, és korlátozottabb garanciákat biztosít az egyenlő bánásmódra. |
| --- | --- |

6.6

Az EGSZB szerint semmi nem indokolja, hogy az EU továbbra is olyan megkülönböztetésellenes jogszabályrendszert tartson fenn, amely a nem, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés, fogyatékosság, életkor, illetve szexuális irányultság miatti diszkrimináció leküzdésére irányuló, a Szerződésbe foglalt kötelezettségvállaláson alapul, és amely e megkülönböztetési alapok némelyike terén kevesebb védelmet nyújt és tart fenn, és korlátozottabb garanciákat biztosít az egyenlő bánásmódra.

| 6.7 | Az összes megkülönböztetési alapot lefedő, következetes EU-szintű szabályozás híján semmi nem ösztönzi igazán a tagállamokat következetes jogszabályok megalkotására, és az Európai Bizottságnak vagy a Tanácsnak nincs jogalapja a beavatkozásra, ha nem elégséges szintű vagy egyenlőtlen diszkrimináció elleni védelmet tapasztalnak – amint az jelenleg is történik. |
| --- | --- |

6.7

Az összes megkülönböztetési alapot lefedő, következetes EU-szintű szabályozás híján semmi nem ösztönzi igazán a tagállamokat következetes jogszabályok megalkotására, és az Európai Bizottságnak vagy a Tanácsnak nincs jogalapja a beavatkozásra, ha nem elégséges szintű vagy egyenlőtlen diszkrimináció elleni védelmet tapasztalnak – amint az jelenleg is történik.

| 6.8 | Az EGSZB tudatában van annak, hogy a megkülönböztetést tiltó jogszabályok önmagukban nem szabadítják meg az egyes országokat a diszkriminációtól, de legalább kimondják, hogy az adott állam elismeri: a diszkrimináció kárt okoz az egyénnek és a társadalomnak, és az állam jogi eszközökkel kíván véget vetni a megkülönböztetésnek. A megkülönböztetésellenes jogszabályok hiánya ettől meglehetősen eltérő üzenetet közvetít, azt a (tév)hitet táplálva, hogy a diszkrimináció nem létezik, vagy nem elég súlyos probléma ahhoz, hogy hivatalos megelőző intézkedéseket kellene hozni ellene – ami politikai nyelven azt jelenti, hogy a diszkrimináció potenciális alkalmazóinak a jogszabályok bármilyen formájával szembeni kifogásai nagyobb súllyal esnek latba, mint a polgárok életminőségének javítására és nagyobb társadalmi kohézióra irányuló törekvések. |
| --- | --- |

6.8

Az EGSZB tudatában van annak, hogy a megkülönböztetést tiltó jogszabályok önmagukban nem szabadítják meg az egyes országokat a diszkriminációtól, de legalább kimondják, hogy az adott állam elismeri: a diszkrimináció kárt okoz az egyénnek és a társadalomnak, és az állam jogi eszközökkel kíván véget vetni a megkülönböztetésnek. A megkülönböztetésellenes jogszabályok hiánya ettől meglehetősen eltérő üzenetet közvetít, azt a (tév)hitet táplálva, hogy a diszkrimináció nem létezik, vagy nem elég súlyos probléma ahhoz, hogy hivatalos megelőző intézkedéseket kellene hozni ellene – ami politikai nyelven azt jelenti, hogy a diszkrimináció potenciális alkalmazóinak a jogszabályok bármilyen formájával szembeni kifogásai nagyobb súllyal esnek latba, mint a polgárok életminőségének javítására és nagyobb társadalmi kohézióra irányuló törekvések.

| 6.8.1 | Nyilvánvalóan bebizonyosodott, hogy a bevált gyakorlatok terjesztését szolgáló informális, nem jogi természetű intézkedések nem számolják fel a diszkrimináció berögződött formáit. |
| --- | --- |

6.8.1

Nyilvánvalóan bebizonyosodott, hogy a bevált gyakorlatok terjesztését szolgáló informális, nem jogi természetű intézkedések nem számolják fel a diszkrimináció berögződött formáit.

| 6.8.2 | Ugyanakkor a diszkriminációellenes jogszabályok önmagukban, átfogó tudatosságnövelő és oktató programok és hatékony végrehajtás nélkül nem érhetik el céljukat. |
| --- | --- |

6.8.2

Ugyanakkor a diszkriminációellenes jogszabályok önmagukban, átfogó tudatosságnövelő és oktató programok és hatékony végrehajtás nélkül nem érhetik el céljukat.

7.   Az egyenlőségi jogok közötti hierarchia gátolja az EK céljainak elérését

| 7.1 | Az EGSZB szerint a diszkriminációellenes EK-szabályok jelenlegi következetlen és hierarchikus rendszerének fenntartása gátolja az EK céljainak elérését:






  — | Akadályozza a munkavállalók szabad mozgását, akik egyes államokban kevesebb jogot érvényesíthetnek a megkülönböztetéssel szemben, mint másokban. Az Európai Bizottság „Diszkrimináció – számít ez?” című online felmérésére adott válaszok 69,2 %-a azt jelezte, hogy az életkor, a fogyatékosság, a vallás és a szexuális irányultság alapján történő munkahelyen kívüli diszkrimináció elleni jogi védelem szintje befolyásolja az egyének döntését a más tagállamba való elköltözéssel kapcsolatban (24). |
| --- | --- | --- |

7.1

Az EGSZB szerint a diszkriminációellenes EK-szabályok jelenlegi következetlen és hierarchikus rendszerének fenntartása gátolja az EK céljainak elérését:

—

Akadályozza a munkavállalók szabad mozgását, akik egyes államokban kevesebb jogot érvényesíthetnek a megkülönböztetéssel szemben, mint másokban. Az Európai Bizottság „Diszkrimináció – számít ez?” című online felmérésére adott válaszok 69,2 %-a azt jelezte, hogy az életkor, a fogyatékosság, a vallás és a szexuális irányultság alapján történő munkahelyen kívüli diszkrimináció elleni jogi védelem szintje befolyásolja az egyének döntését a más tagállamba való elköltözéssel kapcsolatban (24).

| — | Gátolhatja az áruk szabad mozgását is, mivel a szolgáltatóknak eltérő egyenlőségi normáknak kell megfelelniük a különböző tagállamokban az áruk és szolgáltatások nyújtása tekintetében. A European Business Test Panel megkülönböztetésmentességről szóló felmérésében (25) részt vevő vállalkozások 26,3 %-a jelezte, hogy az árukhoz és szolgáltatásokhoz, valamint a lakhatáshoz való hozzáférés terén az életkor, a fogyatékosság, a vallási vagy szexuális irányultság alapján előforduló diszkriminációval szembeni védelem egy másik tagállamban megvalósuló szintje befolyásolná üzleti tevékenységével kapcsolatos lehetőségeit. |
| --- | --- |

—

Gátolhatja az áruk szabad mozgását is, mivel a szolgáltatóknak eltérő egyenlőségi normáknak kell megfelelniük a különböző tagállamokban az áruk és szolgáltatások nyújtása tekintetében. A European Business Test Panel megkülönböztetésmentességről szóló felmérésében (25) részt vevő vállalkozások 26,3 %-a jelezte, hogy az árukhoz és szolgáltatásokhoz, valamint a lakhatáshoz való hozzáférés terén az életkor, a fogyatékosság, a vallási vagy szexuális irányultság alapján előforduló diszkriminációval szembeni védelem egy másik tagállamban megvalósuló szintje befolyásolná üzleti tevékenységével kapcsolatos lehetőségeit.

| — | Hatással van az életminőségre is, mivel jogi tiltás hiányában a diszkrimináció és zaklatás a legtöbb esetben akadálytalanul folyhat, ami tartósítja a gazdasági és társadalmi jogok egyenlő és teljes élvezésének akadályait. |
| --- | --- |

—

Hatással van az életminőségre is, mivel jogi tiltás hiányában a diszkrimináció és zaklatás a legtöbb esetben akadálytalanul folyhat, ami tartósítja a gazdasági és társadalmi jogok egyenlő és teljes élvezésének akadályait.

| — | Ellenkezik a társadalmi kohézió törekvésével, mivel nem biztosít teljes és egyenlő elismerést a társadalom valamennyi csoportja számára. |
| --- | --- |

—

Ellenkezik a társadalmi kohézió törekvésével, mivel nem biztosít teljes és egyenlő elismerést a társadalom valamennyi csoportja számára.

| — | Korlátozza egyes jelentősebb csoportok és közösségek részvételét a civil társadalomban. |
| --- | --- |

—

Korlátozza egyes jelentősebb csoportok és közösségek részvételét a civil társadalomban.

| 7.2 | A tovább folytatódó diszkriminációval kapcsolatos aggályait hangoztatva az európai év nyomon követésével kapcsolatban kiadott állásfoglalásában a Tanács






  — | megjegyezte, hogy „a diszkrimináció szegénységhez és kirekesztettséghez vezethet, elzárva a részvétel lehetőségét és a forrásokhoz való hozzáférést”, |
| --- | --- | --- |

7.2

A tovább folytatódó diszkriminációval kapcsolatos aggályait hangoztatva az európai év nyomon követésével kapcsolatban kiadott állásfoglalásában a Tanács

—

megjegyezte, hogy „a diszkrimináció szegénységhez és kirekesztettséghez vezethet, elzárva a részvétel lehetőségét és a forrásokhoz való hozzáférést”,

| — | kijelentette, hogy „az Európai Parlament és a civil társadalom a diszkrimináció elleni jogi védelem kiterjesztését szorgalmazza a foglalkoztatás és a munkavégzés területén túl”; és |
| --- | --- |

—

kijelentette, hogy „az Európai Parlament és a civil társadalom a diszkrimináció elleni jogi védelem kiterjesztését szorgalmazza a foglalkoztatás és a munkavégzés területén túl”; és

| — | felhívta a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy „fokozzák erőfeszítéseiket a megkülönböztetés megelőzése és leküzdése terén (...) a munkaerőpiacon belül és kívül egyaránt”, valamint hogy„biztosítsák és fokozzák az egyenlőségi kérdésekre szakosodott szervek hatékonyságát”. |
| --- | --- |

—

felhívta a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy „fokozzák erőfeszítéseiket a megkülönböztetés megelőzése és leküzdése terén (...) a munkaerőpiacon belül és kívül egyaránt”, valamint hogy„biztosítsák és fokozzák az egyenlőségi kérdésekre szakosodott szervek hatékonyságát”.

8.   Az új irányelv szükségessége

| 8.1 | A Tanács által hangoztatott aggodalmak orvoslására és annak érdekében, hogy az egész EU-ban következetes minimális védelmi szint érvényesüljön, új jogszabályra van szükség, amely bevezeti a munkahelyen kívüli területen a fogyatékosságtól, a vallástól vagy meggyőződéstől, a szexuális irányultságtól és az életkortól függetlenül alkalmazandó egyenlő bánásmód elvét. |
| --- | --- |

8.1

A Tanács által hangoztatott aggodalmak orvoslására és annak érdekében, hogy az egész EU-ban következetes minimális védelmi szint érvényesüljön, új jogszabályra van szükség, amely bevezeti a munkahelyen kívüli területen a fogyatékosságtól, a vallástól vagy meggyőződéstől, a szexuális irányultságtól és az életkortól függetlenül alkalmazandó egyenlő bánásmód elvét.

| 8.2 | Tekintettel arra, hogy a jelenlegi diszkriminációs szintek milyen jellegű és kiterjedésű ügyeket érintenek, és hogy milyen befolyást gyakorolnak az EU célkitűzéseinek elérésére, valamint arra, hogy a tagállamokban egyenletesen magas szintű védelmet kellene megvalósítani, ez nem biztosítható megfelelően a tagállamok szintjén, hanem – a szubszidiaritás és az arányosság az EK-Szerződés 5. cikkében megállapított elvével összhangban – közösségi szintű fellépést igényel. |
| --- | --- |

8.2

Tekintettel arra, hogy a jelenlegi diszkriminációs szintek milyen jellegű és kiterjedésű ügyeket érintenek, és hogy milyen befolyást gyakorolnak az EU célkitűzéseinek elérésére, valamint arra, hogy a tagállamokban egyenletesen magas szintű védelmet kellene megvalósítani, ez nem biztosítható megfelelően a tagállamok szintjén, hanem – a szubszidiaritás és az arányosság az EK-Szerződés 5. cikkében megállapított elvével összhangban – közösségi szintű fellépést igényel.

| 8.3 | Az EGSZB javasolja, hogy ez a fellépés egységes irányelv formáját öltse, amely egyformán tiltja a fogyatékosság, vallás és meggyőződés, szexuális irányultság és életkor miatti diszkriminációt valamennyi, a foglalkoztatáson kívül eső területen, a faji egyenlőségi irányelv hatályán belül, megkövetelve szakosodott testületek felállítását, illetve kibővítését oly módon, hogy hatáskörük a fenti jogszabály hatályán belül eső valamennyi területre kiterjedjen. Ez volt az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének egyik legfőbb ajánlása (26). |
| --- | --- |

8.3

Az EGSZB javasolja, hogy ez a fellépés egységes irányelv formáját öltse, amely egyformán tiltja a fogyatékosság, vallás és meggyőződés, szexuális irányultság és életkor miatti diszkriminációt valamennyi, a foglalkoztatáson kívül eső területen, a faji egyenlőségi irányelv hatályán belül, megkövetelve szakosodott testületek felállítását, illetve kibővítését oly módon, hogy hatáskörük a fenti jogszabály hatályán belül eső valamennyi területre kiterjedjen. Ez volt az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének egyik legfőbb ajánlása (26).

| 8.3.1 | Az EGSZB belátja, hogy a jelenlegi megkülönböztetésellenes irányelvek által biztosított védelmet erősíteni lehetne – például az intézményi megkülönböztetés létének egyértelműbb elismerésével –, ugyanakkor jelenleg azt tekinti elsődleges fontosságúnak, hogy a fenti okok esetében ugyanolyan szintű védelem legyen biztosítható, mint a faji vagy etnikai származás esetében. |
| --- | --- |

8.3.1

Az EGSZB belátja, hogy a jelenlegi megkülönböztetésellenes irányelvek által biztosított védelmet erősíteni lehetne – például az intézményi megkülönböztetés létének egyértelműbb elismerésével –, ugyanakkor jelenleg azt tekinti elsődleges fontosságúnak, hogy a fenti okok esetében ugyanolyan szintű védelem legyen biztosítható, mint a faji vagy etnikai származás esetében.

| 8.4 | Az EGSZB tudatában van annak, hogy számos szervezet – különösen a kisvállalkozások – első reakciója bármely új szabályozási javaslatra a megfelelés költségeivel kapcsolatos aggodalmak hangoztatása. A vállalkozások számára a többszintű szabályozás „rendkívül nehézzé” teszi a megfelelést (27). Az EGSZB nem hiszi, hogy a munka területén kívüli diszkrimináció elleni közös uniós normát bevezető egyetlen irányelv elfogadása jelentős többletköltségekkel járna; számos esetben a gyakorlat és a törvény összeegyeztetését több mint ellensúlyozza majd a diszkrimináció megszüntetése következtében nyert szélesebb fogyasztói bázis. A European Business Test Panel megkülönböztetésmentességről szóló felmérésében részt vevők 89,8 %-a szerint az Európai Bizottságnak jogszabályt kell alkotnia „annak érdekében, hogy egész Európában biztosítsa a diszkriminációval szembeni védelem azonos szintjét” (28). |
| --- | --- |

8.4

Az EGSZB tudatában van annak, hogy számos szervezet – különösen a kisvállalkozások – első reakciója bármely új szabályozási javaslatra a megfelelés költségeivel kapcsolatos aggodalmak hangoztatása. A vállalkozások számára a többszintű szabályozás „rendkívül nehézzé” teszi a megfelelést (27). Az EGSZB nem hiszi, hogy a munka területén kívüli diszkrimináció elleni közös uniós normát bevezető egyetlen irányelv elfogadása jelentős többletköltségekkel járna; számos esetben a gyakorlat és a törvény összeegyeztetését több mint ellensúlyozza majd a diszkrimináció megszüntetése következtében nyert szélesebb fogyasztói bázis. A European Business Test Panel megkülönböztetésmentességről szóló felmérésében részt vevők 89,8 %-a szerint az Európai Bizottságnak jogszabályt kell alkotnia „annak érdekében, hogy egész Európában biztosítsa a diszkriminációval szembeni védelem azonos szintjét” (28).

| 8.5 | Az EGSZB tudatában van az egyes megkülönböztetési alapokra vonatkozó külön irányelvek mellett szóló érveknek, úgy véli azonban, hogy a négy területre egyaránt kiterjedő egyetlen irányelv sokkal kívánatosabb:






  — | maximális világosságot és átláthatóságot biztosít az egyének, illetve az áruk és szolgáltatások biztosítói számára. Tudatában vagyunk, hogy a magánvállalkozások ritkán örülnek az új szabályozási formáknak; az egyes megkülönböztetési alapokra vonatkozó külön uniós megkülönböztetésellenes sztenderdek egymástól eltérő időben történő életbeléptetése a következetes előírások bizonyossága nélkül jóval nehezebbé teszi a megfelelést, különös tekintettel a korlátozott forrásokkal rendelkező kisvállalkozásokra; |
| --- | --- | --- |

8.5

Az EGSZB tudatában van az egyes megkülönböztetési alapokra vonatkozó külön irányelvek mellett szóló érveknek, úgy véli azonban, hogy a négy területre egyaránt kiterjedő egyetlen irányelv sokkal kívánatosabb:

—

maximális világosságot és átláthatóságot biztosít az egyének, illetve az áruk és szolgáltatások biztosítói számára. Tudatában vagyunk, hogy a magánvállalkozások ritkán örülnek az új szabályozási formáknak; az egyes megkülönböztetési alapokra vonatkozó külön uniós megkülönböztetésellenes sztenderdek egymástól eltérő időben történő életbeléptetése a következetes előírások bizonyossága nélkül jóval nehezebbé teszi a megfelelést, különös tekintettel a korlátozott forrásokkal rendelkező kisvállalkozásokra;

| — | hatékony választ és megoldást ad a többszörös diszkriminációra; ha valamennyi területen következetes, egyforma értékű védelmet biztosítunk azon egyének számára, akik identitásuk több vonatkozása miatt is megkülönböztetést, illetve zaklatást szenvednek el, ezek az egyének megfelelő és releváns orvoslatot találhatnak problémáikra; |
| --- | --- |

—

hatékony választ és megoldást ad a többszörös diszkriminációra; ha valamennyi területen következetes, egyforma értékű védelmet biztosítunk azon egyének számára, akik identitásuk több vonatkozása miatt is megkülönböztetést, illetve zaklatást szenvednek el, ezek az egyének megfelelő és releváns orvoslatot találhatnak problémáikra;

| — | érthetővé és hozzáférhetővé teszi a jogszabályokat; az európai év nyomon követéséről kiadott állásfoglalásában a Tanács utalt a diszkriminációellenes törvények alacsony szintű ismertségére (29). A tudatosság szintjének növelése sokkal nehezebb feladat, ha a különböző megkülönböztetési alapokat tekintve és a különböző területeken uniós és nemzeti szinten is bonyolult, sokféle jogrendszer létezik az egyenlő bánásmódot illetően; |
| --- | --- |

—

érthetővé és hozzáférhetővé teszi a jogszabályokat; az európai év nyomon követéséről kiadott állásfoglalásában a Tanács utalt a diszkriminációellenes törvények alacsony szintű ismertségére (29). A tudatosság szintjének növelése sokkal nehezebb feladat, ha a különböző megkülönböztetési alapokat tekintve és a különböző területeken uniós és nemzeti szinten is bonyolult, sokféle jogrendszer létezik az egyenlő bánásmódot illetően;

| — | elkerüli az egyenlő bánásmódra vonatkozó jogok európai rendszerén belüli hierarchiát; a társadalmi kohézió a társadalom tagjain múlik, akik részéről közös kötelezettségvállalás és összetartozás-érzés szükséges; ez jóval nehezebben megvalósítható akkor, ha a különböző csoportok a jogszabályok tartalmából azt olvashatják ki, hogy egyes csoportok egyenlő bánásmódhoz való joga nagyobb súllyal esik latba, mint mások jogai. |
| --- | --- |

—

elkerüli az egyenlő bánásmódra vonatkozó jogok európai rendszerén belüli hierarchiát; a társadalmi kohézió a társadalom tagjain múlik, akik részéről közös kötelezettségvállalás és összetartozás-érzés szükséges; ez jóval nehezebben megvalósítható akkor, ha a különböző csoportok a jogszabályok tartalmából azt olvashatják ki, hogy egyes csoportok egyenlő bánásmódhoz való joga nagyobb súllyal esik latba, mint mások jogai.

| 8.6 | A faji egyenlőség irányelve megjelölte azokat a foglalkoztatáson kívül eső és az EU hatáskörébe tartozó kulcsfontosságú területeket, ahol az EU céljai érdekében releváns és szükséges a fogyatékosság, vallás és meggyőződés, szexuális irányultság és életkor alapján való megkülönböztetés megelőzése; az EGSZB nyomatékosan ajánlja, hogy mindezen területeket teljes mértékben vonják az új irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

8.6

A faji egyenlőség irányelve megjelölte azokat a foglalkoztatáson kívül eső és az EU hatáskörébe tartozó kulcsfontosságú területeket, ahol az EU céljai érdekében releváns és szükséges a fogyatékosság, vallás és meggyőződés, szexuális irányultság és életkor alapján való megkülönböztetés megelőzése; az EGSZB nyomatékosan ajánlja, hogy mindezen területeket teljes mértékben vonják az új irányelv hatálya alá.

| 8.7 | Az EGSZB tudomásul veszi, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban egyes tevékenységi területeken – pl. lakhatás, oktatás, egyéb közszolgáltatások – a szolgáltatások megszervezése és nyújtása és/vagy a szabályozás egyéb aspektusai elsődlegesen a tagállamok nemzeti vagy regionális szintű hatáskörében maradnak. Az EGSZB szerint az EK-Szerződés 5. cikke alapján az érintett tevékenységek területén biztosítandó átfogó, közös, magas szintű egyenlő elbánási norma azonban kizárólag az európai szintű szabályozás révén valósítható meg. |
| --- | --- |

8.7

Az EGSZB tudomásul veszi, hogy a szubszidiaritás elvével összhangban egyes tevékenységi területeken – pl. lakhatás, oktatás, egyéb közszolgáltatások – a szolgáltatások megszervezése és nyújtása és/vagy a szabályozás egyéb aspektusai elsődlegesen a tagállamok nemzeti vagy regionális szintű hatáskörében maradnak. Az EGSZB szerint az EK-Szerződés 5. cikke alapján az érintett tevékenységek területén biztosítandó átfogó, közös, magas szintű egyenlő elbánási norma azonban kizárólag az európai szintű szabályozás révén valósítható meg.

| 8.8 | Az EGSZB üdvözli ezért az Európai Bizottság 2008. július 2-án bejelentett döntését, amely szerint új irányelvre tesz javaslatot, amely biztosítja a vallástól vagy meggyőződéstől, a fogyatékosságtól, az életkortól és a szexuális irányultságtól függetlenül alkalmazandó egyenlő bánásmód elvét a faji egyenlőség irányelvében szereplő foglalkoztatáson kívül eső területeken. Mivel ennek a véleménynek korábbi változatait eljuttattuk az Európai Bizottsághoz, reméljük, hogy az EGSZB tanulmányozócsoportjának érvei és előzetes következtetései, amelyek az irányelv kidolgozását a most javasolt formában ajánlják, segítették az Európai Bizottságot döntésének meghozatalában. Reméljük továbbá, hogy a vélemény végleges változata arra ösztönzi a tagállamokat, hogy elismerjék az e célra szolgáló uniós jogszabály értékét és jelentőségét, valamint segíti őket abban, hogy hozzájáruljanak a jogszabály sorsának kedvező alakulásához és elfogadásához. |
| --- | --- |

8.8

Az EGSZB üdvözli ezért az Európai Bizottság 2008. július 2-án bejelentett döntését, amely szerint új irányelvre tesz javaslatot, amely biztosítja a vallástól vagy meggyőződéstől, a fogyatékosságtól, az életkortól és a szexuális irányultságtól függetlenül alkalmazandó egyenlő bánásmód elvét a faji egyenlőség irányelvében szereplő foglalkoztatáson kívül eső területeken. Mivel ennek a véleménynek korábbi változatait eljuttattuk az Európai Bizottsághoz, reméljük, hogy az EGSZB tanulmányozócsoportjának érvei és előzetes következtetései, amelyek az irányelv kidolgozását a most javasolt formában ajánlják, segítették az Európai Bizottságot döntésének meghozatalában. Reméljük továbbá, hogy a vélemény végleges változata arra ösztönzi a tagállamokat, hogy elismerjék az e célra szolgáló uniós jogszabály értékét és jelentőségét, valamint segíti őket abban, hogy hozzájáruljanak a jogszabály sorsának kedvező alakulásához és elfogadásához.

| 8.9 | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság döntését, hogy olyan irányelvre tesz javaslatot, amely maximálisan összhangban áll a 13. cikken alapuló egyéb irányelvekkel, azonos fogalommeghatározásokat alkalmaz a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, a zaklatás és a pozitív fellépés tekintetében, és a tagállamokban jelen lévő valamennyi személyre vonatkozik, a harmadik országok állampolgárait is beleértve, és azonos kötelességeket ró a tagállamokra a jogorvoslatra, a hatékony, arányos és elrettentő erejű szankciókra, a viktimizáció elleni védelemre, valamint a bizonyítási teher megfordítására vonatkozóan. Ugyanilyen fontosak a tudatosság növelésére és a társadalmi partnerekkel és NGO-kkal folytatott párbeszéd ösztönzésére irányuló, ennek megfelelő kötelezettségek. |
| --- | --- |

8.9

Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság döntését, hogy olyan irányelvre tesz javaslatot, amely maximálisan összhangban áll a 13. cikken alapuló egyéb irányelvekkel, azonos fogalommeghatározásokat alkalmaz a közvetlen és közvetett megkülönböztetés, a zaklatás és a pozitív fellépés tekintetében, és a tagállamokban jelen lévő valamennyi személyre vonatkozik, a harmadik országok állampolgárait is beleértve, és azonos kötelességeket ró a tagállamokra a jogorvoslatra, a hatékony, arányos és elrettentő erejű szankciókra, a viktimizáció elleni védelemre, valamint a bizonyítási teher megfordítására vonatkozóan. Ugyanilyen fontosak a tudatosság növelésére és a társadalmi partnerekkel és NGO-kkal folytatott párbeszéd ösztönzésére irányuló, ennek megfelelő kötelezettségek.

| 8.10 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a Tanács és a többi uniós intézmény a javasolt irányelv ellenőrzése során fontolja meg a következőket annak biztosítása érdekében, hogy az irányelv végső formájában elérje a fent leírt célokat: |
| --- | --- |

8.10

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a Tanács és a többi uniós intézmény a javasolt irányelv ellenőrzése során fontolja meg a következőket annak biztosítása érdekében, hogy az irányelv végső formájában elérje a fent leírt célokat:

| 8.10.1 | Csorbíthatatlanság: Egy új irányelv kialakítása semmi esetben sem csökkentheti a diszkrimináció elleni védelem szintjét egyetlen EU-jogszabályban sem, és a tagállamok az új irányelv végrehajtását nem használhatják fel arra, hogy csökkentsék saját diszkriminációellenes védelmük szintjét. |
| --- | --- |

8.10.1

Csorbíthatatlanság: Egy új irányelv kialakítása semmi esetben sem csökkentheti a diszkrimináció elleni védelem szintjét egyetlen EU-jogszabályban sem, és a tagállamok az új irányelv végrehajtását nem használhatják fel arra, hogy csökkentsék saját diszkriminációellenes védelmük szintjét.

| 8.10.2 | Egyenlő jogok és ésszerű munkahelyi integráció a fogyatékkal élők számára: A fogyatékkal élő személyek a foglalkoztatás területén kívül is ugyanolyan vagy még nagyobb akadályokba ütköznek. Az irányelvnek keretet kell biztosítania a tagállamok számára ahhoz, hogy teljesítsék az egyenlő bánásmóddal és a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményben szereplő kötelezettségeiket. |
| --- | --- |

8.10.2

Egyenlő jogok és ésszerű munkahelyi integráció a fogyatékkal élők számára: A fogyatékkal élő személyek a foglalkoztatás területén kívül is ugyanolyan vagy még nagyobb akadályokba ütköznek. Az irányelvnek keretet kell biztosítania a tagállamok számára ahhoz, hogy teljesítsék az egyenlő bánásmóddal és a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatos, a fogyatékkal élők jogairól szóló ENSZ-egyezményben szereplő kötelezettségeiket.

| 8.10.2.1 | Az új irányelvnek meg kell követelnie, hogy a szociális védelem – beleértve a szociális biztonságot és az egészségügyi ellátást –, a szociális juttatások, az oktatás, illetve az áruk és szolgáltatások biztosítása – beleértve a lakhatást is – területén működő valamennyi személy






  a) | felkészüljön a fogyatékkal élők hozzáféréssel kapcsolatos szükségleteire, beleértve a fizikai környezethez, a közlekedéshez és az információkhoz való hozzáférést; valamint |
| --- | --- | --- |

8.10.2.1

Az új irányelvnek meg kell követelnie, hogy a szociális védelem – beleértve a szociális biztonságot és az egészségügyi ellátást –, a szociális juttatások, az oktatás, illetve az áruk és szolgáltatások biztosítása – beleértve a lakhatást is – területén működő valamennyi személy

a)

felkészüljön a fogyatékkal élők hozzáféréssel kapcsolatos szükségleteire, beleértve a fizikai környezethez, a közlekedéshez és az információkhoz való hozzáférést; valamint

| b) | megelőző jellegű, ésszerű munkahelyi integrációt biztosítsanak a fogyatékkal élők előtti akadályok elhárítása, és ezzel a maximális részvétel, illetve igénybevétel érdekében. |
| --- | --- |

b)

megelőző jellegű, ésszerű munkahelyi integrációt biztosítsanak a fogyatékkal élők előtti akadályok elhárítása, és ezzel a maximális részvétel, illetve igénybevétel érdekében.

| 8.10.2.2 | A megfelelő hozzáférés hiányát és fogyatékkal élő konkrét személyek érdekében kialakítandó ésszerű munkahelyi integráció elmulasztását az új irányelvnek a diszkrimináció egy formájaként kell meghatároznia, kivéve, ha az intézkedés aránytalan terhet jelentene a szolgáltató számára. |
| --- | --- |

8.10.2.2

A megfelelő hozzáférés hiányát és fogyatékkal élő konkrét személyek érdekében kialakítandó ésszerű munkahelyi integráció elmulasztását az új irányelvnek a diszkrimináció egy formájaként kell meghatároznia, kivéve, ha az intézkedés aránytalan terhet jelentene a szolgáltató számára.

| 8.10.3 | Többszörös diszkrimináció: Az irányelvnek meg kell erősítenie, hogy az egyenlő elbánás elve magában foglalja a többszörös diszkriminációval szembeni védelmet is, amelynek az uniós és nemzeti jogban is érvényre kell jutnia. |
| --- | --- |

8.10.3

Többszörös diszkrimináció: Az irányelvnek meg kell erősítenie, hogy az egyenlő elbánás elve magában foglalja a többszörös diszkriminációval szembeni védelmet is, amelynek az uniós és nemzeti jogban is érvényre kell jutnia.

| 8.10.4 | Pozitív intézkedések: Az egyenlőtlenség sokszor beivódik a foglalkoztatáson és a munkán kívüli tevékenységi területekbe is, például az oktatásba, az egészségügybe, a lakhatásba és az olyan szolgáltatásokhoz való hozzáférésbe, mint a szállodák, éttermek, pénzügyi szolgáltatások, illetve szervezett utazások. Ezért a teljes egyenlőség gyakorlati megvalósítása érdekében az új irányelvnek kifejezetten meg kell engedni a tagállamoknak, hogy a valláshoz vagy meggyőződéshez, a fogyatékossághoz, az életkorhoz, illetve a szexuális irányultsághoz kapcsolódó hátrányok megelőzése vagy kompenzálása érdekében intézkedéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el. |
| --- | --- |

8.10.4

Pozitív intézkedések: Az egyenlőtlenség sokszor beivódik a foglalkoztatáson és a munkán kívüli tevékenységi területekbe is, például az oktatásba, az egészségügybe, a lakhatásba és az olyan szolgáltatásokhoz való hozzáférésbe, mint a szállodák, éttermek, pénzügyi szolgáltatások, illetve szervezett utazások. Ezért a teljes egyenlőség gyakorlati megvalósítása érdekében az új irányelvnek kifejezetten meg kell engedni a tagállamoknak, hogy a valláshoz vagy meggyőződéshez, a fogyatékossághoz, az életkorhoz, illetve a szexuális irányultsághoz kapcsolódó hátrányok megelőzése vagy kompenzálása érdekében intézkedéseket tartsanak fenn vagy fogadjanak el.

| 8.10.5 | Preferenciális bánásmód a fogyatékosság és életkor tekintetében: Az új irányelvnek tudomásul kell vennie a tagállamok azon intézkedéseit, amelyek egyes személyeknek életkoruk, illetve fogyatékkal élő státuszuk jogán preferenciális bánásmódot biztosítanak, amely gyakran hozzájárul az idős, illetve fiatal személyek és a fogyatékkal élők jobb társadalmi beilleszkedéséhez. Az új irányelv nem veheti el az állami, illetve a magánszféra szervezeteinek kedvét attól, hogy hasonló előnyöket kínáljanak az egyenlő részvétellel szembeni materiális, pénzügyi, illetve viselkedésbeli akadályok elhárítása vagy csökkentése céljából. Az irányelvnek lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy engedélyezzék ezen intézkedéseket, feltéve hogy azok jogos célt szolgálnak, amely összhangban van az egyenlő bánásmód elvével, és a cél elérésére alkalmazott eszközök arányosak. |
| --- | --- |

8.10.5

Preferenciális bánásmód a fogyatékosság és életkor tekintetében: Az új irányelvnek tudomásul kell vennie a tagállamok azon intézkedéseit, amelyek egyes személyeknek életkoruk, illetve fogyatékkal élő státuszuk jogán preferenciális bánásmódot biztosítanak, amely gyakran hozzájárul az idős, illetve fiatal személyek és a fogyatékkal élők jobb társadalmi beilleszkedéséhez. Az új irányelv nem veheti el az állami, illetve a magánszféra szervezeteinek kedvét attól, hogy hasonló előnyöket kínáljanak az egyenlő részvétellel szembeni materiális, pénzügyi, illetve viselkedésbeli akadályok elhárítása vagy csökkentése céljából. Az irányelvnek lehetővé kell tennie a tagállamok számára, hogy engedélyezzék ezen intézkedéseket, feltéve hogy azok jogos célt szolgálnak, amely összhangban van az egyenlő bánásmód elvével, és a cél elérésére alkalmazott eszközök arányosak.

| 8.10.6 | A kivételeket szűkre kell szabni. Az EGSZB tudatában van annak, hogy vannak olyan körülmények, amikor a védelem körébe tartozó megkülönböztetési alapok szerinti eltérő bánásmód adekvát és szükséges lehet, de elutasítja a közvetlen megkülönböztetés általános igazolhatóságának bevezetését. A megkülönböztetés tilalma alóli kivételek nem lehetnek olyan széles körűek, hogy gyengítsék az irányelv szándékolt védelmének szintjét; másrészről az irányelvet sem bonyolíthatja feleslegesen a különböző körülményekre, illetve megkülönböztetési alapokra vonatkozó specifikus kivételek hosszú listája. A differenciált bánásmód a megkülönböztetésellenes jogszabályokon belül csak abban az esetben megengedett, amikor az egyenlőség és az emberi méltóság védelmét és erősítését szolgálja, és nem ássa alá a diszkriminációellenes rendelkezések hatékonyságát. |
| --- | --- |

8.10.6

A kivételeket szűkre kell szabni. Az EGSZB tudatában van annak, hogy vannak olyan körülmények, amikor a védelem körébe tartozó megkülönböztetési alapok szerinti eltérő bánásmód adekvát és szükséges lehet, de elutasítja a közvetlen megkülönböztetés általános igazolhatóságának bevezetését. A megkülönböztetés tilalma alóli kivételek nem lehetnek olyan széles körűek, hogy gyengítsék az irányelv szándékolt védelmének szintjét; másrészről az irányelvet sem bonyolíthatja feleslegesen a különböző körülményekre, illetve megkülönböztetési alapokra vonatkozó specifikus kivételek hosszú listája. A differenciált bánásmód a megkülönböztetésellenes jogszabályokon belül csak abban az esetben megengedett, amikor az egyenlőség és az emberi méltóság védelmét és erősítését szolgálja, és nem ássa alá a diszkriminációellenes rendelkezések hatékonyságát.

| 8.10.7 | Jogérvényesítés: Az új irányelvnek a szervezett civil társadalom jelentőségének és értékének elismerése mellett biztosítania kellene, hogy azok a szövetségek és szervezetek, amelyeknek jogilag megalapozott érdekük fűződik a rendelkezések érvényre juttatásához, jogi vagy adminisztratív eljárásokhoz folyamodhassanak a megkülönböztetés által sújtott személyek nevében, vagy őket támogatva. |
| --- | --- |

8.10.7

Jogérvényesítés: Az új irányelvnek a szervezett civil társadalom jelentőségének és értékének elismerése mellett biztosítania kellene, hogy azok a szövetségek és szervezetek, amelyeknek jogilag megalapozott érdekük fűződik a rendelkezések érvényre juttatásához, jogi vagy adminisztratív eljárásokhoz folyamodhassanak a megkülönböztetés által sújtott személyek nevében, vagy őket támogatva.

| 8.10.8 | Szakosodott testületek: Nem kétséges, hogy a nemzeti jogszabályok tudatosításában és végrehajtásában és az egyenlő bánásmód előmozdításában nagy szerepe van a faji egyenlőség irányelvben (30) és az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelvében (31) részletezett funkciókat betöltő, független, megfelelő forrásokkal ellátott és kompetens szerveknek. Az új irányelvnek elő kell írna egy vagy több testület felállítását (vagy egy meglévő testület kibővítését) a vallás vagy meggyőződés, a fogyatékosság, az életkor, illetve a szexuális irányultság tekintetében. Ezenkívül ezeknek a testületeknek feladata kellene, hogy legyen a megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló politikák eredményeinek rendszeres értékelése. |
| --- | --- |

8.10.8

Szakosodott testületek: Nem kétséges, hogy a nemzeti jogszabályok tudatosításában és végrehajtásában és az egyenlő bánásmód előmozdításában nagy szerepe van a faji egyenlőség irányelvben (30) és az árukhoz és szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés irányelvében (31) részletezett funkciókat betöltő, független, megfelelő forrásokkal ellátott és kompetens szerveknek. Az új irányelvnek elő kell írna egy vagy több testület felállítását (vagy egy meglévő testület kibővítését) a vallás vagy meggyőződés, a fogyatékosság, az életkor, illetve a szexuális irányultság tekintetében. Ezenkívül ezeknek a testületeknek feladata kellene, hogy legyen a megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló politikák eredményeinek rendszeres értékelése.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  [2005] EBHT C-144/04, 2005. november 22.

1

(2)  [2008] EBHT C-303/06, 2008. január 31.

2

(3)  9. bekezdés.

3

(4)  11. bekezdés.

4

(5)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (egységes szerkezetbe foglalt változat a Lisszaboni Szerződésben foglalt módosításokkal), 19. cikk.

5

(6)  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (egységes szerkezetbe foglalt változat a Lisszaboni Szerződésben foglalt módosításokkal), 10. cikk.

6

(7)  Ld. a 76/207/EGK és a 2002/73/EK irányelvet.

7

(8)  12. bekezdés.

8

(9)  9. bekezdés.

9

(10)  Az EGSZB 2007. május 30-i véleménye „Az elektronikus hozzáférhetőség jövőbeli szabályozása” tárgyában, előadó: Bernardo Hernández Bataller (HL C 175., 2007.7.27.).

10

(11)  A Tanács 2007. december 5-i állásfoglalása a mindenki számára biztosítandó esélyegyenlőség európai évének (2007) nyomon követéséről, 1. o.

11

(12)  Uo., 3. oldal.

12

(13)  Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2007. ISBN 978-92-79-06953-6.

13

(14)  Uo., 7. oldal.

14

(15)  Ld. M. Bell, I. Chopin és F. Palmer: Developing Anti-Discrimination Law in Europe – The 25 EU Member States Compared („A megkülönböztetésellenes jogszabályok fejlődése az EU-ban – a 25 tagállam összehasonlítása”), 2007. július, Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2007, ISBN 978-92-79-06572-9.

15

(16)  Ld. A. McColgan, J. Niessen és F. Palmer: Comparative Analyses on National Measures to Combat Discrimination Outside Employment and Occupation („A foglalkoztatáson és a munkán kívül eső megkülönböztetés elleni nemzeti intézkedések összehasonlító elemzése”), VT/2005/062, Migration Policy Group and Human European Consultancy, 2006. december.

16

(17)  Uo., 3. oldal.

17

(18)  I.m., Összehasonlító táblázatok, 36–45. o., ld. még: M. Bell, I. Chopin és F. Palmer (ld. a 15. lábjegyzetet).

18

(19)  I. m. Összehasonlító táblázatok, 83–113. oldal.

19

(20)  2006/54/EK.

20

(21)  Ld.: M. Bell, I. Chopin és F. Palmer: Developing Anti-Discrimination Law in Europe – The 25 EU Member States Compared („A megkülönböztetésellenes jogszabályok fejlődése az EU-ban – a 25 tagállam összehasonlítása”), 2007. július, Az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala, 2007, ISBN 978-92-79-06572-9, 108–113. oldal.

21

(22)  Lásd: www.equineteurope.org.

22

(23)  Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation in the EU Member States [Homofóbia és szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés az EU tagállamaiban], I. rész – jogi elemzés, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, 2008 (szerző: Olivier De Schutter).

23

(24)  Online konzultáció, 2007. július–október.

24

(25)  2007.7.12. – 2007.8.31., 4a. kérdés.

25

(26)  Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation in the EU Member States [Homofóbia és szexuális beállítottságon alapuló megkülönböztetés az EU tagállamaiban], I. rész – jogi elemzés, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége, 2008 (szerző: Olivier De Schutter).

26

(27)  Európai Vállalkozások Szövetsége, válasz az Európai Bizottság „Diszkrimináció – számít ez?” című konzultációjára, 2007. október 12.

27

(28)  2007.7.12. – 2007.8.31., 4b. kérdés.

28

(29)  Online konzultáció, 2007. július–október, 1. oldal.

29

(30)  13. cikk.

30

(31)  12. cikk.

31

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/109 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/109

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Többnyelvűség

(2009/C 77/25)

2008. február 4-én kelt levelében Margot WALLSTRÖM asszony, az Európai Bizottság alelnöke az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy dolgozzon ki feltáró véleményt a következő tárgyban:

Többnyelvűség.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2008. július 18-án elfogadta véleményét. (Előadó: An LE NOUAIL-MARLIÈRE.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 18-i ülésnapon) 144 szavazattal 8 ellenében, 13 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

A vélemény és a következtetések összefoglalása

| — | Miközben megállapítja, hogy a téma egyre inkább politikai és gazdasági jelleget ölt, az EGSZB sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság ahelyett, hogy olyan konkrét programot javasolt volna, amely a 2005-ös „Új stratégia a többnyelvűség ösztönzésére” folytatása lenne, mandátuma végére új stratégiát kívánt kidolgozni. |
| --- | --- |

—

Miközben megállapítja, hogy a téma egyre inkább politikai és gazdasági jelleget ölt, az EGSZB sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság ahelyett, hogy olyan konkrét programot javasolt volna, amely a 2005-ös „Új stratégia a többnyelvűség ösztönzésére” folytatása lenne, mandátuma végére új stratégiát kívánt kidolgozni.

| — | Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy gyorsítsák fel a követendő célkitűzésekről szóló vitát annak érdekében, hogy érthetővé váljanak a kultúra és az oktatás területén koordinációs keretben elvégzendő tevékenységekre vonatkozó döntések. |
| --- | --- |

—

Az EGSZB azt javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy gyorsítsák fel a követendő célkitűzésekről szóló vitát annak érdekében, hogy érthetővé váljanak a kultúra és az oktatás területén koordinációs keretben elvégzendő tevékenységekre vonatkozó döntések.

| — | Arra ösztönzi a tagállamokat és az Európai Bizottságot, főként az első oktatott és tanult élő nyelv tekintetében, hogy támogassák az angol-amerikai nyelven kívüli nyelvek választását, valamint a közösségen kívüli cserék szintjén ösztönözzék az európai nyelvek tanulását és használatát. |
| --- | --- |

—

Arra ösztönzi a tagállamokat és az Európai Bizottságot, főként az első oktatott és tanult élő nyelv tekintetében, hogy támogassák az angol-amerikai nyelven kívüli nyelvek választását, valamint a közösségen kívüli cserék szintjén ösztönözzék az európai nyelvek tanulását és használatát.

| — | Megállapítja, hogy szoros összefüggés van az európai polgárok nyelvi szükségletei, az európai foglalkoztatási stratégia és az európai strukturális alapok, főként a Kohéziós Alap programtervezésének konvergencia-célkitűzései között. Emiatt arra ösztönzi a polgárokat, hogy használják ez utóbbiakat arra, hogy anyanyelvükön kívül sajátítsanak el további két élő nyelvet, sőt amellett van, hogy az alapok felhasználásakor ez a szempont élvezzen elsőbbséget. Ezenkívül hozzáteszi, hogy a célkitűzésnek két minőségi célból kellene állnia. Ezek: egyrészről az európai nyelvek életképességének megőrzése, másrészről az ismeretek kiterjesztése a közösségen kívüli nyelvekre, amelyek hasznosak lehetnek az európaiak számára a kulturális, szociális, politikai és gazdasági cserék során, hozzájárulhatnak a kultúrák megismeréséhez, a békéhez és a népek barátságához. |
| --- | --- |

—

Megállapítja, hogy szoros összefüggés van az európai polgárok nyelvi szükségletei, az európai foglalkoztatási stratégia és az európai strukturális alapok, főként a Kohéziós Alap programtervezésének konvergencia-célkitűzései között. Emiatt arra ösztönzi a polgárokat, hogy használják ez utóbbiakat arra, hogy anyanyelvükön kívül sajátítsanak el további két élő nyelvet, sőt amellett van, hogy az alapok felhasználásakor ez a szempont élvezzen elsőbbséget. Ezenkívül hozzáteszi, hogy a célkitűzésnek két minőségi célból kellene állnia. Ezek: egyrészről az európai nyelvek életképességének megőrzése, másrészről az ismeretek kiterjesztése a közösségen kívüli nyelvekre, amelyek hasznosak lehetnek az európaiak számára a kulturális, szociális, politikai és gazdasági cserék során, hozzájárulhatnak a kultúrák megismeréséhez, a békéhez és a népek barátságához.

| — | Megállapítja, hogy nem történnek lépések a tisztességes (vagyis bejelentett és szociális védelemben részesülő) munkától leginkább elzárt, illetve a városi és turisztikai központoktól legtávolabb élő néprétegek érdekében. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tervezett tevékenységeik során ügyeljenek arra, hogy ne hozzanak létre diszkriminációt, illetve elbánásbeli különbségeket, valamint arra, hogy tevékenységeik ne vezessenek újabb kirekesztéshez vagy újabb frusztrációkhoz. Ennek érdekében különösen azt ajánlja, hogy konzultáljanak a szociális partnerekkel és az ezeken a területeken tevékenykedő civil szervezetekkel. |
| --- | --- |

—

Megállapítja, hogy nem történnek lépések a tisztességes (vagyis bejelentett és szociális védelemben részesülő) munkától leginkább elzárt, illetve a városi és turisztikai központoktól legtávolabb élő néprétegek érdekében. Ezért arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy tervezett tevékenységeik során ügyeljenek arra, hogy ne hozzanak létre diszkriminációt, illetve elbánásbeli különbségeket, valamint arra, hogy tevékenységeik ne vezessenek újabb kirekesztéshez vagy újabb frusztrációkhoz. Ennek érdekében különösen azt ajánlja, hogy konzultáljanak a szociális partnerekkel és az ezeken a területeken tevékenykedő civil szervezetekkel.

| — | Mivel az Európai Bizottság belső, szolgálatok közötti konzultációt kíván szervezni, az ajánlott intézkedéseknek figyelembe kellene venniük a szabályozás javításának hátterét oly módon, hogy az intézkedések ne befolyásolják negatívan a kkv-k versenyképességét. |
| --- | --- |

—

Mivel az Európai Bizottság belső, szolgálatok közötti konzultációt kíván szervezni, az ajánlott intézkedéseknek figyelembe kellene venniük a szabályozás javításának hátterét oly módon, hogy az intézkedések ne befolyásolják negatívan a kkv-k versenyképességét.

| — | Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak arra kellene törekedniük, hogy pontosan az európai tanúsítási rendszer keretében ne csak a formális, hanem az informális tanulmányokról szóló igazolásokat is értékeljék annak érdekében, hogy felmérjék azok kiterjedését, és hogy azok – státusztól függetlenül – minden polgár és munkavállaló számára lehetővé tegyék a képesítések átvitelét és elismerését. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak arra kellene törekedniük, hogy pontosan az európai tanúsítási rendszer keretében ne csak a formális, hanem az informális tanulmányokról szóló igazolásokat is értékeljék annak érdekében, hogy felmérjék azok kiterjedését, és hogy azok – státusztól függetlenül – minden polgár és munkavállaló számára lehetővé tegyék a képesítések átvitelét és elismerését.

| — | A társadalmi párbeszéd keretében az EGSZB arra is felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy ösztönözzék a nyelvvel kapcsolatos szakmákat (tanárok, fordítók, tolmácsok), hogy biztosítani lehessen a hivatalos nyelvek használatát az intézményi kommunikációban, valamint emlékeztet arra, hogy az ilyen jellegű szükségletek fedezése a gazdaság területén sincs kellőképpen biztosítva. |
| --- | --- |

—

A társadalmi párbeszéd keretében az EGSZB arra is felszólítja a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy ösztönözzék a nyelvvel kapcsolatos szakmákat (tanárok, fordítók, tolmácsok), hogy biztosítani lehessen a hivatalos nyelvek használatát az intézményi kommunikációban, valamint emlékeztet arra, hogy az ilyen jellegű szükségletek fedezése a gazdaság területén sincs kellőképpen biztosítva.

1.   Bevezetés

2006. szeptember 6-án, kevéssel a többnyelvűségért és a kultúrák közötti párbeszédért felelős biztos posztjának létrehozása, és Leonard Orban biztos kinevezése előtt az EGSZB véleményt fogadott el, amelyben „a többnyelvűséget ösztönző új keretstratégia” megalkotását szorgalmazta (1).

Nem sokkal ezután, 2007. szeptember 25-én az új biztos – az EGSZB elnöke, Dimitriadis úr felkérésére – személyesen is megjelent az EGSZB plenáris ülésén, nagy érdeklődést mutatva bizottságunk munkája iránt.

Mivel új stratégiát kíván kidolgozni a kérdéssel kapcsolatban, az európai biztos feltáró vélemény kidolgozására kérte fel az EGSZB-t.

Az EGSZB a következő célokat tartotta szem előtt:

| — | Az Európai Bizottság által kidolgozott előző stratégia, illetve az EGSZB által hozzáfűzött ajánlások végrehajtásának értékelése. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság által kidolgozott előző stratégia, illetve az EGSZB által hozzáfűzött ajánlások végrehajtásának értékelése.

| — | Az Európai Bizottság intézkedéseinek összefoglalása. |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottság intézkedéseinek összefoglalása.

| — | Válaszadás az Európai Bizottság által szervezett széles körű konzultáció általános keretében, illetve a 2008. április 15-i meghallgatáson elhangzott konzultációs felkérésre, megfelelő időben ahhoz, hogy az Európai Bizottság által 2008 szeptemberében elfogadandó közlemény figyelembe vehesse ajánlásait. |
| --- | --- |

—

Válaszadás az Európai Bizottság által szervezett széles körű konzultáció általános keretében, illetve a 2008. április 15-i meghallgatáson elhangzott konzultációs felkérésre, megfelelő időben ahhoz, hogy az Európai Bizottság által 2008 szeptemberében elfogadandó közlemény figyelembe vehesse ajánlásait.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | Az EGSZB megállapítja, hogy a témáról napról napra több szó esik, mégpedig nem valamiféle divatjelenség miatt, hanem a globalizáció valós kontextusában, amely egyre több és egyre többféle szereplőt érint. Új helyzetek alakulnak ki, új megoldásokat és új válaszokat követelve. A világ változik – a gazdaság és a technológia területén éppúgy, mint a szociális, politikai, kulturális és állampolgári területen. Egyes jelenségek mindig is léteztek, vagy legalábbis igen régi keletűek, csak éppen manapság sokkal intenzívebb, láthatóbb, illetve akár kulcsfontosságú problémává lépnek elő. |
| --- | --- |

2.1

Az EGSZB megállapítja, hogy a témáról napról napra több szó esik, mégpedig nem valamiféle divatjelenség miatt, hanem a globalizáció valós kontextusában, amely egyre több és egyre többféle szereplőt érint. Új helyzetek alakulnak ki, új megoldásokat és új válaszokat követelve. A világ változik – a gazdaság és a technológia területén éppúgy, mint a szociális, politikai, kulturális és állampolgári területen. Egyes jelenségek mindig is léteztek, vagy legalábbis igen régi keletűek, csak éppen manapság sokkal intenzívebb, láthatóbb, illetve akár kulcsfontosságú problémává lépnek elő.

| 2.2 | A kulturális dimenzió az élet igen különböző területein – a munkahelyen, az üzleti életben, a szabadidő és a turizmus területén – új jelentőséget kap, amelyet az EGSZB köteles minden aspektusában megérteni ahhoz, hogy magáévá tegye a polgárok problémáit, és hogy – a konzultációkban való részvétellel és vitaindító felszólalásokkal – praktikus, értelmes javaslatokkal szolgálhasson az európai intézmények számára.
  A vélemények sokfélesége és gazdagsága jól mutatja, milyen fontosnak tartják az európai polgárok ezt a kérdést, amely emberi mivoltukban egyformán érinti őket. |
| --- | --- |

2.2

A kulturális dimenzió az élet igen különböző területein – a munkahelyen, az üzleti életben, a szabadidő és a turizmus területén – új jelentőséget kap, amelyet az EGSZB köteles minden aspektusában megérteni ahhoz, hogy magáévá tegye a polgárok problémáit, és hogy – a konzultációkban való részvétellel és vitaindító felszólalásokkal – praktikus, értelmes javaslatokkal szolgálhasson az európai intézmények számára.

A vélemények sokfélesége és gazdagsága jól mutatja, milyen fontosnak tartják az európai polgárok ezt a kérdést, amely emberi mivoltukban egyformán érinti őket.

| 2.3 | Fent idézett véleményében az EGSZB a következő ajánlásokat terjesztette elő:






  — | „az Európai Bizottság világosítsa fel a tagállamokat, és határozza meg pontosabban a végrehajtandó kapcsolódó és kiegészítő intézkedéseket a kért nemzeti tervekben, és tegye egyértelművé, hogy a soknyelvűség vagy a többnyelvűség lehetséges hozzájárulás az EU politikai és kulturális integrációjához, és a megértés, illetve a társadalmi integráció mozgatója, |
| --- | --- | --- |

2.3

Fent idézett véleményében az EGSZB a következő ajánlásokat terjesztette elő:

—

„az Európai Bizottság világosítsa fel a tagállamokat, és határozza meg pontosabban a végrehajtandó kapcsolódó és kiegészítő intézkedéseket a kért nemzeti tervekben, és tegye egyértelművé, hogy a soknyelvűség vagy a többnyelvűség lehetséges hozzájárulás az EU politikai és kulturális integrációjához, és a megértés, illetve a társadalmi integráció mozgatója,

| — | ha tartós eredményt kívánunk elérni, a tanítási kínálat nagyságát európai szinten koordinálják, és hogy ne csak bizonyos, korlátozott számú nyelvet tekintsenek kompetecianövelőnek, |
| --- | --- |

—

ha tartós eredményt kívánunk elérni, a tanítási kínálat nagyságát európai szinten koordinálják, és hogy ne csak bizonyos, korlátozott számú nyelvet tekintsenek kompetecianövelőnek,

| — | a szakmai, kulturális, politikai, tudományos, társadalmi területeken minden többnyelvű gyakorlatot támogassanak és ösztönözzenek, |
| --- | --- |

—

a szakmai, kulturális, politikai, tudományos, társadalmi területeken minden többnyelvű gyakorlatot támogassanak és ösztönözzenek,

| — | a szakértők között ne csak a társadalmi és természettudományi diszciplínák képviselői kapjanak helyet, hanem legyenek közöttük gyakorló nyelvészek, tolmácsok, fordítók vagy más, kifejezetten a nyelvvel foglalkozó szakemberek is, |
| --- | --- |

—

a szakértők között ne csak a társadalmi és természettudományi diszciplínák képviselői kapjanak helyet, hanem legyenek közöttük gyakorló nyelvészek, tolmácsok, fordítók vagy más, kifejezetten a nyelvvel foglalkozó szakemberek is,

| — | a jelenlegi fiatal és kevésbé fiatal felnőtt generációt – az egész életen át tartó tanuláson és kulturális jogaikon keresztül – megfelelően, a jelenleginél jobban vegyék figyelembe ezen irányultság esetében akkor, amikor az Európai Bizottság a programozási szakaszba lép majd, |
| --- | --- |

—

a jelenlegi fiatal és kevésbé fiatal felnőtt generációt – az egész életen át tartó tanuláson és kulturális jogaikon keresztül – megfelelően, a jelenleginél jobban vegyék figyelembe ezen irányultság esetében akkor, amikor az Európai Bizottság a programozási szakaszba lép majd,

| — | az Európai Bizottság ne csak az egyetemi munkákra támaszkodjon, hanem az e területen aktív egyesületek tevékenységére is, és támogassa a civil társadalom hálózataiból érkező kezdeményezéseket is”. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság ne csak az egyetemi munkákra támaszkodjon, hanem az e területen aktív egyesületek tevékenységére is, és támogassa a civil társadalom hálózataiból érkező kezdeményezéseket is”.

| 2.4 | Összefoglalva az EGSZB rámutatott, hogy a lehető legtöbb polgárt be kell vonni a nyelvtanulási, nyelvgyakorlási és nyelvismereti stratégiákba, realista eszközöket keresve ennek megvalósítására. Figyelmeztetett rá, hogy e politika nem lehet új társadalmi megkülönböztetések forrása. Továbbá az Európai Unió forrásnyelvei számának globális átgondolását szorgalmazta, az Unió nyelvi, kulturális, gazdasági határainak tágítása érdekében. Ezen túlmenően a gazdasági, kulturális és polgári aspektus közötti egyensúlyra, illetve a foglalkoztatás és a munka területén való felzárkózásra figyelmeztetett. |
| --- | --- |

2.4

Összefoglalva az EGSZB rámutatott, hogy a lehető legtöbb polgárt be kell vonni a nyelvtanulási, nyelvgyakorlási és nyelvismereti stratégiákba, realista eszközöket keresve ennek megvalósítására. Figyelmeztetett rá, hogy e politika nem lehet új társadalmi megkülönböztetések forrása. Továbbá az Európai Unió forrásnyelvei számának globális átgondolását szorgalmazta, az Unió nyelvi, kulturális, gazdasági határainak tágítása érdekében. Ezen túlmenően a gazdasági, kulturális és polgári aspektus közötti egyensúlyra, illetve a foglalkoztatás és a munka területén való felzárkózásra figyelmeztetett.

| 2.5 | Az EGSZB emlékeztetett arra is, hogy a világ nyelvi és kulturális régiói éppúgy változnak, ahogy a globális politikai és gazdasági egységek, és hogy sajnálatos módon egyes nyelvek kihalásának tendenciája együtt jár bizonyos társadalmi és politikai csoportok asszimilációjával vagy eltűnésével. Európa ugyanazokkal a kihívásokkal néz szembe, mint bármely más régió a világban, vagyis egyrészről egyetlen nyelv válik egyeduralkodóvá a nemzetközi kapcsolatokban, másrészről pedig a regionális nyelvek sokféleségét, egyes nyelvjárásokat az eltűnés fenyegeti. Néhány különbség azonban van: az EU-nak meg kell találnia a nemzeti hivatalos nyelvek státuszát az egyesített (vagy az egyesülés felé tartó – attól függ, hogyan ítéljük meg az EU integrációjának fokát) politikai és gazdasági térségen belül. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB emlékeztetett arra is, hogy a világ nyelvi és kulturális régiói éppúgy változnak, ahogy a globális politikai és gazdasági egységek, és hogy sajnálatos módon egyes nyelvek kihalásának tendenciája együtt jár bizonyos társadalmi és politikai csoportok asszimilációjával vagy eltűnésével. Európa ugyanazokkal a kihívásokkal néz szembe, mint bármely más régió a világban, vagyis egyrészről egyetlen nyelv válik egyeduralkodóvá a nemzetközi kapcsolatokban, másrészről pedig a regionális nyelvek sokféleségét, egyes nyelvjárásokat az eltűnés fenyegeti. Néhány különbség azonban van: az EU-nak meg kell találnia a nemzeti hivatalos nyelvek státuszát az egyesített (vagy az egyesülés felé tartó – attól függ, hogyan ítéljük meg az EU integrációjának fokát) politikai és gazdasági térségen belül.

| 2.6 | Az EU olyan, identitással kapcsolatos félelmekkel kénytelen szembesülni, amelyek minden kulturális és nyelvi kérdés mélyén ott rejtőznek, ám ugyanakkor ott vannak a kezében a kiépülése során megszerzett ütőkártyái. Gondolunk itt például a társadalmi és területi kohéziót szolgáló eszközökre, a képviseleti és részvételi demokrácia közös kritériumaira, vagy az egyfajta szolidaritáson alapuló szociális modellekre. |
| --- | --- |

2.6

Az EU olyan, identitással kapcsolatos félelmekkel kénytelen szembesülni, amelyek minden kulturális és nyelvi kérdés mélyén ott rejtőznek, ám ugyanakkor ott vannak a kezében a kiépülése során megszerzett ütőkártyái. Gondolunk itt például a társadalmi és területi kohéziót szolgáló eszközökre, a képviseleti és részvételi demokrácia közös kritériumaira, vagy az egyfajta szolidaritáson alapuló szociális modellekre.

| 2.7 | A demográfiai kihívások és a kulturális érdekek azonban együttesen nagyobb kérdéseket is felvetnek, amelyekkel mernünk kell szembenézni: mennyire tartják fontosnak az európaiak saját nyelvüket, annak megismertetését, megóvását, továbbélését, kihalásának megelőzését – egyszóval mennyire fontos számukra, hogy egymás közt és másokkal saját nyelvükön beszélhessenek? |
| --- | --- |

2.7

A demográfiai kihívások és a kulturális érdekek azonban együttesen nagyobb kérdéseket is felvetnek, amelyekkel mernünk kell szembenézni: mennyire tartják fontosnak az európaiak saját nyelvüket, annak megismertetését, megóvását, továbbélését, kihalásának megelőzését – egyszóval mennyire fontos számukra, hogy egymás közt és másokkal saját nyelvükön beszélhessenek?

3.   Részletes megjegyzések

| 3.1 | Az Európai Bizottság 2007. szeptember 14-én nyilvános konzultációs eljárást indított, amely 2008. április 15-én konferenciával zárult; e konferencia során a jelenlévő számos kulturális illetve pedagógiai egyesület és szervezet előtt a következő munkacsoportok eredményeiről számolt be:






  — | az értelmiségiek csoportja, Amin Maalouf elnökletével, |
| --- | --- | --- |

3.1

Az Európai Bizottság 2007. szeptember 14-én nyilvános konzultációs eljárást indított, amely 2008. április 15-én konferenciával zárult; e konferencia során a jelenlévő számos kulturális illetve pedagógiai egyesület és szervezet előtt a következő munkacsoportok eredményeiről számolt be:

—

az értelmiségiek csoportja, Amin Maalouf elnökletével,

| — | a Business Forum Davignon úr elnökletével, |
| --- | --- |

—

a Business Forum Davignon úr elnökletével,

| — | a Centre National des Langues jelentése: „Elan jelentés: A vállalkozások hiányos nyelvi kompetenciájának hatása az európai gazdaságra”, |
| --- | --- |

—

a Centre National des Langues jelentése: „Elan jelentés: A vállalkozások hiányos nyelvi kompetenciájának hatása az európai gazdaságra”,

| — | a bizottságokkal (RB és EGSZB) folytatott hivatalos konzultációk, |
| --- | --- |

—

a bizottságokkal (RB és EGSZB) folytatott hivatalos konzultációk,

| — | a tagállamokkal folytatott konzultációk: 2008. februári miniszteri konferencia, |
| --- | --- |

—

a tagállamokkal folytatott konzultációk: 2008. februári miniszteri konferencia,

| — | a többnyelvűséggel foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásai, |
| --- | --- |

—

a többnyelvűséggel foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásai,

| — | az internetes konzultáció során beérkezett egyéb hozzászólások. |
| --- | --- |

—

az internetes konzultáció során beérkezett egyéb hozzászólások.

| 3.2 | A viták során számos kihívást sikerült azonosítani:






  — | gazdasági kihívások |
| --- | --- | --- |

3.2

A viták során számos kihívást sikerült azonosítani:

—

gazdasági kihívások

| — | politikai kihívások (többnyelvűség és regionális integráció) |
| --- | --- |

—

politikai kihívások (többnyelvűség és regionális integráció)

| — | kulturális jellegű (többnyelvűség) és interkulturális kihívások |
| --- | --- |

—

kulturális jellegű (többnyelvűség) és interkulturális kihívások

| — | a személyes és kollektív kommunikáció azt az illúziót kelti, hogy a nyelv éppolyan, mint bármely más kommunikációs eszköz. Milyen jövő vár az irodalomra? |
| --- | --- |

—

a személyes és kollektív kommunikáció azt az illúziót kelti, hogy a nyelv éppolyan, mint bármely más kommunikációs eszköz. Milyen jövő vár az irodalomra?

| — | Soknyelvűség és többnyelvűség: egyesek felteszik a kérdést, hogy szükséges-e személyes nyelvi kompetenciákkal rendelkezni egy egynyelvűvé váló nyelvi környezetben? |
| --- | --- |

—

Soknyelvűség és többnyelvűség: egyesek felteszik a kérdést, hogy szükséges-e személyes nyelvi kompetenciákkal rendelkezni egy egynyelvűvé váló nyelvi környezetben?

| — | Az Európa Tanács kiemelte a kisebbségi nyelvek védelmének és könnyebb használatának szükségességét, amennyiben hatékonyan szeretnénk felvenni a küzdelmet a nacionalizmussal: a sokféleséget szolgáló többnyelvűség nem válhat kirekesztés forrásává. |
| --- | --- |

—

Az Európa Tanács kiemelte a kisebbségi nyelvek védelmének és könnyebb használatának szükségességét, amennyiben hatékonyan szeretnénk felvenni a küzdelmet a nacionalizmussal: a sokféleséget szolgáló többnyelvűség nem válhat kirekesztés forrásává.

| — | Számos résztvevő vetette fel a nyelvekkel kapcsolatos frusztrációk és egyenlőtlenségek, az európai nyelvek egymás közötti és Európán kívüli konfrontációját, valamint a nemzeti kulturális politikák együttélése kérdését. |
| --- | --- |

—

Számos résztvevő vetette fel a nyelvekkel kapcsolatos frusztrációk és egyenlőtlenségek, az európai nyelvek egymás közötti és Európán kívüli konfrontációját, valamint a nemzeti kulturális politikák együttélése kérdését.

| — | Kulturális jogok és szociális jogok? Sokan felvetik a kérdést, milyen eszközök állíthatók ezen kötelezettségvállalások szolgálatába? Felvetődött a romák konkrét helyzete, általában véve integrációjuk, illetve konkrétan nyelvük megtanulásának és megőrzésének lehetősége. |
| --- | --- |

—

Kulturális jogok és szociális jogok? Sokan felvetik a kérdést, milyen eszközök állíthatók ezen kötelezettségvállalások szolgálatába? Felvetődött a romák konkrét helyzete, általában véve integrációjuk, illetve konkrétan nyelvük megtanulásának és megőrzésének lehetősége.

| — | A foglalkoztatás, a munka, a saját nyelven végzett munkához való jog – anélkül, hogy az elvégzendő munkához képest aránytalanul sok ismerettel kellene rendelkezni – valamint a nyelvek elégtelen tudásával, illetve nem tudásával jellemzett többnyelvű környezetben felvetődő biztonsági kérdések. |
| --- | --- |

—

A foglalkoztatás, a munka, a saját nyelven végzett munkához való jog – anélkül, hogy az elvégzendő munkához képest aránytalanul sok ismerettel kellene rendelkezni – valamint a nyelvek elégtelen tudásával, illetve nem tudásával jellemzett többnyelvű környezetben felvetődő biztonsági kérdések.

3.3   Az Európai Bizottság által a meghallgatáson ismertetett célkitűzések a következők:

| 3.3.1 | A nyelvi kompetenciák diverzifikálása az EU-n belül („az angol nem elég”).
  Az Európai Bizottság ambíciója egyértelműen a „mindenható angol” tendenciájának megfordítása. Leonard Orban a meghallgatás alatt tartott beszédében – ahogyan más alkalmakkor is – egyértelműen a „mindenható angol” tendenciájának megfordítására törekedett. |
| --- | --- |

3.3.1

A nyelvi kompetenciák diverzifikálása az EU-n belül („az angol nem elég”).

Az Európai Bizottság ambíciója egyértelműen a „mindenható angol” tendenciájának megfordítása. Leonard Orban a meghallgatás alatt tartott beszédében – ahogyan más alkalmakkor is – egyértelműen a „mindenható angol” tendenciájának megfordítására törekedett.

| 3.3.2 | A társadalmi aspektus:






  — | A nyelvek szerepének megerősítése a társadalmi kohézió területén. |
| --- | --- | --- |

3.3.2

A társadalmi aspektus:

—

A nyelvek szerepének megerősítése a társadalmi kohézió területén.

| — | A migránsok integrációjának megkönnyítése, a befogadó országban használt nyelv elsajátításának támogatása, az anyanyelv használatának és megőrzésének bátorítása, az anyanyelv továbbadása az utódoknak, a migránsok nyelvének forrásként és gazdagító tényezőként való felfogása. |
| --- | --- |

—

A migránsok integrációjának megkönnyítése, a befogadó országban használt nyelv elsajátításának támogatása, az anyanyelv használatának és megőrzésének bátorítása, az anyanyelv továbbadása az utódoknak, a migránsok nyelvének forrásként és gazdagító tényezőként való felfogása.

| 3.3.3 | A gazdaság területén:






  — | A nyelvi kompetenciák fejlesztése a munkavállalási lehetőségek, illetve a vállalkozások versenyképessége érdekében. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

A gazdaság területén:

—

A nyelvi kompetenciák fejlesztése a munkavállalási lehetőségek, illetve a vállalkozások versenyképessége érdekében.

| — | A többnyelvűséghez kapcsolódó aspektusok átfogó integrálása az európai politikákba, egy felmérésből kiindulva. |
| --- | --- |

—

A többnyelvűséghez kapcsolódó aspektusok átfogó integrálása az európai politikákba, egy felmérésből kiindulva.

| 3.3.4 | A többnyelvűség aspektusának megjelenése az EU külpolitikájában:
  Az Európai Bizottság megerősíti a „barcelonai célkitűzést”, konkrétan: 1 anyanyelv + 2 élő nyelv ismeretét minden polgár esetében, amit a következőképp módosít: 1 anyanyelv + 1 nemzetközi nyelv + 1 úgynevezett „affektív” vagy „adoptált” nyelv (a koncepciót az Amin Maalouf által elnökölt csoport jelentése ihlette). |
| --- | --- |

3.3.4

A többnyelvűség aspektusának megjelenése az EU külpolitikájában:

Az Európai Bizottság megerősíti a „barcelonai célkitűzést”, konkrétan: 1 anyanyelv + 2 élő nyelv ismeretét minden polgár esetében, amit a következőképp módosít: 1 anyanyelv + 1 nemzetközi nyelv + 1 úgynevezett „affektív” vagy „adoptált” nyelv (a koncepciót az Amin Maalouf által elnökölt csoport jelentése ihlette).

| 3.3.5 | Az eszközök és a módszerek:
  Az Európai Bizottság a „business literacy system” elnevezésű, informális nyelvtanulási módszert kívánja támogatni, amely gyorsabb értést és könnyebb hozzáférést eredményez, ám kevés részlettel szolgált a kérdésben. Leszögezi, hogy alkalmat kíván teremteni az európai polgárok számára, hogy például az autóbuszokon, illetve egyéb nyilvános helyeken idegen nyelvi elemekkel találkozzanak, és hogy a nyelvtanulást a „hozzászoktatás” révén kívánja elősegíteni. |
| --- | --- |

3.3.5

Az eszközök és a módszerek:

Az Európai Bizottság a „business literacy system” elnevezésű, informális nyelvtanulási módszert kívánja támogatni, amely gyorsabb értést és könnyebb hozzáférést eredményez, ám kevés részlettel szolgált a kérdésben. Leszögezi, hogy alkalmat kíván teremteni az európai polgárok számára, hogy például az autóbuszokon, illetve egyéb nyilvános helyeken idegen nyelvi elemekkel találkozzanak, és hogy a nyelvtanulást a „hozzászoktatás” révén kívánja elősegíteni.

| 3.3.6 | Ami a jövőt illeti:
  Az Európai Bizottság a tagállamok középtávú stratégiai keretbe illeszkedő strukturális együttműködésére kíván támaszkodni, e politika kidolgozásával európai hozzáadott értéket teremtve. |
| --- | --- |

3.3.6

Ami a jövőt illeti:

Az Európai Bizottság a tagállamok középtávú stratégiai keretbe illeszkedő strukturális együttműködésére kíván támaszkodni, e politika kidolgozásával európai hozzáadott értéket teremtve.

3.4   Az ELAN-jelentés (2):

Az ELAN-jelentés a vállalkozások képzett, többnyelvű munkaerő iránti szükségleteit elemzi. Ugyanakkor sem a betöltött munkahelyek, illetve pozíciók szükségletei alapján, sem tevékenységi szektoronként nem állít fel semmilyen tipológiát. Az Európai Bizottságnak ajánlatos volna az élet- és munkakörülmények javítására szolgáló, dublini székhelyű alapítvánnyal (vagy valamely másik európai szervezettel) elvégeztetni a vállalkozások, illetve a munkavállalók szakmai igényeinek pontosabb tipológiai értékelését.

| 3.4.1 | A Vállalatok Fóruma csoport jelentése, elnök: DAVIGNON (3)

  A 2008 júniusában megjelent jelentés kifejti, hogy a Vállalatok Fórumának szempontjából miért fontos a nyelvi kompetenciákba történő beruházás. Összefoglalja, mi az, amit vállalati körökben eddig megtettek a nyelvek előmozdítása érdekében, és ajánlásokat fogalmaz meg a vállalatok számára azzal kapcsolatban, miként javíthatják eredményeiket a „többnyelvű” kereskedelmi kommunikáció területén: „számba kell venni a nyelvi kompetenciáikat; felül kell vizsgálni munkaerő-felvételi és stratégiai fejlesztési politikájukat a humán erőforrások területén; be kell ruházni a nyelvi képzésbe; a különböző nyelvek anyanyelvi beszélőit kell alkalmazni; hasznosítani kell a fordítók, tolmácsok, kommunikátorok és közvetítők nyelvi technológiáit; javítani kell az alkalmazottak nemzetközi mobilitását”. A jelentés Európa és intézményei, valamint a helyi, regionális és nemzeti kormányok számára is megfogalmaz néhány ajánlást, és a többnyelvűség mellett érvel. |
| --- | --- |

3.4.1

A Vállalatok Fóruma csoport jelentése, elnök: DAVIGNON (3)

A 2008 júniusában megjelent jelentés kifejti, hogy a Vállalatok Fórumának szempontjából miért fontos a nyelvi kompetenciákba történő beruházás. Összefoglalja, mi az, amit vállalati körökben eddig megtettek a nyelvek előmozdítása érdekében, és ajánlásokat fogalmaz meg a vállalatok számára azzal kapcsolatban, miként javíthatják eredményeiket a „többnyelvű” kereskedelmi kommunikáció területén: „számba kell venni a nyelvi kompetenciáikat; felül kell vizsgálni munkaerő-felvételi és stratégiai fejlesztési politikájukat a humán erőforrások területén; be kell ruházni a nyelvi képzésbe; a különböző nyelvek anyanyelvi beszélőit kell alkalmazni; hasznosítani kell a fordítók, tolmácsok, kommunikátorok és közvetítők nyelvi technológiáit; javítani kell az alkalmazottak nemzetközi mobilitását”. A jelentés Európa és intézményei, valamint a helyi, regionális és nemzeti kormányok számára is megfogalmaz néhány ajánlást, és a többnyelvűség mellett érvel.

3.5   Az Amin Maalouf által vezetett csoport jelentése (4):

Az EGSZB helyesli az Európai Bizottság kezdeményezését, melynek keretében neves értelmiségiek egy csoportjával folytatott konzultációt, mely csoport jelentéséről a csoport képviselője április 15-i meghallgatása során kijelentette, hogy „alighanem a legjobban megírt és legjobban olvasható jelentés az Európai Bizottság által eddig kiadott összes jelentés közül” – aminek bizonyos mértékig igazat is adhatunk –, és amely azt a javaslatot terjeszti elő megfontolásra, hogy az európaiak egyrészről egy nemzetközi nyelvet, másrészről pedig egy „érzelmi alapon” választott „adoptált” nyelvet tanuljanak, utóbbit érdek nélkül, nem gazdasági megfontolások alapján, hanem pusztán a maguk örömére. A javaslat – jóllehet nagylelkű, és elismeri a nyelvek kulturális és kommunikációs katalizátorszerepét – feltételezi, hogy minden polgár azonos mértékben rendelkezik érdeklődéssel és idővel a nyelvi foglalatosságokhoz, ami távolról sem így van, egyrészről kulturális okokból, másrészről mert az európai polgárok többségének nincs megfelelő vásárlóereje ahhoz, hogy ilyen „kvalifikáló” kulturális tevékenységekkel foglalkozzon, Pierre Bourdieu professzor szavait idézve.

Való igaz például, hogy mind több európai polgár és főként európai fiatal érzékeli, milyen fontos az európai vagy nem európai élő idegen nyelvek tanulása, de egyúttal folyamatosan nő azon polgárok száma is, akik számára mind nehezebb biztosítani gyermekeik megélhetését és nevelését; látni kell továbbá – anélkül, hogy mindenütt osztályharcot vizionálnánk – az európai társadalom szegmentáltságát is; valamint azt, hogy a kohéziós alapoknak is hozzá kellene járulniuk e kérdéshez, nevezetesen a lisszaboni stratégia címén.

Éppen ezért a Grundtvig-programok, a felnőttoktatási programokat és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó programok lehetséges hozzájárulását az Európai Bizottság szolgálatai közötti egyeztetések során számszerűsíteni kell, mielőtt a tagállamok, a Tanács és a Parlament elé kerülnek. Ez európai hozzáadott értéket teremtene az oktatás terén meglévő tagállami kompetencia mellett.

Végezetül az EGSZB megjegyzi, hogy a fenti javaslat nem oldja meg az angol mint első számú idegen nyelv választásának kérdését, teljesen a tagállamokra és a szülőkre bízva e kérdés megoldását, feltéve hogy az Európai Bizottság nem veszi nyíltan elő a problémát. Tény, hogy „az angol nem elég”, de továbbra is mind az EU, mind a nemzetközi kereskedelem elfogadott nyelve. A javasolt út csupán első lökés lehet, nem megoldás. Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság, a tagállamok, a Tanács és a Parlament figyelmét e pontra.

3.6   A Régiók Bizottságának véleménytervezete (5):

A Régiók Bizottságának véleménye szerint a nyelvi kérdésnek kiemelt jelentősége van a területi önkormányzatok számára, mivel az nem csak a foglalkoztatási kérdésekben meghatározó, hanem az európai és nem európai polgárok együttélésének kérdésében is, a társadalom minden szintjén és valamennyi szektorban – az egészségügytől („munkaerőhiány”) a turizmusig, a személyeknek nyújtott szolgáltatásoktól az iskola előtti és iskolai környezetben nyújtott oktatásig, illetve a migránsok integrációjáig. Ráadásul a nyelvi kérdés egyre több régió életében is strukturális szerepet kap. A Régiók Bizottsága jogosan szorgalmazza a Kohéziós Alap fellépését, valamint azt, hogy vonják be a stratégiai döntések előkészítésébe.

3.7   Tájékoztató jelentés: „A Bizottság munkadokumentuma: Jelentés a nyelvtanulás és a nyelvi sokféleség ösztönzése című cselekvési terv végrehajtásáról” (6):

Az EGSZB attól tart, hogy az európai pénzeszközök szükségességének tagadása inerciához vezethet, vagyis a közösségi fellépések nem tartják a lépést a szükségletek alakulásával, közép- és hosszútávon kiábrándító eredményekhez vezetve. Az EGSZB felhívja a tagállamokat, hogy fontolják meg: a televízió nem elég – az informális tanulási csatornáknak is mérhetőeknek kell lenniük. Ugyanakkor az EGSZB elismeri, hogy az Európai Bizottság által kialakított koordinációs módszer adminisztratív szempontból előrelépést jelent, ha nem is feltétlenül hozza közelebb a nyelvtanulást a polgárokhoz.

4.   Következtetések

| 4.1 | Az EGSZB szerint az Európai Bizottság nyilvánvaló jó szándéka csupán egyfajta ráolvasásra emlékeztet, de semmilyen következetes fellépést nem javasol az Európai Uniónak, a tagállamoktól az oktatási rendszer kiigazítása szintjén elvárt intézkedéseken túlmenően. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB szerint az Európai Bizottság nyilvánvaló jó szándéka csupán egyfajta ráolvasásra emlékeztet, de semmilyen következetes fellépést nem javasol az Európai Uniónak, a tagállamoktól az oktatási rendszer kiigazítása szintjén elvárt intézkedéseken túlmenően.

| 4.2 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok tartsanak ki amellett a koncepció mellett, amely a nemzetközi kommunikációt az angolon kívül egyéb nyelvekkel is diverzifikálni kívánja. |
| --- | --- |

4.2

Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok tartsanak ki amellett a koncepció mellett, amely a nemzetközi kommunikációt az angolon kívül egyéb nyelvekkel is diverzifikálni kívánja.

| 4.3 | A tagállamoknak a jövőben is támogatniuk kellene az egymással rokon, illetve egymáshoz nyelvileg vagy földrajzilag közelálló európai nyelvkínálat kialakítását az oktatás valamennyi szintjén (iskola előtti, első-, másod- és felsőfokú oktatás, egész életen át tartó tanulás), megőrizve ugyanakkor a sokféleséget. |
| --- | --- |

4.3

A tagállamoknak a jövőben is támogatniuk kellene az egymással rokon, illetve egymáshoz nyelvileg vagy földrajzilag közelálló európai nyelvkínálat kialakítását az oktatás valamennyi szintjén (iskola előtti, első-, másod- és felsőfokú oktatás, egész életen át tartó tanulás), megőrizve ugyanakkor a sokféleséget.

| 4.4 | A felnőttképzésnek az Európai Bizottság által előterjesztett formájában (7) figyelemmel kell lennie arra, hogy minél több polgárt igyekezzen bevonni az anyanyelv mellett további két élő nyelv ismeretére irányuló erőfeszítésbe, a kínálatot e célhoz igazítva; konkrét, lakóhelyhez közeli intézkedésekkel keltve fel a polgárok érdeklődését és motivációját; használva a civil társadalom e területen működő szervezeteinek know-how-ját és bevonva a köz- és magánszféra szakmai szereplőit; és ügyelve rá, hogy az új kezdeményezések ne válhassanak egyenlőtlenség és diszkrimináció forrásává a kultúraközi párbeszédhez kevéssé hozzáférő polgárok rovására. |
| --- | --- |

4.4

A felnőttképzésnek az Európai Bizottság által előterjesztett formájában (7) figyelemmel kell lennie arra, hogy minél több polgárt igyekezzen bevonni az anyanyelv mellett további két élő nyelv ismeretére irányuló erőfeszítésbe, a kínálatot e célhoz igazítva; konkrét, lakóhelyhez közeli intézkedésekkel keltve fel a polgárok érdeklődését és motivációját; használva a civil társadalom e területen működő szervezeteinek know-how-ját és bevonva a köz- és magánszféra szakmai szereplőit; és ügyelve rá, hogy az új kezdeményezések ne válhassanak egyenlőtlenség és diszkrimináció forrásává a kultúraközi párbeszédhez kevéssé hozzáférő polgárok rovására.

| 4.5 | Az Európai Bizottság által javasolt két elem, a nyelvtanulás demokratizálódása és az informális nyelvtanulási módszerek kapcsán pontos értékeléseket kell végezni egy új európai tanúsítási rendszer keretében, a következőkre törekedve:






  — | a tagállamok, az Európai Bizottság és az egyéb érintett állami, illetve nem állami szereplők által foganatosított intézkedések hatásértékelése, |
| --- | --- | --- |

4.5

Az Európai Bizottság által javasolt két elem, a nyelvtanulás demokratizálódása és az informális nyelvtanulási módszerek kapcsán pontos értékeléseket kell végezni egy új európai tanúsítási rendszer keretében, a következőkre törekedve:

—

a tagállamok, az Európai Bizottság és az egyéb érintett állami, illetve nem állami szereplők által foganatosított intézkedések hatásértékelése,

| — | a képesítések átadásának és elismertetésének lehetősége a polgárok és a fizetett munkavállalók számára, státuszuktól függetlenül. |
| --- | --- |

—

a képesítések átadásának és elismertetésének lehetősége a polgárok és a fizetett munkavállalók számára, státuszuktól függetlenül.

| 4.6 | A helyi és területi közösségeket konkrétan be kell vonni a jövőbeli pedagógiai kínálat kialakításába, hogy az megfelelhessen az Európai Bizottság által meghirdetett céloknak. |
| --- | --- |

4.6

A helyi és területi közösségeket konkrétan be kell vonni a jövőbeli pedagógiai kínálat kialakításába, hogy az megfelelhessen az Európai Bizottság által meghirdetett céloknak.

| 4.7 | Mivel az Európai Bizottság által a vállalkozások gazdasági szükségletei kapcsán kifejtett megfontolások első számú érintettjei a vállalkozások és a fizetett munkavállalók, a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak arra kellene biztatniuk a társadalmi partnereket, hogy ezt a témát is vonják be a szociális párbeszéd körébe, közösen mérve fel a kihívásokat, és keresve meg a legjobb megoldásokat és legmegfelelőbb gyakorlatokat. |
| --- | --- |

4.7

Mivel az Európai Bizottság által a vállalkozások gazdasági szükségletei kapcsán kifejtett megfontolások első számú érintettjei a vállalkozások és a fizetett munkavállalók, a tagállamoknak és az Európai Bizottságnak arra kellene biztatniuk a társadalmi partnereket, hogy ezt a témát is vonják be a szociális párbeszéd körébe, közösen mérve fel a kihívásokat, és keresve meg a legjobb megoldásokat és legmegfelelőbb gyakorlatokat.

| 4.8 | Minden szinten és minden közösség számára lehetővé kell tenni, és támogatni kell a nyelvgyakorláshoz nélkülözhetetlen és a biztos nyelvtudástól elválaszthatatlan eredeti nyelvi környezetben való tartózkodást, amire alighanem különösen a határokon átnyúló kapcsolatokban kevésbé részt vevő – nevezetesen a röghöz kötöttebb – rétegeknek van igen nagy szükségük – ehhez konkrét eszközöket és forrásokat kell találni. Senki nem kényszeríthető arra, hogy utazzon, s ugyanakkor egyeseknek kevesebb anyagi lehetőségük is van rá, mint másoknak. Az angol nem elegendő, ahogy a televízió sem. |
| --- | --- |

4.8

Minden szinten és minden közösség számára lehetővé kell tenni, és támogatni kell a nyelvgyakorláshoz nélkülözhetetlen és a biztos nyelvtudástól elválaszthatatlan eredeti nyelvi környezetben való tartózkodást, amire alighanem különösen a határokon átnyúló kapcsolatokban kevésbé részt vevő – nevezetesen a röghöz kötöttebb – rétegeknek van igen nagy szükségük – ehhez konkrét eszközöket és forrásokat kell találni. Senki nem kényszeríthető arra, hogy utazzon, s ugyanakkor egyeseknek kevesebb anyagi lehetőségük is van rá, mint másoknak. Az angol nem elegendő, ahogy a televízió sem.

| 4.9 | Ami a migránsok nyelveit illeti, értékes forrás mivoltukra kell helyezni a hangsúlyt. E kérdésben több elméleti iskola is létezik. Egyesek úgy vélik, a migránsok kötelesek megtanulni a befogadó ország nyelvét, hogy integrálódhassanak, vagy akár ahhoz is, hogy beléphessenek az EU területére; mások úgy gondolják, hogy a migránsokat megilleti a jog, hogy megtanulják a befogadó ország nyelvét annak érdekében, hogy ott dolgozni és élni tudjanak, valamint megvédhessék jogaikat, és hogy e képzés megszervezése az állami hatóságok felelőssége. Bármely elméletet vesszük, az elmélettől hosszú út vezet a megvalósulásig. Számos tapasztalat azt mutatja, hogy nem minden bevált gyakorlat kapott kellő támogatást, sőt, éppen ellenkezőleg, számos egyesület elesett a korábbi támogatásoktól. Mára e feladat megoldása hatalmas pedagógiai kihívást jelent, hiszen nem minden életkorban lehet ugyanúgy tanulni. Az EGSZB szerint megfelelő kutatásokat kell végezni ezzel kapcsolatban a nyelvtanulás mögött meghúzódó kultúraközi eszmecserék mibenlétéről
   (8). Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az oktatás és a pedagógiaelmélet valamennyi szakmai szereplőjével konzultálni kell, és be kell vonni őket e folyamatba, a gyermekgondozóktól a felnőttképzésen át az egész életen át tartó tanulás szakértőiig. A két leginkább érintett fél a tanuló és a nyelvoktató, beleértve az ún. informális tudás jövőbeli érvényesítésének esetét is (9). |
| --- | --- |

4.9

Ami a migránsok nyelveit illeti, értékes forrás mivoltukra kell helyezni a hangsúlyt. E kérdésben több elméleti iskola is létezik. Egyesek úgy vélik, a migránsok kötelesek megtanulni a befogadó ország nyelvét, hogy integrálódhassanak, vagy akár ahhoz is, hogy beléphessenek az EU területére; mások úgy gondolják, hogy a migránsokat megilleti a jog, hogy megtanulják a befogadó ország nyelvét annak érdekében, hogy ott dolgozni és élni tudjanak, valamint megvédhessék jogaikat, és hogy e képzés megszervezése az állami hatóságok felelőssége. Bármely elméletet vesszük, az elmélettől hosszú út vezet a megvalósulásig. Számos tapasztalat azt mutatja, hogy nem minden bevált gyakorlat kapott kellő támogatást, sőt, éppen ellenkezőleg, számos egyesület elesett a korábbi támogatásoktól. Mára e feladat megoldása hatalmas pedagógiai kihívást jelent, hiszen nem minden életkorban lehet ugyanúgy tanulni. Az EGSZB szerint megfelelő kutatásokat kell végezni ezzel kapcsolatban a nyelvtanulás mögött meghúzódó kultúraközi eszmecserék mibenlétéről
   (8). Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az oktatás és a pedagógiaelmélet valamennyi szakmai szereplőjével konzultálni kell, és be kell vonni őket e folyamatba, a gyermekgondozóktól a felnőttképzésen át az egész életen át tartó tanulás szakértőiig. A két leginkább érintett fél a tanuló és a nyelvoktató, beleértve az ún. informális tudás jövőbeli érvényesítésének esetét is (9).

| 4.10 | Az Európában beszélt nyelvek körébe a regionális és nemzeti nyelveket túlmenően a migránsok által beszélt nyelvek is beletartoznak. Ezek a nyelvek jelentősen gazdagítják Európát. Az európai kulturális sokszínűség kezelése tehát kettős tétet hordoz: magát az európai kulturális sokszínűség előmozdítását, és a migránsok iránti toleranciát és tiszteletet. Az EU társadalmi és területi kohéziója már nem csak gazdasági és politikai kérdés, a jövőben – sőt, már a jelenben is – elválaszthatatlanul összefonódik a kulturális dimenzióval is. |
| --- | --- |

4.10

Az Európában beszélt nyelvek körébe a regionális és nemzeti nyelveket túlmenően a migránsok által beszélt nyelvek is beletartoznak. Ezek a nyelvek jelentősen gazdagítják Európát. Az európai kulturális sokszínűség kezelése tehát kettős tétet hordoz: magát az európai kulturális sokszínűség előmozdítását, és a migránsok iránti toleranciát és tiszteletet. Az EU társadalmi és területi kohéziója már nem csak gazdasági és politikai kérdés, a jövőben – sőt, már a jelenben is – elválaszthatatlanul összefonódik a kulturális dimenzióval is.

| 4.11 | A migránsok nyelveit – az európai nyelvekhez hasonlóan – tovább kell adni az utódoknak, és mivel egyetlen sem nyelv maradhat fenn, ha nem beszélik, magukat a migránsokat is erőforrásként kell kezelni, mint akik továbbadhatják, illetve oktathatják anyanyelvüket a kommunikációs bázisuk diverzifikálására vágyó közönségnek. |
| --- | --- |

4.11

A migránsok nyelveit – az európai nyelvekhez hasonlóan – tovább kell adni az utódoknak, és mivel egyetlen sem nyelv maradhat fenn, ha nem beszélik, magukat a migránsokat is erőforrásként kell kezelni, mint akik továbbadhatják, illetve oktathatják anyanyelvüket a kommunikációs bázisuk diverzifikálására vágyó közönségnek.

| 4.12 | Mindez azt jelenti, hogy ma az európai civil társadalomnak nem elég ecsetelni, milyen előnyökkel jár a nyelvek ismerete egy többnyelvű környezetben – az európai civil társadalom azt várja, hogy az egyesületek körében megszülető kezdeményezései el legyenek ismerve, szükségleteit felismerjék, és hogy minden esetben azt szeretné, ha megfelelő eszközök állnának rendelkezésére, akár magán- akár állami forrásokból biztosítják azt. |
| --- | --- |

4.12

Mindez azt jelenti, hogy ma az európai civil társadalomnak nem elég ecsetelni, milyen előnyökkel jár a nyelvek ismerete egy többnyelvű környezetben – az európai civil társadalom azt várja, hogy az egyesületek körében megszülető kezdeményezései el legyenek ismerve, szükségleteit felismerjék, és hogy minden esetben azt szeretné, ha megfelelő eszközök állnának rendelkezésére, akár magán- akár állami forrásokból biztosítják azt.

| 4.13 | Mindez azt is jelenti, hogy a társadalmi partnereknek hajlandónak kell lenniük hosszú távon gondolkodni, és együtt meghatározni a szükséges képesítéseket, a kialakítandó alapfokú és egész életen át tartó oktatást, a megfontolandó állami illetve magánberuházásokat, szem előtt tartva a vállalatok versenyképességét. |
| --- | --- |

4.13

Mindez azt is jelenti, hogy a társadalmi partnereknek hajlandónak kell lenniük hosszú távon gondolkodni, és együtt meghatározni a szükséges képesítéseket, a kialakítandó alapfokú és egész életen át tartó oktatást, a megfontolandó állami illetve magánberuházásokat, szem előtt tartva a vállalatok versenyképességét.

| 4.14 | Amennyiben az EU elismeri a nyelvtanítás szükségszerűségét a versenyképesség és a lisszaboni stratégia célkitűzései szempontjából, a fenti ajánlás valóban elnyeri teljes értelmét. |
| --- | --- |

4.14

Amennyiben az EU elismeri a nyelvtanítás szükségszerűségét a versenyképesség és a lisszaboni stratégia célkitűzései szempontjából, a fenti ajánlás valóban elnyeri teljes értelmét.

| 4.15 | Az Alapjogi Charta 21. és 22. cikkében előírja a nyelvi sokféleség előmozdítását, és a nyelvi alapon történő diszkrimináció tilalmát. Az Európai Bizottságnak ezért meg kellene vizsgálnia, mely tagállamok rendelkeznek megfelelő szabályozással e területen, szükség esetén az Alapjogi Ügynökséghez fordulva, és elemeznie kellene a kérdést, vajon a tagállamokban hatályban lévő eltérő végrehajtási rendszerek nem okoznak-e torzulásokat és egyenlőtlen bánásmódot az európai polgárok között, nevezetesen a mobilitás, a munkavállalás stb. terén. E tekintetben például két szintet kell megkülönböztetni: egyrészről a szóban forgó munkahelyhez kapcsolódó feladatokhoz szükséges nyelvismeret szintjét (kapcsolat idegen nyelvű közönséggel, illetve ügyfelekkel), másrészről a feladatok végrehajtásághoz kapcsolódó utasításoknak a végrehajtó személy nyelvén történő átadását. |
| --- | --- |

4.15

Az Alapjogi Charta 21. és 22. cikkében előírja a nyelvi sokféleség előmozdítását, és a nyelvi alapon történő diszkrimináció tilalmát. Az Európai Bizottságnak ezért meg kellene vizsgálnia, mely tagállamok rendelkeznek megfelelő szabályozással e területen, szükség esetén az Alapjogi Ügynökséghez fordulva, és elemeznie kellene a kérdést, vajon a tagállamokban hatályban lévő eltérő végrehajtási rendszerek nem okoznak-e torzulásokat és egyenlőtlen bánásmódot az európai polgárok között, nevezetesen a mobilitás, a munkavállalás stb. terén. E tekintetben például két szintet kell megkülönböztetni: egyrészről a szóban forgó munkahelyhez kapcsolódó feladatokhoz szükséges nyelvismeret szintjét (kapcsolat idegen nyelvű közönséggel, illetve ügyfelekkel), másrészről a feladatok végrehajtásághoz kapcsolódó utasításoknak a végrehajtó személy nyelvén történő átadását.

| 4.16 | Az EGSZB különös érdeklődéssel várja, milyen javaslatokat kíván előterjeszteni az Európai Bizottság a fenti konkrét kérdésben a 2008 szeptemberére várható végrehajtási stratégiában, illetve hogy milyen előrelépést jelentenek azok az előző stratégiához képest. |
| --- | --- |

4.16

Az EGSZB különös érdeklődéssel várja, milyen javaslatokat kíván előterjeszteni az Európai Bizottság a fenti konkrét kérdésben a 2008 szeptemberére várható végrehajtási stratégiában, illetve hogy milyen előrelépést jelentenek azok az előző stratégiához képest.

| 4.17 | Ami az európai polgárok és a nem európai állampolgárok kulturális jogait, illetve az EU külső együttműködési stratégiáját illeti, az Európai Bizottságnak alighanem a sokféleségről szóló UNESCO-egyezményre kell támaszkodnia, a kulturális területen aktív egyesületekkel és NGO-kkal egyeztetve olyan iránymutatásokat terjesztve elő, amelyek levonják a tagállamok általi ratifikáció Európára vonatkozó tanulságait. |
| --- | --- |

4.17

Ami az európai polgárok és a nem európai állampolgárok kulturális jogait, illetve az EU külső együttműködési stratégiáját illeti, az Európai Bizottságnak alighanem a sokféleségről szóló UNESCO-egyezményre kell támaszkodnia, a kulturális területen aktív egyesületekkel és NGO-kkal egyeztetve olyan iránymutatásokat terjesztve elő, amelyek levonják a tagállamok általi ratifikáció Európára vonatkozó tanulságait.

| 4.18 | A mobilitás a szociális partnerek vesszőparipája, és számos munkaadó és munkavállaló, illetve hatóság – köztük az Európai Bizottság – a munkanélküliség és a munkaerőhiány elleni legfőbb ellenszert látja benne. Ugyanakkor egyelőre túl kevés hangsúlyt kap a nyelvi akadályok kérdése. Megemlíthetjük például az egész életen át tartó tanulás keretében egyszerre végbemenő szakmai képzés és nyelvi célkitűzések elérésének nehézségeit, nem beszélve – a szülő szakmai mobilitása esetén – a gyermekek szabad iskolaválasztásának lehetetlenségéről. Elég, ha a romák példáját idézzük számos európai országban, vagy egyes olasz csoportokét Németországban. Az Európai Bizottságnak nem kellene ezt a kérdést teljesen a tagállamokra bíznia, hanem tájékoztatást kellene kérnie tőlük az iskolákban az európai nemzetiségek között nyelvi alapon történő diszkriminációról. |
| --- | --- |

4.18

A mobilitás a szociális partnerek vesszőparipája, és számos munkaadó és munkavállaló, illetve hatóság – köztük az Európai Bizottság – a munkanélküliség és a munkaerőhiány elleni legfőbb ellenszert látja benne. Ugyanakkor egyelőre túl kevés hangsúlyt kap a nyelvi akadályok kérdése. Megemlíthetjük például az egész életen át tartó tanulás keretében egyszerre végbemenő szakmai képzés és nyelvi célkitűzések elérésének nehézségeit, nem beszélve – a szülő szakmai mobilitása esetén – a gyermekek szabad iskolaválasztásának lehetetlenségéről. Elég, ha a romák példáját idézzük számos európai országban, vagy egyes olasz csoportokét Németországban. Az Európai Bizottságnak nem kellene ezt a kérdést teljesen a tagállamokra bíznia, hanem tájékoztatást kellene kérnie tőlük az iskolákban az európai nemzetiségek között nyelvi alapon történő diszkriminációról.

| 4.19 | Ki kell térni a tagállamok nehézségeire a „munkavállalói kiküldetésekről” szóló európai irányelv alkalmazása során, illetve a szociális partnerek helyszíni, megértési nehézségekből fakadó problémáira, amelyeket az Európai Bizottság sem hagyott figyelmen kívül, de melyekről a fentieknek megfelelően egyeztetni kellene az érintett felekkel (Európai Bizottság, tagállamok, szociális partnerek, helyi és tagállami hatóságok, foglalkoztatási szolgálatok stb.) (10). |
| --- | --- |

4.19

Ki kell térni a tagállamok nehézségeire a „munkavállalói kiküldetésekről” szóló európai irányelv alkalmazása során, illetve a szociális partnerek helyszíni, megértési nehézségekből fakadó problémáira, amelyeket az Európai Bizottság sem hagyott figyelmen kívül, de melyekről a fentieknek megfelelően egyeztetni kellene az érintett felekkel (Európai Bizottság, tagállamok, szociális partnerek, helyi és tagállami hatóságok, foglalkoztatási szolgálatok stb.) (10).

| 4.20 | Végezetül gondolni kell arra is, milyen eszközökkel képesek érvényesíteni a közösségi intézmények nyelvi gyakorlataikat a hivatalos intézményi kommunikáción túl: az EGSZB megjegyzi, hogy a kérdés nem egyszerű, hiszen számos hivatalos dokumentum nincs lefordítva, ami ismételten felveti a pénzeszközök kérdését. Példaként említhetjük az európai intézmények, például az Európai Tanács vagy az EU elnöksége honlapjának üdvözlő oldalát követő oldalakat. |
| --- | --- |

4.20

Végezetül gondolni kell arra is, milyen eszközökkel képesek érvényesíteni a közösségi intézmények nyelvi gyakorlataikat a hivatalos intézményi kommunikáción túl: az EGSZB megjegyzi, hogy a kérdés nem egyszerű, hiszen számos hivatalos dokumentum nincs lefordítva, ami ismételten felveti a pénzeszközök kérdését. Példaként említhetjük az európai intézmények, például az Európai Tanács vagy az EU elnöksége honlapjának üdvözlő oldalát követő oldalakat.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az EGSZB 2006. október 26-i véleménye: „A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Új keretstratégia a többnyelvűség ösztönzésére”, előadó: An LE NOUAIL-MARLIERE (HL C 324., 2006.12.30.).

1

(2)  Vö. ELAN-jelentés: Incidences du manque de compétences linguistiques des entreprises sur l'économie européenne [A vállalkozások nyelvi kompetenciahiányának hatásai az európai gazdaságra],

2

Incidences du manque de compétences linguistiques des entreprises sur l'économie européenne

http://ec.europa.eu/education/policies/lang/doc/elan_fr.pdf

(3)  Vö. A Vállalatok Fóruma csoport jelentése:

3

http://ec/europa.eu/education/languages/news/news1669_en.htm

(4)  Vö. Az Amin Maalouf által vezetett, „Értelmiségiek a kultúrák közötti párbeszédért” csoport jelentése a többnyelvűségről: Un défis salutaire – Comment la multiplicité des langues pourrait consolider l'Europe [Üdvös kihívás – a nyelvi sokféleség hogyan szilárdíthatja meg Európát?],

4

Un défis salutaire – Comment la multiplicité des langues pourrait consolider l'Europe

http://ec.europa.eu/education/languages/pdf/doc1646_fr.pdf

(5)  Vö. A Régiók Bizottsága véleménye a többnyelvűségről, előadó: Roberto Pella (CdR 6/2008).

5

(6)  Vö. COM(2007) 554 végleges/2., 2007.11.15.

6

(7)  Vö. COM(2006) 614 végleges és COM(2007) 558 végleges.

7

(8)  Vö. www.newcomersinturkey.com – Noureddine Erradi úr hosszú éveken keresztül dolgozott Hollandiában a migránsok képzésével foglalkozó központokban, és számos pedagógiai eszközt kidolgozott az ügynökségek, illetve területi önkormányzatok mellett működő oktatók és tanácsadók részére.

8

(9)  A „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2008. szeptember 11-i véleménye az Európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) létrehozásáról, előadó: An LE NOUAIL_MARLIERE (CESE 1066/2008).

9

(10)  Az EGSZB 2008. május 29-i véleménye: „A munkavállalók szolgáltatásnyújtás keretében történő kiküldetése: az előnyök és a potenciál maximalizálása a munkavállalók védelmének biztosítása mellett”, előadó: An Le Nouail Marlière (HL C 224., 2008.8.30.).

10

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/115 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/115

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az idősek szükségleteinek figyelembevétele

(2009/C 77/26)

2008. február 18-án az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Az idősek szükségleteinek figyelembevétele.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció 2008. szeptember 11-én elfogadta véleményét. (Előadó: Renate HEINISCH).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 18-i ülésnapon) 106 szavazattal 32 ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglalás és ajánlások

1.1   Indokolás

| 1.1.1 | Az európai demográfiai változást az idősebbek arányának gyors növekedése, ugyanakkor az össznépesség csökkenése jellemzi (1). A Tanács több alkalommal foglalkozott az öregedés témájával. Ez a folyamat regionális eltéréseket mutat. Az Európai Unió emiatt jelentős társadalmi kihívások előtt áll (2). Az Európai Bizottság 2008 végéig közleményt fogad majd el, amelyben javaslatokat fogalmaz meg arról, hogy a strukturális alapok támogatásával miként lehet figyelembe venni az idősödő népesség igényeit. |
| --- | --- |

1.1.1

Az európai demográfiai változást az idősebbek arányának gyors növekedése, ugyanakkor az össznépesség csökkenése jellemzi (1). A Tanács több alkalommal foglalkozott az öregedés témájával. Ez a folyamat regionális eltéréseket mutat. Az Európai Unió emiatt jelentős társadalmi kihívások előtt áll (2). Az Európai Bizottság 2008 végéig közleményt fogad majd el, amelyben javaslatokat fogalmaz meg arról, hogy a strukturális alapok támogatásával miként lehet figyelembe venni az idősödő népesség igényeit.

| 1.1.2 | A vélemény az idősek elismeréséből, értékeléséből, diszkriminációjuk megakadályozásából és méltóságuk védelméből indul ki. Fel kell ismerni, hogy az idősek képességeik, anyagi biztonságuk, valamint egészségügyi és szociális szükségleteik szempontjából nem jelentenek homogén csoportot, így a politikákban és a szolgáltatásokban tükröződnie kell annak, hogy a mindenkire vonatkozó egységes intézkedések vagy az életkor alapján történő megkülönböztetés nem megfelelő. |
| --- | --- |

1.1.2

A vélemény az idősek elismeréséből, értékeléséből, diszkriminációjuk megakadályozásából és méltóságuk védelméből indul ki. Fel kell ismerni, hogy az idősek képességeik, anyagi biztonságuk, valamint egészségügyi és szociális szükségleteik szempontjából nem jelentenek homogén csoportot, így a politikákban és a szolgáltatásokban tükröződnie kell annak, hogy a mindenkire vonatkozó egységes intézkedések vagy az életkor alapján történő megkülönböztetés nem megfelelő.

| 1.1.3 | Ezért e vélemény az egyéneket érintő, különféle kérdések széles körét tárgyalja, a formális nyugdíjba vonulástól az igen idős korig. Ez természetesen – anélkül, hogy ezt külön hangsúlyoznánk – egyaránt vonatkozik férfiakra és nőkre, fogyatékkal élő és bevándorlói háttérrel rendelkező idősekre. |
| --- | --- |

1.1.3

Ezért e vélemény az egyéneket érintő, különféle kérdések széles körét tárgyalja, a formális nyugdíjba vonulástól az igen idős korig. Ez természetesen – anélkül, hogy ezt külön hangsúlyoznánk – egyaránt vonatkozik férfiakra és nőkre, fogyatékkal élő és bevándorlói háttérrel rendelkező idősekre.

| 1.1.4 | Az „idősebb munkavállalók” és a „függőségi helyzetben levő, ápolásra szoruló idősek” témakörével kapcsolatos követelményeket nem vizsgálja, mivel azokról már számos javaslat napvilágot látott (3). EGSZB hangsúlyozni szeretné azonban az életcikluson alapuló megközelítés fontosságát az idősödő társadalomban a diszkrimináció és a sztereotipizálás elkerülése érdekében, továbbá a valamennyi generációra irányuló integrált politikák szükségességét. |
| --- | --- |

1.1.4

Az „idősebb munkavállalók” és a „függőségi helyzetben levő, ápolásra szoruló idősek” témakörével kapcsolatos követelményeket nem vizsgálja, mivel azokról már számos javaslat napvilágot látott (3). EGSZB hangsúlyozni szeretné azonban az életcikluson alapuló megközelítés fontosságát az idősödő társadalomban a diszkrimináció és a sztereotipizálás elkerülése érdekében, továbbá a valamennyi generációra irányuló integrált politikák szükségességét.

| 1.1.5 | Ahhoz, hogy az idősek folytathassák a társadalomban való részvételt és megfelelő életet élhessenek, elengedhetetlen, hogy anyagi biztonsággal rendelkezzenek és lehetőségük legyen olyan tartalmas tevékenységeket, mint az egész életen át tartó tanulás, a foglalkoztatás és az önkéntes munka, illetve az új technológiák használata, önként folytatni. A közlekedésnek, az energiának, a lakhatásnak és az egészségügynek emellett elérhetőnek, megfizethetőnek és hozzáférhetőnek kell lennie. |
| --- | --- |

1.1.5

Ahhoz, hogy az idősek folytathassák a társadalomban való részvételt és megfelelő életet élhessenek, elengedhetetlen, hogy anyagi biztonsággal rendelkezzenek és lehetőségük legyen olyan tartalmas tevékenységeket, mint az egész életen át tartó tanulás, a foglalkoztatás és az önkéntes munka, illetve az új technológiák használata, önként folytatni. A közlekedésnek, az energiának, a lakhatásnak és az egészségügynek emellett elérhetőnek, megfizethetőnek és hozzáférhetőnek kell lennie.

1.2   Ajánlások

| 1.2.1 | Ahhoz, hogy a városokban és vidéken is egyre nagyobb számban élő idősek számára a megváltozott keretfeltételek mellett is elviselhető életfeltételeket, illetve foglalkoztatási területeket lehessen biztosítani, az EGSZB a következő intézkedések meghozatalát sürgeti:






  — | tagállami és regionális helyzetjelentések rendszeres készítése, |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Ahhoz, hogy a városokban és vidéken is egyre nagyobb számban élő idősek számára a megváltozott keretfeltételek mellett is elviselhető életfeltételeket, illetve foglalkoztatási területeket lehessen biztosítani, az EGSZB a következő intézkedések meghozatalát sürgeti:

—

tagállami és regionális helyzetjelentések rendszeres készítése,

| — | a tagállamokban bevált gyakorlatok összegyűjtése és ezzel kapcsolatos példák terjesztése, |
| --- | --- |

—

a tagállamokban bevált gyakorlatok összegyűjtése és ezzel kapcsolatos példák terjesztése,

| — | olyan új időskép kialakításának ösztönzése, amely elismeri az idősek (a bevándorlókat is ideértve) teljesítményét, illetve az idős kor méltóságát a politikában, a gazdaságban és a társadalomban, |
| --- | --- |

—

olyan új időskép kialakításának ösztönzése, amely elismeri az idősek (a bevándorlókat is ideértve) teljesítményét, illetve az idős kor méltóságát a politikában, a gazdaságban és a társadalomban,

| — | médiakampányok az „Aktív idősödés” témakörében, |
| --- | --- |

—

médiakampányok az „Aktív idősödés” témakörében,

| — | intézkedésekre van szükség, különösen az általános érdekű szolgáltatások, az infrastruktúra, az ellátás és szolgáltatásnyújtás, a finanszírozás, a lakhatás, az egészségügyi szolgáltatások, az élet utolsó szakaszának megszervezése és a társadalmi életben való részvétel területén. |
| --- | --- |

—

intézkedésekre van szükség, különösen az általános érdekű szolgáltatások, az infrastruktúra, az ellátás és szolgáltatásnyújtás, a finanszírozás, a lakhatás, az egészségügyi szolgáltatások, az élet utolsó szakaszának megszervezése és a társadalmi életben való részvétel területén.

Címzettek: tagállamok, Európai Parlament, Régiók Bizottsága, Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| — | „idősödés” elnevezésű kiegészítő szakértői csoport felállítása az Európai Bizottság demográfiai kérdésekkel foglalkozó szakértői csoportjának (4) keretében, |
| --- | --- |

—

„idősödés” elnevezésű kiegészítő szakértői csoport felállítása az Európai Bizottság demográfiai kérdésekkel foglalkozó szakértői csoportjának (4) keretében,

| — | „aktív időskori élet” elnevezésű európai szövetség felállítása az „európai szövetség a családokért” mintájára (5), amely többek között európai workshopokat és konferenciákat rendez, |
| --- | --- |

—

„aktív időskori élet” elnevezésű európai szövetség felállítása az „európai szövetség a családokért” mintájára (5), amely többek között európai workshopokat és konferenciákat rendez,

| — | egy, az öregedés kutatásával foglalkozó európai központ felállítása, amely az ismeretek feldolgozásával, egybefoglalásával és cseréjével, a további kutatási igény meghatározásával és a kutatás megfelelő támogatásával foglalkozna, |
| --- | --- |

—

egy, az öregedés kutatásával foglalkozó európai központ felállítása, amely az ismeretek feldolgozásával, egybefoglalásával és cseréjével, a további kutatási igény meghatározásával és a kutatás megfelelő támogatásával foglalkozna,

| — | megfelelő költségvetéssel rendelkező, „öregedés” elnevezésű, interdiszciplináris kiemelt téma létrehozása a 8. kutatási keretprogramon belül, |
| --- | --- |

—

megfelelő költségvetéssel rendelkező, „öregedés” elnevezésű, interdiszciplináris kiemelt téma létrehozása a 8. kutatási keretprogramon belül,

| — | európai internetes portál létrehozása, amely valamennyi főigazgatóság idősekhez kötődő intézkedéseivel kapcsolatos információkat tartalmaz, |
| --- | --- |

—

európai internetes portál létrehozása, amely valamennyi főigazgatóság idősekhez kötődő intézkedéseivel kapcsolatos információkat tartalmaz,

| — | az európai internetes portál mintájára helyi, regionális és nemzeti internetes portálok létrehozása, |
| --- | --- |

—

az európai internetes portál mintájára helyi, regionális és nemzeti internetes portálok létrehozása,

| — | a strukturális alapok keretein belül egy demográfiai alap
   (6) felállításának támogatása, amely a demográfiai változás ellen aktívan (pl. aktív családpolitikával) fellépő régióknak nyújt anyagi segítséget, |
| --- | --- |

—

a strukturális alapok keretein belül egy demográfiai alap
   (6) felállításának támogatása, amely a demográfiai változás ellen aktívan (pl. aktív családpolitikával) fellépő régióknak nyújt anyagi segítséget,

| — | új prioritások beillesztése az egész életen át tartó tanulás programba, hogy lehetővé váljon az egyes életszakaszok közötti átmenetben segítő személyek szakmai képzése. |
| --- | --- |

—

új prioritások beillesztése az egész életen át tartó tanulás programba, hogy lehetővé váljon az egyes életszakaszok közötti átmenetben segítő személyek szakmai képzése.

A címzettek: a mindenkori EU-elnökség, illetve az Európai Parlament és az Európai Bizottság

| 1.2.2 | Ennek eléréséhez a fenntartható irányítást szolgáló módszert kell alkalmazni, amely egyben hozzájárulhat a lisszaboni stratégiában megfogalmazott gazdasági növekedés és foglalkoztatás eléréséhez. |
| --- | --- |

1.2.2

Ennek eléréséhez a fenntartható irányítást szolgáló módszert kell alkalmazni, amely egyben hozzájárulhat a lisszaboni stratégiában megfogalmazott gazdasági növekedés és foglalkoztatás eléréséhez.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1 | Ez a feltáró vélemény az európai régiókban az ezzel a témával kapcsolatos cselekvési igényre helyezi a fő hangsúlyt. Minden országban újra kell osztani a meglévő eszközöket (7), ami nagyobb terhet ró a városokban és vidéken élő emberekre. Ezzel párhuzamosan a kommunális infrastruktúra is komoly átalakításra szorul (8). Ahhoz, hogy a régiók és a települések megfeleljenek a demográfiai változás által támasztott követelményeknek, elsősorban innovatív és integrált koncepciókra van szükség. |
| --- | --- |

2.1

Ez a feltáró vélemény az európai régiókban az ezzel a témával kapcsolatos cselekvési igényre helyezi a fő hangsúlyt. Minden országban újra kell osztani a meglévő eszközöket (7), ami nagyobb terhet ró a városokban és vidéken élő emberekre. Ezzel párhuzamosan a kommunális infrastruktúra is komoly átalakításra szorul (8). Ahhoz, hogy a régiók és a települések megfeleljenek a demográfiai változás által támasztott követelményeknek, elsősorban innovatív és integrált koncepciókra van szükség.

3.   A cselekvést igénylő területek

A biztonságos, egészséges és aktív időskori élethez több alapvető feltételnek meg kell valósulnia. Ehhez a következő területek tartoznak:

3.1   Általános érdekű szolgáltatások

| 3.1.1 | Az általános érdekű szolgáltatások az emberi méltóság tiszteletének feltételét jelentik, és biztosítják az egyén számára az alapjogok széles körű betartását. A polgári jogok tényleges gyakorlásához is hozzájárulnak. Az általános érdekű szolgáltatások konkrétan többek között a területrendezést és a környezetvédelmet (9), valamint különösen a települési infrastruktúrákat érintik. A lakosság csökkenése miatt – különösen egyes vidéki régiókban (10) –, gazdasági okokból a jövőben fontos szolgáltatások nem lesznek már elérhetőek vagy megfizethetőek, teljesen megszűnnek, illetve nem fognak megfelelni a megváltozott igényeknek. Az alapszolgáltatások biztosításáról van szó és arról, hogy a teljes lakosság hozzáfér-e ezekhez, különös tekintettel az idős és segítségre szoruló személyek speciális igényeire. Ez a következőket érinti:






  — | energiaellátás, elsősorban áram, gáz és fűtés, |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Az általános érdekű szolgáltatások az emberi méltóság tiszteletének feltételét jelentik, és biztosítják az egyén számára az alapjogok széles körű betartását. A polgári jogok tényleges gyakorlásához is hozzájárulnak. Az általános érdekű szolgáltatások konkrétan többek között a területrendezést és a környezetvédelmet (9), valamint különösen a települési infrastruktúrákat érintik. A lakosság csökkenése miatt – különösen egyes vidéki régiókban (10) –, gazdasági okokból a jövőben fontos szolgáltatások nem lesznek már elérhetőek vagy megfizethetőek, teljesen megszűnnek, illetve nem fognak megfelelni a megváltozott igényeknek. Az alapszolgáltatások biztosításáról van szó és arról, hogy a teljes lakosság hozzáfér-e ezekhez, különös tekintettel az idős és segítségre szoruló személyek speciális igényeire. Ez a következőket érinti:

—

energiaellátás, elsősorban áram, gáz és fűtés,

| — | vízellátás és szennyvízelvezetés, hulladékgazdálkodás, a hulladék minimálisra csökkentése, |
| --- | --- |

—

vízellátás és szennyvízelvezetés, hulladékgazdálkodás, a hulladék minimálisra csökkentése,

| — | közbiztonság, a közterületek tisztasága, |
| --- | --- |

—

közbiztonság, a közterületek tisztasága,

| — | közszolgáltatások és közigazgatás. |
| --- | --- |

—

közszolgáltatások és közigazgatás.

3.1.2   Közlekedési infrastruktúra és a mindennapi fogyasztási cikkekkel, szolgáltatásokkal való ellátás

Az önállóság és a mobilitás lényeges feltételei az idősek életminőségének és aktivitásának (11)
   (12). Ehhez a következők szükségesek:

| — | a mindennapi fogyasztási cikkeket megfizethető áron árusító üzletek, illetve olyan fontos intézmények elérhetősége és akadálymentes megközelíthetősége, mint posta, bank, gyógyszertár, temető stb., illetve középületek és -intézmények, különös tekintettel a településeknek a társadalmi részvétellel kapcsolatos ajánlataira (pl. hivatalok, általános ügyfélszolgálati és tanácsadó irodák), |
| --- | --- |

—

a mindennapi fogyasztási cikkeket megfizethető áron árusító üzletek, illetve olyan fontos intézmények elérhetősége és akadálymentes megközelíthetősége, mint posta, bank, gyógyszertár, temető stb., illetve középületek és -intézmények, különös tekintettel a településeknek a társadalmi részvétellel kapcsolatos ajánlataira (pl. hivatalok, általános ügyfélszolgálati és tanácsadó irodák),

| — | a helyi tömegközlekedés rendelkezésre állása, hozzáférhetősége és megfizethetősége, |
| --- | --- |

—

a helyi tömegközlekedés rendelkezésre állása, hozzáférhetősége és megfizethetősége,

| — | közlekedési eszközök biztosítása, különösen a ritkán lakott területeken, |
| --- | --- |

—

közlekedési eszközök biztosítása, különösen a ritkán lakott területeken,

| — | a közterületek rendelkezésre állása és hozzáférhetősége (utak, ülőalkalmatosságok, közvilágítás, közlekedésbiztonság stb.). |
| --- | --- |

—

a közterületek rendelkezésre állása és hozzáférhetősége (utak, ülőalkalmatosságok, közvilágítás, közlekedésbiztonság stb.).

3.1.3   Lakhatás

A jelenlegi lakhatási körülmények nem feltétlenül felelnek meg az európai idősödő népesség igényeinek, akik túlnyomórészt továbbra is függetlenül szeretnének élni saját otthonaikban. Az új építésű lakások kialakításának és szabványainak figyelembe kell venniük a fizikai, érzékszervi vagy mentális képességek csökkenését, valamint energiatakarékos és hatékony technológiájú rendszereket (pl. Ambient Assisted Living) kell alkalmazni az önálló élet lehetővé tétele érdekében. Az ilyen megközelítés valamennyi generációra nézve előnyös lenne.

A lakhatási igényekkel foglalkozó tagállami hatóságoknak biztosítaniuk kell olyan szolgáltatások működését, amelyek segítséget nyújtanak a meglévő házak átalakításában és az új lakberendezési és közösségi koncepciók népszerűsítésében, beleértve a megfelelő pénzügyi és jogi intézkedéseket.

3.1.4   Egészségügyi szolgáltatások

Az életkor előrehaladtával egyre fontosabbá válik a megbízható, lakóhelyhez közeli és az életkornak megfelelő egészségügyi ellátás (13). A ritkán lakott és/vagy félreeső régiókban komoly veszély fenyegeti az ilyen jellegű ellátást. Ez a népesség fogyásából és egyben a még praktizáló orvosok elöregedéséből adódik. Átfogó, kiterjedt hálózattal rendelkező egészségügyi ellátás sürgős kialakítására van szükség. A következők tartoznak ide (beleértve az idős emberek mint betegek jogainak tiszteletben tartását is (14)):

| — | orvosi, főként geriátriai ellátás és rehabilitáció gerontológiailag és geriátriailag képzett orvosok és szolgáltatók révén, |
| --- | --- |

—

orvosi, főként geriátriai ellátás és rehabilitáció gerontológiailag és geriátriailag képzett orvosok és szolgáltatók révén,

| — | ambuláns ápolási szolgáltatások és házhoz jövő segítő szolgálatok, |
| --- | --- |

—

ambuláns ápolási szolgáltatások és házhoz jövő segítő szolgálatok,

| — | palliatív gyógyászat és a családok részére pszichológiai segítségnyújtás, |
| --- | --- |

—

palliatív gyógyászat és a családok részére pszichológiai segítségnyújtás,

| — | tanácsadás és felvilágosítás a betegjogokkal és a támogatási lehetőségekkel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tanácsadás és felvilágosítás a betegjogokkal és a támogatási lehetőségekkel kapcsolatban,

| — | tanácsadó és felvilágosítást nyújtó szolgálatok, illetve létesítmények és ösztönzők a megelőzéshez (az egészséges táplálkozás, a megfelelő mozgás és az egészséges életmód elsajátításához, annak honorálásához és az elesések elkerüléséhez), |
| --- | --- |

—

tanácsadó és felvilágosítást nyújtó szolgálatok, illetve létesítmények és ösztönzők a megelőzéshez (az egészséges táplálkozás, a megfelelő mozgás és az egészséges életmód elsajátításához, annak honorálásához és az elesések elkerüléséhez),

| — | műszaki segédeszközök és rendszerek a segítségnyújtáshoz, a személyes törődés további garantálása mellett (lásd az „Az információs és kommunikációs technológiákhoz (IKT) való hozzáférés” című fejezetet), |
| --- | --- |

—

műszaki segédeszközök és rendszerek a segítségnyújtáshoz, a személyes törődés további garantálása mellett (lásd az „Az információs és kommunikációs technológiákhoz (IKT) való hozzáférés” című fejezetet),

| — | formális és nem formális szociális támogatási rendszerek támogatása és létrehozása, beleértve a következőket: általános ügyfélszolgálati és tanácsadó irodák, önsegítő csoportok és csoportok az ápolást végző hozzátartozók számára, szomszédi segítségnyújtás. |
| --- | --- |

—

formális és nem formális szociális támogatási rendszerek támogatása és létrehozása, beleértve a következőket: általános ügyfélszolgálati és tanácsadó irodák, önsegítő csoportok és csoportok az ápolást végző hozzátartozók számára, szomszédi segítségnyújtás.

Az utóbbi támogatási lehetőségek esetében léteznek már bevált modellek a különböző tagállamokban (15).

3.2   Óvintézkedések vészhelyzetekre és az élet méltó befejezése

3.2.1   Vészhelyzetek

Annak érdekében, hogy a magukon segíteni nem tudó idős emberek ellátását időben meg tudjuk oldani, óvintézkedésekre van szükség az olyan vészhelyzeteket illetően, mint az árvíz, a hosszabb hőséghullámok, illetve egyéb katasztrófák.

3.2.2   Az élet utolsó szakaszának kérdései

Az élet végső stádiumának kezelése komoly viták tárgyát képezi, és különböző szabályozások alá esik az egyes tagállamokban (aktív és passzív eutanázia). Jogbiztonságra van szükség ezen a területen, hogy figyelembe lehessen venni az idősek kívánságát előrehaladott szellemi leépülés esetén is, például az életet meghosszabbító szerek alkalmazását illetően. Ennek egyik módja a betegek rendelkezéseinek alapulvétele, de garantálni kell a különösen sebezhető személyek védelmét. Fontos szerepet tölt be idevonatkozóan a palliatív gyógyászat és a Hospice mozgalom. Összességében mindvégig a méltóság kell, hogy meghatározó szempont legyen minden intézkedés során.

Ma az Unióban, ahol a lakosság 25 %-a 60 éves vagy annál idősebb, olyan keret létrehozására van szükség, amely a tagállamokat arra ösztönzi, hogy – az élet végső stádiumának nyugodt előkészítése érdekében – nemzeti jogrendjükbe a szükséges jogbiztonságot megteremtő intézkedéseket építsenek be.

Az EGSZB ezért arra szeretné ösztönözni a tagállamokat, hogy kezdjenek vitát annak lehetőségéről, hogy egy olyan jogi keretet dolgoznak ki az élet utolsó szakaszával kapcsolatos tematikus területekre vonatkozóan, amely esetlegesen jogalkotási intézkedésekhez vezethetne a tagállamokban.

3.3   Szociális integráció és társadalmi részvétel

A szociális integráció és a társadalmi részvétel alapvető emberi igények, amelyek sokféle módon jelentkeznek az idősek életében. A legfontosabb szempontok közé tartoznak a családi és baráti kapcsolatok, a munkavégzésben, az önkéntes tevékenységekben és a tartalmas elfoglaltságban való részvétel, valamint az egész életen át tartó tanulás és a kulturális és társadalmi szerepvállalás.

3.3.1   Szociális integráció a családi és baráti kapcsolatokban

Az idősebb emberek társadalmi környezete drámai változáson megy át (16). Egyre növekszik az egyedül élő idősek száma. A nagyvárosokban már a háztartások felére ez jellemző. Ezért olyan szociálpolitikai és/vagy szervezési intézkedésekre és technikai innovációkra van szükség, amelyek

| — | az ápolást végző személyek számára, hivatásuk és magánéletük összeegyeztethetőségéhez nyújtott, megfelelő intézkedéseken keresztül támogatják a családi és a családon kívüli hálózatokat (17), |
| --- | --- |

—

az ápolást végző személyek számára, hivatásuk és magánéletük összeegyeztethetőségéhez nyújtott, megfelelő intézkedéseken keresztül támogatják a családi és a családon kívüli hálózatokat (17),

| — | e pontot illetően az EGSZB tudomásul veszi mind a megújított szociális menetrend keretén belül folyó európai bizottsági munkákat, mind pedig az európai szociális partnereknek a hivatás és a magánélet összeegyeztethetőségére vonatkozó tevékenységeit, |
| --- | --- |

—

e pontot illetően az EGSZB tudomásul veszi mind a megújított szociális menetrend keretén belül folyó európai bizottsági munkákat, mind pedig az európai szociális partnereknek a hivatás és a magánélet összeegyeztethetőségére vonatkozó tevékenységeit,

| — | hozzájárulnak a generációkat átfogó tevékenységekhez (18), |
| --- | --- |

—

hozzájárulnak a generációkat átfogó tevékenységekhez (18),

| — | általában véve ösztönzik a saját kezdeményezéseket és a polgári szerepvállalást és |
| --- | --- |

—

általában véve ösztönzik a saját kezdeményezéseket és a polgári szerepvállalást és

| — | ösztönzik a többgenerációs házak létrehozását. |
| --- | --- |

—

ösztönzik a többgenerációs házak létrehozását.

3.3.2   Integráció és társadalmi részvétel tartalmas elfoglaltság útján

A szociális integrációra és társadalmi részvételre a munkavégzésben való részvétel és az önkéntes alapon vállalt tevékenységek révén is sor kerülhet. A minél tovább tartó társadalmilag aktív élet célkitűzése mindkét területen szerepvállalásra szólít:

3.3.2.1   Társadalmi részvétel munkavégzés útján

Ahhoz, hogy lehetővé tegyük a munka révén a társadalmi részvételt azoknak, akik nyugdíjba vonulásuk után – független attól, hogy gazdasági vagy szakmai meggondolásból – ezt igénylik (lásd az 1.1.3. pontban megadott célcsoportot), például a következő változtatásokat lehetne bevezetni:

| — | a foglalkoztatásban alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelvvel (19) összhangban az egyének lehetőségeinek erősítése a nyugdíjba vonulás rugalmasabbá tétele érdekében, valamint a nyugdíj- és adórendszerek megfelelő módosítása egy valamennyi felnőtt generációt magában foglaló foglalkoztatási koncepció keretében (20), a munka díjazása tekintetében az egyenlőség elvének tiszteletben tartása. A tagállamokban a korhatárokat úgy kell kialakítani, hogy azok betöltése alapvetően csak a kereső tevékenység befejezéséhez való jogot, és ne a munkavégzés önkéntes folytatására vonatkozó tilalmat vonja maga után; |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatásban alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelvvel (19) összhangban az egyének lehetőségeinek erősítése a nyugdíjba vonulás rugalmasabbá tétele érdekében, valamint a nyugdíj- és adórendszerek megfelelő módosítása egy valamennyi felnőtt generációt magában foglaló foglalkoztatási koncepció keretében (20), a munka díjazása tekintetében az egyenlőség elvének tiszteletben tartása. A tagállamokban a korhatárokat úgy kell kialakítani, hogy azok betöltése alapvetően csak a kereső tevékenység befejezéséhez való jogot, és ne a munkavégzés önkéntes folytatására vonatkozó tilalmat vonja maga után;

| — | a munkahelyek és a munkakörnyezet életkornak megfelelő kialakítása, beleértve a fizikai igénybevétel, az egészség, a biztonság, a munkaütem és -szervezés javítását is, |
| --- | --- |

—

a munkahelyek és a munkakörnyezet életkornak megfelelő kialakítása, beleértve a fizikai igénybevétel, az egészség, a biztonság, a munkaütem és -szervezés javítását is,

| — | a munkafolyamatokat támogató technológiák kihasználása és adott esetben kiigazítása, |
| --- | --- |

—

a munkafolyamatokat támogató technológiák kihasználása és adott esetben kiigazítása,

| — | az esetleges akadályok kiküszöbölése és új szerződési formák ösztönzése – elsősorban a nyugdíj előtti és a nyugdíjas életszakasz közti átmeneti időszakra, illetve a jogbiztonság garantálása, hogy ne keletkezzenek általuk új bizonytalansági helyzetek, |
| --- | --- |

—

az esetleges akadályok kiküszöbölése és új szerződési formák ösztönzése – elsősorban a nyugdíj előtti és a nyugdíjas életszakasz közti átmeneti időszakra, illetve a jogbiztonság garantálása, hogy ne keletkezzenek általuk új bizonytalansági helyzetek,

| — | átfogó foglalkoztatási stratégia irányába mutató kulturális szemléletváltás a vállalatoknál, amely az életkortól függetlenül, célzottan támogatja az egyéni képességeket (21). |
| --- | --- |

—

átfogó foglalkoztatási stratégia irányába mutató kulturális szemléletváltás a vállalatoknál, amely az életkortól függetlenül, célzottan támogatja az egyéni képességeket (21).

3.3.2.2   Társadalmi részvétel önkéntes tevékenység és tartalmas elfoglaltság révén

Az alábbi intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy egyrészt hasznosítsuk az idős emberekben rejlő lehetőségeket, másrészt pedig, hogy egyszersmind olyan tartalmas feladatokkal lássuk el őket, melyek megfelelnek sokrétű képességeiknek:

| — | a tapasztalatok összegyűjtése és biztosítása, beleértve a szociális magatartást, illetve különleges kézműves és művészi készségeket is, |
| --- | --- |

—

a tapasztalatok összegyűjtése és biztosítása, beleértve a szociális magatartást, illetve különleges kézműves és művészi készségeket is,

| — | a tudástranszfer innovatív formáinak ösztönzése, ideértve a többi generáció támogatását is (22), |
| --- | --- |

—

a tudástranszfer innovatív formáinak ösztönzése, ideértve a többi generáció támogatását is (22),

| — | a munkavégzés és a nyugdíj közötti rugalmas átmenet, illetve a munkavégzés és az önkéntes tevékenység kombinációjának lehetővé tétele anyagi hátrány nélkül, önkéntes alapon, |
| --- | --- |

—

a munkavégzés és a nyugdíj közötti rugalmas átmenet, illetve a munkavégzés és az önkéntes tevékenység kombinációjának lehetővé tétele anyagi hátrány nélkül, önkéntes alapon,

| — | az önkéntes tiszteletbeli tevékenységek támogatása (23) továbbképzés, valamint a helyi és régiókat átfogó projektekbe való bevonás révén, |
| --- | --- |

—

az önkéntes tiszteletbeli tevékenységek támogatása (23) továbbképzés, valamint a helyi és régiókat átfogó projektekbe való bevonás révén,

| — | az egyes intézmények megnyitása az idősek előtt, hogy nagyobb arányban végezhessenek ott önkéntes tevékenységet anélkül, hogy ezáltal fizetett munkahelyek szűnnének meg. |
| --- | --- |

—

az egyes intézmények megnyitása az idősek előtt, hogy nagyobb arányban végezhessenek ott önkéntes tevékenységet anélkül, hogy ezáltal fizetett munkahelyek szűnnének meg.

3.4   Oktatás és társadalmi részvétel

Az idősek társadalmi részvételének és aktív szerepvállalásának központi feltételei az oktatás, illetve az egész életen át tartó tanulás és az igényeknek megfelelő tevékenységekbe való bevonás. Ezek megvalósításához helyi, regionális és a régiók feletti szinten is a kínálat kiigazítása szükséges:

| — | az idősebb munkavállalók teljesítőképességének megtartása érdekében az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó továbbképzések. Ehhez az is szükséges, hogy a vállalatok lehetővé tegyék és támogassák a megfelelő intézkedéseket. Egyszersmind (pl. adójellegű) ösztönzőket kell kialakítani, |
| --- | --- |

—

az idősebb munkavállalók teljesítőképességének megtartása érdekében az egész életen át tartó tanuláshoz kapcsolódó továbbképzések. Ehhez az is szükséges, hogy a vállalatok lehetővé tegyék és támogassák a megfelelő intézkedéseket. Egyszersmind (pl. adójellegű) ösztönzőket kell kialakítani,

| — | általános továbbképzési ajánlatok (24) az élet teljes időtartamára, minden szinten (egyszerű ajánlatoktól egészen az egyetemi tanulmányokig), |
| --- | --- |

—

általános továbbképzési ajánlatok (24) az élet teljes időtartamára, minden szinten (egyszerű ajánlatoktól egészen az egyetemi tanulmányokig),

| — | a képzési ajánlatok minőségellenőrzése és minőségbiztosítása, |
| --- | --- |

—

a képzési ajánlatok minőségellenőrzése és minőségbiztosítása,

| — | az idős korban szerzett végzettségek (25), készségek, valamint képességek Unió-szerte történő elismerése, valamint a nem-formális tanulás során szerzett tudás felértékelése az országokon átnyúló mobilitás (26) biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

—

az idős korban szerzett végzettségek (25), készségek, valamint képességek Unió-szerte történő elismerése, valamint a nem-formális tanulás során szerzett tudás felértékelése az országokon átnyúló mobilitás (26) biztosítása érdekében,

| — | a nyugdíjba vonulást előkészítő képzési ajánlatok, |
| --- | --- |

—

a nyugdíjba vonulást előkészítő képzési ajánlatok,

| — | az egyes életszakaszok közötti átmenetben segítő személyek szakmai képzése, hogy fel tudják készíteni az időseket az új életszakaszokra (27), |
| --- | --- |

—

az egyes életszakaszok közötti átmenetben segítő személyek szakmai képzése, hogy fel tudják készíteni az időseket az új életszakaszokra (27),

| — | a csak az idősekre szabott tanulás helyett generációkat átfogó tanulás (egymástól való tanulás), |
| --- | --- |

—

a csak az idősekre szabott tanulás helyett generációkat átfogó tanulás (egymástól való tanulás),

| — | generációkat átfogó tevékenységekre vonatkozó képzési ajánlatok (pl. nagyszülőszolgálat), |
| --- | --- |

—

generációkat átfogó tevékenységekre vonatkozó képzési ajánlatok (pl. nagyszülőszolgálat),

| — | alapvető pénzügyi és jogi kérdésekre (28) vonatkozó képzési ajánlatok (az idősek érdekvédelméhez, elsősorban az internetes kereskedelem kapcsán), |
| --- | --- |

—

alapvető pénzügyi és jogi kérdésekre (28) vonatkozó képzési ajánlatok (az idősek érdekvédelméhez, elsősorban az internetes kereskedelem kapcsán),

| — | az új információs és kommunikációs technológiákhoz kapcsolódó képzési ajánlatok, |
| --- | --- |

—

az új információs és kommunikációs technológiákhoz kapcsolódó képzési ajánlatok,

| — | tömegtájékoztatási eszközökhöz (újság, rádió, televízió, internet) való hozzájutás, |
| --- | --- |

—

tömegtájékoztatási eszközökhöz (újság, rádió, televízió, internet) való hozzájutás,

| — | különböző képességekhez és érdeklődési körökhöz igazodó, differenciált sportajánlatok, |
| --- | --- |

—

különböző képességekhez és érdeklődési körökhöz igazodó, differenciált sportajánlatok,

| — | szabadidős lehetőségek és turizmus (29) – a speciális kulturális igények szem előtt tartásával (30). |
| --- | --- |

—

szabadidős lehetőségek és turizmus (29) – a speciális kulturális igények szem előtt tartásával (30).

3.5   Az idősebbek mint fogyasztók

Az időseknek sokféle igényük van, nemcsak a napi és tartós fogyasztási cikkekkel történő ellátás szempontjából (lásd a 3.1.2. pontot), hanem a műszaki segédeszközök és segítségnyújtási rendszerek, illetve minden típusú szolgáltatás kapcsán is (lásd a 3.6. pontot), ami a fiatalabbak számára új foglalkoztatási perspektívákkal kecsegtet.

Szükség lenne a következőkre:

| — | a „Universal Design” vagy „Design for All” elveinek megfelelő általános termékkialakítás (31), jól olvasható és érthető információkkal a fogyasztási cikkekről, |
| --- | --- |

—

a „Universal Design” vagy „Design for All” elveinek megfelelő általános termékkialakítás (31), jól olvasható és érthető információkkal a fogyasztási cikkekről,

| — | a szolgáltatásokhoz, különösképpen a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén az életkor és a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetés megelőzése (32), |
| --- | --- |

—

a szolgáltatásokhoz, különösképpen a pénzügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén az életkor és a fogyatékosság alapján történő megkülönböztetés megelőzése (32),

| — | az idősek fogyasztói jogainak érvényesítése, |
| --- | --- |

—

az idősek fogyasztói jogainak érvényesítése,

| — | A migráns nyugdíjas munkavállalók képe megváltozott az elmúlt években. Sokan közülük kevesebb nyugdíjjal rendelkeznek, és olyan egészségügyi és szociális ellátási igényeik lehetnek, amelyeknek a jelenlegi egészségügyi és jóléti rendszerek csak csekély mértékben tudnak eleget tenni. A nyugdíjas migránsok a tagállami jogosultságok közötti joghézagban vannak, mivel származási országuk ellátási rendszere már nem, a befogadó országé pedig szintén nem fedezi igényeiket. Ahhoz, hogy ez változzon, a kérdés nagyobb fokú megértése és megvitatása szükséges az egész EU-ban, amire az európai szint alkalmas és a polgárok számára előnyös. |
| --- | --- |

—

A migráns nyugdíjas munkavállalók képe megváltozott az elmúlt években. Sokan közülük kevesebb nyugdíjjal rendelkeznek, és olyan egészségügyi és szociális ellátási igényeik lehetnek, amelyeknek a jelenlegi egészségügyi és jóléti rendszerek csak csekély mértékben tudnak eleget tenni. A nyugdíjas migránsok a tagállami jogosultságok közötti joghézagban vannak, mivel származási országuk ellátási rendszere már nem, a befogadó országé pedig szintén nem fedezi igényeiket. Ahhoz, hogy ez változzon, a kérdés nagyobb fokú megértése és megvitatása szükséges az egész EU-ban, amire az európai szint alkalmas és a polgárok számára előnyös.

3.6   Az információs és kommunikációs technológiákhoz (IKT) való hozzáférés

A lakhatás, az egészség, a társadalmi részvétel és az oktatás, illetve az elektronikus államigazgatáshoz való hozzáférés területén játszik egyre fontosabb szerepet az új technológiák használata, amely az időskori aktív és önálló élet előfeltétele. Ez a magukra az idősekre irányuló általános érdekű szolgáltatásokra éppúgy érvényes, mint a regionális és a régió feletti szintű gazdasági fejlődéshez kötődő tevékenységekre (33). Ehhez központi jelentőségűek a következők:

| — | minél korábban meg kell kezdeni a szoftveres munkálatokat a maximális hozzáférhetőség érdekében, valamint a hardveres munkálatokat annak érdekében, hogy azok is optimálisan kihasználhassák a gépek lehetőségeit, akik (már) nem értenek hozzá, |
| --- | --- |

—

minél korábban meg kell kezdeni a szoftveres munkálatokat a maximális hozzáférhetőség érdekében, valamint a hardveres munkálatokat annak érdekében, hogy azok is optimálisan kihasználhassák a gépek lehetőségeit, akik (már) nem értenek hozzá,

| — | az információs és kommunikációs technológiák rendelkezésre állásra, beleértve az Ambient Assisted Living rendszereket, az e-tanulással, e-egészséggel, e-ápolással és e-rehabilitációval kapcsolatos technológiákat is. A technológiák segíthetnek anélkül, hogy pótolnák a személyes kapcsolatokat (34), |
| --- | --- |

—

az információs és kommunikációs technológiák rendelkezésre állásra, beleértve az Ambient Assisted Living rendszereket, az e-tanulással, e-egészséggel, e-ápolással és e-rehabilitációval kapcsolatos technológiákat is. A technológiák segíthetnek anélkül, hogy pótolnák a személyes kapcsolatokat (34),

| — | a rendszerek egyre összetettebb voltára való tekintettel a megfelelő műszaki berendezésekhez és hálózatokhoz való hozzáférés, illetve ezek használatának egyszerűsítése, valamint az idősek speciális igényeihez (pl. látászavarok, tapintási problémák) való igazodás, |
| --- | --- |

—

a rendszerek egyre összetettebb voltára való tekintettel a megfelelő műszaki berendezésekhez és hálózatokhoz való hozzáférés, illetve ezek használatának egyszerűsítése, valamint az idősek speciális igényeihez (pl. látászavarok, tapintási problémák) való igazodás,

| — | az idős felhasználók igényeinek figyelembevétele és arra szolgáló intézkedések, hogy motiválják őket az ilyen eszközök használatára, |
| --- | --- |

—

az idős felhasználók igényeinek figyelembevétele és arra szolgáló intézkedések, hogy motiválják őket az ilyen eszközök használatára,

| — | valamennyi érintett bevonása, illetve erkölcsi és jogi szempontok tiszteletben tartása, különösen az időskori demenciával kapcsolatos betegségek esetén alkalmazott elektronikus megfigyelőrendszerek használatakor, |
| --- | --- |

—

valamennyi érintett bevonása, illetve erkölcsi és jogi szempontok tiszteletben tartása, különösen az időskori demenciával kapcsolatos betegségek esetén alkalmazott elektronikus megfigyelőrendszerek használatakor,

| — | olyan kísérő intézkedések, mint az integrált tanácsadó, szerelési és karbantartási szolgáltatások, valamint a szociális szolgáltatások, |
| --- | --- |

—

olyan kísérő intézkedések, mint az integrált tanácsadó, szerelési és karbantartási szolgáltatások, valamint a szociális szolgáltatások,

| — | a társadalmi átalakulások és az új tapasztalatok által okozott változás, valamint az egyre növekvő számú idős ember érdekeinek figyelembevétele. |
| --- | --- |

—

a társadalmi átalakulások és az új tapasztalatok által okozott változás, valamint az egyre növekvő számú idős ember érdekeinek figyelembevétele.

3.7   Anyagi biztonság

Fontos elérnünk, hogy a tagállamok megteremtsék a létbiztonságnak, és ezáltal az idősek méltóságának a feltételeit – akár hozzájárulnak a társadalmi élethez, akár nem – nyugdíjaskoruk teljes időtartamára.

A szerkezeti átalakulások, a nyugdíj és társadalombiztosítási rendszerek aktuális reformjai és a vásárlóerő csökkenése mellett jelentkező növekvő megélhetési költségek miatt nő azoknak a száma, akiket időskori szegénység fenyeget. Elsősorban a nők és a hosszabb ideig munkanélküliként élt munkavállalók élnek szegényen egyes tagállamokban.

A szociális védelmi rendszerek fenntarthatóságának megőrzése végett a tagállamoknak arra kell ösztönözniük azokat, akik még professzionálisan aktívak, hogy vegyék igénybe a kollektív vagy egyéni előtakarékossági lehetőségeket, és ügyeljenek az ilyen szolgáltatásokat nyújtó magánnyugdíjpénztárak és egyéb gazdasági szereplők fizetőképességére. Ezenkívül mindenki számára garantálniuk kell azt a minimális jövedelmet, amely minden időskorú számára tisztességes életet tesz lehetővé, bármilyen váratlan esemény történjen is az életében.

4.   Részletes megjegyzések és ajánlások

A szükséges átszervezési és innovációs stratégiák alapjainak megteremtéséhez az EGSZB a következő intézkedéseket javasolja mind tagállami, mind pedig európai szinten:

4.1   Tagállami szintű intézkedések

4.1.1   Tagállami és regionális helyzetjelentések készítése

Először is a régiók helyzetének pontos elemzése szükséges. Kérjük az Európai Bizottságot, hogy az egyes EU-tagállamokról rendszeresen készíttessen megfelelő helyzetjelentéseket, amelyekben az idősebbek tevékenységi potenciáljáról is szerepelnek adatok.

4.1.2   Tájékoztató anyagok készítése és terjesztése

Az EGSZB lényegesnek tartja, hogy a fontos információk, tapasztalatok és tudásanyagok, eddigi kutatási eredmények, valamint az újonnan szerzett ismeretek a szakmai testületek, az érdekeltek, valamint maguk az idősebbek számára is rendelkezésre álljanak. Különösen a kutatási eredményeket kell jobban közvetíteni a tudomány, a politika és a felhasználók (idősek és képviselőik) között.

4.1.3   A tagállamok tapasztalatainak előkészítése és összekapcsolása

Az EGSZB javasolja a régiók kedvező tapasztalatainak összegyűjtését, összehasonlítását, valamint más területekkel való összekapcsolásuk és más régiókra való alkalmazásuk lehetőségének megvizsgálását. A cél az, hogy rendelkezésre álljon egy gyűjtemény a legjobb gyakorlati példákból (35).

4.1.4   Az idősekről kialakítandó új kép

Az idősödő társadalomban már nem lehet inaktívnak tekinteni az embereket, amint felhagytak a kereső tevékenységgel. Ebből a szempontból minden területen (politika, gazdaság, társadalom) szemléletmódváltásra van szükség. Az államok és a régiók különösen jó helyzetben vannak ahhoz, hogy az „aktív idősödés” témájában rendszeresen ösztönző kampányokat indítsanak el.

| 4.1.5 | Az EGSZB európai médiakampányt javasol, amely olyan időskép kialakulását segíti elő, amely elismeri az idősek (ideértve az idős bevándorlókat is) társadalmi teljesítményét és az idős kor méltóságát. |
| --- | --- |

4.1.5

Az EGSZB európai médiakampányt javasol, amely olyan időskép kialakulását segíti elő, amely elismeri az idősek (ideértve az idős bevándorlókat is) társadalmi teljesítményét és az idős kor méltóságát.

4.2   Európai szintű intézkedések

| 4.2.1 | „Idősödés” elnevezésű kiegészítő szakértői csoport felállítása az Európai Bizottság demográfiai kérdésekkel foglalkozó szakértői csoportjának keretében. |
| --- | --- |

4.2.1

„Idősödés” elnevezésű kiegészítő szakértői csoport felállítása az Európai Bizottság demográfiai kérdésekkel foglalkozó szakértői csoportjának keretében.

| 4.2.2 | „Aktív időskori élet” elnevezésű európai szövetség felállítása az „európai szövetség a családokért” mintájára (36) azzal a céllal, hogy a tagállamok közötti tapasztalatcsere révén új impulzusokkal szolgáljanak az aktív idősödés számára, és hogy ösztönözzék az együttműködést és a kölcsönös tanulást az EU-ban. Ez a szövetség lenne leginkább képes arra, hogy európai konferenciákat és workshopokat szervezzen. |
| --- | --- |

4.2.2

„Aktív időskori élet” elnevezésű európai szövetség felállítása az „európai szövetség a családokért” mintájára (36) azzal a céllal, hogy a tagállamok közötti tapasztalatcsere révén új impulzusokkal szolgáljanak az aktív idősödés számára, és hogy ösztönözzék az együttműködést és a kölcsönös tanulást az EU-ban. Ez a szövetség lenne leginkább képes arra, hogy európai konferenciákat és workshopokat szervezzen.

4.2.3   Öregedés kutatásával foglalkozó európai központ felállítása

A helyzetjelentésekből és a tapasztalatokból következik, hogy mely tartalmi szempontokra és regionális sajátosságokra vonatkozóan szükséges további kutatás (37). Az eddigi kutatási keretprogramok eredményeit és a statisztikai adatokat is össze kell foglalni, szélesebb körben terjeszteni, valamint átültetni a politikába és a gyakorlatba (38). A már meglévő statisztikai és egyéb fontos adatok és ismeretek összegyűjtésére, integrációjára és további feldolgozására kiválóan alkalmas lehetne az egyesült államokbeli National Institute on Ageing mintájára működő, az öregedés kutatásával foglalkozó európai központ.

4.2.4   „Öregedés” elnevezésű, interdiszciplináris kiemelt téma létrehozása a 8. kutatási keretprogramon belül

Egy önálló költségvetéssel rendelkező, „öregedés” elnevezésű, interdiszciplináris kiemelt téma létrehozása a 8. kutatási keretprogramon belül biztosítaná a kutatási tevékenységek összefogását.

4.2.5   Közös európai internetes portál létrehozása

Egy ilyen portálon kell a közvéleménnyel – és főként az idősekkel – megismertetni az egyes főigazgatóságok idősekhez kötődő minden intézkedését. Az információs anyagokat megfelelő linkek révén kell elérhetővé tenni.

4.2.6   Az európai internetes portál mintájára helyi, regionális és nemzeti internetes portálok létrehozása

4.2.7   A strukturális alapok keretein belül egy demográfiai alap támogatása
   (39)

Az európai demográfiai alapnak a kritikus helyzetük miatt egyre sorvadó, elsősorban vidéki, illetve átlag alatti növekedési mutatóval rendelkező régiókat kell támogatnia, valamint hasznos kezdeményezéseket kell ösztönöznie.

| 4.2.8 | Új prioritások beillesztése az egész életen át tartó tanulás programba, hogy lehetővé váljon az egyes életszakaszok közötti átmenetben segítő személyek szakmai képzése. |
| --- | --- |

4.2.8

Új prioritások beillesztése az egész életen át tartó tanulás programba, hogy lehetővé váljon az egyes életszakaszok közötti átmenetben segítő személyek szakmai képzése.

| 4.3 | A javasolt intézkedések alapján olyan koncepciók dolgozhatók ki a javasolt tevékenységekre és politikai intézkedésekre, amelyek megfelelnek az igényeknek. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tervezett közleményében vegye figyelembe a fenti javaslatokat. |
| --- | --- |

4.3

A javasolt intézkedések alapján olyan koncepciók dolgozhatók ki a javasolt tevékenységekre és politikai intézkedésekre, amelyek megfelelnek az igényeknek. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tervezett közleményében vegye figyelembe a fenti javaslatokat.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Lásd például a „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció CES 930/99. sz. tájékoztató jelentését, illetve az Európai Bizottság SEC(2007) 638. sz., „Europe's Demographic Future: Facts and Figures” című munkadokumentumát.

1

(2)  Lásd: COM(2006) 571, 2006. október 12.; SEC (2007) 638; EPC & EC (DG ECFIN): The impact of ageing on public expenditure, Special Report no. 1/2006.

2

(3)  Lásd többek között az EGSZB 2004. december 16-i véleményét a következő tárgyban: „Az idősebb munkavállalók foglalkoztatottságának emelése és a munkaerőpiacról történő kivonulás késleltetése”, előadó: Gérard Dantin (HL C 157., 2005.6.28.); az EGSZB 2004. október 28-i véleményét a következő tárgyban: „Az időskorúak egészségügyi ellátása és hosszú távú gondozása”, előadó: Paolo Braghin (HL C 120., 2005.5.20.); az EGSZB 2007. szeptember 26-i véleményét a következő tárgyban: „Betegjogok”, előadó: Lucien Bouis (HL C 10., 2008.1.15.); az EGSZB 2007. október 24-i véleményét a következő tárgyban: „Az idősekkel szembeni rossz bánásmód”, előadó: Renate Heinisch (HL C 44., 2008.2.16.); az EGSZB 2008. március 13-i véleményét a következő tárgyban: „A hosszú távú gondozáshoz való általános hozzáférés biztosítása és az időseket célzó hosszú távú gondozási rendszerek fenntartható finanszírozása”, előadó: Waltraud Klasnic (HL C 204., 2008.8.9.).

3

(4)  Az Európai Bizottság 2007/397/EK határozata.

4

(5)  Német nyelven: http://ec.europa.eu/employment_social/families/index_de.html

5

(6)  Lásd az EGSZB 2007. december 13-i véleményét a következő tárgyban: „Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról”, 4.5.2. pont, előadó: Olivier Derruine: (HL C 120., 2008.5.16.).

6

(7)  Lásd az EGSZB 2007. március 14-i véleményét a következő tárgyban: „Az öregedő népesség gazdasági és költségvetési hatásai”, előadó: Susanna Florio (HL C 161., 2007.7.13.) és az EGSZB 2004. szeptember 15-i véleményét a következő tárgyban: „Demográfiai változás és kutatási igény”, előadó: Renate Heinisch (HL C 74., 2005.3.23.).

7

(8)  Lásd az EGSZB 2008. február 14-i véleményét a következő tárgyban: „Az általános érdekű szolgáltatások független értékelése”, előadó: Raymond Hencks (HL C 162., 2008.6.25.).

8

(9)  Lásd az EGSZB 2007. január 18-i véleményét a következő tárgyban: „A strukturális politikák hatása és következményei az Európai Unió kohéziójára”, előadó: Olivier Derruine (HL C 93., 2007.4.27.) és az EGSZB 2007. április 25-i véleményét a következő tárgyban: „Területfejlesztési menetrend”, előadó: Luis Miguel Pariza Castaños (HL C 168., 2007.7.20.).

9

(10)  Pl. Franciaország, Spanyolország, Portugália, Kelet-Németország vidéki régiói, egyes kelet-európai régiók, valamint Svédország és Finnország legkülső, vidéki régiói. Lásd: „The Spatial Effects of Demographic Trends and Migration”, ESPON project 1.1.4, Final report 2002.

10

(11)  Lásd az EGSZB 2008. május 29-i véleményét a következő tárgyban: „Zöld könyv: A városi mobilitás új kultúrája felé”, előadó: Bernardo Hernández Bataller, társelőadó: Rafael Barbadillo López (HL C 224., 2008. augusztus 30.),valamint az AGE (Idős Emberek Európai Platformja) véleményét a COM(2007) 551 végleges zöld könyvről (http://ec.europa.eu/transport/clean/green_paper_urban_transport/index_en.htm) vagy a következő kiadványt: Mollenkopf et al. (szerk.): „Enhancing mobility in later life – Personal coping, environmental resources, and technical support” (Amsterdam, IOS Press, 2005).

11

(12)  Az önállóság megtartására irányuló kiegészítő intézkedésekre példa többek között: Franciaországban: Corbières; CG VAL de Marne; France – discours colloque ANDASS; Németországban: Berlin és Frankfurt/Main; az Egyesült Királyságban: Newcastle.

12

(13)  Lásd a DG SANCO kiadványát: „Healthy Ageing: keystone for a sustainable Europe”

13

(http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/docs/healthy_ageing_en.pdf).

(14)  Lásd az 1447/2004; 1465/2007; 1256/2007. sz. EGSZB-véleményeket és az 501/2008. sz. vélemény 3. lábjegyzetét.

14

(15)  Finnországi példa: Preventive work in Jyväskylä – Finland.ppt; franciaországi példa: Poitiers.pdf; Strasbourg.pdf; „Le Guide de l'Aidant Familial”.

15

(16)  Lásd az EGSZB 2004. szeptember 15-i véleményét a következő tárgyban: „Demográfiai változás és kutatási igény”, előadó: Renate Heinisch (HL C 74., 2005.3.23.); az EGSZB 2004. december 16-i véleményét a következő tárgyban: „Nemzedékek közötti kapcsolatok”, előadó: Jean-Michel Bloch-Lainé (HL C 157., 2005.6.28.); az EGSZB 2007. március 14-i véleményét a következő tárgyban: „A család és a demográfiai változások”, előadó: Stéphane Buffetaut (HL C 161., 2007.7.13.); az EGSZB 2007. július 11-i véleményét a következő tárgyban: „A szociális partnerek szerepe – A hivatás, a család és a magánélet összeegyeztetése” előadó: Peter Clever (HL C 256., 2007.10.27.) és az EGSZB 2007. december 13-i véleményét a következő tárgyban: „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása”, előadó: Luca Jahier (HL C 120., 2007.5.16.).

16

(17)  Lásd például az alábbi szervezetek tevékenységét: Flemish Association VVSG (Flemish association Ageing VVSG-Vergrijzing-GRV-2006.pdf) és Swedish Association of Local Authorities and Regions (Sweden – care for the elderly in Sweden today.pdf).

17

(18)  Lásd pl. a BMFSFJ „Generációkat átfogó önkéntes szolgálatok” elnevezésű modellprogramját.

18

(19)  2000/78/EK irányelv.

19

(20)  Finnország példája mutatja, hogy a pozitív ösztönzők (az anyagi veszteségek helyett) és a rugalmas életkori korlátok (63 és 68 év között) az egyéni igényeknek jobban megfelelő nyugdíjba vonulást, illetve hosszabb ideig tartó aktív kereső tevékenységet tesznek lehetővé.

20

(21)  Lásd pl. B. Naegele, G. & Walker, A. (2006): A guide to good practice in age management. European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, Dublin.

21

(22)  Az ESZA például olyan projektet finanszírozott az Egyesült Királyságban, amely 50 év feletti menedzsereknek biztosít esélyt arra, hogy több mint 200 kkv-nál tanácsokkal lássanak el és segítsenek fiatal munkatársakat és továbbképzősöket.

22

(23)  Lásd az EGSZB 2006. december 13-i véleményét a következő tárgyban: „Az önkéntes tevékenység: szerepe az európai társadalomban és kihatásai”, előadó: Koller Erika (HL C 325., 2006.12.30.).

23

(24)  Lásd az EGSZB 2005. február 9-i véleményét a következő tárgyban: „Javaslat az oktatás és az élethosszig tartó tanulás terén integrált cselekvési programot létrehozó európai parlamenti és tanácsi határozatra”, előadó: Christoforos Koryfidis (HL C 221., 2005.9.8.); az EGSZB 2006. május 18-i véleményét a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról”, előadó: Herczog Mária (HL C 195., 2006.8.18.); az EGSZB 2007. május 30-i véleményét a következő tárgyban: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi ajánlásra az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszerének létrehozásáról”, előadó: José Isaías Rodríguez García-Caro (HL C 175., 2007.7.27.), valamint az. EGSZB 2008. március 13-i véleményét a következő tárgyban: „Felnőttoktatás”, előadó: Renate Heinisch (HL C 204., 2008.8.9.).

24

(25)  E tevékenység a szakmai képesítések elismeréséről szóló 2005/36/EK irányelv sérelme nélkül értendő.

25

(26)  Pl. időseknek szóló gyakornoki állás vagy önkéntes munka kapcsán.

26

(27)  Idevonatkozó modellként szolgálhat az 1.1 Socrates Grundtvig program keretében működő „Transition – Ausbildung zum/zur Übergangsbegleiter/in für frühkindliche Bildungsprozesse” elnevezésű projekt

27

(http://www.elternverein-bw.de).

(28)  Lásd a pénzügyi képzésről szóló európai bizottsági közleményt COM(2007) 808, 2007. december 18., 7. o.

28

(29)  Lásd pl. a „Travelagents” projektet

29

(www.travelagentsproject.org).

(30)  Lásd pl. az „AAMEE” projektet

30

(http://www.aamee.eu/).

(31)  Lásd EDEAN (európai design mindenkinek – elektronikus hozzáférhetőségi hálózat)

31

EDEAN

http://www.edean.org/.

(32)  Hasznosnak bizonyulhatnak például az alacsony összegű hitelek abban, hogy a munkaerőpiacról való kilépéskor vagy munkanélküliség esetén lehetővé tegyék az idősek számára az önálló tevékenység megalapozását.

32

(33)  Lásd az EGSZB 2008. május 29-i véleményét a következő tárgyban: „Idős emberek – új IKT-k”, előadó: Anna Maria Darmanin (HL C 224., 2008.8.30.); Európai parlamenti jelentés: RR\39694EN.doc, PE396.494v03-00. Malanowski, N., Özcivelek, R. and Cabrera, M.: Active Ageing and Independent Living Services: The Role of Information and Communication Technology. JRC Scientific and Technical Report, EUR 2346 EN – 2008.

33

(34)  Ennek kapcsán lásd az „Idősödés jólétben az információs társadalomban” elnevezésű cselekvési tervet (COM(2007) 332 végleges); az Ambient Assisted Living Joint Research programot (http://www.aal-europe.eu/); a hetedik kutatási és fejlesztési (K+F) keretprogram (2007–2013) kutatási tevékenységeit (http://ec.europa.eu/research/fp7/index_en.cfm) és a „Seniorwatch 2 – Assessment of the Senior Market for ICT, Progress and Developments”

34

Ambient Assisted Living Joint Research

(http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/research/ageing/index_en.htm).

(35)  Walesben például van egy idősekkel foglalkozó megbízott, aki a gyermekügyi megbízott tapasztalataira építve nyomon követi a politikát és a jogalkotást, támogatja a kutatást és megbízást ad rá.

35

(36)  Lásd: http://ec.europa.eu/employment_social/families/european-alliance-for-families-de.html

36

(37)  Lásd az EGSZB 2000. május 24-i véleményét a következő tárgyban: A Bizottság közleménye a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához: Az európai kutatási térség felé, előadó: Gerd Wolf (HL C 204., 2000.7.18.) – magyarul nem érhető el.

37

(38)  A hatodik kutatási keretprogram ajánlása. Lásd továbbá az EGSZB 2004. szeptember 15-i véleményét a következő tárgyban: „Demográfiai változás és kutatási igény”, előadó: Renate Heinisch (HL C 74., 2005.3.23.).

38

(39)  Lásd a Tanács 1083/2006/EK rendeletét (2006. július 11.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről; valamint az EGSZB 2007. december 13-i véleményét a következő tárgyban: „Negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról”, előadó: Olivier Derruine (HL C 120., 2008.5.16.).

39

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/123 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/123

---

A „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció véleménye – Tárgy: A városi környezet kiegyensúlyozott fejlődése felé: kihívások és lehetőségek

(2009/C 77/27)

2007. október 25-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján Jean-Pierre JOUYET, a Kül- és Európai Ügyek Minisztériumának európai ügyekért felelős államtitkára a jövőbeli francia elnökség nevében felkérte az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, hogy készítsen feltáró véleményt a következő tárgyban:

A városi környezet kiegyensúlyozott fejlődése felé: kihívások és lehetőségek.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2008. július 14-én elfogadta véleményét. (Előadó: Joost VAN IERSEL, társelőadó: Angelo GRASSO.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án/én tartott, 447. plenáris ülésén (a(z) 2008. szeptember 17-i ülésnapon) ... szavazattal ... ellenében, ... tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

VÁROSI KÖRNYEZET: KIHÍVÁSOK ÉS LEHETŐSÉGEK

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | A városok a maguk színes változatosságában az európai demográfiai és társadalmi-gazdasági fejlődés kulcsai. Hatásuk és teljesítményük méreteiktől, továbbá tevékenységi palettájuktól, valamint a területükön belüli életminőségtől és munkától függ. |
| --- | --- |

1.1

A városok a maguk színes változatosságában az európai demográfiai és társadalmi-gazdasági fejlődés kulcsai. Hatásuk és teljesítményük méreteiktől, továbbá tevékenységi palettájuktól, valamint a területükön belüli életminőségtől és munkától függ.

| 1.2 | Az EGSZB támogatja a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartában és az Európai Unió területi menetrendjében (1) foglalt alapvető elképzeléseket. Az EGSZB megállapítja, hogy az Európai Bizottság több főigazgatósága, valamint európai programok és ügynökségek egyre fokozódó mértékben foglalkoznak a városi környezet lehetőségeivel és kihívásaival, és gyakran hivatkoznak a lisszaboni menetrendre. 2008 őszére várható a területi kohézióról szóló zöld könyv. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB támogatja a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Chartában és az Európai Unió területi menetrendjében (1) foglalt alapvető elképzeléseket. Az EGSZB megállapítja, hogy az Európai Bizottság több főigazgatósága, valamint európai programok és ügynökségek egyre fokozódó mértékben foglalkoznak a városi környezet lehetőségeivel és kihívásaival, és gyakran hivatkoznak a lisszaboni menetrendre. 2008 őszére várható a területi kohézióról szóló zöld könyv.

| 1.3 | Az európai vita további elmélyítése és szélesítése kívánatos, tekintettel a rugalmas és fenntartható városokra és városi régiókra vagy nagyvárosi területekre. E célból az EGSZB egy városfejlesztéssel és fenntarthatósággal foglalkozó magas szintű uniós csoport létrehozását ajánlja. |
| --- | --- |

1.3

Az európai vita további elmélyítése és szélesítése kívánatos, tekintettel a rugalmas és fenntartható városokra és városi régiókra vagy nagyvárosi területekre. E célból az EGSZB egy városfejlesztéssel és fenntarthatósággal foglalkozó magas szintű uniós csoport létrehozását ajánlja.

| 1.4 | Ebbe a magas szintű csoportba a városok sajátos érdekeinek mélyreható ismereteivel rendelkező szakértőket kellene bevonni. A területi kohézióról szóló zöld könyv üdvözlendő kiindulópont lehetne. |
| --- | --- |

1.4

Ebbe a magas szintű csoportba a városok sajátos érdekeinek mélyreható ismereteivel rendelkező szakértőket kellene bevonni. A területi kohézióról szóló zöld könyv üdvözlendő kiindulópont lehetne.

| 1.5 | Egy ilyen magas szintű csoport az Európai Bizottsággal (a városi ügyekkel foglalkozó szolgálatközi csoporttal) együttműködve hozzájárulhat a városokról zajló eredményesebb és célzottabb európai vitához, többek között előremutató menetrend kialakításával, valamint a városokat, a nagyvárosi területeket és a kormányokat érintő kérdések listájának összeállításával (2). A vitát új alapokra helyezik. Az Európai Bizottság és a Tanács közötti együttműködés gyakorlati módjában egyszerűsítést hajtanak végre. A menetrend a kormányok saját felelősségét is hangsúlyozza. |
| --- | --- |

1.5

Egy ilyen magas szintű csoport az Európai Bizottsággal (a városi ügyekkel foglalkozó szolgálatközi csoporttal) együttműködve hozzájárulhat a városokról zajló eredményesebb és célzottabb európai vitához, többek között előremutató menetrend kialakításával, valamint a városokat, a nagyvárosi területeket és a kormányokat érintő kérdések listájának összeállításával (2). A vitát új alapokra helyezik. Az Európai Bizottság és a Tanács közötti együttműködés gyakorlati módjában egyszerűsítést hajtanak végre. A menetrend a kormányok saját felelősségét is hangsúlyozza.

| 1.6 | Mivel elengedhetetlenek a megbízható adatok, az Európai Bizottság és az Eurostat a NUTS (3) 3-as és 2-es szintű statisztikai jelentéstételnek a városokra, nagyvárosi térségekre és ezek hálózataira vonatkozó adatokra való kiterjesztésével biztosíthatja támogatását. A megfelelő adatbázisok kiépítéséhez kívánatosak a tagállamokkal, a nemzeti statisztikai hivatalokkal, valamint a kutatóintézetekkel (4) kötött megállapodások. |
| --- | --- |

1.6

Mivel elengedhetetlenek a megbízható adatok, az Európai Bizottság és az Eurostat a NUTS (3) 3-as és 2-es szintű statisztikai jelentéstételnek a városokra, nagyvárosi térségekre és ezek hálózataira vonatkozó adatokra való kiterjesztésével biztosíthatja támogatását. A megfelelő adatbázisok kiépítéséhez kívánatosak a tagállamokkal, a nemzeti statisztikai hivatalokkal, valamint a kutatóintézetekkel (4) kötött megállapodások.

| 1.7 | Az ESPON (5) elemzési és tudásközpontként igen jó helyzetben van a fejlődés nyomon követése, fórumként pedig a tagállamok közötti elemzések cseréje szempontjából. |
| --- | --- |

1.7

Az ESPON (5) elemzési és tudásközpontként igen jó helyzetben van a fejlődés nyomon követése, fórumként pedig a tagállamok közötti elemzések cseréje szempontjából.

| 1.8 | Számos területen a kormányok állapítják meg a feltételeket, azonban a végrehajtásra és a tényleges intézkedésekre elsősorban decentralizált szinten kerül sor: példa ilyen területekre a belső és a külső hozzáférhetőség, a környezetvédelem, az oktatás, a családi élet feltételei, a vállalkozás, a tudás és a kutatás, a foglalkoztatás, a migráció, a kisebbségek, valamint az etnikai és kulturális sokféleség, az állami beruházás és a közszolgálatok, a (külföldi) beruházások vonzása, az állami-állami és az állami-magán partnerség (a magánfinanszírozást is ideértve) stb. |
| --- | --- |

1.8

Számos területen a kormányok állapítják meg a feltételeket, azonban a végrehajtásra és a tényleges intézkedésekre elsősorban decentralizált szinten kerül sor: példa ilyen területekre a belső és a külső hozzáférhetőség, a környezetvédelem, az oktatás, a családi élet feltételei, a vállalkozás, a tudás és a kutatás, a foglalkoztatás, a migráció, a kisebbségek, valamint az etnikai és kulturális sokféleség, az állami beruházás és a közszolgálatok, a (külföldi) beruházások vonzása, az állami-állami és az állami-magán partnerség (a magánfinanszírozást is ideértve) stb.

| 1.9 | Európának jól felszerelt városokra és nagyvárosi térségekre van szüksége. A technológia dinamikája és a nemzetközi gazdasági integráció azt jelenti, hogy a városok közvetlenül szembesülnek a nemzetközi tendenciákkal és a versennyel. Nem meglepő és ígéretes tény, hogy számos város és nagyvárosi térség új célokat tűz ki. Ezek között a legkiemelkedőbbek a készség- és tudáspólusok a jövőorientált beruházások minden szintjén és pólusán. |
| --- | --- |

1.9

Európának jól felszerelt városokra és nagyvárosi térségekre van szüksége. A technológia dinamikája és a nemzetközi gazdasági integráció azt jelenti, hogy a városok közvetlenül szembesülnek a nemzetközi tendenciákkal és a versennyel. Nem meglepő és ígéretes tény, hogy számos város és nagyvárosi térség új célokat tűz ki. Ezek között a legkiemelkedőbbek a készség- és tudáspólusok a jövőorientált beruházások minden szintjén és pólusán.

| 1.10 | A demográfiai eltolódások, a migráció, az ökológiai követelmények és a globális gazdasági változások negatív hatásai miatt ugyanazok a városok gyakorta szembesülnek lényeges kihívásokkal, ami jelentős terhet ró rájuk, időnként pedig sajnálatos széthúzáshoz vezet, ami veszélyezteti a kedvező kilátásokat. |
| --- | --- |

1.10

A demográfiai eltolódások, a migráció, az ökológiai követelmények és a globális gazdasági változások negatív hatásai miatt ugyanazok a városok gyakorta szembesülnek lényeges kihívásokkal, ami jelentős terhet ró rájuk, időnként pedig sajnálatos széthúzáshoz vezet, ami veszélyezteti a kedvező kilátásokat.

| 1.11 | Mivel Európa-szerte hasonló tendenciák és sajátosságok mutatkoznak a városokban, függetlenül a köztük lévő kulturális és társadalmi-gazdasági különbségektől, a nemzeti környezet és kontextusok mellett folyamatos európai vita és megközelítések alakulnak ki. A megfelelő megközelítések elemzése és meghatározása mellett – ideértve különösen az összehasonlító elemzéseket és az integrált megközelítések terén az átlátható, bevált gyakorlatokat – a nyílt koordinációs módszer alkalmazása is gyümölcsöző lesz. |
| --- | --- |

1.11

Mivel Európa-szerte hasonló tendenciák és sajátosságok mutatkoznak a városokban, függetlenül a köztük lévő kulturális és társadalmi-gazdasági különbségektől, a nemzeti környezet és kontextusok mellett folyamatos európai vita és megközelítések alakulnak ki. A megfelelő megközelítések elemzése és meghatározása mellett – ideértve különösen az összehasonlító elemzéseket és az integrált megközelítések terén az átlátható, bevált gyakorlatokat – a nyílt koordinációs módszer alkalmazása is gyümölcsöző lesz.

| 1.12 | Mivel a (jogi, adó- és pénzügyi) kormánypolitikai célkitűzések és eszközök, valamint a regionális és helyi végrehajtás szükségszerűen kiegészíti egymást, a különféle forgatókönyvekről zajló magas szintű vita, továbbá az elemzések és a teljesítménymutatók új perspektívákat nyithatnak – függetlenül a tagállamok közötti kulturális és intézményi különbségektől. |
| --- | --- |

1.12

Mivel a (jogi, adó- és pénzügyi) kormánypolitikai célkitűzések és eszközök, valamint a regionális és helyi végrehajtás szükségszerűen kiegészíti egymást, a különféle forgatókönyvekről zajló magas szintű vita, továbbá az elemzések és a teljesítménymutatók új perspektívákat nyithatnak – függetlenül a tagállamok közötti kulturális és intézményi különbségektől.

| 1.13 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság főigazgatóságai között a városok és nagyvárosi térségek tekintetében közösen kialakított megközelítésre van szükség. Ez a láthatóvá váló közös megközelítés a nemzeti kormányokat is arra kellene, hogy ösztönözze, hogy integrált megközelítéseket alakítsanak ki a városok tekintetében – a városok gyakran fordulnak ezzel a kéréssel a kormányokhoz és az EU-hoz. |
| --- | --- |

1.13

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság főigazgatóságai között a városok és nagyvárosi térségek tekintetében közösen kialakított megközelítésre van szükség. Ez a láthatóvá váló közös megközelítés a nemzeti kormányokat is arra kellene, hogy ösztönözze, hogy integrált megközelítéseket alakítsanak ki a városok tekintetében – a városok gyakran fordulnak ezzel a kéréssel a kormányokhoz és az EU-hoz.

| 1.14 | Az elemzéseknek és teljesítménymutatóknak számos kérdésre kell összpontosítaniuk. Ezeket a 4.12. pont (Az összetartó urbanizált területek és a jövő fenntartható városa menetrendjének egymáshoz kapcsolódó szempontjai) foglalja össze. Ezek a kérdések nagymértékben tükrözik a lisszaboni menetrend regionális kifejeződését, amely rendkívül alkalmas keretet biztosít. Már igen sokat tettek az állami és magánintézmények és -ügynökségek, továbbá számos nagyváros is, azonban továbbra sincs átfogó, átlátható és következetes megközelítés. |
| --- | --- |

1.14

Az elemzéseknek és teljesítménymutatóknak számos kérdésre kell összpontosítaniuk. Ezeket a 4.12. pont (Az összetartó urbanizált területek és a jövő fenntartható városa menetrendjének egymáshoz kapcsolódó szempontjai) foglalja össze. Ezek a kérdések nagymértékben tükrözik a lisszaboni menetrend regionális kifejeződését, amely rendkívül alkalmas keretet biztosít. Már igen sokat tettek az állami és magánintézmények és -ügynökségek, továbbá számos nagyváros is, azonban továbbra sincs átfogó, átlátható és következetes megközelítés.

| 1.15 | A legtöbb nagyváros és nagyvárosi térség bonyolult, nehéz választások előtt áll. Az egész Európára kiterjedő kötelezettségvállalás és elemzési támogatás minden bizonnyal segítséget nyújthat számukra a lehetőségek és kihívások kezelésében. Illusztrációképpen ajánlatos lenne (évente odaítélendő) díjakat vagy európai címkéket létrehozni városi kérdésekben. Valamennyi területen említhetünk kiemelkedő példákat: várostervezés, épülettervezés, migráció, kisebbségek és sokféleség, mobilitás, technológia és piac, ökológiai projektek, energiamegtakarítás, minőségi lakások stb. Ezeket Európa-szerte hangsúlyozni kell. |
| --- | --- |

1.15

A legtöbb nagyváros és nagyvárosi térség bonyolult, nehéz választások előtt áll. Az egész Európára kiterjedő kötelezettségvállalás és elemzési támogatás minden bizonnyal segítséget nyújthat számukra a lehetőségek és kihívások kezelésében. Illusztrációképpen ajánlatos lenne (évente odaítélendő) díjakat vagy európai címkéket létrehozni városi kérdésekben. Valamennyi területen említhetünk kiemelkedő példákat: várostervezés, épülettervezés, migráció, kisebbségek és sokféleség, mobilitás, technológia és piac, ökológiai projektek, energiamegtakarítás, minőségi lakások stb. Ezeket Európa-szerte hangsúlyozni kell.

| 1.16 | A kormányzás elengedhetetlen és igen kritikus kérdés (6). Gyakorta nem foglalkoznak azzal a kérdéssel, illetve elhanyagolják, hogy ki miért felelős és elszámoltatható. A városokat tekintve a vezetői képesség, az előrelátás és a következetesség egyébként is előfeltételnek tűnik (7). |
| --- | --- |

1.16

A kormányzás elengedhetetlen és igen kritikus kérdés (6). Gyakorta nem foglalkoznak azzal a kérdéssel, illetve elhanyagolják, hogy ki miért felelős és elszámoltatható. A városokat tekintve a vezetői képesség, az előrelátás és a következetesség egyébként is előfeltételnek tűnik (7).

| 1.17 | Európa bonyolult, gyakran régóta fennálló közigazgatási struktúrái alapvetően nem szolgálják a naprakész, hosszú távú regionális politikákat a sűrűn lakott területeken. Európai szinten sokat segíthet egy vita arról, hogyan tehető eredményesebbé a többszintű kormányzás. Ugyanez érvényes a városokban az állami-állami és az állami-magán partneri együttműködések új formáira, amelyek egyre inkább elengedhetetlen támogatásnak bizonyulnak. |
| --- | --- |

1.17

Európa bonyolult, gyakran régóta fennálló közigazgatási struktúrái alapvetően nem szolgálják a naprakész, hosszú távú regionális politikákat a sűrűn lakott területeken. Európai szinten sokat segíthet egy vita arról, hogyan tehető eredményesebbé a többszintű kormányzás. Ugyanez érvényes a városokban az állami-állami és az állami-magán partneri együttműködések új formáira, amelyek egyre inkább elengedhetetlen támogatásnak bizonyulnak.

| 1.18 | Egy hosszú távú európai menetrend, az Európai Bizottság nagyobb mértékű elköteleződése és az európai szintű megfigyelés segíthet egy következetes cselekvési irány regionális és városi szintű meghatározásában. Ehhez a lisszaboni menetrend keretet kínál. A konzisztencia elengedhetetlen továbbá más állami és magánszférabeli érdekeltek és városokkal foglalkozó szakértők programokba és projektekbe való bevonásában. Ezek között találunk iskolákat és képzési intézményeket, felsőoktatási szereplőket, építészeket és várostervezőket, regionális szociális partnereket, kereskedelmi kamarákat, vállalkozásokat, fejlesztőket, ideértve a magánfinanszírozást, az egészségügyi szolgálatokat, a kulturális szervezeteket és másokat. |
| --- | --- |

1.18

Egy hosszú távú európai menetrend, az Európai Bizottság nagyobb mértékű elköteleződése és az európai szintű megfigyelés segíthet egy következetes cselekvési irány regionális és városi szintű meghatározásában. Ehhez a lisszaboni menetrend keretet kínál. A konzisztencia elengedhetetlen továbbá más állami és magánszférabeli érdekeltek és városokkal foglalkozó szakértők programokba és projektekbe való bevonásában. Ezek között találunk iskolákat és képzési intézményeket, felsőoktatási szereplőket, építészeket és várostervezőket, regionális szociális partnereket, kereskedelmi kamarákat, vállalkozásokat, fejlesztőket, ideértve a magánfinanszírozást, az egészségügyi szolgálatokat, a kulturális szervezeteket és másokat.

| 1.19 | Egy európai menetrend a kiegyensúlyozott, többközpontú fejlődés új modelljét támogatná Európában, és újfajta lakóközösségi formákat hozna létre, ami a társadalom egésze számára is hasznos. Ez a folyamat már zajlik, és az EGSZB szerint teljes mértékben el kell ismerni és támogatni kell. |
| --- | --- |

1.19

Egy európai menetrend a kiegyensúlyozott, többközpontú fejlődés új modelljét támogatná Európában, és újfajta lakóközösségi formákat hozna létre, ami a társadalom egésze számára is hasznos. Ez a folyamat már zajlik, és az EGSZB szerint teljes mértékben el kell ismerni és támogatni kell.

2.   Háttér

| 2.1 | A világ demográfiai térképe változóban van. 2007 óta – a történelemben először – a világ népességének több mint a fele városban él. A fokozódó urbanizáció jelensége valamennyi kontinenst érinti. A tendencia erősödik. |
| --- | --- |

2.1

A világ demográfiai térképe változóban van. 2007 óta – a történelemben először – a világ népességének több mint a fele városban él. A fokozódó urbanizáció jelensége valamennyi kontinenst érinti. A tendencia erősödik.

| 2.2 | Jelenleg Európa lakosságának több mint 80 %-a él városi területeken, és ennek igen nagy része él több mint 500 000 lakosú városokban és agglomerációkban. Számos esetben ezek a számadatok is növekedést mutatnak. |
| --- | --- |

2.2

Jelenleg Európa lakosságának több mint 80 %-a él városi területeken, és ennek igen nagy része él több mint 500 000 lakosú városokban és agglomerációkban. Számos esetben ezek a számadatok is növekedést mutatnak.

| 2.3 | Nagy-London és Île-de-France, valamint a hagyományos nagyvárosok mellett – melyek főleg fővárosok – más, gyakran ambiciózus központok is egyre több személyt és gazdasági tevékenységet vonzanak. |
| --- | --- |

2.3

Nagy-London és Île-de-France, valamint a hagyományos nagyvárosok mellett – melyek főleg fővárosok – más, gyakran ambiciózus központok is egyre több személyt és gazdasági tevékenységet vonzanak.

| 2.4 | Az EU politikái bizonyos mértékig figyelembe veszik ezt a demográfiai eltolódást és az ehhez kapcsolódó társadalmi és gazdasági következményeket. A városok és az urbanizáció egyre több főigazgatóság: a Kutatási, a Környezetvédelmi, az Energiaügyi és Közlekedési, a Vállalkozásügyi és Ipari, a Foglalkoztatási, a Szociális ügyi és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság tevékenységi körén belül kap fontos szerepet. Az EU regionális politikája az urbanizációval is foglalkozik, ahogy ennek hangot adott olyan városi programokban, mint amilyen az URBACT, a JEREMIE és a JESSICA (8), és az EU Szociális Alapja (9) keretében a városi projektekben. Az Európai Bizottságon belül egy városi ügyekkel foglalkozó szolgálatközi csoportot is létrehoztak. |
| --- | --- |

2.4

Az EU politikái bizonyos mértékig figyelembe veszik ezt a demográfiai eltolódást és az ehhez kapcsolódó társadalmi és gazdasági következményeket. A városok és az urbanizáció egyre több főigazgatóság: a Kutatási, a Környezetvédelmi, az Energiaügyi és Közlekedési, a Vállalkozásügyi és Ipari, a Foglalkoztatási, a Szociális ügyi és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság tevékenységi körén belül kap fontos szerepet. Az EU regionális politikája az urbanizációval is foglalkozik, ahogy ennek hangot adott olyan városi programokban, mint amilyen az URBACT, a JEREMIE és a JESSICA (8), és az EU Szociális Alapja (9) keretében a városi projektekben. Az Európai Bizottságon belül egy városi ügyekkel foglalkozó szolgálatközi csoportot is létrehoztak.

| 2.5 | Mindez növekvő érdeklődést és összpontosított tevékenységet mutat magukban a tagállamokban az urbanizáció és a nagyvárosi térségek fejlődése tekintetében. |
| --- | --- |

2.5

Mindez növekvő érdeklődést és összpontosított tevékenységet mutat magukban a tagállamokban az urbanizáció és a nagyvárosi térségek fejlődése tekintetében.

| 2.6 | A tagállami városok és urbanizáció tekintetében születő egyre több elemzés és tanulmány mellett az ESPON-nál számos naprakész demográfiai és társadalmi-gazdasági tendenciákat mutató térkép is készül. |
| --- | --- |

2.6

A tagállami városok és urbanizáció tekintetében születő egyre több elemzés és tanulmány mellett az ESPON-nál számos naprakész demográfiai és társadalmi-gazdasági tendenciákat mutató térkép is készül.

| 2.7 | Az Európai Bizottság átfogó megközelítést kezdeményezett a városokat illetően 1997-ben, „Az Európai Unió városi menetrendje felé”
   (10) címen. |
| --- | --- |

2.7

Az Európai Bizottság átfogó megközelítést kezdeményezett a városokat illetően 1997-ben, „Az Európai Unió városi menetrendje felé”
   (10) címen.

| 2.8 | A városfejlesztésről és a területi kohézióról szóló informális miniszteri találkozóknak a 2004. novemberi rotterdami üléstől a 2007. májusi lipcsei ülésig terjedő sorozatában a területfejlesztésért és városi ügyekért felelős Miniszterek Tanácsa hangsúlyozta az európai városfejlesztés és területi kohézió jelentőségét, és számos közös érdekeltségű területet állapított meg. |
| --- | --- |

2.8

A városfejlesztésről és a területi kohézióról szóló informális miniszteri találkozóknak a 2004. novemberi rotterdami üléstől a 2007. májusi lipcsei ülésig terjedő sorozatában a területfejlesztésért és városi ügyekért felelős Miniszterek Tanácsa hangsúlyozta az európai városfejlesztés és területi kohézió jelentőségét, és számos közös érdekeltségű területet állapított meg.

| 2.9 | E folyamat eredményeként 2007 májusában elkészült a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta és az Európai Unió területi menetrendje. A szlovén elnökség alatt a „területi – városi koordináció” című projekt keretében ennek folytatását öntötték konkrét formába. |
| --- | --- |

2.9

E folyamat eredményeként 2007 májusában elkészült a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta és az Európai Unió területi menetrendje. A szlovén elnökség alatt a „területi – városi koordináció” című projekt keretében ennek folytatását öntötték konkrét formába.

| 2.10 | Az informális miniszteri találkozókkal párhuzamosan a nemzeti magas rangú tisztviselők közötti kapcsolattartás és eszmecsere is fokozódik. Néha kutatóintézeteket is meghívnak, hogy alaposabban megvitassák a városfejlesztéssel kapcsolatos konkrét szempontokat (11). |
| --- | --- |

2.10

Az informális miniszteri találkozókkal párhuzamosan a nemzeti magas rangú tisztviselők közötti kapcsolattartás és eszmecsere is fokozódik. Néha kutatóintézeteket is meghívnak, hogy alaposabban megvitassák a városfejlesztéssel kapcsolatos konkrét szempontokat (11).

| 2.11 | Az urbanizáció dinamikus folyamatának elemzése és területeinek felsorolása ellenére továbbra sem egyértelmű az Európai Bizottság és a Tanács átfogó megközelítése az urbanizációt és annak jövőbeli alakulását tekintve. |
| --- | --- |

2.11

Az urbanizáció dinamikus folyamatának elemzése és területeinek felsorolása ellenére továbbra sem egyértelmű az Európai Bizottság és a Tanács átfogó megközelítése az urbanizációt és annak jövőbeli alakulását tekintve.

| 2.12 | 2008 februárjában az Európai Parlament jelentést fogadott el „A területrendezési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése – Egy területfejlesztési és területi kohéziós európai cselekvési program felé” címmel (12). A jelentés hangsúlyozza a regionális és a várostervezés integrált megközelítésének fontosságát, mivel a cél az, hogy a régiók és a városok képesek legyenek növelni a gazdasági változáshoz való alkalmazkodóképességüket az európai polgárok életminősége érdekében. |
| --- | --- |

2.12

2008 februárjában az Európai Parlament jelentést fogadott el „A területrendezési menetrend és a Lipcsei Charta nyomon követése – Egy területfejlesztési és területi kohéziós európai cselekvési program felé” címmel (12). A jelentés hangsúlyozza a regionális és a várostervezés integrált megközelítésének fontosságát, mivel a cél az, hogy a régiók és a városok képesek legyenek növelni a gazdasági változáshoz való alkalmazkodóképességüket az európai polgárok életminősége érdekében.

| 2.13 | 2007 novemberében a Régiók Bizottsága véleményt fogadott el a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló negyedik jelentésről (13). Ebben a véleményben az RB azt kéri, hogy „mivel a lisszaboni és a göteborgi stratégiák céljainak elérésében, illetve a társadalmi integráció – például a bevándorlók beilleszkedése – megteremtésében központi szerepet játszanak az európai városok, az ötödik kohéziós jelentésben szenteljenek külön fejezetet a városi dimenziónak”. |
| --- | --- |

2.13

2007 novemberében a Régiók Bizottsága véleményt fogadott el a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló negyedik jelentésről (13). Ebben a véleményben az RB azt kéri, hogy „mivel a lisszaboni és a göteborgi stratégiák céljainak elérésében, illetve a társadalmi integráció – például a bevándorlók beilleszkedése – megteremtésében központi szerepet játszanak az európai városok, az ötödik kohéziós jelentésben szenteljenek külön fejezetet a városi dimenziónak”.

| 2.14 | Lényeges különbségek adódnak az európai városok között: nagyok és kicsik, erősen urbanizáltak és kismértékben lakottak, eltérő tájak – például nagyvárosok és városok csoportjai –, illetve gazdag és kevésbé fejlett városok. Azonban a közös vonás is szembetűnő: spontán demográfiai eltolódás alakul ki a városok felé, és a nagyvárosok gazdasági vonzereje nő, ugyanakkor ezekben is hasonló kihívásokat találunk. |
| --- | --- |

2.14

Lényeges különbségek adódnak az európai városok között: nagyok és kicsik, erősen urbanizáltak és kismértékben lakottak, eltérő tájak – például nagyvárosok és városok csoportjai –, illetve gazdag és kevésbé fejlett városok. Azonban a közös vonás is szembetűnő: spontán demográfiai eltolódás alakul ki a városok felé, és a nagyvárosok gazdasági vonzereje nő, ugyanakkor ezekben is hasonló kihívásokat találunk.

| 2.15 | A lehetőségek és kihívások teljes képe annál látványosabb, minél jellemzőbb az manapság, hogy a sikeres várostervezés nem korlátozódik területrendezésre és lakhatási kérdésekre, hanem kifejezetten figyelembe vesz minden fontos társadalmi-gazdasági tényezőt egy úgynevezett holisztikus megközelítés keretében. Egyre inkább jövőorientált urbanisztikai és tervezési projekteket fejlesztenek területi, ökológiai, gazdasági és társadalmi kérdéseket egyaránt figyelembe vevő koncepciókra alapozva. |
| --- | --- |

2.15

A lehetőségek és kihívások teljes képe annál látványosabb, minél jellemzőbb az manapság, hogy a sikeres várostervezés nem korlátozódik területrendezésre és lakhatási kérdésekre, hanem kifejezetten figyelembe vesz minden fontos társadalmi-gazdasági tényezőt egy úgynevezett holisztikus megközelítés keretében. Egyre inkább jövőorientált urbanisztikai és tervezési projekteket fejlesztenek területi, ökológiai, gazdasági és társadalmi kérdéseket egyaránt figyelembe vevő koncepciókra alapozva.

| 2.16 | Mindenesetre – bár a kormányok a városok fokozatos fejlődését támogatják – a megközelítések gyakorta nem egyértelműek. A fejlesztések megvalósítása és sikeres kezelése gyakran élesen eltér országonként és akár városonként is. Egyértelműen ez a helyzet a városi régiók, illetve a nagyvárosi térségek fejlődését illetően. |
| --- | --- |

2.16

Mindenesetre – bár a kormányok a városok fokozatos fejlődését támogatják – a megközelítések gyakorta nem egyértelműek. A fejlesztések megvalósítása és sikeres kezelése gyakran élesen eltér országonként és akár városonként is. Egyértelműen ez a helyzet a városi régiók, illetve a nagyvárosi térségek fejlődését illetően.

| 2.17 | Az EGSZB az urbanizációval kapcsolatos nézeteit 1998 után az „Egy városi menetrend felé” című véleményében körvonalazta. Ezt továbbiak követték, ideértve két konkrét véleményt is az „Európai nagyvárosi területek: társadalmi-gazdasági következmények Európa jövőjét illetően” tárgyában (2004, illetve 2007). Ugyancsak 2007-ben született egy vélemény az EU területi menetrendjéről. Emellett számos EGSZB-vélemény érint olyan egyedi területeket, amelyek a városok és az urbanizáció szempontjából fontosak (lásd a mellékletet). |
| --- | --- |

2.17

Az EGSZB az urbanizációval kapcsolatos nézeteit 1998 után az „Egy városi menetrend felé” című véleményében körvonalazta. Ezt továbbiak követték, ideértve két konkrét véleményt is az „Európai nagyvárosi területek: társadalmi-gazdasági következmények Európa jövőjét illetően” tárgyában (2004, illetve 2007). Ugyancsak 2007-ben született egy vélemény az EU területi menetrendjéről. Emellett számos EGSZB-vélemény érint olyan egyedi területeket, amelyek a városok és az urbanizáció szempontjából fontosak (lásd a mellékletet).

3.   Elemzés és fejlődés

| 3.1 | Az emberek közösségi létformája és a városok történelmi időszakokat és a társadalom ehhez kötődő fejlődését tükrözik. |
| --- | --- |

3.1

Az emberek közösségi létformája és a városok történelmi időszakokat és a társadalom ehhez kötődő fejlődését tükrözik.

| 3.2 | A stratégiai és a politikai okok mellett a gazdaság és a biztonság is fontos hajtóerő volt a közösségek és a városok, valamint kapcsolatuk alakításában. |
| --- | --- |

3.2

A stratégiai és a politikai okok mellett a gazdaság és a biztonság is fontos hajtóerő volt a közösségek és a városok, valamint kapcsolatuk alakításában.

| 3.3 | Az európai városok modern történelmének kezdete akkorra tehető, amikor az érett mezőgazdasági társadalmak és az őket érő gazdasági és kereskedelmi hatások kontinensszerte formálni kezdték a városokat. Később az iparosodás egymást követő szakaszai megváltoztatták a meglévő városokat, és ennek során új városok is kialakultak. A 19. század végétől kezdve ezek a városok exponenciálisan növekedtek. A hosszú történelmi fejlődés – ideértve a kulturális örökséget, az ipari területeket, a lakóépületeket stb. – a legtöbbjükben jól érzékelhető. |
| --- | --- |

3.3

Az európai városok modern történelmének kezdete akkorra tehető, amikor az érett mezőgazdasági társadalmak és az őket érő gazdasági és kereskedelmi hatások kontinensszerte formálni kezdték a városokat. Később az iparosodás egymást követő szakaszai megváltoztatták a meglévő városokat, és ennek során új városok is kialakultak. A 19. század végétől kezdve ezek a városok exponenciálisan növekedtek. A hosszú történelmi fejlődés – ideértve a kulturális örökséget, az ipari területeket, a lakóépületeket stb. – a legtöbbjükben jól érzékelhető.

| 3.4 | Az utóbbi évtizedek során a hagyományos ipari medencékben lényeges változások történtek. Sok közülük gyakorta ment keresztül – és megy keresztül most is – fájdalmas szerkezetátalakításokon a hagyományos ipari folyamatok fokozatos kiveszése miatt. |
| --- | --- |

3.4

Az utóbbi évtizedek során a hagyományos ipari medencékben lényeges változások történtek. Sok közülük gyakorta ment keresztül – és megy keresztül most is – fájdalmas szerkezetátalakításokon a hagyományos ipari folyamatok fokozatos kiveszése miatt.

| 3.5 | Új folyamatok kezdődtek a technológiai dinamizmus és a nemzetközivé válás miatt. Egyrészről átmenet tapasztalható a tömegtermelésről az egyedi gyártásra és a különlegességek előállítására, valamint folyamatos a megújulás, másfelől pedig határozottan bővül a szolgáltatási ágazat. A mobilitás roppant erőteljesen nő, és demográfiai eltolódás megy végbe többek között a vidéki területekről a városok felé, illetve migráció útján. |
| --- | --- |

3.5

Új folyamatok kezdődtek a technológiai dinamizmus és a nemzetközivé válás miatt. Egyrészről átmenet tapasztalható a tömegtermelésről az egyedi gyártásra és a különlegességek előállítására, valamint folyamatos a megújulás, másfelől pedig határozottan bővül a szolgáltatási ágazat. A mobilitás roppant erőteljesen nő, és demográfiai eltolódás megy végbe többek között a vidéki területekről a városok felé, illetve migráció útján.

| 3.6 | A nyugati világ emberének környezete határtalanná és virtuálissá válik, igen széles láthatárokkal, ezek a fejlemények pedig az emberi tevékenység minden szintjén érintik a napi fizikai környezetet. |
| --- | --- |

3.6

A nyugati világ emberének környezete határtalanná és virtuálissá válik, igen széles láthatárokkal, ezek a fejlemények pedig az emberi tevékenység minden szintjén érintik a napi fizikai környezetet.

| 3.7 | Sokak napi környezete immár nem egy adott falu vagy város, hanem egyre inkább tágabb értelemben vett regionális egységek, ami az urbanizáció új típusát teremti meg. |
| --- | --- |

3.7

Sokak napi környezete immár nem egy adott falu vagy város, hanem egyre inkább tágabb értelemben vett regionális egységek, ami az urbanizáció új típusát teremti meg.

| 3.8 | A hálózatvárosok vagy hálózatrégiók spontán, illetve szándékosan erősödnek. Nézzük Európa nagyvárosainak és nagyvárosi térségeinek fejlődését! Észrevehető a korszerű urbanizált társadalomban egy új földrajzi valóság kialakulása, amely gazdasági befolyással jellemzett domináns zónákból áll, továbbá számos alzónából, melyek alapvetően gyakran már nem felelnek meg a meglévő közigazgatási egységeknek. |
| --- | --- |

3.8

A hálózatvárosok vagy hálózatrégiók spontán, illetve szándékosan erősödnek. Nézzük Európa nagyvárosainak és nagyvárosi térségeinek fejlődését! Észrevehető a korszerű urbanizált társadalomban egy új földrajzi valóság kialakulása, amely gazdasági befolyással jellemzett domináns zónákból áll, továbbá számos alzónából, melyek alapvetően gyakran már nem felelnek meg a meglévő közigazgatási egységeknek.

| 3.9 | Az ilyen új városi régiók fő jellemzője kritikus méretük, amely ahhoz szükséges, hogy az urbanizációt megfelelően lehessen kezelni valamennyi polgár, életminőségük és munkájuk javára. A kritikus méret minden esetben – az adott földrajzi, gazdasági és demográfiai körülményektől függően – más és más lehet. |
| --- | --- |

3.9

Az ilyen új városi régiók fő jellemzője kritikus méretük, amely ahhoz szükséges, hogy az urbanizációt megfelelően lehessen kezelni valamennyi polgár, életminőségük és munkájuk javára. A kritikus méret minden esetben – az adott földrajzi, gazdasági és demográfiai körülményektől függően – más és más lehet.

| 3.10 | A Németország „jövőbeli térképéről” egy évtizedig folytatott belföldi tanulmányokat és vitákat követően 2004-ben tizenegy domináns gazdasági befolyású övezetként jellemzett nagyvárosi térséget azonosítottak. A kezdeti kétkedő reakciók ellenére már folyik az elgondolás további kidolgozása. A nagyvárosi és a vidéki területek közötti kapcsolatok és függőségek kérdése időszerű. |
| --- | --- |

3.10

A Németország „jövőbeli térképéről” egy évtizedig folytatott belföldi tanulmányokat és vitákat követően 2004-ben tizenegy domináns gazdasági befolyású övezetként jellemzett nagyvárosi térséget azonosítottak. A kezdeti kétkedő reakciók ellenére már folyik az elgondolás további kidolgozása. A nagyvárosi és a vidéki területek közötti kapcsolatok és függőségek kérdése időszerű.

| 3.11 | Franciaországban ugyanebben az időszakban a DIACT (14) folytatott tanulmányokat, ezt követően több nagyvárost azonosítottak. 2008 januárjában szakpolitikai dokumentumot nyújtottak be „Imaginer les métropoles d'avenir”
   (15) [Képzeljük el a jövő nagyvárosait] címen, amely ösztönzést adhat e franciaországi központok további fejlesztéséhez és az ezt célzó megfelelő jogalkotáshoz. Az utóbbi időben az Egyesült Királyságban is nagy munka folyik a városi régiók terén. |
| --- | --- |

3.11

Franciaországban ugyanebben az időszakban a DIACT (14) folytatott tanulmányokat, ezt követően több nagyvárost azonosítottak. 2008 januárjában szakpolitikai dokumentumot nyújtottak be „Imaginer les métropoles d'avenir”
   (15) [Képzeljük el a jövő nagyvárosait] címen, amely ösztönzést adhat e franciaországi központok további fejlesztéséhez és az ezt célzó megfelelő jogalkotáshoz. Az utóbbi időben az Egyesült Királyságban is nagy munka folyik a városi régiók terén.

| 3.12 | Más kormányok, illetve regionális és helyi hatóságok is útnak indítanak többé-kevésbé hasonlóan koncentrált kezdeményezéseket: Skandináviában, a balti államokban, Írországban és Ausztriában elsősorban a fővárosokban és azok körül, Hollandiában a Randstad térségben. A nagy tagállamokban, mint pl. Spanyolországban, Olaszországban és Lengyelországban dominánsabb központok jönnek létre. |
| --- | --- |

3.12

Más kormányok, illetve regionális és helyi hatóságok is útnak indítanak többé-kevésbé hasonlóan koncentrált kezdeményezéseket: Skandináviában, a balti államokban, Írországban és Ausztriában elsősorban a fővárosokban és azok körül, Hollandiában a Randstad térségben. A nagy tagállamokban, mint pl. Spanyolországban, Olaszországban és Lengyelországban dominánsabb központok jönnek létre.

| 3.13 | A fő központok mellett alközpontok hálózata alakul ki, ami, ha az urbanizációt nem is teszi a kontinensen egyenletesen eloszló jelenséggé, az európai táj fontos eleme. |
| --- | --- |

3.13

A fő központok mellett alközpontok hálózata alakul ki, ami, ha az urbanizációt nem is teszi a kontinensen egyenletesen eloszló jelenséggé, az európai táj fontos eleme.

| 3.14 | A társadalmi és a gazdasági fejlődés eredménye egy többközpontú urbanizált Európa, amely a továbbiakban nem korlátozódik egy szűk földrajzi területre, mint pl. a „Kék banán”-ra vagy fővárosok kizárólagos csoportjára. |
| --- | --- |

3.14

A társadalmi és a gazdasági fejlődés eredménye egy többközpontú urbanizált Európa, amely a továbbiakban nem korlátozódik egy szűk földrajzi területre, mint pl. a „Kék banán”-ra vagy fővárosok kizárólagos csoportjára.

4.   Kihívások és lehetőségek

| 4.1 | Alapvető kérdés: milyen lesz a jövőbeli Európa fenntartható városa és milyennek kell lennie, hogy a polgárok számára ígéretes közösség lehessen? A bonyolult városfejlesztésről szóló európai vitára való tekintettel különbséget kell tennünk azok között a domináns tényezők és tendenciák között, amelyek gyakorta eltérő realitásokra vonatkoznak Európa-szerte a nagyvárosokon vagy városi régiókon belül vagy ezek között. |
| --- | --- |

4.1

Alapvető kérdés: milyen lesz a jövőbeli Európa fenntartható városa és milyennek kell lennie, hogy a polgárok számára ígéretes közösség lehessen? A bonyolult városfejlesztésről szóló európai vitára való tekintettel különbséget kell tennünk azok között a domináns tényezők és tendenciák között, amelyek gyakorta eltérő realitásokra vonatkoznak Európa-szerte a nagyvárosokon vagy városi régiókon belül vagy ezek között.

| 4.2 | Ezek a tényezők és tendenciák többek között az alábbiak:






  — | demográfiai változások, közelebbről:






  — | a lakosság elöregedése |
| --- | --- | --- | --- |

4.2

Ezek a tényezők és tendenciák többek között az alábbiak:

—

demográfiai változások, közelebbről:

—

a lakosság elöregedése

| — | a városok pólusként vonzzák a fiatal szakembereket |
| --- | --- |

—

a városok pólusként vonzzák a fiatal szakembereket

| — | a bevándorlás folytán fokozódik az etnikai és a kulturális sokféleség, |
| --- | --- |

—

a bevándorlás folytán fokozódik az etnikai és a kulturális sokféleség,

| — | a városok és települések csoportjait hálózatvárosnak és -régiónak vagy nagyvárosi térséghálózatnak tekintik, |
| --- | --- |

—

a városok és települések csoportjait hálózatvárosnak és -régiónak vagy nagyvárosi térséghálózatnak tekintik,

| — | közlekedés és mobilitás: a gazdasági befolyással rendelkező övezetek között Európa-szerte és azon túl egyre nagyobb mértékű az összekapcsolódás, |
| --- | --- |

—

közlekedés és mobilitás: a gazdasági befolyással rendelkező övezetek között Európa-szerte és azon túl egyre nagyobb mértékű az összekapcsolódás,

| — | nemzetközi beruházások és központok, üzleti szolgáltatásokat is beleértve, |
| --- | --- |

—

nemzetközi beruházások és központok, üzleti szolgáltatásokat is beleértve,

| — | egyre több tudás- és kutatóközpont, |
| --- | --- |

—

egyre több tudás- és kutatóközpont,

| — | új ipari és szolgáltatási ágazatok kialakulása és a kreativitásra helyezett hangsúly, |
| --- | --- |

—

új ipari és szolgáltatási ágazatok kialakulása és a kreativitásra helyezett hangsúly,

| — | változó dinamikus munkaerőpiacok, |
| --- | --- |

—

változó dinamikus munkaerőpiacok,

| — | átjárók kialakulása, |
| --- | --- |

—

átjárók kialakulása,

| — | korszerű lakhatás és ehhez igazított területrendezés, |
| --- | --- |

—

korszerű lakhatás és ehhez igazított területrendezés,

| — | az urbanizált területeken belül új szövetségek kiépítése, |
| --- | --- |

—

az urbanizált területeken belül új szövetségek kiépítése,

| — | a városközpontok megtöltése új élettel és a városok terjeszkedésének csökkentése, |
| --- | --- |

—

a városközpontok megtöltése új élettel és a városok terjeszkedésének csökkentése,

| — | szabadidő és rendezvények, |
| --- | --- |

—

szabadidő és rendezvények,

| — | a kultúrára (ideértve a történelmi és a természeti örökségeket is) és a kulturális létesítményekre helyezett hangsúly. |
| --- | --- |

—

a kultúrára (ideértve a történelmi és a természeti örökségeket is) és a kulturális létesítményekre helyezett hangsúly.

| 4.3 | Időközben élesednek a városokban a meglévő problémák, és új kihívások alakulnak ki:






  — | fenntarthatóság, környezeti kérdések, energia, |
| --- | --- | --- |

4.3

Időközben élesednek a városokban a meglévő problémák, és új kihívások alakulnak ki:

—

fenntarthatóság, környezeti kérdések, energia,

| — | a városközpontok elnéptelenedése; |
| --- | --- |

—

a városközpontok elnéptelenedése;

| — | a városi közterületek kiterjedésének korlátozása, valamint a minőségükkel összefüggő kihívások; |
| --- | --- |

—

a városi közterületek kiterjedésének korlátozása, valamint a minőségükkel összefüggő kihívások;

| — | infrastruktúra, közlekedési rendszerek, hozzáférhetőség, |
| --- | --- |

—

infrastruktúra, közlekedési rendszerek, hozzáférhetőség,

| — | a mobilitás kezelése, |
| --- | --- |

—

a mobilitás kezelése,

| — | az alacsonyan képzettek előtt álló kihívások: munka, oktatás, lakhatás, |
| --- | --- |

—

az alacsonyan képzettek előtt álló kihívások: munka, oktatás, lakhatás,

| — | a lakosság elöregedéséből eredő kihívások; |
| --- | --- |

—

a lakosság elöregedéséből eredő kihívások;

| — | a megfelelő vállalkozói kedv hiánya, főleg a válságban lévő területeken, |
| --- | --- |

—

a megfelelő vállalkozói kedv hiánya, főleg a válságban lévő területeken,

| — | illegális migráció, |
| --- | --- |

—

illegális migráció,

| — | oktatás és készségek, |
| --- | --- |

—

oktatás és készségek,

| — | kudarcba fulladt vagy egy korai szakaszban elhanyagolt területrendezés, pl. a külső városrészekben, |
| --- | --- |

—

kudarcba fulladt vagy egy korai szakaszban elhanyagolt területrendezés, pl. a külső városrészekben,

| — | peremre szorult közösségek és bűnözés, |
| --- | --- |

—

peremre szorult közösségek és bűnözés,

| — | a terrorizmus veszélye. |
| --- | --- |

—

a terrorizmus veszélye.

| 4.4 | A nagyvárosok és a nagyvárosi területek demográfiai eloszlása gyakran problémát jelenthet, de lehetőségeket is kínál. A kép városonként változó: a lakosság összetételétől, a gazdaság kínálta lehetőségektől, valamint a nemzeti politikáktól egyaránt függ. Azokban a befogadó országokban, ahol sikeres integrált politikát folytatnak, nagyobb mértékű a beilleszkedés. |
| --- | --- |

4.4

A nagyvárosok és a nagyvárosi területek demográfiai eloszlása gyakran problémát jelenthet, de lehetőségeket is kínál. A kép városonként változó: a lakosság összetételétől, a gazdaság kínálta lehetőségektől, valamint a nemzeti politikáktól egyaránt függ. Azokban a befogadó országokban, ahol sikeres integrált politikát folytatnak, nagyobb mértékű a beilleszkedés.

| 4.5 | A vidéki területek és a városok közötti kapcsolat valódi kihívás. A széles körben elfogadott, népszerű és politikai nézetekkel szemben a vidéki területek és a városok közötti harmonikus kapcsolat a nagyvárosi térségeken belüli élet- és munkafeltételek érdekében elengedhetetlen, és ellentétes a gyakori nézettel, mely szerint vagy egyik, vagy másik, illetve vagy mi vagy ők. Ez tökéletesen illeszkedik a többközpontú fejlődés új modelljébe. |
| --- | --- |

4.5

A vidéki területek és a városok közötti kapcsolat valódi kihívás. A széles körben elfogadott, népszerű és politikai nézetekkel szemben a vidéki területek és a városok közötti harmonikus kapcsolat a nagyvárosi térségeken belüli élet- és munkafeltételek érdekében elengedhetetlen, és ellentétes a gyakori nézettel, mely szerint vagy egyik, vagy másik, illetve vagy mi vagy ők. Ez tökéletesen illeszkedik a többközpontú fejlődés új modelljébe.

| 4.6 | Habár a városok számára a kiindulópontok különbözőek lehetnek az eltérő fejlődési szint miatt, a legtöbb különbség csak az előrehaladottság fokában mutatkozik. Az új tagállamokban az urbanizáció mintázatában alapvetően ugyanaz a jelenség mutatkozik, csak talán még nem ugyanabban a stádiumban. Az újjáépítés az egyik fő célkitűzés. A gazdasági növekedés magasabb közkiadásokat eredményez, több magánbefektetést és magasabb jövedelmi szinteket, így az urbanizáció Európa-szerte fokozatosan ugyanazokat a jegyeket ölti magára. |
| --- | --- |

4.6

Habár a városok számára a kiindulópontok különbözőek lehetnek az eltérő fejlődési szint miatt, a legtöbb különbség csak az előrehaladottság fokában mutatkozik. Az új tagállamokban az urbanizáció mintázatában alapvetően ugyanaz a jelenség mutatkozik, csak talán még nem ugyanabban a stádiumban. Az újjáépítés az egyik fő célkitűzés. A gazdasági növekedés magasabb közkiadásokat eredményez, több magánbefektetést és magasabb jövedelmi szinteket, így az urbanizáció Európa-szerte fokozatosan ugyanazokat a jegyeket ölti magára.

| 4.7 | Az urbanizációval kapcsolatos szakpolitikai dokumentumokban és projektjavaslatokban az Európai Bizottság jelenleg módszeresen a lisszaboni menetrendre hivatkozik. A Tanács és a nemzeti dokumentumok egyre gyakrabban hivatkoznak ugyanerre. Az Európai Bizottság a közösségi stratégiai iránymutatásokban a városokat a regionális fejlődés motorjainak és az innováció központjainak tekinti, azonban szükségesnek tartja a belső kohéziónak a társadalmi kirekesztés és bűnözés elleni küzdelem útján való erősítését és a hátrányos helyzetű környékeken az életminőség javítását is. |
| --- | --- |

4.7

Az urbanizációval kapcsolatos szakpolitikai dokumentumokban és projektjavaslatokban az Európai Bizottság jelenleg módszeresen a lisszaboni menetrendre hivatkozik. A Tanács és a nemzeti dokumentumok egyre gyakrabban hivatkoznak ugyanerre. Az Európai Bizottság a közösségi stratégiai iránymutatásokban a városokat a regionális fejlődés motorjainak és az innováció központjainak tekinti, azonban szükségesnek tartja a belső kohéziónak a társadalmi kirekesztés és bűnözés elleni küzdelem útján való erősítését és a hátrányos helyzetű környékeken az életminőség javítását is.

| 4.8 | A lisszaboni menetrend felülről kiinduló folyamatként indult. Időközben az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak meggyőződésévé vált, hogy az alulról ható erőket is mozgósítani kell. Az alulról felfelé ható erők között fontos szereplők a teljes mértékben fejlődés alatt álló városok: az európai területi és társadalmi-gazdasági struktúrák korszerűsítésének oroszlánrészére elsődlegesen állami és magánberuházások útján kerül sor, továbbá a régiókban és a városokban konkrét intézkedések útján. Földrajzilag általában a városok szintje a legalkalmasabb a civil társadalommal közösen tevékenykedő állami, magán- és egyetemi szféra számára ahhoz, hogy együttműködhessenek az Európa számára szükséges innováció megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

4.8

A lisszaboni menetrend felülről kiinduló folyamatként indult. Időközben az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak meggyőződésévé vált, hogy az alulról ható erőket is mozgósítani kell. Az alulról felfelé ható erők között fontos szereplők a teljes mértékben fejlődés alatt álló városok: az európai területi és társadalmi-gazdasági struktúrák korszerűsítésének oroszlánrészére elsődlegesen állami és magánberuházások útján kerül sor, továbbá a régiókban és a városokban konkrét intézkedések útján. Földrajzilag általában a városok szintje a legalkalmasabb a civil társadalommal közösen tevékenykedő állami, magán- és egyetemi szféra számára ahhoz, hogy együttműködhessenek az Európa számára szükséges innováció megteremtése érdekében.

| 4.9 | Ez okból az EGSZB véleménye az, hogy a nagyvárosoknak és nagyvárosi térségeknek meg kell határozniuk saját lisszaboni menetrendjüket a versenyképesség, a fenntartható fejlődés, valamint a szociális kohézió és integráció terén. Egy ilyen menetrendnek jövőorientált struktúrát és hosszú távú programot kell kínálnia a döntéshozók és minden más regionális szintű érdekelt fél számára. Ez erősíti a városok és városi régiók önbizalmát, fokozva nemzeti és nemzetközi kifejezőkészségüket. |
| --- | --- |

4.9

Ez okból az EGSZB véleménye az, hogy a nagyvárosoknak és nagyvárosi térségeknek meg kell határozniuk saját lisszaboni menetrendjüket a versenyképesség, a fenntartható fejlődés, valamint a szociális kohézió és integráció terén. Egy ilyen menetrendnek jövőorientált struktúrát és hosszú távú programot kell kínálnia a döntéshozók és minden más regionális szintű érdekelt fél számára. Ez erősíti a városok és városi régiók önbizalmát, fokozva nemzeti és nemzetközi kifejezőkészségüket.

| 4.10 | Egy hosszú távú regionális menetrendnek Európa sűrűbben lakott részein egyesítő vagy holisztikus jellegűnek kell lennie, vagyis minden szempontnak kapcsolódnia kell egymáshoz. Minél jobbak a magánbefektetési lehetőségek, annál több lehetőség kínálkozik munkahelyteremtésre és közszolgáltatásokra, továbbá a veszélyeztetett csoportok ellátására, ideértve a (magányos) időseket és az alacsonyan képzetteket (16). A fenntarthatóságra és az épített környezet általános minőségére irányuló konkrét és összpontosított figyelem segíthet abban, hogy az ilyen városok és régiók vonzóbbá váljanak a lakosság, illetve a (nemzetközi) befektetők számára. A társadalmi kohézióra vonatkozó jobb rendelkezések előmozdítják a munkahelyteremtést. Átfogó, tartós stratégiákkal nő a hitelesség a lakosság szemében (17). |
| --- | --- |

4.10

Egy hosszú távú regionális menetrendnek Európa sűrűbben lakott részein egyesítő vagy holisztikus jellegűnek kell lennie, vagyis minden szempontnak kapcsolódnia kell egymáshoz. Minél jobbak a magánbefektetési lehetőségek, annál több lehetőség kínálkozik munkahelyteremtésre és közszolgáltatásokra, továbbá a veszélyeztetett csoportok ellátására, ideértve a (magányos) időseket és az alacsonyan képzetteket (16). A fenntarthatóságra és az épített környezet általános minőségére irányuló konkrét és összpontosított figyelem segíthet abban, hogy az ilyen városok és régiók vonzóbbá váljanak a lakosság, illetve a (nemzetközi) befektetők számára. A társadalmi kohézióra vonatkozó jobb rendelkezések előmozdítják a munkahelyteremtést. Átfogó, tartós stratégiákkal nő a hitelesség a lakosság szemében (17).

| 4.11 | Nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy a piacok gyakran a térbeli megkötöttségek – lakhatási és elhelyezési lehetőségek, fejlesztési politika, infrastruktúra, közlekedés és mobilitás – következtében általában nem működnek megfelelően. Az effajta megkötöttségek megoldása alapvetően városi szinten keresendő. A piacok integrációja folytán a nemzeti határok lassan idejétmúlttá válhatnak (18). |
| --- | --- |

4.11

Nem szabad megfeledkezni arról sem, hogy a piacok gyakran a térbeli megkötöttségek – lakhatási és elhelyezési lehetőségek, fejlesztési politika, infrastruktúra, közlekedés és mobilitás – következtében általában nem működnek megfelelően. Az effajta megkötöttségek megoldása alapvetően városi szinten keresendő. A piacok integrációja folytán a nemzeti határok lassan idejétmúlttá válhatnak (18).

| 4.12 | Az összetartó minőségi urbanizált területek és a jövő fenntartható városa menetrendjének egymáshoz kapcsolódó szempontjai a következők:






  — | a naprakész gazdasági fejlődés, a kkv-k és a nemzetközi beruházás és központok feltételeinek megteremtése, a gazdasági klaszterképződés előmozdítása, |
| --- | --- | --- |

4.12

Az összetartó minőségi urbanizált területek és a jövő fenntartható városa menetrendjének egymáshoz kapcsolódó szempontjai a következők:

—

a naprakész gazdasági fejlődés, a kkv-k és a nemzetközi beruházás és központok feltételeinek megteremtése, a gazdasági klaszterképződés előmozdítása,

| — | az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása, valamint a regionális és a helyi rendelkezések egyszerűsítése, |
| --- | --- |

—

az uniós jogszabályok megfelelő végrehajtása, valamint a regionális és a helyi rendelkezések egyszerűsítése,

| — | foglalkoztatáspolitikák és regionális társadalmi párbeszédek, |
| --- | --- |

—

foglalkoztatáspolitikák és regionális társadalmi párbeszédek,

| — | oktatás és képzés minden szinten és minden kategóriában, ideértve az egész életen át tartó tanulást, a munka melletti tanulás lehetőségeit és az elektronikus tanulást, |
| --- | --- |

—

oktatás és képzés minden szinten és minden kategóriában, ideértve az egész életen át tartó tanulást, a munka melletti tanulás lehetőségeit és az elektronikus tanulást,

| — | családbarát életfeltételek, ideértve a megfizethető gyermekgondozást, |
| --- | --- |

—

családbarát életfeltételek, ideértve a megfizethető gyermekgondozást,

| — | K+F, vagyis kutatási létesítmények, technológiai campusok és tudományos parkok, innováció, |
| --- | --- |

—

K+F, vagyis kutatási létesítmények, technológiai campusok és tudományos parkok, innováció,

| — | fizikai infrastruktúra:






  — | részvétel a transzeurópai hálózatokban |
| --- | --- | --- |

—

fizikai infrastruktúra:

—

részvétel a transzeurópai hálózatokban

| — | mobilitáskezelés (19) |
| --- | --- |

—

mobilitáskezelés (19)

| — | multimodális tömegközlekedési rendszerek |
| --- | --- |

—

multimodális tömegközlekedési rendszerek

| — | állami-magán partnerségek, ideértve a magánfinanszírozást is, |
| --- | --- |

—

állami-magán partnerségek, ideértve a magánfinanszírozást is,

| — | virtuális infrastruktúra:






  — | távközlés |
| --- | --- | --- |

—

virtuális infrastruktúra:

—

távközlés

| — | az IKT mint alapkövetelmény, valamint a szélessáv és az összekapcsolhatóság terjesztése, |
| --- | --- |

—

az IKT mint alapkövetelmény, valamint a szélessáv és az összekapcsolhatóság terjesztése,

| — | fenntartható fejlődés:






  — | környezetvédelmi politikák végrehajtása |
| --- | --- | --- |

—

fenntartható fejlődés:

—

környezetvédelmi politikák végrehajtása

| — | a városi terjeszkedés negatív hatásainak elkerülése, a sűrű városok előnyben részesítése |
| --- | --- |

—

a városi terjeszkedés negatív hatásainak elkerülése, a sűrű városok előnyben részesítése

| — | egyedi területek, úgymint hulladékgazdálkodás, vízgazdálkodás és energiahatékonyság, pl. az építőipar és a lakhatás terén, a (tömeg)közlekedésben, útdíjakkal stb., |
| --- | --- |

—

egyedi területek, úgymint hulladékgazdálkodás, vízgazdálkodás és energiahatékonyság, pl. az építőipar és a lakhatás terén, a (tömeg)közlekedésben, útdíjakkal stb.,

| — | társadalmi kohézió (20):






  — | fenntartható várostervezés és építészet |
| --- | --- | --- |

—

társadalmi kohézió (20):

—

fenntartható várostervezés és építészet

| — | szociális lakások a veszélyeztetett csoportok számára |
| --- | --- |

—

szociális lakások a veszélyeztetett csoportok számára

| — | egyenlő közérdekű szolgáltatások (egészségügy, oktatás, biztonság) régiószerte |
| --- | --- |

—

egyenlő közérdekű szolgáltatások (egészségügy, oktatás, biztonság) régiószerte

| — | tömegközlekedési hálózatok az egész régióban, ideértve a hanyatló környékekhez való kapcsolódást |
| --- | --- |

—

tömegközlekedési hálózatok az egész régióban, ideértve a hanyatló környékekhez való kapcsolódást

| — | kiemelt figyelem az etnikai és kulturális sokféleségre és a kultúrák közötti párbeszédre |
| --- | --- |

—

kiemelt figyelem az etnikai és kulturális sokféleségre és a kultúrák közötti párbeszédre

| — | bizonyos népességcsoportok, különösen az idősek és fogyatékkal élők életét megnehezítő akadályok felszámolása |
| --- | --- |

—

bizonyos népességcsoportok, különösen az idősek és fogyatékkal élők életét megnehezítő akadályok felszámolása

| — | állami intézkedések a fiatalok hátrányos helyzetű környékeken tapasztalható magas munkanélküliségi rátája elleni küzdelem céljából: oktatás, új gazdasági tevékenységek, a vállalkozások előmozdítása, rendezvények |
| --- | --- |

—

állami intézkedések a fiatalok hátrányos helyzetű környékeken tapasztalható magas munkanélküliségi rátája elleni küzdelem céljából: oktatás, új gazdasági tevékenységek, a vállalkozások előmozdítása, rendezvények

| — | kultúra, kulturális létesítmények, rendezvények |
| --- | --- |

—

kultúra, kulturális létesítmények, rendezvények

| — | sport és szabadidő |
| --- | --- |

—

sport és szabadidő

| — | idegenforgalom |
| --- | --- |

—

idegenforgalom

| — | a közösen átélt regionális identitás előmozdítása. |
| --- | --- |

—

a közösen átélt regionális identitás előmozdítása.

| 4.13 | A modern városok és városi térségek tekintetében döntő fontosságú a korszerű „Baukultur” (21) – vagyis az az átfogó építészeti koncepció, melynek alapja egy olyan holisztikus megközelítés, melyben az építészek, a tervezők, a formatervezők, az építőipar, a fejlesztők és a végfelhasználók együttesen hoznak létre és tartanak fenn minőségi építésű környezetet, megoldásokat kínálva a fenntartható városok számára (22). |
| --- | --- |

4.13

A modern városok és városi térségek tekintetében döntő fontosságú a korszerű „Baukultur” (21) – vagyis az az átfogó építészeti koncepció, melynek alapja egy olyan holisztikus megközelítés, melyben az építészek, a tervezők, a formatervezők, az építőipar, a fejlesztők és a végfelhasználók együttesen hoznak létre és tartanak fenn minőségi építésű környezetet, megoldásokat kínálva a fenntartható városok számára (22).

5.   Urbanizáció és kormányzás

| 5.1 | Európának rugalmas, fenntartható városokra, városi régiókra, illetve nagyvárosi térségekre van szüksége, amelyek képesek nemzetközi szinten is bemutatkozni. |
| --- | --- |

5.1

Európának rugalmas, fenntartható városokra, városi régiókra, illetve nagyvárosi térségekre van szüksége, amelyek képesek nemzetközi szinten is bemutatkozni.

| 5.2 | Ez a „kormányzás” kérdését a napirend csúcsán helyezi el. A lehetőségek és kihívások elemzését illetően széles körű a konszenzus, gyakoriak az eszmecserék a városok között, azonban a városokban tapasztalható körülmények közti különbségek ellenére továbbra sem egyértelmű, hogy konkrét helyzetekben ki miért felel:






  — | közösen meg kell határozni a nagyvárosok és a városi régiók fogalmát (23), |
| --- | --- | --- |

5.2

Ez a „kormányzás” kérdését a napirend csúcsán helyezi el. A lehetőségek és kihívások elemzését illetően széles körű a konszenzus, gyakoriak az eszmecserék a városok között, azonban a városokban tapasztalható körülmények közti különbségek ellenére továbbra sem egyértelmű, hogy konkrét helyzetekben ki miért felel:

—

közösen meg kell határozni a nagyvárosok és a városi régiók fogalmát (23),

| — | a munkamegosztás a nemzeti kormányok és a nagyvárosok vagy nagyvárosi térségek között – hogy kitől mi várható, az nagymértékben változó, |
| --- | --- |

—

a munkamegosztás a nemzeti kormányok és a nagyvárosok vagy nagyvárosi térségek között – hogy kitől mi várható, az nagymértékben változó,

| — | gyakran zavarok és félreértések adódnak az olyan országokban, ahol több minisztérium is felelős egyes városi ügyekért, |
| --- | --- |

—

gyakran zavarok és félreértések adódnak az olyan országokban, ahol több minisztérium is felelős egyes városi ügyekért,

| — | mi legyen az Európai Bizottság szerepe?, |
| --- | --- |

—

mi legyen az Európai Bizottság szerepe?,

| — | a regionális vagy helyi szintű „kormányzással” kapcsolatos meglévő regionális és helyi közigazgatási akadályok gyakran akadályozzák a szükséges fellépéseket, |
| --- | --- |

—

a regionális vagy helyi szintű „kormányzással” kapcsolatos meglévő regionális és helyi közigazgatási akadályok gyakran akadályozzák a szükséges fellépéseket,

| — | a bonyolult problémák gyakran a nem kielégítő többszintű kormányzás következményei, |
| --- | --- |

—

a bonyolult problémák gyakran a nem kielégítő többszintű kormányzás következményei,

| — | jelentős különbségek tapasztalhatók a városoknak a lakossággal és értékes szereplőkkel folytatott kommunikációjában, illetve a „részvételi demokrácia” megszervezésében, |
| --- | --- |

—

jelentős különbségek tapasztalhatók a városoknak a lakossággal és értékes szereplőkkel folytatott kommunikációjában, illetve a „részvételi demokrácia” megszervezésében,

| — | a szakosodott civil szervezetek szerepét – pl. a lakhatás, az oktatás, a kisebbségek, a vállalkozások és egyéb meghatározott kérdések tekintetében – gyakran csak nagy vonalakban határozzák meg, akárcsak azt, hogy milyen mértékben profitálnak mindebből a városok és a városi régiók, |
| --- | --- |

—

a szakosodott civil szervezetek szerepét – pl. a lakhatás, az oktatás, a kisebbségek, a vállalkozások és egyéb meghatározott kérdések tekintetében – gyakran csak nagy vonalakban határozzák meg, akárcsak azt, hogy milyen mértékben profitálnak mindebből a városok és a városi régiók,

| — | az állami-állami és állami-magán partnerségek iránti megközelítés nem mindig következetes a városi programok, a kulcsfontosságú beruházások és a kreatív megoldások tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami-állami és állami-magán partnerségek iránti megközelítés nem mindig következetes a városi programok, a kulcsfontosságú beruházások és a kreatív megoldások tekintetében,

| — | hosszú távú megközelítésekre van szükség a jövő fenntartható városát illetően, |
| --- | --- |

—

hosszú távú megközelítésekre van szükség a jövő fenntartható városát illetően,

| — | az átláthatóság és a törvényesség a hosszú távú stratégiák elengedhetetlen eszközei. |
| --- | --- |

—

az átláthatóság és a törvényesség a hosszú távú stratégiák elengedhetetlen eszközei.

| 5.3 | A gyakorlat azt mutatja, hogy a vezetői képesség, az előrelátás és a következetesség alapvetően előfeltétele a sikeres változáskezelésnek és a városok folyamatos előrehaladásának. |
| --- | --- |

5.3

A gyakorlat azt mutatja, hogy a vezetői képesség, az előrelátás és a következetesség alapvetően előfeltétele a sikeres változáskezelésnek és a városok folyamatos előrehaladásának.

| 5.4 | Mivel a nagyvárosok és nagyvárosi térségek sok embert vonzanak és az ő napi környezetüket biztosítják, továbbá mivel kétségbevonhatatlan az általuk Európa tekintetében játszott potenciális társadalmi-gazdasági szerep, az EGSZB nemcsak nemzeti, hanem uniós szinten is szükségesnek ítéli hatásuk alapos, teljes körű megvitatását. |
| --- | --- |

5.4

Mivel a nagyvárosok és nagyvárosi térségek sok embert vonzanak és az ő napi környezetüket biztosítják, továbbá mivel kétségbevonhatatlan az általuk Európa tekintetében játszott potenciális társadalmi-gazdasági szerep, az EGSZB nemcsak nemzeti, hanem uniós szinten is szükségesnek ítéli hatásuk alapos, teljes körű megvitatását.

| 5.5 | Mivel a Szerződés egészen mostanáig nem rendelkezett a területfejlesztésről, illetve a szubszidiaritás miatt az Európai Bizottság és a Tanács szerepe kétértelmű maradt. A városokkal folytatott közvetlen konzultáció útján az európai bizottsági főigazgatóságok időközben egyre nagyobb mértékben hajtanak végre különféle projekteket az urbanizált területeken. A problémakörök a K+F, a környezetvédelem, a foglalkoztatás és a közlekedés (24). |
| --- | --- |

5.5

Mivel a Szerződés egészen mostanáig nem rendelkezett a területfejlesztésről, illetve a szubszidiaritás miatt az Európai Bizottság és a Tanács szerepe kétértelmű maradt. A városokkal folytatott közvetlen konzultáció útján az európai bizottsági főigazgatóságok időközben egyre nagyobb mértékben hajtanak végre különféle projekteket az urbanizált területeken. A problémakörök a K+F, a környezetvédelem, a foglalkoztatás és a közlekedés (24).

| 5.6 | A városok egyre proaktívabbak Brüsszel felé, mivel az uniós jogalkotás közvetlenül érinti őket. A témák a környezeti szabályozás, a közbeszerzés, a fiatalok foglalkoztatása, a közrend és a biztonság, a migráció és a hátrányos helyzetű területek. |
| --- | --- |

5.6

A városok egyre proaktívabbak Brüsszel felé, mivel az uniós jogalkotás közvetlenül érinti őket. A témák a környezeti szabályozás, a közbeszerzés, a fiatalok foglalkoztatása, a közrend és a biztonság, a migráció és a hátrányos helyzetű területek.

| 5.7 | Általánosságban ugyanez érvényes a lisszaboni menetrendre. Egyre nagyobb mértékben értékelnek ki az egyes témákra vonatkozó európai kritériumokat regionális alkalmazásra: milyen hatással vannak a javaslatok, illetve rendeletek városi és nagyvárosi szinten. A példák azt igazolják, hogy az egyes városi körülmények figyelembevételének hiányában a végrehajtás jóval költségesebb lehet, mint a projektekhez a strukturális alapok részéről történő hozzájárulások hozadéka. |
| --- | --- |

5.7

Általánosságban ugyanez érvényes a lisszaboni menetrendre. Egyre nagyobb mértékben értékelnek ki az egyes témákra vonatkozó európai kritériumokat regionális alkalmazásra: milyen hatással vannak a javaslatok, illetve rendeletek városi és nagyvárosi szinten. A példák azt igazolják, hogy az egyes városi körülmények figyelembevételének hiányában a végrehajtás jóval költségesebb lehet, mint a projektekhez a strukturális alapok részéről történő hozzájárulások hozadéka.

| 5.8 | Ezzel összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság területi kohézióról szóló zöld könyv rövidesen történő benyújtására irányuló szándékát. A zöld könyvről folytatott vita lehetőséget ad majd a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta elmélyítésére is. |
| --- | --- |

5.8

Ezzel összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság területi kohézióról szóló zöld könyv rövidesen történő benyújtására irányuló szándékát. A zöld könyvről folytatott vita lehetőséget ad majd a fenntartható európai városokról szóló Lipcsei Charta elmélyítésére is.

| 5.9 | A fentebb, a 4.12. pontban említett menetrend igen komoly. A helyzetek általában igen bonyolultak. Egészen mostanáig csak néhány esetben alakult ki konzisztens stratégiai álláspont a nagyvárosokról és a városi régiókról. Számos esetben gyakorlatilag hiányzik az egyértelmű irányérzék, aminek részben a kormányok egyértelmű állásfoglalásának hiánya az oka, részben pedig az eltérő nézetek a nemzeti közigazgatáson belül és nagyvárosi szinten. |
| --- | --- |

5.9

A fentebb, a 4.12. pontban említett menetrend igen komoly. A helyzetek általában igen bonyolultak. Egészen mostanáig csak néhány esetben alakult ki konzisztens stratégiai álláspont a nagyvárosokról és a városi régiókról. Számos esetben gyakorlatilag hiányzik az egyértelmű irányérzék, aminek részben a kormányok egyértelmű állásfoglalásának hiánya az oka, részben pedig az eltérő nézetek a nemzeti közigazgatáson belül és nagyvárosi szinten.

| 5.10 | Másrészt elengedhetetlen nagyvárosi szinten a távlati jövőkép és a konzisztencia a magánszférabeli érdekeltek meglévő és adott esetben új közösségei elkötelezettségének kiépítéséhez, illetve a szervezett civil társadalmon belül előnyös szövetségek megteremtéséhez. Jelenleg ez annál is inkább nehéznek tűnik, mivel a nagyvárosi térségek koncepciója meglehetősen új jelenség, és ez csak még kívánatosabbá tesz Európában egy gyümölcsöző vitát (25). |
| --- | --- |

5.10

Másrészt elengedhetetlen nagyvárosi szinten a távlati jövőkép és a konzisztencia a magánszférabeli érdekeltek meglévő és adott esetben új közösségei elkötelezettségének kiépítéséhez, illetve a szervezett civil társadalmon belül előnyös szövetségek megteremtéséhez. Jelenleg ez annál is inkább nehéznek tűnik, mivel a nagyvárosi térségek koncepciója meglehetősen új jelenség, és ez csak még kívánatosabbá tesz Európában egy gyümölcsöző vitát (25).

| 5.11 | Ezzel nem azt kívánjuk mondani, hogy minden eset hasonló, sőt, épp ellenkezőleg. Az európai demográfiai és társadalmi-gazdasági különbségektől eltekintve számos különféle adminisztratív és kulturális hagyomány létezik az országok és régiók körében. A konkrét helyzetek, életstílusok és a szervezetről alkotott nézetek igencsak eltérőek. Egyes esetekben egyetlen jövőbe mutató ötlet vagy jövőkép volt döntő. Általánosabban szemlélve: a lisszaboni menetrend hasznos lehet a vita és a megközelítés közös alapjának megállapításához. |
| --- | --- |

5.11

Ezzel nem azt kívánjuk mondani, hogy minden eset hasonló, sőt, épp ellenkezőleg. Az európai demográfiai és társadalmi-gazdasági különbségektől eltekintve számos különféle adminisztratív és kulturális hagyomány létezik az országok és régiók körében. A konkrét helyzetek, életstílusok és a szervezetről alkotott nézetek igencsak eltérőek. Egyes esetekben egyetlen jövőbe mutató ötlet vagy jövőkép volt döntő. Általánosabban szemlélve: a lisszaboni menetrend hasznos lehet a vita és a megközelítés közös alapjának megállapításához.

| 5.12 | A központi kormányzat gyakran nem biztosít elegendő mozgásteret a városok számára saját sorsuk meghatározásához. A politikákat gyakran felülről irányítják, akárcsak a bürokratikus eljárásokat. Ezzel szemben az önrendelkezés előmozdítása megteremtheti a megfelelő feltételeket a kívánt stratégiák és politikák megfelelő végrehajtásához. A nagyvárosok és a városi régiók vagy a nagyvárosi térségek helyzetének újradefiniálásával ezek valódi „felelős közösségekké” válhatnak. |
| --- | --- |

5.12

A központi kormányzat gyakran nem biztosít elegendő mozgásteret a városok számára saját sorsuk meghatározásához. A politikákat gyakran felülről irányítják, akárcsak a bürokratikus eljárásokat. Ezzel szemben az önrendelkezés előmozdítása megteremtheti a megfelelő feltételeket a kívánt stratégiák és politikák megfelelő végrehajtásához. A nagyvárosok és a városi régiók vagy a nagyvárosi térségek helyzetének újradefiniálásával ezek valódi „felelős közösségekké” válhatnak.

| 5.13 | Az önrendelkezés, valamint a városok és a környező térségek közötti kölcsönös megbecsülés fokozza a helyi és regionális önkormányzatok felelősségét és elszámoltathatóságát, és hozzájárul a civil társadalom és a magánszféra kívánatos proaktív hozzáállásához. |
| --- | --- |

5.13

Az önrendelkezés, valamint a városok és a környező térségek közötti kölcsönös megbecsülés fokozza a helyi és regionális önkormányzatok felelősségét és elszámoltathatóságát, és hozzájárul a civil társadalom és a magánszféra kívánatos proaktív hozzáállásához.

| 5.14 | Az eredményesség érdekében számos esetben újra kell tervezni a meglévő helyi és regionális igazgatási szerveket (önkormányzatok és egyebek) és hatásköreiket. |
| --- | --- |

5.14

Az eredményesség érdekében számos esetben újra kell tervezni a meglévő helyi és regionális igazgatási szerveket (önkormányzatok és egyebek) és hatásköreiket.

| 5.15 | Európa városainak lakossága még sokszínűbbé válhat a munkakörök és a jövedelmek, továbbá a kultúra tekintetében. Potenciálisan minden hozzávaló megvan egy gazdagabb urbanizáció megteremtéséhez, azonban ha a folyamatokat nem kezelik megfelelően, a lehetőségek nem bontakoznak ki, és a társadalmi összetartás veszélybe kerülhet. |
| --- | --- |

5.15

Európa városainak lakossága még sokszínűbbé válhat a munkakörök és a jövedelmek, továbbá a kultúra tekintetében. Potenciálisan minden hozzávaló megvan egy gazdagabb urbanizáció megteremtéséhez, azonban ha a folyamatokat nem kezelik megfelelően, a lehetőségek nem bontakoznak ki, és a társadalmi összetartás veszélybe kerülhet.

| 5.16 | A célzott viták, menetrend meghatározása és az európai szintű hatékony megfigyelés segíthet regionális szinten egy következetes cselekvési irány kialakításában. Az ilyen konzisztencia nem csupán a közszereplők számára fontos, hanem elengedhetetlen más állami és magánszférabeli érdekeltek és városokkal foglalkozó szakértők kötelezettségvállalásának szempontjából is. |
| --- | --- |

5.16

A célzott viták, menetrend meghatározása és az európai szintű hatékony megfigyelés segíthet regionális szinten egy következetes cselekvési irány kialakításában. Az ilyen konzisztencia nem csupán a közszereplők számára fontos, hanem elengedhetetlen más állami és magánszférabeli érdekeltek és városokkal foglalkozó szakértők kötelezettségvállalásának szempontjából is.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „Lipcsei Charta a fenntartható európai városokról” és „Az Európai Unió területi menetrendje, a sokféle régiók versenyképesebb és fenntartható Európája felé”, melyeket a Lipcsében, 2007. május 24–25-én tartott, városfejlesztésről szóló informális miniszteri ülésen fogadtak el.

1

(2)  A menetrend tartalmával kapcsolatban iránymutatást adhat az a kijelentés, amelyet Hubert FALCO francia területrendezéssel foglalkozó államtitkár tett az Európai Parlament REGI bizottsága előtt 2008. július 16-án: „... a helyi döntéshozókkal partnerségben szeretnénk kidolgozni a fenntartható és szolidáris város közös viszonyítási alapját. Konkrétabban szólva kritériumok és közös mutatók kidolgozásának megosztott folyamatát szeretnénk útjára indítani, hogy ezáltal működőképes tartalommal tölthessük meg a Lipcsei Charta ajánlásait.”

2

„... a helyi döntéshozókkal partnerségben szeretnénk kidolgozni a fenntartható és szolidáris város közös viszonyítási alapját. Konkrétabban szólva kritériumok és közös mutatók kidolgozásának megosztott folyamatát szeretnénk útjára indítani, hogy ezáltal működőképes tartalommal tölthessük meg a Lipcsei Charta ajánlásait.”

(3)  A statisztikai célú területi egységek EUROSTAT által létrehozott nómenklatúrája. NUTS 2: 800 000–3 000 000 lakos; NUTS 3: 150 000–800 000 lakos.

3

(4)  A TNO holland kutatóintézet kifejlesztett egy rendszert, amellyel megfigyelhető a nagyvárosi szintű változók népes halmaza – köztük a demográfia, a gazdaság (hozzáadott érték, munkaerő termelékenysége), a munkaerőpiac (munkanélküliség, oktatás, munkaerő), a környezet (levegő minősége), az infrastruktúra, az irodai piac, az idegenforgalom stb. Az Eurostattól és más forrásokból származó adatok segítségével össze lehet hasonlítani a hollandiai Randstad térséget 19 más európai nagyvárossal 1995 és 2006 között. Az Eurostattól származó adatokat összevethetővé tették az OECD adataival. Az adatokat évente felülvizsgálják. A megfigyelést más nagyvárosi területekre is kiterjeszthetik.

4

(5)  Az európai területrendezési megfigyelőhálózat.

5

(6)  Lásd: 5. fejezet – „Urbanizáció és kormányzás”.

6

(7)  E tekintetben BILBAO húsz éve tartó célirányos fejlesztése lenyűgöző és meggyőző példa.

7

(8)  Az URBACT II (2007) része az Európai Bizottság „Régiók a gazdasági változásért” című, a lisszaboni–göteborgi stratégia végrehajtását szem előtt tartó kezdeményezésének. A JEREMIE, más néven a mikro-, kis- és középvállalkozásokat támogató közös európai források (2005) az Európai Bizottság, az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap közös kezdeményezése. A JESSICA, azaz a városi térségekben a fenntartható beruházás közös európai támogatása (2006) az Európai Bizottság, az Európai Beruházási Bank és az Európa Tanács Fejlesztési Bank közös kezdeményezése.

8

(9)  Lásd még az Európai Bizottság városfejlesztéssel foglalkozó szolgálatközi csoportjának „A közösségi politikák városi dimenziója 2007–2013” című útmutatóját.

9

(10)  COM(97) 0197 végleges, HL C 226., 1998.7.20., 36. o.

10

(11)  Ebben a tekintetben érdemes megemlíteni a fenntartható városok támogatására irányuló kormányzati, jogi és adóügyi eszközöket érintő projektet, amelynek irányítását az Európai Városok Tudáshálózatának holland kirendeltsége, a Nicis intézet, valamint a tagállamok közösen végzik. A projekt a francia elnökség keretében indul útjára a „Délégation Interministérielle de la Ville” kérésére. A Városok Tudáshálózatának szervezetében 16 tagállam vesz részt.

11

(12)  P6_TA-PROV(2008)0069.

12

(13)  CdR 97/2007 fin.

13

(14)  Délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires [minisztériumközi területrendezési és versenyképességi küldöttség] (korábban DATAR).

14

Délégation interministérielle à l'aménagement et à la compétitivité des territoires

(15)  „Imaginer les métropoles d'avenir”, Dominique Perben parlamenti képviselő, korábbi közlekedési miniszter jelentése, melyet Sarkozy elnök és Fillon miniszterelnök kérésére készített. A szerző diagnózist állít fel az európai és a franciaországi urbanizáció és nagyvárosiasodás helyzetéről, majd a Franciaországban több mint 500 000 lakossal rendelkező nagy városokat és városi régiókat érintő „kihívásokkal és intézkedésekkel” foglalkozik. Tizenkilenc konkrét javaslatot is ismertet az intézkedések és a jogalkotás tekintetében. A témával az EU francia elnöksége is foglalkozik majd 2008 második felében.

15

„Imaginer les métropoles d'avenir”

(16)  A Foglalkoztatási, Szociális és Esélyegyenlőségi Főigazgatóság konferenciája: „A vállalkozói szellem kiaknázása az integráló helyi foglalkoztatás fejlődése érdekében”, 2008. április 25.

16

(17)  Németországban a nagyvárosi térség új koncepciója az „eine neue Verantwortungsgesellschaft”, vagyis az „új felelős közösség”. Lásd: Manfred Sinz, szövetségi Közlekedési, Építésügyi és Urbanizációs Minisztérium: „A nagyvárosi régióktól a felelős közösségek felé”.

17

„A nagyvárosi régióktól a felelős közösségek felé”

(18)  Jó példa erre a londoni pénzügyi piac felvevőképessége. Más összefüggésben példaként említhetjük az olyan régiókat, mint Lille–Courtrai, Koppenhága–Malmö vagy Bécs–Pozsony.

18

(19)  Lásd még: „Az új városi mobilitás kultúrája” – COM(2007) 551 végleges.

19

„Az új városi mobilitás kultúrája” –

(20)  A tárgyat bővebben kifejti az „Une Nouvelle Politique pour les Banlieues” [új külvárosi politika] című francia jelentés – Palais de l'Elysée, 2008. február 8. A jelentés számos javaslatot tesz a városi gettók veszélye elleni küzdelem érdekében. A jelentés külön ismerteti a hátrányos helyzetű környékeken történő oktatással, képzéssel, munkahely- és vállalkozásteremtéssel kapcsolatos állami és regionális/helyi kezdeményezéseket. A francia elnökség a kérdésről több uniós konferenciát is tervez.

20

(21)  „A Baukultur mint a növekedés impulzusa. Jó példák európai városok számára” – a német szövetségi Közlekedési, Építésügyi és Urbanizációs Minisztérium tanulmánya, megjelent 2007 áprilisában.

21

„A Baukultur mint a növekedés impulzusa. Jó példák európai városok számára”

(22)  Az Építészek Európai Tanácsának konferenciája: „Tervezés a jövő számára: építészet és életminőség”, Brüsszel, 2008. április 10.

22

(23)  Hasznos példa erre az Egyesült Államokban a Metropolitan Statistical Area (MSA) [nagyvárosi statisztikai terület] – azelőtt (1959-től) Standard Metropolitan Statistical Area [standard nagyvárosi statisztikai terület] – fogalma.

23

(24)  A kérdést szemléltető példa a Regionális Politikai Főigazgatóság számos projektről szóló jelentése: „Régiók és innováció”, 2007. március.

24

(25)  A nemzeti vagy regionális szintű szociális és gazdasági tanácsok is kedvező szerepet játszhatnak. Erre jó szemléltető példa a hollandiai Randstad jövőjéről szóló jelentés, amelyet a Szociális és Gazdasági Tanács 2008 áprilisában nyújtott be. A szöveg angol nyelven ezen a címen olvasható:

25

http://www.ser.nl/~/media/Files/Internet/Talen/Engels/2007/2007_04.ashx.

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/131 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/131

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az EU gazdasága: 2007-es felülvizsgálat – Európa termelékenységi határának elmozdítása

(2009/C 77/28)

2008. január 17-én az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése értelmében saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki az alábbi tárgyban:

Az EU gazdasága: 2007-es felülvizsgálat. Európa termelékenységi határának elmozdítása

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2008. június 3-án elfogadta véleményét. (Előadó: Peter MORGAN).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 18-i ülésnapon) 108 szavazattal 4 ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Ez a vélemény az EU gazdasági irányításával kapcsolatos kérdésekről kiadott EGSZB-vélemények sorozatának legújabb folytatása, amely Az EU gazdasága: 2007-es felülvizsgálat – Európa termelékenységi határának elmozdítása című európai bizottsági közleményen (COM(2007) 721 végleges) alapul. |
| --- | --- |

1.1

Ez a vélemény az EU gazdasági irányításával kapcsolatos kérdésekről kiadott EGSZB-vélemények sorozatának legújabb folytatása, amely Az EU gazdasága: 2007-es felülvizsgálat – Európa termelékenységi határának elmozdítása című európai bizottsági közleményen (COM(2007) 721 végleges) alapul.

| 1.2 | A 2007-es felülvizsgálat abból a tényből indul ki, hogy miközben az Európai Unió a világon az egyik legfejlettebb és legtermelékenyebb gazdaság, GDP-ben mérve továbbra is jelentős életszínvonalbeli különbség figyelhető meg az Európai Unió és a világ legfejlettebb gazdasága, az Egyesült Államok között. Az ok a különféle ipari ágazatok és tagállamok termelékenységének eltérő fejlődésében rejlik. |
| --- | --- |

1.2

A 2007-es felülvizsgálat abból a tényből indul ki, hogy miközben az Európai Unió a világon az egyik legfejlettebb és legtermelékenyebb gazdaság, GDP-ben mérve továbbra is jelentős életszínvonalbeli különbség figyelhető meg az Európai Unió és a világ legfejlettebb gazdasága, az Egyesült Államok között. Az ok a különféle ipari ágazatok és tagállamok termelékenységének eltérő fejlődésében rejlik.

| 1.3 | Míg az egyesült államokbeli adatok hasznos mércét jelentenek a tagállamok teljesítményének egybevetésére, a vélemény az EU országai közötti összehasonlításokat helyezi előtérbe. Bár az olyan tényezők, mint a szociális modell, a munkaidő és a munkahelyi részvételi arány, kihatnak a transzatlanti összehasonlításokra, ezekkel a kérdésekkel a vélemény nem foglalkozik. Ez a vélemény csupán azt vizsgálja, hogy egyes uniós országok miért teremtenek nagyobb fokú jólétet és több munkahelyet, mint mások. |
| --- | --- |

1.3

Míg az egyesült államokbeli adatok hasznos mércét jelentenek a tagállamok teljesítményének egybevetésére, a vélemény az EU országai közötti összehasonlításokat helyezi előtérbe. Bár az olyan tényezők, mint a szociális modell, a munkaidő és a munkahelyi részvételi arány, kihatnak a transzatlanti összehasonlításokra, ezekkel a kérdésekkel a vélemény nem foglalkozik. Ez a vélemény csupán azt vizsgálja, hogy egyes uniós országok miért teremtenek nagyobb fokú jólétet és több munkahelyet, mint mások.

| 1.4 | Az Európai Bizottság jelentésének központi gondolata az, hogy a lisszaboni menetrend végrehajtása egyidejűleg segít majd a tagállamoknak abban, hogy növeljék a foglalkoztatás és a jólét szintjét is. Ehhez néhány kulcsfontosságú politika jelentősen hozzájárulhat. Ezeknek a következőkre kell irányulniuk:






  — | nagyobb mértékű kutatási-fejlesztési beruházások ösztönzése, |
| --- | --- | --- |

1.4

Az Európai Bizottság jelentésének központi gondolata az, hogy a lisszaboni menetrend végrehajtása egyidejűleg segít majd a tagállamoknak abban, hogy növeljék a foglalkoztatás és a jólét szintjét is. Ehhez néhány kulcsfontosságú politika jelentősen hozzájárulhat. Ezeknek a következőkre kell irányulniuk:

—

nagyobb mértékű kutatási-fejlesztési beruházások ösztönzése,

| — | nemzetközi szintű kutatás és oktatási intézmények létrehozása az ágazattal történő szoros együttműködésben, |
| --- | --- |

—

nemzetközi szintű kutatás és oktatási intézmények létrehozása az ágazattal történő szoros együttműködésben,

| — | egy teljes mértékben működő, nyitott és versenyképes egységes piac kialakítása, |
| --- | --- |

—

egy teljes mértékben működő, nyitott és versenyképes egységes piac kialakítása,

| — | integrált megközelítés előmozdítása a munkaerőpiac rugalmasságának és biztonságának fokozása érdekében – az EGSZB emlékeztet rá, hogy erről a megközelítésről a szociális partnereknek kell tárgyalniuk, |
| --- | --- |

—

integrált megközelítés előmozdítása a munkaerőpiac rugalmasságának és biztonságának fokozása érdekében – az EGSZB emlékeztet rá, hogy erről a megközelítésről a szociális partnereknek kell tárgyalniuk,

| — | az államháztartás minőségének javítása. |
| --- | --- |

—

az államháztartás minőségének javítása.

| 1.5 | Ezek a politikák még fontosabbá váltak a 2000-es Lisszaboni Csúcs óta a globális gazdaságot ért változások fényében. Az új kihívásokhoz nemcsak a jelenlegi pénzügyi válság tartozik, hanem a fosszilis üzemanyagok keresleti-kínálati egyensúlya, az éghajlatváltozás bizonyítéka, a növekvő élelmiszerhiány és az általában a nyersanyagok iránti rendkívül nagy kereslet is. Ezek a tényezők még fontosabbá teszik a kutatási és fejlesztési beruházásokat, valamint a világszínvonalú kutatást, és kiemelik a versenyképes egységes piac szükségességét, amely a munkaerőpiacra és a magas színvonalú közfinanszírozásra vonatkozó, hatékony rugalmas biztonsági rendelkezéseken alapul. |
| --- | --- |

1.5

Ezek a politikák még fontosabbá váltak a 2000-es Lisszaboni Csúcs óta a globális gazdaságot ért változások fényében. Az új kihívásokhoz nemcsak a jelenlegi pénzügyi válság tartozik, hanem a fosszilis üzemanyagok keresleti-kínálati egyensúlya, az éghajlatváltozás bizonyítéka, a növekvő élelmiszerhiány és az általában a nyersanyagok iránti rendkívül nagy kereslet is. Ezek a tényezők még fontosabbá teszik a kutatási és fejlesztési beruházásokat, valamint a világszínvonalú kutatást, és kiemelik a versenyképes egységes piac szükségességét, amely a munkaerőpiacra és a magas színvonalú közfinanszírozásra vonatkozó, hatékony rugalmas biztonsági rendelkezéseken alapul.

| 1.6 | E makrogazdasági tényezőket – mind a keresleti, mind a kínálati oldalt illetően – mélyrehatóan elemezték az EU gazdasági irányításáról szóló, a bevezetésben említett korábbi EGSZB-vélemények. A szóban forgó bevezetésben az EGSZB hangsúlyozta, hogy a versenyképesség növelésére irányuló, a kínálati oldalra vonatkozó intézkedések mellett olyan makrogazdasági politikai eszközcsomagot kell alkalmazni, amely ösztönzi a jövedelmet, a keresletet és a foglalkoztatást. A jelen vélemény fő célja annak kimutatása, hogy a keresleti tényezőktől függetlenül is jelentős kapcsolat áll fenn a lisszaboni menetrend kínálati oldalra vonatkozó reformjai és a GDP növekedése között. |
| --- | --- |

1.6

E makrogazdasági tényezőket – mind a keresleti, mind a kínálati oldalt illetően – mélyrehatóan elemezték az EU gazdasági irányításáról szóló, a bevezetésben említett korábbi EGSZB-vélemények. A szóban forgó bevezetésben az EGSZB hangsúlyozta, hogy a versenyképesség növelésére irányuló, a kínálati oldalra vonatkozó intézkedések mellett olyan makrogazdasági politikai eszközcsomagot kell alkalmazni, amely ösztönzi a jövedelmet, a keresletet és a foglalkoztatást. A jelen vélemény fő célja annak kimutatása, hogy a keresleti tényezőktől függetlenül is jelentős kapcsolat áll fenn a lisszaboni menetrend kínálati oldalra vonatkozó reformjai és a GDP növekedése között.

| 1.7 | A közelmúltban közzétett 2007-es lisszaboni eredménytábla (1) alapján a lista élén álló hét ország sorrendben: Dánia*, Svédország*, Ausztria*, Hollandia*, Finnország*, Írország* és az Egyesült Királyság*; őket Németország és Franciaország (2) követi. Az új tagállamok közül Szlovénia* és Észtország* jár az élen. Az EU–15-ök sereghajtói Spanyolország, Görögország, Portugália és Olaszország voltak. Mindent összevetve az elemzés Hollandia, Ausztria és Észtország teljesítményét emelte ki a lisszaboni stratégia leghatékonyabb végrehajtása terén. Az elemzés szerint Görögország és Olaszország bizonyult a legkevésbé hatékonynak. De vajon hogyan hat a lisszaboni program végrehajtása terén betöltött vezető szerep a termelékenységre és a foglalkoztatásra? |
| --- | --- |

1.7

A közelmúltban közzétett 2007-es lisszaboni eredménytábla (1) alapján a lista élén álló hét ország sorrendben: Dánia*, Svédország*, Ausztria*, Hollandia*, Finnország*, Írország* és az Egyesült Királyság*; őket Németország és Franciaország (2) követi. Az új tagállamok közül Szlovénia* és Észtország* jár az élen. Az EU–15-ök sereghajtói Spanyolország, Görögország, Portugália és Olaszország voltak. Mindent összevetve az elemzés Hollandia, Ausztria és Észtország teljesítményét emelte ki a lisszaboni stratégia leghatékonyabb végrehajtása terén. Az elemzés szerint Görögország és Olaszország bizonyult a legkevésbé hatékonynak. De vajon hogyan hat a lisszaboni program végrehajtása terén betöltött vezető szerep a termelékenységre és a foglalkoztatásra?

| 1.8 | Bár számos más fontos tényező is létezik, az elemzésből ebben a véleményben azt a következtetést vonjuk le, hogy valójában szoros összefüggés áll fenn a lisszaboni stratégia végrehajtása és a foglalkoztatás, illetve az egy főre eső GDP növekedésében elért haladás között. Általában véve ez fordítottan is igaz, mivel a lisszaboni reformok végrehajtásával késlekedő országok hajlamosak alulteljesíteni. E következtetés alapján az EGSZB arra bátorítja a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre a teljes lisszaboni programot. |
| --- | --- |

1.8

Bár számos más fontos tényező is létezik, az elemzésből ebben a véleményben azt a következtetést vonjuk le, hogy valójában szoros összefüggés áll fenn a lisszaboni stratégia végrehajtása és a foglalkoztatás, illetve az egy főre eső GDP növekedésében elért haladás között. Általában véve ez fordítottan is igaz, mivel a lisszaboni reformok végrehajtásával késlekedő országok hajlamosak alulteljesíteni. E következtetés alapján az EGSZB arra bátorítja a tagállamokat, hogy a lehető leggyorsabban hajtsák végre a teljes lisszaboni programot.

| 1.9 | Hangsúlyozni kell a program minden egyes elemének jelentőségét. Az EGSZB különösen a tudásba, az oktatásba, illetve a kutatásba és fejlesztésbe történő nagyobb mértékű beruházásokat sürgeti. Nem kétséges, hogy a verseny ösztönzi az innovációt, úgyhogy az EU gazdaságainak nem szabad kitérniük a verseny elől a globalizáció kihívásaival való szembenézés érdekében. A termelési tényezőknek a hanyatló iparágakból ás ágazatokból az emelkedő és növekvőben lévő iparágak és szektorok felé való átcsoportosítására van szükség a nemzeti gazdaságok termelékenységének maximalizálása érdekében. Ez ugyanakkor azt is jelenti, hogy a tagállamoknak forrásokat kell elkötelezniük a rugalmas biztonság számára. Végül egyértelmű az is, hogy a tagállamok gazdaságainak teljesítménye nagymértékben függ az államháztartás hatékony irányításától. |
| --- | --- |

1.9

Hangsúlyozni kell a program minden egyes elemének jelentőségét. Az EGSZB különösen a tudásba, az oktatásba, illetve a kutatásba és fejlesztésbe történő nagyobb mértékű beruházásokat sürgeti. Nem kétséges, hogy a verseny ösztönzi az innovációt, úgyhogy az EU gazdaságainak nem szabad kitérniük a verseny elől a globalizáció kihívásaival való szembenézés érdekében. A termelési tényezőknek a hanyatló iparágakból ás ágazatokból az emelkedő és növekvőben lévő iparágak és szektorok felé való átcsoportosítására van szükség a nemzeti gazdaságok termelékenységének maximalizálása érdekében. Ez ugyanakkor azt is jelenti, hogy a tagállamoknak forrásokat kell elkötelezniük a rugalmas biztonság számára. Végül egyértelmű az is, hogy a tagállamok gazdaságainak teljesítménye nagymértékben függ az államháztartás hatékony irányításától.

| 1.10 | Az EGSZB a Lisszaboni Európai Tanácsnak 2000 márciusában benyújtott véleményében (3) így nyilatkozott: „Meggyőződésünk, hogy Európában megvan a szükséges innováció, kreativitás, tudás és vállalkozás az új paradigmában (azaz az információs társadalomban) való kiemelkedő helytálláshoz. Ezeket a képességeket azonban fel kell szabadítanunk. Akadályok helyett lehetőségeket kell teremteni. Büntetések helyett ösztönzőket kell találni. Az elmúlt évtizedekben az európai iparágak liberalizációját tapasztalhattuk. Most itt az ideje, hogy felszabadítsuk az európai férfiak és nők energiáit. 2008-ban még mindig nagy feladatok várnak ránk, de a lisszaboni menetrend mutatja az előrevezető utat”. |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB a Lisszaboni Európai Tanácsnak 2000 márciusában benyújtott véleményében (3) így nyilatkozott: „Meggyőződésünk, hogy Európában megvan a szükséges innováció, kreativitás, tudás és vállalkozás az új paradigmában (azaz az információs társadalomban) való kiemelkedő helytálláshoz. Ezeket a képességeket azonban fel kell szabadítanunk. Akadályok helyett lehetőségeket kell teremteni. Büntetések helyett ösztönzőket kell találni. Az elmúlt évtizedekben az európai iparágak liberalizációját tapasztalhattuk. Most itt az ideje, hogy felszabadítsuk az európai férfiak és nők energiáit. 2008-ban még mindig nagy feladatok várnak ránk, de a lisszaboni menetrend mutatja az előrevezető utat”.

2.   Bevezető

| 2.1 | Ez a vélemény az EU gazdasági irányításával kapcsolatos kérdésekről kiadott EGSZB-vélemények sorozatának legújabb folytatása, amely Az EU gazdasága: 2007-es felülvizsgálat – Európa termelékenységi határának elmozdítása című európai bizottsági közleményen (COM(2007) 721 végleges) alapul. Az ezt megelőző, 2007. szeptemberi vélemény a következő tárgykörrel foglalkozott: Az EU gazdasága: 2006. évi értékelés. Az euróövezet megerősítése: a fő politikai prioritások. |
| --- | --- |

2.1

Ez a vélemény az EU gazdasági irányításával kapcsolatos kérdésekről kiadott EGSZB-vélemények sorozatának legújabb folytatása, amely Az EU gazdasága: 2007-es felülvizsgálat – Európa termelékenységi határának elmozdítása című európai bizottsági közleményen (COM(2007) 721 végleges) alapul. Az ezt megelőző, 2007. szeptemberi vélemény a következő tárgykörrel foglalkozott: Az EU gazdasága: 2006. évi értékelés. Az euróövezet megerősítése: a fő politikai prioritások.

| 2.2 | Jelen véleményében az EGSZB a foglalkoztatás bővülését a tagállamokban és az egy főre jutó GDP-t a bizottsági közleményben foglalt különböző ajánlásokkal összefüggésbe állítva vizsgálja. E szempontból ez a vélemény igencsak eltér a 2006-os felülvizsgálatról elfogadott korábbi vélemény következtetéseitől, amely magyarázatot keresett a belső társadalmi-gazdasági körülményekre és a tagállamok fellépéseit irányító eltérő politikai célkitűzésekre. |
| --- | --- |

2.2

Jelen véleményében az EGSZB a foglalkoztatás bővülését a tagállamokban és az egy főre jutó GDP-t a bizottsági közleményben foglalt különböző ajánlásokkal összefüggésbe állítva vizsgálja. E szempontból ez a vélemény igencsak eltér a 2006-os felülvizsgálatról elfogadott korábbi vélemény következtetéseitől, amely magyarázatot keresett a belső társadalmi-gazdasági körülményekre és a tagállamok fellépéseit irányító eltérő politikai célkitűzésekre.

| 2.3 | Korábbi véleményeiben, 2006 októberében (4), illetve 2006 februárjában (5) az EGSZB a 2005–2008-as átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal (BEPG) foglalkozott, míg 2004 márciusában véleményt alkottunk a 2003–2005-ös átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokról (6). Jóllehet az EGSZB azóta kézhez kapta az Európai Bizottság 2008–2010-es BEPG-ajánlásait, de megjegyzi, hogy ezek változatlanok maradtak a 2005–2008-asokhoz képest. A BEPG-vel kapcsolatos korábbi munkáira tekintettel az EGSZB úgy határozott, hogy az EU gazdaságának 2007-es felülvizsgálatát használja e vélemény alapjául. |
| --- | --- |

2.3

Korábbi véleményeiben, 2006 októberében (4), illetve 2006 februárjában (5) az EGSZB a 2005–2008-as átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokkal (BEPG) foglalkozott, míg 2004 márciusában véleményt alkottunk a 2003–2005-ös átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokról (6). Jóllehet az EGSZB azóta kézhez kapta az Európai Bizottság 2008–2010-es BEPG-ajánlásait, de megjegyzi, hogy ezek változatlanok maradtak a 2005–2008-asokhoz képest. A BEPG-vel kapcsolatos korábbi munkáira tekintettel az EGSZB úgy határozott, hogy az EU gazdaságának 2007-es felülvizsgálatát használja e vélemény alapjául.

| 2.4 | 2006 októberében az EGSZB megvizsgálta az árstabilitás, a növekedés és a foglalkoztatás általános célkitűzései terén érvényesülő szabályokat. E véleményben a szabályok helyett inkább a politikákra összpontosít. 2006 februárjában az EGSZB megjelentette véleményét a 2005–2008-as BEPG-vel kapcsolatban. Ez utóbbi vélemény, széles hatóköre ellenére, általánosan ugyanazt, a foglakoztatás és termelékenységi növekedésére vonatkozó menetrendet támogatta, amely e vélemény alapját is képezi. Az EGSZB a fent említett mindkét véleményben a keresletre kiható tényezőket vizsgálta. Jelen vélemény a kínálati oldal reformjaira vonatkozó európai bizottsági javaslatokkal foglalkozik. |
| --- | --- |

2.4

2006 októberében az EGSZB megvizsgálta az árstabilitás, a növekedés és a foglalkoztatás általános célkitűzései terén érvényesülő szabályokat. E véleményben a szabályok helyett inkább a politikákra összpontosít. 2006 februárjában az EGSZB megjelentette véleményét a 2005–2008-as BEPG-vel kapcsolatban. Ez utóbbi vélemény, széles hatóköre ellenére, általánosan ugyanazt, a foglakoztatás és termelékenységi növekedésére vonatkozó menetrendet támogatta, amely e vélemény alapját is képezi. Az EGSZB a fent említett mindkét véleményben a keresletre kiható tényezőket vizsgálta. Jelen vélemény a kínálati oldal reformjaira vonatkozó európai bizottsági javaslatokkal foglalkozik.

| 2.5 | Az EGSZB még így is hangsúlyozza, hogy a versenyképesség növelésére irányuló, a kínálati oldalra vonatkozó intézkedések mellett olyan makrogazdasági politikai eszközcsomagot kell alkalmazni, amely ösztönzi a jövedelmet, a keresletet és a foglalkoztatást. A megfelelő politikai eszközcsomag kérdésével az EGSZB továbbra is aktuális, 2004. márciusi véleményében foglalkozott. |
| --- | --- |

2.5

Az EGSZB még így is hangsúlyozza, hogy a versenyképesség növelésére irányuló, a kínálati oldalra vonatkozó intézkedések mellett olyan makrogazdasági politikai eszközcsomagot kell alkalmazni, amely ösztönzi a jövedelmet, a keresletet és a foglalkoztatást. A megfelelő politikai eszközcsomag kérdésével az EGSZB továbbra is aktuális, 2004. márciusi véleményében foglalkozott.

| 2.6 | Az Európai gazdaság című időszakos európai bizottsági kiadvány 2007/8. száma tartalmazza az Európa termelékenységi határának elmozdításáról szóló közleményt a következő, összesen 149 oldalt kitevő négy fejezettel együtt:






  1 | Termelékenységi trendek Európában: végre megfordul a kocka? |
| --- | --- | --- |

2.6

Az Európai gazdaság című időszakos európai bizottsági kiadvány 2007/8. száma tartalmazza az Európa termelékenységi határának elmozdításáról szóló közleményt a következő, összesen 149 oldalt kitevő négy fejezettel együtt:

1

Termelékenységi trendek Európában: végre megfordul a kocka?

| 2 | A termelékenység értékelése ipari szinten |
| --- | --- |

2

A termelékenység értékelése ipari szinten

| 3 | Létezik-e kompromisszum a termelékenység és a foglalkoztatás között? |
| --- | --- |

3

Létezik-e kompromisszum a termelékenység és a foglalkoztatás között?

| 4 | A nagyobb termelékenységet célzó politikák másképp szemlélve |
| --- | --- |

4

A nagyobb termelékenységet célzó politikák másképp szemlélve

Az EGSZB sajnálattal veszi tudomásul, hogy az Európai Bizottság csak a kínálati oldalra vonatkozó javaslatokat tesz a versenyképesség erősítésére.

A vélemény értékeli a 4. fejezetben szorgalmazott politikákat.

3.   Az Európai Bizottság közleményének lényegi tartalma

| 3.1 | A 2007-es felülvizsgálat abból a tényből indul ki, hogy miközben az Európai Unió a világon az egyik legfejlettebb és legtermelékenyebb gazdaság, GDP-ben mérve továbbra is jelentős életszínvonalbeli különbség figyelhető meg az Európai Unió és a világ legfejlettebb gazdasága, az Egyesült Államok között. Az ok a különféle ipari ágazatok és tagállamok termelékenységének eltérő fejlődésében rejlik. |
| --- | --- |

3.1

A 2007-es felülvizsgálat abból a tényből indul ki, hogy miközben az Európai Unió a világon az egyik legfejlettebb és legtermelékenyebb gazdaság, GDP-ben mérve továbbra is jelentős életszínvonalbeli különbség figyelhető meg az Európai Unió és a világ legfejlettebb gazdasága, az Egyesült Államok között. Az ok a különféle ipari ágazatok és tagállamok termelékenységének eltérő fejlődésében rejlik.

| 3.2 | A lisszaboni stratégia 2000-ben történő elfogadásával az EU elismerte a termelékenységi teljesítmény javításának kiemelt jelentőségét, ugyanakkor a foglalkoztatás erőteljes növekedését is kitűzte célul. A stratégia fő elemei a tudásépítés, a versenyben részt vevő erők megszilárdítása és a rugalmasság fokozása voltak. |
| --- | --- |

3.2

A lisszaboni stratégia 2000-ben történő elfogadásával az EU elismerte a termelékenységi teljesítmény javításának kiemelt jelentőségét, ugyanakkor a foglalkoztatás erőteljes növekedését is kitűzte célul. A stratégia fő elemei a tudásépítés, a versenyben részt vevő erők megszilárdítása és a rugalmasság fokozása voltak.

| 3.3 | A tudásépítéshez többet és jobban kell beruházni a kutatás-fejlesztés és a humántőke területén. Biztosítani kell az egész Európai Unióban az oktatás hatékonyságát és költséghatékonyságát. |
| --- | --- |

3.3

A tudásépítéshez többet és jobban kell beruházni a kutatás-fejlesztés és a humántőke területén. Biztosítani kell az egész Európai Unióban az oktatás hatékonyságát és költséghatékonyságát.

| 3.4 | A verseny ösztönzése kulcsfontosságú mind a termelékenység szintje, mind pedig növekedési üteme szempontjából. Empirikus kutatások megerősítik, hogy a piacok verseny előtti megnyitása nemcsak a termelékenység és a növekedés, hanem a foglalkoztatás vonatkozásában is kedvező hatásokkal jár. |
| --- | --- |

3.4

A verseny ösztönzése kulcsfontosságú mind a termelékenység szintje, mind pedig növekedési üteme szempontjából. Empirikus kutatások megerősítik, hogy a piacok verseny előtti megnyitása nemcsak a termelékenység és a növekedés, hanem a foglalkoztatás vonatkozásában is kedvező hatásokkal jár.

| 3.5 | Fokozott rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy a termelési struktúrákat zökkenőmentesen lehessen adaptálni, valamint további specializációt és diverzifikációt lehessen megvalósítani a viszonylagos komparatív előnyt jelentő új területeken. A tagállamok az elmúlt években már hoztak néhány, a cégek és munkaerő mobilitását elősegítő intézkedést, de még több és szélesebb körű fellépésre van szükség. |
| --- | --- |

3.5

Fokozott rugalmasságra van szükség ahhoz, hogy a termelési struktúrákat zökkenőmentesen lehessen adaptálni, valamint további specializációt és diverzifikációt lehessen megvalósítani a viszonylagos komparatív előnyt jelentő új területeken. A tagállamok az elmúlt években már hoztak néhány, a cégek és munkaerő mobilitását elősegítő intézkedést, de még több és szélesebb körű fellépésre van szükség.

| 3.6 | A közlemény következtetései szerint „a mentalitásnak meg kell változnia”. Ehhez néhány kulcsfontosságú politika jelentősen hozzájárulhat. Ezeknek a következőkre kell irányulniuk:






  — | nagyobb mértékű kutatási-fejlesztési beruházások ösztönzése, |
| --- | --- | --- |

3.6

A közlemény következtetései szerint „a mentalitásnak meg kell változnia”. Ehhez néhány kulcsfontosságú politika jelentősen hozzájárulhat. Ezeknek a következőkre kell irányulniuk:

—

nagyobb mértékű kutatási-fejlesztési beruházások ösztönzése,

| — | nemzetközi szintű kutatás és oktatási intézmények megvalósítása az ágazattal történő szoros együttműködésben, |
| --- | --- |

—

nemzetközi szintű kutatás és oktatási intézmények megvalósítása az ágazattal történő szoros együttműködésben,

| — | egy teljes mértékben működő, nyitott és versenyképes egységes piac kialakítása. |
| --- | --- |

—

egy teljes mértékben működő, nyitott és versenyképes egységes piac kialakítása.

| — | integrált megközelítés előmozdítása a munkaerőpiac rugalmasságának és biztonságának fokozása érdekében – az EGSZB emlékeztet rá, hogy erről a megközelítésről tárgyalni kell a szociális partnerekkel, |
| --- | --- |

—

integrált megközelítés előmozdítása a munkaerőpiac rugalmasságának és biztonságának fokozása érdekében – az EGSZB emlékeztet rá, hogy erről a megközelítésről tárgyalni kell a szociális partnerekkel,

| — | az államháztartás minőségének javítása. |
| --- | --- |

—

az államháztartás minőségének javítása.

| 3.7 | Sok általánosan elfogadott meggyőződést cáfoltak meg: nem csak a nagy országok és a nagyvállalatok tölthetnek be technológiai szempontból vezető szerepet; a kereskedelem nem a technológia terjesztésének legfőbb eszköze; kis országok is tölthetnek be technológiai vezető szerepet speciális területeken; a kisvállalkozások gyakran fejlesztenek ki innovatív, új technológiákat, a kutatók és a pénzügyi tőke nemzetközi mobilitása a technológia terjesztésének legfőbb eszköze. |
| --- | --- |

3.7

Sok általánosan elfogadott meggyőződést cáfoltak meg: nem csak a nagy országok és a nagyvállalatok tölthetnek be technológiai szempontból vezető szerepet; a kereskedelem nem a technológia terjesztésének legfőbb eszköze; kis országok is tölthetnek be technológiai vezető szerepet speciális területeken; a kisvállalkozások gyakran fejlesztenek ki innovatív, új technológiákat, a kutatók és a pénzügyi tőke nemzetközi mobilitása a technológia terjesztésének legfőbb eszköze.

| 3.8 | Széles körű egyetértés kezd kialakulni a termelékenység növekedését akadályozó tényezők és a termelékenységnövekedéshez szükséges intézkedések azonosítása tekintetében. A munkaerőt és a termékpiacokat érintő korlátozások, a külföldi közvetlen beruházásokkal szembeni elzárkózás és az új technológiákhoz való hozzáférésnek, az új technológiák megteremtésének, illetve elterjedésének akadályozása hosszabb távon a termelékenység növekedésének jelentős gátjait képezhetik. |
| --- | --- |

3.8

Széles körű egyetértés kezd kialakulni a termelékenység növekedését akadályozó tényezők és a termelékenységnövekedéshez szükséges intézkedések azonosítása tekintetében. A munkaerőt és a termékpiacokat érintő korlátozások, a külföldi közvetlen beruházásokkal szembeni elzárkózás és az új technológiákhoz való hozzáférésnek, az új technológiák megteremtésének, illetve elterjedésének akadályozása hosszabb távon a termelékenység növekedésének jelentős gátjait képezhetik.

| 3.9 | Mivel a legkevésbé termelékeny vállalkozások kivonulása a piacról befolyásolja a termelékenység növekedését, nagy jelentőségük van az erőforrások átcsoportosítást erősítő politikáknak. Ha a növekvő termelékenység magasabb bevételekhez vezet, a fogyasztói kereslet várhatóan a szolgáltatások felé tolódik el. Mivel számos szolgáltatói ágazat komoly többletértéket és magas termelékenységet tud felmutatni, a gazdaság is megengedheti magának, hogy kifejezetten alacsonyabb termelékenységű ágazatokban is új munkahelyeket teremtsen. |
| --- | --- |

3.9

Mivel a legkevésbé termelékeny vállalkozások kivonulása a piacról befolyásolja a termelékenység növekedését, nagy jelentőségük van az erőforrások átcsoportosítást erősítő politikáknak. Ha a növekvő termelékenység magasabb bevételekhez vezet, a fogyasztói kereslet várhatóan a szolgáltatások felé tolódik el. Mivel számos szolgáltatói ágazat komoly többletértéket és magas termelékenységet tud felmutatni, a gazdaság is megengedheti magának, hogy kifejezetten alacsonyabb termelékenységű ágazatokban is új munkahelyeket teremtsen.

4.   Termelékenység és foglalkoztatás

| 4.1 | Az egy főre eső GDP nem csupán a lisszaboni menetrend függvénye. A GDP olyan tényezőktől is függ, mint például a feltörekvő piacok, Kelet-Európa és Oroszország, az energiapiaci trendek, a nyersanyagárak, illetve -piacok, a technológiai változások és általában véve a globalizáció. A belső keresletre kihat a bér- és a foglalkoztatási szint, valamint a vásárlóerő. A kereslet ellenőrzése nagymértékben a pénzügyi és monetáris politika függvénye, mivel az üzleti és a fogyasztói keresletet tápláló hitelek végső soron a központi bankoktól függenek. Amíg a pénzügyi piacok ki nem lábalnak a válságból, a hitellehetőségek valószínűleg szűkösek lesznek, a kereslet is gyenge marad, és ez a GDP-re is hatással lesz. |
| --- | --- |

4.1

Az egy főre eső GDP nem csupán a lisszaboni menetrend függvénye. A GDP olyan tényezőktől is függ, mint például a feltörekvő piacok, Kelet-Európa és Oroszország, az energiapiaci trendek, a nyersanyagárak, illetve -piacok, a technológiai változások és általában véve a globalizáció. A belső keresletre kihat a bér- és a foglalkoztatási szint, valamint a vásárlóerő. A kereslet ellenőrzése nagymértékben a pénzügyi és monetáris politika függvénye, mivel az üzleti és a fogyasztói keresletet tápláló hitelek végső soron a központi bankoktól függenek. Amíg a pénzügyi piacok ki nem lábalnak a válságból, a hitellehetőségek valószínűleg szűkösek lesznek, a kereslet is gyenge marad, és ez a GDP-re is hatással lesz.

| 4.2 | E makrogazdasági tényezőket részletesen elemezték az EU gazdasági irányításáról szóló, a bevezetésben említett korábbi EGSZB-vélemények. A jelen vélemény fő célja annak kimutatása, hogy a keresleti tényezőktől függetlenül is jelentős kapcsolat áll fenn a lisszaboni menetrend kínálati oldalra vonatkozó reformjai és a GDP növekedése között. |
| --- | --- |

4.2

E makrogazdasági tényezőket részletesen elemezték az EU gazdasági irányításáról szóló, a bevezetésben említett korábbi EGSZB-vélemények. A jelen vélemény fő célja annak kimutatása, hogy a keresleti tényezőktől függetlenül is jelentős kapcsolat áll fenn a lisszaboni menetrend kínálati oldalra vonatkozó reformjai és a GDP növekedése között.

| 4.3 | Az egy főre jutó viszonyított GDP-adatokat az 1. táblázat tartalmazza. Két időszakot választottunk ki: 1999-et, az euró bevezetésének évét és 2007-et. Az új tagállamok számára ez az intervallum átfogja az EU-hoz való csatlakozásuk időszakát. Ebben az időszakban az USA mutatója 161,8 %-ról 150,9 %-ra esett vissza az EU 27 tagállamához viszonyítva. Ennek ellenére az ún. régi tagállamok képtelenek voltak előnyt kovácsolni az USA viszonylagos hanyatlásából: az EU–15-ök 115.3-ról 111,7-re, az euróövezet pedig 114,5-ről 109,8-ra esett vissza az EU–27-ekhez képest. |
| --- | --- |

4.3

Az egy főre jutó viszonyított GDP-adatokat az 1. táblázat tartalmazza. Két időszakot választottunk ki: 1999-et, az euró bevezetésének évét és 2007-et. Az új tagállamok számára ez az intervallum átfogja az EU-hoz való csatlakozásuk időszakát. Ebben az időszakban az USA mutatója 161,8 %-ról 150,9 %-ra esett vissza az EU 27 tagállamához viszonyítva. Ennek ellenére az ún. régi tagállamok képtelenek voltak előnyt kovácsolni az USA viszonylagos hanyatlásából: az EU–15-ök 115.3-ról 111,7-re, az euróövezet pedig 114,5-ről 109,8-ra esett vissza az EU–27-ekhez képest.

| 4.4 | A fenti GDP-adatokra való tekintettel mit szűrhetünk le a foglalkoztatási statisztikákból? A 2. táblázat a foglalkoztatási adatokat mutatja az 1998-as évtől (az új tagállamokkal való első csatlakozási tárgyalások megkezdésének évétől) 2006-ig (az utolsó rendelkezésre álló adatok). A munkanélküliségi adatok a fenti időszaktól 2007-ig érvényesek. A foglalkoztatás a vizsgált időszakban az USA-ban a munkaképes lakosság 73,8 %-áról 72 %-ára csökkent, miközben a munkanélküliségi arány 4,5 %-ról 4,6 %-ra nőtt. Ugyanebben az időszakban az euróövezet kezdett javítani foglalkoztatási helyzetén: a mutató 59,2 %-ról 64,8 %-ra változott, miközben a munkanélküliségi ráta 10,1 %-ról 7,4 %-ra esett vissza. Az EU–15-ök adatai némileg jobbak, mint az euróövezetéi, míg az EU–25-ök kissé rosszabbul teljesítettek. |
| --- | --- |

4.4

A fenti GDP-adatokra való tekintettel mit szűrhetünk le a foglalkoztatási statisztikákból? A 2. táblázat a foglalkoztatási adatokat mutatja az 1998-as évtől (az új tagállamokkal való első csatlakozási tárgyalások megkezdésének évétől) 2006-ig (az utolsó rendelkezésre álló adatok). A munkanélküliségi adatok a fenti időszaktól 2007-ig érvényesek. A foglalkoztatás a vizsgált időszakban az USA-ban a munkaképes lakosság 73,8 %-áról 72 %-ára csökkent, miközben a munkanélküliségi arány 4,5 %-ról 4,6 %-ra nőtt. Ugyanebben az időszakban az euróövezet kezdett javítani foglalkoztatási helyzetén: a mutató 59,2 %-ról 64,8 %-ra változott, miközben a munkanélküliségi ráta 10,1 %-ról 7,4 %-ra esett vissza. Az EU–15-ök adatai némileg jobbak, mint az euróövezetéi, míg az EU–25-ök kissé rosszabbul teljesítettek.

| 4.5 | A közelmúltban közzétett 2007-es lisszaboni eredménytábla alapján a lista élén álló hét ország: Dánia*, Svédország*, Ausztria*, Hollandia*, Finnország*, Írország* és Egyesült Királyság*, amelyeket Németország és Franciaország követ. Az új tagállamok közül Szlovénia* és Észtország* jár az élen. Az EU-15-ök sereghajtói Spanyolország, Görögország, Portugália és Olaszország voltak. Mindent összevetve az elemzés Hollandia, Ausztria és Észtország teljesítményét emelte ki a lisszaboni stratégia leghatékonyabb végrehajtása terén. Az elemzés szerint Görögország és Olaszország bizonyult a legkevésbé hatékonyabbnak. De vajon hogyan hat a lisszaboni program végrehajtása terén betöltött vezető szerep a termelékenységre és a foglalkoztatásra? |
| --- | --- |

4.5

A közelmúltban közzétett 2007-es lisszaboni eredménytábla alapján a lista élén álló hét ország: Dánia*, Svédország*, Ausztria*, Hollandia*, Finnország*, Írország* és Egyesült Királyság*, amelyeket Németország és Franciaország követ. Az új tagállamok közül Szlovénia* és Észtország* jár az élen. Az EU-15-ök sereghajtói Spanyolország, Görögország, Portugália és Olaszország voltak. Mindent összevetve az elemzés Hollandia, Ausztria és Észtország teljesítményét emelte ki a lisszaboni stratégia leghatékonyabb végrehajtása terén. Az elemzés szerint Görögország és Olaszország bizonyult a legkevésbé hatékonyabbnak. De vajon hogyan hat a lisszaboni program végrehajtása terén betöltött vezető szerep a termelékenységre és a foglalkoztatásra?

| 4.6 | Az egy főre eső viszonyított GDP tekintetében Luxemburg és Norvégia megelőzi az USA-t. Az USA GDP-jének 20 %-án belül lévő országok Írország* (kiemelkedően), Hollandia*, Ausztria*, Svédország*, Dánia*, Belgium és (éppenhogy) az Egyesült Királyság*, illetve Finnország*. Az EU-n kívül Izland, Svájc és Japán is az USA 20 %-án belül vannak. Az új tagállamok közül Ciprus és Szlovénia* vannak a legközelebb az EU-27-ek átlagához, miközben a leglátványosabb fejlődést Észtország* produkálta, amit Lettország, Litvánia, Magyarország és Szlovákia követ. |
| --- | --- |

4.6

Az egy főre eső viszonyított GDP tekintetében Luxemburg és Norvégia megelőzi az USA-t. Az USA GDP-jének 20 %-án belül lévő országok Írország* (kiemelkedően), Hollandia*, Ausztria*, Svédország*, Dánia*, Belgium és (éppenhogy) az Egyesült Királyság*, illetve Finnország*. Az EU-n kívül Izland, Svájc és Japán is az USA 20 %-án belül vannak. Az új tagállamok közül Ciprus és Szlovénia* vannak a legközelebb az EU-27-ek átlagához, miközben a leglátványosabb fejlődést Észtország* produkálta, amit Lettország, Litvánia, Magyarország és Szlovákia követ.

| 4.7 | A foglalkoztatási fronton sok párhuzamot láthatunk a GDP-helyzettel. Az USA foglalkoztatási rátája éppen meghaladja a munkaerő 70 %-át. A táblázatban szereplő összes EU-n kívüli országban (Japánt is beleértve), és mindhárom euróövezeten kívüli országban (Dánia*, Svédország*, Egyesült Királyság*) 70 %-nál magasabb a foglalkoztatási szint. Az euróövezeten belül csak Hollandia* és Ausztria* lépi túl a 70 %-ot, Írország* és Finnország* közel jár hozzá. Az új tagállamok között Ciprus és Észtország* vezet, 70 %-hoz közelítő mutatókkal. |
| --- | --- |

4.7

A foglalkoztatási fronton sok párhuzamot láthatunk a GDP-helyzettel. Az USA foglalkoztatási rátája éppen meghaladja a munkaerő 70 %-át. A táblázatban szereplő összes EU-n kívüli országban (Japánt is beleértve), és mindhárom euróövezeten kívüli országban (Dánia*, Svédország*, Egyesült Királyság*) 70 %-nál magasabb a foglalkoztatási szint. Az euróövezeten belül csak Hollandia* és Ausztria* lépi túl a 70 %-ot, Írország* és Finnország* közel jár hozzá. Az új tagállamok között Ciprus és Észtország* vezet, 70 %-hoz közelítő mutatókkal.

| 4.8 | Az USA munkanélküliségi rátája 4,6 %. Írország*, Hollandia*, Ausztria*, Dánia*, Ciprus és Litvánia megelőzik az USA-t, akárcsak Norvégia. Luxemburg, az Egyesült Királyság*, Csehország, Észtország* és Szlovénia* kevesebb mint egy százalékponttal, Svédország*, Lettország és Málta pedig kevesebb mint két százalékponttal marad el az USA-tól. |
| --- | --- |

4.8

Az USA munkanélküliségi rátája 4,6 %. Írország*, Hollandia*, Ausztria*, Dánia*, Ciprus és Litvánia megelőzik az USA-t, akárcsak Norvégia. Luxemburg, az Egyesült Királyság*, Csehország, Észtország* és Szlovénia* kevesebb mint egy százalékponttal, Svédország*, Lettország és Málta pedig kevesebb mint két százalékponttal marad el az USA-tól.

| 4.9 | A fenti elemzésből kitűnik, hogy a lisszaboni eredménytábla vezető országaiban – Dánia*, Svédország*, Ausztria*, Hollandia*, Finnország*, Írország* és az Egyesült Királyság* – valamint a vezető új tagállamokban – Észtország* és Szlovénia* – alkalmazott politikákat és trendeket érdemes vizsgálni. A jelen vélemény szempontjából ezek a csillaggal jelölt országok fogják alkotni a „megfigyelési listát”. A cél annak megállapítása, milyen mértékben járultak hozzá a tudással, innovációval és az államháztartással kapcsolatos politikák a szóban forgó országok viszonylagos sikeréhez. Az ellenpont kedvéért a „kontrollcsoportot” Spanyolország, Görögország, Portugália és Olaszország politikái alkotják. Emellett igen fontosak maradnak az EU számára a „nehézsúlyú” francia és német gazdaságban hozott politikai kezdeményezések is. Mindkét országot polarizált belpolitikai viszonyok jellemzik, ami megnehezítette a reformokat, mégis bizonyos eredmények már érezhetők. |
| --- | --- |

4.9

A fenti elemzésből kitűnik, hogy a lisszaboni eredménytábla vezető országaiban – Dánia*, Svédország*, Ausztria*, Hollandia*, Finnország*, Írország* és az Egyesült Királyság* – valamint a vezető új tagállamokban – Észtország* és Szlovénia* – alkalmazott politikákat és trendeket érdemes vizsgálni. A jelen vélemény szempontjából ezek a csillaggal jelölt országok fogják alkotni a „megfigyelési listát”. A cél annak megállapítása, milyen mértékben járultak hozzá a tudással, innovációval és az államháztartással kapcsolatos politikák a szóban forgó országok viszonylagos sikeréhez. Az ellenpont kedvéért a „kontrollcsoportot” Spanyolország, Görögország, Portugália és Olaszország politikái alkotják. Emellett igen fontosak maradnak az EU számára a „nehézsúlyú” francia és német gazdaságban hozott politikai kezdeményezések is. Mindkét országot polarizált belpolitikai viszonyok jellemzik, ami megnehezítette a reformokat, mégis bizonyos eredmények már érezhetők.

5.   A tudásba való beruházás

| 5.1 | A tanulók nemzetközi kompetenciavizsgálatára kidolgozott OECD-program neve PISA. A 3. táblázat az OECD-tagországokban és egyéb országokban 2006-ban elvégzett, a 15 éves tanulók olvasási, matematikai és tudományos kompetenciáit vizsgáló felmérés kivonata. |
| --- | --- |

5.1

A tanulók nemzetközi kompetenciavizsgálatára kidolgozott OECD-program neve PISA. A 3. táblázat az OECD-tagországokban és egyéb országokban 2006-ban elvégzett, a 15 éves tanulók olvasási, matematikai és tudományos kompetenciáit vizsgáló felmérés kivonata.

| 5.2 | Korea, Japán és Svájc mellett a tiszta „A” minősítésű országok Finnország* (az egyértelmű nyertes), Hollandia*, Belgium és Észtország*; a két „A” minősítést begyűjtő országok Csehország, Ausztria*, Szlovénia* és Írország*. A listán szereplő országok közül egy „A” minősítést kapott Dánia*, Svédország*, az Egyesült Királyság*, Németország és Lengyelország. Németország és az Egyesült Királyság a tudományok terén kapott „A” minősítést. Az Egyesült Királyság* Szlovénia* és Finnország* után tudományos kompetenciában a harmadik (6. szint). A megfigyelési listán szereplő összes ország rendelkezik „A” minősítéssel. A kontrollcsoport országai az USA-val együtt a ranglista alján helyezkednek el. |
| --- | --- |

5.2

Korea, Japán és Svájc mellett a tiszta „A” minősítésű országok Finnország* (az egyértelmű nyertes), Hollandia*, Belgium és Észtország*; a két „A” minősítést begyűjtő országok Csehország, Ausztria*, Szlovénia* és Írország*. A listán szereplő országok közül egy „A” minősítést kapott Dánia*, Svédország*, az Egyesült Királyság*, Németország és Lengyelország. Németország és az Egyesült Királyság a tudományok terén kapott „A” minősítést. Az Egyesült Királyság* Szlovénia* és Finnország* után tudományos kompetenciában a harmadik (6. szint). A megfigyelési listán szereplő összes ország rendelkezik „A” minősítéssel. A kontrollcsoport országai az USA-val együtt a ranglista alján helyezkednek el.

| 5.3 | Tekintettel az oktatási rendszer eredményessége és a tagállamok gazdasági teljesítménye közötti jelentős összefüggésre, az EGSZB szerint az Európai Bizottság minden bizonnyal teljes joggal tette az oktatási rendszer minőségét a közösségi politikák zászlóshajójává. |
| --- | --- |

5.3

Tekintettel az oktatási rendszer eredményessége és a tagállamok gazdasági teljesítménye közötti jelentős összefüggésre, az EGSZB szerint az Európai Bizottság minden bizonnyal teljes joggal tette az oktatási rendszer minőségét a közösségi politikák zászlóshajójává.

| 5.4 | A sanghaji Csiao Tung Egyetem kifejlesztett egy módszert az egyetemek rangsorolására. Léteznek egyéb módszerek is az egyetemek rangsorolására, azonban a Csiao Tung-módszer összhangban áll az EU tudományos és kutatási központú megközelítésével. |
| --- | --- |

5.4

A sanghaji Csiao Tung Egyetem kifejlesztett egy módszert az egyetemek rangsorolására. Léteznek egyéb módszerek is az egyetemek rangsorolására, azonban a Csiao Tung-módszer összhangban áll az EU tudományos és kutatási központú megközelítésével.

| 5.5 | Az USA iskolarendszerének teljesítménye a PISA-módszerrel mérve igencsak középszerű. Az USA versenyképességét a felsőoktatás révén tartja fent. A 4. táblázat a Csiao Tung-rangsort ismerteti. Az első 20-ban 17 amerikai, 2 brit és egy japán egyetem szerepel. Az első 100-ban magát tíz intézménnyel képviseltető Egyesült Királyság szerepel a megfigyelési listán. Az EU-n kívül Japán (6 intézmény), Kanada (4), Ausztrália (2), Svájc (3), Norvégia (1) és Izrael (1) szerepel a rangsorban. A 100 első között a megfigyelési lista öt országa szerepel: az Egyesült Királyság*, Hollandia* (2), Dánia* (1), Svédország* (4) és Finnország* (1). A kontrollcsoportból egyetlen intézmény sincs a listán. Ideje volna, hogy Bologna, Salamanca és Coimbra visszaállítsa régi dicsőségét. Ezenfelül Németországból 6, Franciaországból 4 intézmény szerepel. |
| --- | --- |

5.5

Az USA iskolarendszerének teljesítménye a PISA-módszerrel mérve igencsak középszerű. Az USA versenyképességét a felsőoktatás révén tartja fent. A 4. táblázat a Csiao Tung-rangsort ismerteti. Az első 20-ban 17 amerikai, 2 brit és egy japán egyetem szerepel. Az első 100-ban magát tíz intézménnyel képviseltető Egyesült Királyság szerepel a megfigyelési listán. Az EU-n kívül Japán (6 intézmény), Kanada (4), Ausztrália (2), Svájc (3), Norvégia (1) és Izrael (1) szerepel a rangsorban. A 100 első között a megfigyelési lista öt országa szerepel: az Egyesült Királyság*, Hollandia* (2), Dánia* (1), Svédország* (4) és Finnország* (1). A kontrollcsoportból egyetlen intézmény sincs a listán. Ideje volna, hogy Bologna, Salamanca és Coimbra visszaállítsa régi dicsőségét. Ezenfelül Németországból 6, Franciaországból 4 intézmény szerepel.

| 5.6 | Az Egyesült Királyságon kívül csupán hat tagállam szerepel a 100 legjobb egyetem között; 20 uniós tagország nem képviselteti magát. Az Európai Bizottság politikája, úgy tűnik, e lemaradást kívánja pótolni az Európai Technológiai Intézet révén. Az EGSZB támogatja ezt a projektet, bár nehéz elképzelni, hogyan lehet sikerre vinni anélkül, hogy gyengítené az EU jelenlétét a 100 vezető egyetem között. Alternatív stratégiát jelenthetne a tagállamok vezető egyetemeik fejlesztésére irányuló politikáinak áttekintése, illetve felülvizsgálata. A legégetőbben az egyetemek és az ipar közötti szorosabb partnerségre van szükség a jólét és a munkahelyek teremtését szolgáló XXI. századi tudomány és technológia kiaknázásához elengedhetetlen ismeretek és készségek fejlesztése érdekében. |
| --- | --- |

5.6

Az Egyesült Királyságon kívül csupán hat tagállam szerepel a 100 legjobb egyetem között; 20 uniós tagország nem képviselteti magát. Az Európai Bizottság politikája, úgy tűnik, e lemaradást kívánja pótolni az Európai Technológiai Intézet révén. Az EGSZB támogatja ezt a projektet, bár nehéz elképzelni, hogyan lehet sikerre vinni anélkül, hogy gyengítené az EU jelenlétét a 100 vezető egyetem között. Alternatív stratégiát jelenthetne a tagállamok vezető egyetemeik fejlesztésére irányuló politikáinak áttekintése, illetve felülvizsgálata. A legégetőbben az egyetemek és az ipar közötti szorosabb partnerségre van szükség a jólét és a munkahelyek teremtését szolgáló XXI. századi tudomány és technológia kiaknázásához elengedhetetlen ismeretek és készségek fejlesztése érdekében.

| 5.7 | A tagállami felsőoktatási intézmények oktatási színvonalát mérik a 20–29 éves korosztályban ezer főből tudományos vagy műszaki diplomával rendelkezők számára vonatkozó Eurostat-adatok. Ez a mutató az USA esetében 10,6. Az USA-tól kevesebb mint egy százalékponttal marad le Belgium, Németország, Görögország, Olaszország, Lettország, Ausztria*, Lengyelország, Románia, Szlovénia* és Szlovákia. Ennél jóval magasabb arányt mutató tagállamok Dánia* (14,7), Írország* (24,5), Franciaország (22,5), Litvánia (18,9), Finnország* (17,7), Svédország* (14,4) és az Egyesült Királyság* (18,4). A kis csillaggal (*) megjelölt országok a megfigyelési lista országai. A kontrollcsoporthoz tartozó országok közül Olaszország és Görögország szerepel jól. A tudományos és műszaki diplomával rendelkezők számának növelését a tagállami közép- és felsőoktatási rendszerek központi feladataként kell kezelni. |
| --- | --- |

5.7

A tagállami felsőoktatási intézmények oktatási színvonalát mérik a 20–29 éves korosztályban ezer főből tudományos vagy műszaki diplomával rendelkezők számára vonatkozó Eurostat-adatok. Ez a mutató az USA esetében 10,6. Az USA-tól kevesebb mint egy százalékponttal marad le Belgium, Németország, Görögország, Olaszország, Lettország, Ausztria*, Lengyelország, Románia, Szlovénia* és Szlovákia. Ennél jóval magasabb arányt mutató tagállamok Dánia* (14,7), Írország* (24,5), Franciaország (22,5), Litvánia (18,9), Finnország* (17,7), Svédország* (14,4) és az Egyesült Királyság* (18,4). A kis csillaggal (*) megjelölt országok a megfigyelési lista országai. A kontrollcsoporthoz tartozó országok közül Olaszország és Görögország szerepel jól. A tudományos és műszaki diplomával rendelkezők számának növelését a tagállami közép- és felsőoktatási rendszerek központi feladataként kell kezelni.

| 5.8 | A lisszaboni projekt egyik célja az volt, hogy az EU kutatási és fejlesztési ráfordításait a GDP 3 %-ára emeljék fel. Ebből 2 %-nak a magánszektorból kellene jönnie. A megfigyelési lista két országa, Svédország* és Finnország* több mint 3 %-ot költ. Két másik ország, Dánia* és Ausztria* 2 % és 3 % között, akárcsak Németország és Franciaország. Az 1 % és 2 % közötti ráfordításokkal rendelkező országok Belgium, Csehország, Észtország*, Írország*, Hollandia*, Szlovénia*, Spanyolország és az Egyesült Királyság*; ezek többsége szerepel a megfigyelési listán. Az összes többi tagállam kevesebb mint 1 %-ot fordít, Magyarország és Olaszország kivételével, amelyek 1 %-on állnak. Olaszország és Spanyolország a kontrollcsoport tagjai. A lemaradás behozása érdekében talán ésszerűen remélhető, hogy a kormányok a GDP teljes 1 %-ával hozzájárulnak a kutatás-fejlesztéshez. Ideális esetben ezt az összeget az egyetemek és a kutatóintézetek javára kellene fordítani, ezzel segítve felépíteni hírnevüket és növelni jelenlétüket a globális tudományos közösségben. Jelenleg az EU–15-ök kormányainak ráfordításai nagyságrendileg 0,3 % és 0,4 % között vannak, míg az új tagállamok kormányai nagyságrendileg 0,5 % és 0,6 % között. Többet kellene és lehetne tenni, nem utolsósorban a klímaváltozás és a környezetszennyezés kutatásának fejlesztéséért. |
| --- | --- |

5.8

A lisszaboni projekt egyik célja az volt, hogy az EU kutatási és fejlesztési ráfordításait a GDP 3 %-ára emeljék fel. Ebből 2 %-nak a magánszektorból kellene jönnie. A megfigyelési lista két országa, Svédország* és Finnország* több mint 3 %-ot költ. Két másik ország, Dánia* és Ausztria* 2 % és 3 % között, akárcsak Németország és Franciaország. Az 1 % és 2 % közötti ráfordításokkal rendelkező országok Belgium, Csehország, Észtország*, Írország*, Hollandia*, Szlovénia*, Spanyolország és az Egyesült Királyság*; ezek többsége szerepel a megfigyelési listán. Az összes többi tagállam kevesebb mint 1 %-ot fordít, Magyarország és Olaszország kivételével, amelyek 1 %-on állnak. Olaszország és Spanyolország a kontrollcsoport tagjai. A lemaradás behozása érdekében talán ésszerűen remélhető, hogy a kormányok a GDP teljes 1 %-ával hozzájárulnak a kutatás-fejlesztéshez. Ideális esetben ezt az összeget az egyetemek és a kutatóintézetek javára kellene fordítani, ezzel segítve felépíteni hírnevüket és növelni jelenlétüket a globális tudományos közösségben. Jelenleg az EU–15-ök kormányainak ráfordításai nagyságrendileg 0,3 % és 0,4 % között vannak, míg az új tagállamok kormányai nagyságrendileg 0,5 % és 0,6 % között. Többet kellene és lehetne tenni, nem utolsósorban a klímaváltozás és a környezetszennyezés kutatásának fejlesztéséért.

| 5.9 | Ami a magánszektorbeli kutatásra és fejlesztésre vonatkozó adókedvezményeket illeti, az EGSZB ezzel kapcsolatban már továbbította véleményét az Európai Bizottságnak (7). Az EGSZB álláspontja szerint minden tagállamnak át kellene vennie a legjobb gyakorlatokat, és adóösztönzőket kellene bevezetnie a magánszektor kutatási-fejlesztési beruházásainak előmozdítása érdekében, különösen a kkv-k esetében. |
| --- | --- |

5.9

Ami a magánszektorbeli kutatásra és fejlesztésre vonatkozó adókedvezményeket illeti, az EGSZB ezzel kapcsolatban már továbbította véleményét az Európai Bizottságnak (7). Az EGSZB álláspontja szerint minden tagállamnak át kellene vennie a legjobb gyakorlatokat, és adóösztönzőket kellene bevezetnie a magánszektor kutatási-fejlesztési beruházásainak előmozdítása érdekében, különösen a kkv-k esetében.

| 5.10 | Körkörös a viszony az oktatás, kutatás, innováció, műszaki tudás és foglalkoztatási trendek között. Egyfajta öngerjesztő folyamatként a nemzeti szinten rendelkezésre álló ismeretek és készségek összessége vonzza a külső befektetéseket, a tudástranszfert és a bevándorlást. Ennek a bázisnak a hiányában a képzett munkavállalók olyan tudáskörnyezetet keresnek, ahol megbecsülik készségeiket. Ez a kivándorlás és az agyelszívás ördögi köréhez vezethet. |
| --- | --- |

5.10

Körkörös a viszony az oktatás, kutatás, innováció, műszaki tudás és foglalkoztatási trendek között. Egyfajta öngerjesztő folyamatként a nemzeti szinten rendelkezésre álló ismeretek és készségek összessége vonzza a külső befektetéseket, a tudástranszfert és a bevándorlást. Ennek a bázisnak a hiányában a képzett munkavállalók olyan tudáskörnyezetet keresnek, ahol megbecsülik készségeiket. Ez a kivándorlás és az agyelszívás ördögi köréhez vezethet.

| 5.11 | A kutatási-fejlesztési politika vonatkozásában arra a következtetésre jutottunk, hogy sok tagállam közép- és felsőfokú oktatási rendszereit át kellene alakítani, és a kormányoknak növelniük kellene a kutatási-fejlesztési ráfordításokat. Nyilvánvaló összefüggés van a politikák hatékonysága és a foglalkoztatás, illetve termelékenység között, amit mind a megfigyelési lista, mind a kontrollcsoport eredményei megmutattak. |
| --- | --- |

5.11

A kutatási-fejlesztési politika vonatkozásában arra a következtetésre jutottunk, hogy sok tagállam közép- és felsőfokú oktatási rendszereit át kellene alakítani, és a kormányoknak növelniük kellene a kutatási-fejlesztési ráfordításokat. Nyilvánvaló összefüggés van a politikák hatékonysága és a foglalkoztatás, illetve termelékenység között, amit mind a megfigyelési lista, mind a kontrollcsoport eredményei megmutattak.

6.   Verseny és innováció

| 6.1 | Az Európai Bizottság közleménye három politikai intézkedést emel ki a verseny erősítésére. Ezek a következők: a hálózati iparágak liberalizációja és szabályozása, a versenypolitika és a belső piac kedvező hatásaiból származó előnyök. |
| --- | --- |

6.1

Az Európai Bizottság közleménye három politikai intézkedést emel ki a verseny erősítésére. Ezek a következők: a hálózati iparágak liberalizációja és szabályozása, a versenypolitika és a belső piac kedvező hatásaiból származó előnyök.

| 6.2 | A belső piaci előnyök közé tartozik az innováció ösztönzése, amelyet a külföldi konkurenciának való kitettség eredményez, a méretgazdaságosság a termelés terén, az elosztás és a nagyobb piacon elérhető marketing és a külföldi beruházások iránti nyitottságból adódó technológiák átadása. |
| --- | --- |

6.2

A belső piaci előnyök közé tartozik az innováció ösztönzése, amelyet a külföldi konkurenciának való kitettség eredményez, a méretgazdaságosság a termelés terén, az elosztás és a nagyobb piacon elérhető marketing és a külföldi beruházások iránti nyitottságból adódó technológiák átadása.

| 6.3 | Az EU tagállamai nem egyformán mutatkoztak vonzónak és nyitottnak a külföldi közvetlen beruházások számára. A technológiaátadás, a vezetési módszerek, a piaci jelenlét és a tőkebefektetés szempontjából a külföldi közvetlen beruházásokból nem részesülő tagállamok súlyos hátrányba kerülhetnek. Az Ernst & Young vonatkozó adatai azt mutatják, hogy az 1997 és 2006 közötti időszakban a projektek számát tekintve a következő 10 ország vonzotta a legtöbb külföldi közvetlen beruházót:








  Egyesült Királyság | 5 539 | Franciaország | 3 867 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Németország | 1 818 | Spanyolország | 1 315 |
| Belgium | 1 190 | Lengyelország | 1 046 |
| Magyarország | 1 026 | Írország | 884 |
| Cseh Köztársaság | 849 | Oroszország | 843 |

6.3

Az EU tagállamai nem egyformán mutatkoztak vonzónak és nyitottnak a külföldi közvetlen beruházások számára. A technológiaátadás, a vezetési módszerek, a piaci jelenlét és a tőkebefektetés szempontjából a külföldi közvetlen beruházásokból nem részesülő tagállamok súlyos hátrányba kerülhetnek. Az Ernst & Young vonatkozó adatai azt mutatják, hogy az 1997 és 2006 közötti időszakban a projektek számát tekintve a következő 10 ország vonzotta a legtöbb külföldi közvetlen beruházót:

Egyesült Királyság

5 539

Franciaország

3 867

Németország

1 818

Spanyolország

1 315

Belgium

1 190

Lengyelország

1 046

Magyarország

1 026

Írország

884

Cseh Köztársaság

849

Oroszország

843

| 6.4 | A külföldi tőke jelentős szerepet játszott az új tagállamok gazdasági növekedésében. Mivel a külföldi tőkéért folyó versengés a világ összes országa részéről – Indiát és Kínát is beleértve – egyre nő, az új tagállamoknak a jövőben a tudásalapú gazdaság útjára kell térniük, hogy garantálni tudják a növekedést és a munkahelyeket. Az ázsiai országok kiválóan szerepelnek a PISA-kompetenciateszteken, és egyetemeik százezerszámra ontják a felsőfokú alapképzést teljesítő és mesterfokozatú diplomásokat a tudományos és műszaki területeken. |
| --- | --- |

6.4

A külföldi tőke jelentős szerepet játszott az új tagállamok gazdasági növekedésében. Mivel a külföldi tőkéért folyó versengés a világ összes országa részéről – Indiát és Kínát is beleértve – egyre nő, az új tagállamoknak a jövőben a tudásalapú gazdaság útjára kell térniük, hogy garantálni tudják a növekedést és a munkahelyeket. Az ázsiai országok kiválóan szerepelnek a PISA-kompetenciateszteken, és egyetemeik százezerszámra ontják a felsőfokú alapképzést teljesítő és mesterfokozatú diplomásokat a tudományos és műszaki területeken.

| 6.5 | A hálózati iparágak liberalizációja és szabályozása jelentős potenciállal bír az egész gazdaság számára a költségcsökkentés és a termelékenység javítása terén. E politikának három fázisa van: az első a privatizáció, a második a szabályozás – amelynek lehetővé kell tennie az újonnan piacra lépők számára az ott lévők kihívását –, és végül a harmadik a hálózatok és hálózati szolgáltatások közötti tulajdonjogi szétválasztás. A belső gáz- és villamosenergia-piac létrehozása terén elért haladásról szóló jelentésében
   (8) az Európai Bizottság a fogyasztók szolgáltatóváltásait alkalmazta a hatékony verseny mutatójaként. Ezt illusztrálja az alábbi táblázat:








  Szolgáltatóváltás aránya |
| --- | --- |
| | | villamos energia | földgáz |
| Németország | nagyvállalkozások | 41 | (9) |
| | kkv-k | 7 | (9) |
| | háztartások | 5 | (9) |
| Franciaország | nagyvállalkozások | 15 | 14 |
| | háztartások | 0 | 0 |
| Spanyolország | nagyvállalkozások | 25 | 60 |
| | kkv-k | 22 | 60 |
| | háztartások | 19 | 2 |
| Egyesült Királyság | nagyvállalkozások | 50+ | 85+ |
| | kkv-k | 50+ | 75+ |
| | háztartások | 48 | 47 |

6.5

A hálózati iparágak liberalizációja és szabályozása jelentős potenciállal bír az egész gazdaság számára a költségcsökkentés és a termelékenység javítása terén. E politikának három fázisa van: az első a privatizáció, a második a szabályozás – amelynek lehetővé kell tennie az újonnan piacra lépők számára az ott lévők kihívását –, és végül a harmadik a hálózatok és hálózati szolgáltatások közötti tulajdonjogi szétválasztás. A belső gáz- és villamosenergia-piac létrehozása terén elért haladásról szóló jelentésében
   (8) az Európai Bizottság a fogyasztók szolgáltatóváltásait alkalmazta a hatékony verseny mutatójaként. Ezt illusztrálja az alábbi táblázat:

Szolgáltatóváltás aránya

villamos energia

földgáz

Németország

nagyvállalkozások

41

(9)

kkv-k

7

(9)

háztartások

5

(9)

Franciaország

nagyvállalkozások

15

14

háztartások

0

0

Spanyolország

nagyvállalkozások

25

60

kkv-k

22

60

háztartások

19

2

Egyesült Királyság

nagyvállalkozások

50+

85+

kkv-k

50+

75+

háztartások

48

47

A verseny általánosságban előrehaladottabb a megfigyelési lista néhány országában, bár Olaszország és Spanyolország is ért el haladást e téren.

| 6.6 | A versenypolitika végrehajtásának célja a hatékonyság és a termelékenység elősegítése ott, ahol az a fogyasztó javát szolgálja. Ez a politika nagymértékben összhangban van azzal az egyensúllyal, amelyet az EGSZB próbál fenntartani a saját belső struktúráját alkotó különböző csoportok érdekei között. |
| --- | --- |

6.6

A versenypolitika végrehajtásának célja a hatékonyság és a termelékenység elősegítése ott, ahol az a fogyasztó javát szolgálja. Ez a politika nagymértékben összhangban van azzal az egyensúllyal, amelyet az EGSZB próbál fenntartani a saját belső struktúráját alkotó különböző csoportok érdekei között.

| 6.7 | A közlemény arra a következtetésre jut, hogy a verseny kulcsfontosságú mind a termelékenység szintje, mind pedig növekedési üteme szempontjából. Szembetűnő, hogy a megfigyelési lista országai az EU legnyitottabb piacai. Ezek termelékenységi szintje, foglalkoztatási szintje és migráns munkavállalók iránti felvevőképessége a legmagasabb. Hibáznak azok a tagállamok, amelyek a versenytől való félelmük miatt akadályokat próbálnak felállítani gazdaságaik körül. |
| --- | --- |

6.7

A közlemény arra a következtetésre jut, hogy a verseny kulcsfontosságú mind a termelékenység szintje, mind pedig növekedési üteme szempontjából. Szembetűnő, hogy a megfigyelési lista országai az EU legnyitottabb piacai. Ezek termelékenységi szintje, foglalkoztatási szintje és migráns munkavállalók iránti felvevőképessége a legmagasabb. Hibáznak azok a tagállamok, amelyek a versenytől való félelmük miatt akadályokat próbálnak felállítani gazdaságaik körül.

7.   Átcsoportosításra irányuló politikák

| 7.1 | Átcsoportosítás alatt az Európai Bizottság a termelési tényezők átcsoportosítását érti a hanyatló iparágakból ás ágazatokból az emelkedő és növekvőben lévő iparágak és szektorok felé. |
| --- | --- |

7.1

Átcsoportosítás alatt az Európai Bizottság a termelési tényezők átcsoportosítását érti a hanyatló iparágakból ás ágazatokból az emelkedő és növekvőben lévő iparágak és szektorok felé.

| 7.2 | A közlemény központi tézise az, hogy amilyen mértékben a gazdasági növekedés a technológiai határok kiterjesztésén alapul, olyan mértékben van kitéve a gazdaság a szerkezetváltásnak. Az új csúcstechnológiai ágazatok jelentős piaci részesedéseket nyerhetnek a zsugorodó iparágak rovására. Új vállalkozások válhatnak jelentős szereplőkké, és szilárdan megtelepedett vállalkozások kényszerülhetnek arra, hogy alkalmazkodjanak vagy megszűnjenek. |
| --- | --- |

7.2

A közlemény központi tézise az, hogy amilyen mértékben a gazdasági növekedés a technológiai határok kiterjesztésén alapul, olyan mértékben van kitéve a gazdaság a szerkezetváltásnak. Az új csúcstechnológiai ágazatok jelentős piaci részesedéseket nyerhetnek a zsugorodó iparágak rovására. Új vállalkozások válhatnak jelentős szereplőkké, és szilárdan megtelepedett vállalkozások kényszerülhetnek arra, hogy alkalmazkodjanak vagy megszűnjenek.

| 7.3 | Mivel a gazdaságnak mindenképpen szembe kell néznie a szerkezetváltással, a gazdaság alkalmazkodóképessége kulcsfontosságú azoknak az előnyöknek a maximális kihasználása szempontjából, amelyeket a technológiai váltás és a tudás mobilitása hoz magával. Ugyanakkor az Európai Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok korlátozott kapacitással rendelkeznek a szükséges kiigazítások végrehajtásához, a munkaerő-piaci intézmények és a szabályozás által engedett csekély rugalmasság miatt. |
| --- | --- |

7.3

Mivel a gazdaságnak mindenképpen szembe kell néznie a szerkezetváltással, a gazdaság alkalmazkodóképessége kulcsfontosságú azoknak az előnyöknek a maximális kihasználása szempontjából, amelyeket a technológiai váltás és a tudás mobilitása hoz magával. Ugyanakkor az Európai Bizottság úgy véli, hogy a tagállamok korlátozott kapacitással rendelkeznek a szükséges kiigazítások végrehajtásához, a munkaerő-piaci intézmények és a szabályozás által engedett csekély rugalmasság miatt.

| 7.4 | A közlemény négy fő gazdaságpolitikai intézkedést javasol az erőforrások átcsoportosításának javítása érdekében: a piacra lépés megkönnyítését, az adminisztratív terhek csökkentését, a munkaerőpiac szabályozását, valamint a pénzpiacok integrációját. |
| --- | --- |

7.4

A közlemény négy fő gazdaságpolitikai intézkedést javasol az erőforrások átcsoportosításának javítása érdekében: a piacra lépés megkönnyítését, az adminisztratív terhek csökkentését, a munkaerőpiac szabályozását, valamint a pénzpiacok integrációját.

| 7.5 | A piacra való belépés megkönnyítése számos olyan területet foglal magában, amelyekről az EGSZB korábban már nyilatkozott véleményeiben. Ide tartoznak a cégalapítással kapcsolatos adminisztratív terhek, az új kkv-k támogatásának különböző formái, valamint a csődeljárásra vonatkozó jogszabályok megváltoztatása. A pénzügyi eszközökhöz való hozzáférés és az egymással versengő piacokat eredményező versenypolitika fontos elemei az új vállalkozások alapítása által történő erőforrás-átcsoportosítás stratégiájának. |
| --- | --- |

7.5

A piacra való belépés megkönnyítése számos olyan területet foglal magában, amelyekről az EGSZB korábban már nyilatkozott véleményeiben. Ide tartoznak a cégalapítással kapcsolatos adminisztratív terhek, az új kkv-k támogatásának különböző formái, valamint a csődeljárásra vonatkozó jogszabályok megváltoztatása. A pénzügyi eszközökhöz való hozzáférés és az egymással versengő piacokat eredményező versenypolitika fontos elemei az új vállalkozások alapítása által történő erőforrás-átcsoportosítás stratégiájának.

| 7.6 | Miközben a nagy- és kisvállalkozások egyformán viselnek adminisztratív költségeket, a teher – kisebb méreteik miatt – sokkal nagyobb mértékben sújtja a kisvállalkozásokat. Az adminisztratív terhek csökkentése egyike az EU-s menetrendben megjelölt öt legfontosabb célnak, ugyanakkor a közlemény is elismeri, hogy a szabályozás és az adminisztratív költségek csökkentése nehéz feladat, mivel az intézkedések többségét specifikus okok miatt vezették be. „Céljuk a piaci hiányosságok korrekciója, a piaci résztvevők megóvása, vagy a döntéshozók számára információk szolgáltatása” (10). Számos uniós érintett érvelne amellett, hogy a szóban forgó szabályozások által alátámasztott szociális védelem a közösségi vívmányok egyik központi eleme. A hasonló szabályozások összeadódó hatása azonban még így is számottevő gazdasági költségekkel jár. |
| --- | --- |

7.6

Miközben a nagy- és kisvállalkozások egyformán viselnek adminisztratív költségeket, a teher – kisebb méreteik miatt – sokkal nagyobb mértékben sújtja a kisvállalkozásokat. Az adminisztratív terhek csökkentése egyike az EU-s menetrendben megjelölt öt legfontosabb célnak, ugyanakkor a közlemény is elismeri, hogy a szabályozás és az adminisztratív költségek csökkentése nehéz feladat, mivel az intézkedések többségét specifikus okok miatt vezették be. „Céljuk a piaci hiányosságok korrekciója, a piaci résztvevők megóvása, vagy a döntéshozók számára információk szolgáltatása” (10). Számos uniós érintett érvelne amellett, hogy a szóban forgó szabályozások által alátámasztott szociális védelem a közösségi vívmányok egyik központi eleme. A hasonló szabályozások összeadódó hatása azonban még így is számottevő gazdasági költségekkel jár.

| 7.7 | A brit székhelyű Jobb jogalkotás munkacsoport szerint – amelyet a Holland Központi Tervezési Iroda (CPB) tanulmánya is megerősít – e költségek a GDP 3-4 %-át tehetik ki (11). A becslések alapján az adminisztratív terhekhez kapcsolódó költségek 25 %-os csökkentése az EU-ban első lépésben a valós GDP 1 %-os növekedését eredményezné. A hosszú távú hatások ennél is jelentősebbek lennének. E költségek csökkentése igen kívánatos cél, azonban nincs jele annak, hogy ebből a kezdeményezésből lesz valami. Mivel azonban az EU intézményei nagy figyelmet szentelnek a piaci hiányosságoknak, a hasonló törekvések sikere valószínűtlen. Az EGSZB – mivel a piaci résztvevőknek minden védelmet meg kíván adni – nem valószínű, hogy támogatná az adminisztratív terhek bármely jelentős mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

7.7

A brit székhelyű Jobb jogalkotás munkacsoport szerint – amelyet a Holland Központi Tervezési Iroda (CPB) tanulmánya is megerősít – e költségek a GDP 3-4 %-át tehetik ki (11). A becslések alapján az adminisztratív terhekhez kapcsolódó költségek 25 %-os csökkentése az EU-ban első lépésben a valós GDP 1 %-os növekedését eredményezné. A hosszú távú hatások ennél is jelentősebbek lennének. E költségek csökkentése igen kívánatos cél, azonban nincs jele annak, hogy ebből a kezdeményezésből lesz valami. Mivel azonban az EU intézményei nagy figyelmet szentelnek a piaci hiányosságoknak, a hasonló törekvések sikere valószínűtlen. Az EGSZB – mivel a piaci résztvevőknek minden védelmet meg kíván adni – nem valószínű, hogy támogatná az adminisztratív terhek bármely jelentős mértékű csökkentését.

| 7.8 | A munkaerő-piaci struktúrák jelentős hatással vannak a munkaerő átcsoportosítására. A piaci reformok termelékenységre és foglalkoztatásra tett hatása jelentősebb a rugalmas munkaerőpiacok esetében. Bár nem léteznek megbízható tanulmányok a munkaerőpiac rugalmasságáról, a megfigyelési listán szereplő országok foglalkoztatási szintjén bizonyosan lemérhető, hogy a foglalkoztatásra vonatkozó jogszabályaik mennyire képesek a szerkezetátalakításhoz való alkalmazkodásra. |
| --- | --- |

7.8

A munkaerő-piaci struktúrák jelentős hatással vannak a munkaerő átcsoportosítására. A piaci reformok termelékenységre és foglalkoztatásra tett hatása jelentősebb a rugalmas munkaerőpiacok esetében. Bár nem léteznek megbízható tanulmányok a munkaerőpiac rugalmasságáról, a megfigyelési listán szereplő országok foglalkoztatási szintjén bizonyosan lemérhető, hogy a foglalkoztatásra vonatkozó jogszabályaik mennyire képesek a szerkezetátalakításhoz való alkalmazkodásra.

| 7.9 | A munkahelyek védelmét szolgáló jogszabályok az EU-ban érthető módon vitatottak. Az állandó szerződések nyújtotta védelem módosítása helyett sok tagállam inkább – párhuzamosan – ideiglenes munkaszerződéseket vezetett be. Az ideiglenes munkaszerződések fontos tényezőt jelentettek a 4. táblázatban ismertetett foglalkoztatási növekedés szempontjából. Bár az adatokból nem derül ki az aktuális teljes munkaidős foglalkoztatottság mértéke, a foglalkoztatás növekedésének mértéke biztató, és a strukturális munkanélküliség csökkenőben van. |
| --- | --- |

7.9

A munkahelyek védelmét szolgáló jogszabályok az EU-ban érthető módon vitatottak. Az állandó szerződések nyújtotta védelem módosítása helyett sok tagállam inkább – párhuzamosan – ideiglenes munkaszerződéseket vezetett be. Az ideiglenes munkaszerződések fontos tényezőt jelentettek a 4. táblázatban ismertetett foglalkoztatási növekedés szempontjából. Bár az adatokból nem derül ki az aktuális teljes munkaidős foglalkoztatottság mértéke, a foglalkoztatás növekedésének mértéke biztató, és a strukturális munkanélküliség csökkenőben van.

| 7.10 | Az átcsoportosítás optimalizálását szolgáló, kellően rugalmas munkaerő-piaci szabályozások esetében természetesen szükség van a piaci fennakadások enyhítésére is. Ezért az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki ezzel párhuzamosan megfelelő kísérő politikákat. A rugalmas biztonság szerepe alapvető ebben a folyamatban. Forrásokat kell rendelkezésre bocsátani annak érdekében, hogy az egész életen át tartó tanulás növelhesse az alkalmazkodóképességet és a foglalkoztathatóságot; a társadalombiztosítási rendszerek pedig ösztönözhessék a munkaerőpiacon való részvételt, és segíteniük kell az újbóli beilleszkedést; miközben a munkaerő-piaci politikáknak segíteniük kell az embereket a szerkezetátalakítások, illetve az új, biztonságos munkahelyek felé való átmenet során előforduló munka nélküli időszakok kezelésében. A hasonló politikák nélkülözhetetlenek, amennyiben a foglalkoztatás védelme fellazul. |
| --- | --- |

7.10

Az átcsoportosítás optimalizálását szolgáló, kellően rugalmas munkaerő-piaci szabályozások esetében természetesen szükség van a piaci fennakadások enyhítésére is. Ezért az EGSZB sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki ezzel párhuzamosan megfelelő kísérő politikákat. A rugalmas biztonság szerepe alapvető ebben a folyamatban. Forrásokat kell rendelkezésre bocsátani annak érdekében, hogy az egész életen át tartó tanulás növelhesse az alkalmazkodóképességet és a foglalkoztathatóságot; a társadalombiztosítási rendszerek pedig ösztönözhessék a munkaerőpiacon való részvételt, és segíteniük kell az újbóli beilleszkedést; miközben a munkaerő-piaci politikáknak segíteniük kell az embereket a szerkezetátalakítások, illetve az új, biztonságos munkahelyek felé való átmenet során előforduló munka nélküli időszakok kezelésében. A hasonló politikák nélkülözhetetlenek, amennyiben a foglalkoztatás védelme fellazul.

| 7.11 | Az átcsoportosítási politikák utolsó tényezője a pénzügyi piacok integrációja. Általában véve az EU pénzügyi rendszereinek nagyfokú széttöredezettsége a termelékenység és a foglalkoztatás gátjának tekinthető, különösen a kezdő vállalkozások vonatkozásában. E hiányosságokat a pénzügyi szolgáltatások irányelv orvosolja. A jelen véleménnyel párhuzamosan az EGSZB egy másik véleményt is kidolgoz a határokon átnyúló kockázatitőke-tevékenységről (12). A hatékony pénzügyi rendszer szerkezetátalakításban játszott szerepe az induló vállalkozások finanszírozásában mutatkozik meg a legegyértelműbben. |
| --- | --- |

7.11

Az átcsoportosítási politikák utolsó tényezője a pénzügyi piacok integrációja. Általában véve az EU pénzügyi rendszereinek nagyfokú széttöredezettsége a termelékenység és a foglalkoztatás gátjának tekinthető, különösen a kezdő vállalkozások vonatkozásában. E hiányosságokat a pénzügyi szolgáltatások irányelv orvosolja. A jelen véleménnyel párhuzamosan az EGSZB egy másik véleményt is kidolgoz a határokon átnyúló kockázatitőke-tevékenységről (12). A hatékony pénzügyi rendszer szerkezetátalakításban játszott szerepe az induló vállalkozások finanszírozásában mutatkozik meg a legegyértelműbben.

8.   Az államháztartás helyzetének javítása

| 8.1 | Az 5. táblázat a tagállamok pénzügyeire vonatkozó Eurostat-adatokat tartalmazza. Az euróövezet 12 országában az államadósság áltagos mértéke a GDP 68,8 %-a, ami mind az EMU 60 %-os konvergencia-célkitűzését, mind pedig az EU-15-ök (63,0), illetve az EU–25-ök átlagát (61,9) felülmúlja. Általában a megfigyelési lista országainak adóssága a GDP 50 %-a alatt marad, sok esetben jelentős mértékben. Az egyetlen kivétel Ausztria* (61,7 %). Továbbá a megfigyelési lista összes országa csökkenteni tudta államadósságát az 1999 és 2006 közötti időszakban. A csökkentés mértéke Írországban*, Hollandiában* és Svédországban* különösen látványos volt. A kontrollcsoportból csak Spanyolország államadóssága van a GDP 50 %-a alatt, miután az ország az elmúlt időszakban látványos javulást ért el. Olaszország (106,8 %) és Görögország (95,3) a sereghajtók. |
| --- | --- |

8.1

Az 5. táblázat a tagállamok pénzügyeire vonatkozó Eurostat-adatokat tartalmazza. Az euróövezet 12 országában az államadósság áltagos mértéke a GDP 68,8 %-a, ami mind az EMU 60 %-os konvergencia-célkitűzését, mind pedig az EU-15-ök (63,0), illetve az EU–25-ök átlagát (61,9) felülmúlja. Általában a megfigyelési lista országainak adóssága a GDP 50 %-a alatt marad, sok esetben jelentős mértékben. Az egyetlen kivétel Ausztria* (61,7 %). Továbbá a megfigyelési lista összes országa csökkenteni tudta államadósságát az 1999 és 2006 közötti időszakban. A csökkentés mértéke Írországban*, Hollandiában* és Svédországban* különösen látványos volt. A kontrollcsoportból csak Spanyolország államadóssága van a GDP 50 %-a alatt, miután az ország az elmúlt időszakban látványos javulást ért el. Olaszország (106,8 %) és Görögország (95,3) a sereghajtók.

| 8.2 | Az EU–15-ökben Belgium, Írország*, Spanyolország, Luxemburg, Hollandia*, Finnország*, Dánia* és Svédország* költségvetési mérlege pozitív. A többi országé negatív, a hiány azonban 3 % alatt marad, kivéve Olaszországot (–4,4 %) és Portugáliát (–3,9 %). Az új tagállamok közül Bulgária és Észtország* mérlege pozitív, míg Magyarország, Lengyelország és Szlovákia esetében a hiány 3 % fölött van. Ciprus és Szlovénia* csupán –1,2 %-os negatív mérleget mutatnak. A megfigyelési lista országai között az Egyesült Királyság, –2,7 %-kal, rossz úton halad. A kedvező gazdasági tevékenység éveiben elmulasztotta kiegyensúlyozni költségvetését, így vezető pozíciója veszélybe került. A kontrollcsoportban a spanyol teljesítmény emelkedik ki, míg Olaszország és Portugália megerősíti általánosan gyenge teljesítményét. |
| --- | --- |

8.2

Az EU–15-ökben Belgium, Írország*, Spanyolország, Luxemburg, Hollandia*, Finnország*, Dánia* és Svédország* költségvetési mérlege pozitív. A többi országé negatív, a hiány azonban 3 % alatt marad, kivéve Olaszországot (–4,4 %) és Portugáliát (–3,9 %). Az új tagállamok közül Bulgária és Észtország* mérlege pozitív, míg Magyarország, Lengyelország és Szlovákia esetében a hiány 3 % fölött van. Ciprus és Szlovénia* csupán –1,2 %-os negatív mérleget mutatnak. A megfigyelési lista országai között az Egyesült Királyság, –2,7 %-kal, rossz úton halad. A kedvező gazdasági tevékenység éveiben elmulasztotta kiegyensúlyozni költségvetését, így vezető pozíciója veszélybe került. A kontrollcsoportban a spanyol teljesítmény emelkedik ki, míg Olaszország és Portugália megerősíti általánosan gyenge teljesítményét.

| 8.3 | Az EU gazdaságáról kiadott éves jelentéseiben az EGSZB korábban is sürgette a szilárd államháztartási egyensúlyt. A megfigyelési lista és a kontrollcsoport országainak teljesítményét összevetve azt láthatjuk, hogy az államháztartás egyensúlya fontos komponense a tagállamok foglalkoztatási és termelékenységi teljesítményének. |
| --- | --- |

8.3

Az EU gazdaságáról kiadott éves jelentéseiben az EGSZB korábban is sürgette a szilárd államháztartási egyensúlyt. A megfigyelési lista és a kontrollcsoport országainak teljesítményét összevetve azt láthatjuk, hogy az államháztartás egyensúlya fontos komponense a tagállamok foglalkoztatási és termelékenységi teljesítményének.

| 8.4 | A megfigyelési lista és a kontrollcsoport viszonylagos teljesítményét összevetve felmerült az adók hatásának kérdése is. Az EU adószabályozásáról 2005-ben kiadott Eurostat-jelentés azt mutatja, hogy az átlagos adóráta a GDP %-ában kifejezve az EU–27-ekben 39,6 %-ot tett ki. Ez mintegy tizenhárom százalékponttal magasabb, mint az USA vagy Japán rátái. Az OECD nem uniós tagországai között egyedül Új-Zéland rendelkezik 35 % fölötti tényleges adórátával. Miután a tagállamok erőfeszítést tettek az adóterhek csökkentésére, a trend megfordult, és jelenleg az átlagos adóráta visszatért az 1995-ös szintre. |
| --- | --- |

8.4

A megfigyelési lista és a kontrollcsoport viszonylagos teljesítményét összevetve felmerült az adók hatásának kérdése is. Az EU adószabályozásáról 2005-ben kiadott Eurostat-jelentés azt mutatja, hogy az átlagos adóráta a GDP %-ában kifejezve az EU–27-ekben 39,6 %-ot tett ki. Ez mintegy tizenhárom százalékponttal magasabb, mint az USA vagy Japán rátái. Az OECD nem uniós tagországai között egyedül Új-Zéland rendelkezik 35 % fölötti tényleges adórátával. Miután a tagállamok erőfeszítést tettek az adóterhek csökkentésére, a trend megfordult, és jelenleg az átlagos adóráta visszatért az 1995-ös szintre.

| 8.5 | Az adóterhek tekintetében Svédország*, Dánia* és Finnország* szerepelnek az első öt között, Belgiummal és Franciaországgal együtt. Ausztria* és Szlovénia* a következő 5 között szerepelnek, Olaszországgal együtt. Hollandia* és az Egyesült Királyság* a 12., illetve 13. helyen állnak. Csak Észtország* (22.) és Írország* (23.) élvez számottevően alacsony adószintet. A kontrollcsoportban az olasz adóterhek alacsonyabbak, vagy azonosak a megfigyelési csoport öt országával. Spanyolország, Portugália és Görögország alacsonyabb adóterhekkel rendelkezik, mint a megfigyelési lista országai, Írország és Észtország kivételével. Első látásra semmilyen érv nem szól amellett, hogy a kontrollcsoport országai túlzott adóterhektől szenvednének. |
| --- | --- |

8.5

Az adóterhek tekintetében Svédország*, Dánia* és Finnország* szerepelnek az első öt között, Belgiummal és Franciaországgal együtt. Ausztria* és Szlovénia* a következő 5 között szerepelnek, Olaszországgal együtt. Hollandia* és az Egyesült Királyság* a 12., illetve 13. helyen állnak. Csak Észtország* (22.) és Írország* (23.) élvez számottevően alacsony adószintet. A kontrollcsoportban az olasz adóterhek alacsonyabbak, vagy azonosak a megfigyelési csoport öt országával. Spanyolország, Portugália és Görögország alacsonyabb adóterhekkel rendelkezik, mint a megfigyelési lista országai, Írország és Észtország kivételével. Első látásra semmilyen érv nem szól amellett, hogy a kontrollcsoport országai túlzott adóterhektől szenvednének.

| 8.6 | Az EU-ban magasabb az adószint, mint a versenytárs régiókban. A konkrét tagállami adórendszereket jelentős mértékben befolyásolja a szociális biztonságra fordított pénz. Tisztán közösségi szemszögből nézve nehéz az adócsökkentés mellett érvelni, miközben a vezető uniós gazdaságoknál tapasztalható a legmagasabb adószint. Ugyanakkor globális szemszögből szemlélve a versenytárs régiók adószintje alacsonyabb, és valószínűsíthető, hogy ez hozzájárul innovációjuk és vállalkozásaik magas szintjéhez. |
| --- | --- |

8.6

Az EU-ban magasabb az adószint, mint a versenytárs régiókban. A konkrét tagállami adórendszereket jelentős mértékben befolyásolja a szociális biztonságra fordított pénz. Tisztán közösségi szemszögből nézve nehéz az adócsökkentés mellett érvelni, miközben a vezető uniós gazdaságoknál tapasztalható a legmagasabb adószint. Ugyanakkor globális szemszögből szemlélve a versenytárs régiók adószintje alacsonyabb, és valószínűsíthető, hogy ez hozzájárul innovációjuk és vállalkozásaik magas szintjéhez.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Európai Reformközpont: VIII. Lisszaboni eredménytábla. Felkészült-e Európa egy gazdasági viharra? (2008. február).

1

(2)  A csillaggal jelölt tagországok szerepelnek a legjobban teljesítő országok 4.9. pontban részletezett megfigyelési listáján.

2

(3)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: Foglalkoztatás, gazdasági reform és társadalmi kohézió – úton az innováció és a tudás Európája felé (Lisszaboni Csúcstalálkozó – 2000. március), HL C 117., 2000.4.26., 62. o., 2.16. pont.

3

(4)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: Átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások és gazdasági kormányzás – A gazdaságpolitikák jobb összehangolásának feltételei Európában, HL C 324., 2006.12.30., 49. o.

4

(5)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: Átfogó gazdaságpolitikai iránymutatás 2005–2008, HL C 88., 2006.4.11., 76. o.

5

(6)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: Átfogó gazdaságpolitikai iránymutatás 2003–2005, HL C 80., 2004.3.30., 120. o.

6

(7)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a következő tárgyban: Az adókedvezményeknek a K+F érdekében történő hatékonyabb felhasználása, HL C 10., 2008.1.15., 83. o.

7

(8)  A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Jelentés a belső gáz- és villamosenergia-piac létrehozása terén elért haladásról – COM (2005) 568 végleges, 2005.11.15.

8

Jelentés a belső gáz- és villamosenergia-piac létrehozása terén elért haladásról

(9)  A földgázpiaci adatok Németország esetében nem állnak rendelkezésre.

9

(10)  Európa termelékenységi határának elmozdítása – az EU 2007-es gazdasági felülvizsgálata, az Európai Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága, 136. o.

10

(11)  Európa termelékenységi határának elmozdítása – az EU 2007-es gazdasági felülvizsgálata, az Európai Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága, 137. o.

11

(12)  A kockázatitőke-alapok határokon átívelő befektetéseit korlátozó akadályok felszámolása (INT/404).

12

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/139 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/139

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A visszaélések elleni szabályok végrehajtása a közvetlen adók területén – az Európai Unión belül és a harmadik országok felé irányuló kapcsolatokban

COM(2007) 785 végleges

(2009/C 77/29)

2007. december 10-én az Európai Bizottság úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – A visszaélések elleni szabályok végrehajtása a közvetlen adók területén – az Európai Unión belül és a harmadik országok felé irányuló kapcsolatokban

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekció 2008. július 14-én elfogadta véleményét. (Előadó: Umberto BURANI.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott 447. plenáris ülésén egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az Európai Bizottság dokumentumának célja, hogy megteremtse a tagállamok közötti, a határokon átnyúló tevékenységek közvetlen adóztatásáról szóló párbeszéd alapjait. Különösen a visszaélések elleni intézkedésekkel kapcsolatban javasolja összehangolt megoldások keresését, amely egy olyan terület, ahol a különböző hivatalok között hiányos az együttműködés, és a megoldások pusztán nemzeti megközelítéseken alapulnak. |
| --- | --- |

1.1

Az Európai Bizottság dokumentumának célja, hogy megteremtse a tagállamok közötti, a határokon átnyúló tevékenységek közvetlen adóztatásáról szóló párbeszéd alapjait. Különösen a visszaélések elleni intézkedésekkel kapcsolatban javasolja összehangolt megoldások keresését, amely egy olyan terület, ahol a különböző hivatalok között hiányos az együttműködés, és a megoldások pusztán nemzeti megközelítéseken alapulnak.

| 1.2 | Az EGSZB üdvözli a kezdeményezést – amely egyébiránt már régóta váratott magára – főként azért, mert az – legalábbis a szándék szerint – egy szinte közösségi jogszabálygyűjtemény létrehozásához vezetne, amely az Európai Bíróság számos ítéletén alapul. A Bíróság által vizsgált esetek széles skálán helyezkednek el, ezért jó referenciakeretet teremtenek a nemzeti pénzügyi hatóságok számára, amelyeknek azonban nem biztos, hogy szándékában áll visszanyúlni ezekhez. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB üdvözli a kezdeményezést – amely egyébiránt már régóta váratott magára – főként azért, mert az – legalábbis a szándék szerint – egy szinte közösségi jogszabálygyűjtemény létrehozásához vezetne, amely az Európai Bíróság számos ítéletén alapul. A Bíróság által vizsgált esetek széles skálán helyezkednek el, ezért jó referenciakeretet teremtenek a nemzeti pénzügyi hatóságok számára, amelyeknek azonban nem biztos, hogy szándékában áll visszanyúlni ezekhez.

| 1.3 | Kiindulási alapként a tagállamoknak meg kellene egyezniük abban, hogy mit tekintenek visszaélésnek, valamint hogyan különböztetik meg az adócsalást és az adóelkerülést. Az EGSZB kiemeli a Bíróság ítéleteinek fontosságát, amelyek szerint az első esetben bűncselekményről van szó, míg a második esetben különbséget kell tenni: az adóelkerülés csak abban az esetben bűncselekmény, ha „teljesen mesterséges megállapodásokon” alapul, vagyis fiktív helyzeteket teremt. A jogsértő tevékenységek kategóriájában az olyan vállalkozások létrehozása sem tartozik bele, amelyek célja a más országoknak szánt állami segélyek felhasználása. Amennyiben ezek nincsenek összhangban az EK-Szerződéssel, a torzulást más eszközökkel kell leküzdeni, a forrásnál és az egyéni szereplők bevonása nélkül. |
| --- | --- |

1.3

Kiindulási alapként a tagállamoknak meg kellene egyezniük abban, hogy mit tekintenek visszaélésnek, valamint hogyan különböztetik meg az adócsalást és az adóelkerülést. Az EGSZB kiemeli a Bíróság ítéleteinek fontosságát, amelyek szerint az első esetben bűncselekményről van szó, míg a második esetben különbséget kell tenni: az adóelkerülés csak abban az esetben bűncselekmény, ha „teljesen mesterséges megállapodásokon” alapul, vagyis fiktív helyzeteket teremt. A jogsértő tevékenységek kategóriájában az olyan vállalkozások létrehozása sem tartozik bele, amelyek célja a más országoknak szánt állami segélyek felhasználása. Amennyiben ezek nincsenek összhangban az EK-Szerződéssel, a torzulást más eszközökkel kell leküzdeni, a forrásnál és az egyéni szereplők bevonása nélkül.

| 1.4 | Kiemelt fontosságú szempont az alultőkésítés, vagyis pénzügyi eszközök nyújtása külföldi leányvállalatoknak tőkenövelés helyett. Ebben a tekintetben nagy a szubjektivitás a hivatalok részéről, a pénzintézetek esetében különösen nehéz a döntés. |
| --- | --- |

1.4

Kiemelt fontosságú szempont az alultőkésítés, vagyis pénzügyi eszközök nyújtása külföldi leányvállalatoknak tőkenövelés helyett. Ebben a tekintetben nagy a szubjektivitás a hivatalok részéről, a pénzintézetek esetében különösen nehéz a döntés.

| 1.5 | Félretéve az esetjogot, amellyel kapcsolatban utalunk a vélemény szövegére, az EGSZB felhívja a figyelmet néhány alapelvre, amelyekben a tagállamoknak meg kellene állapodniuk, és lehetőleg mihamarabb be kellene vezetniük. Elsősorban egyensúlyt kellene találni az állam és az adóalany érdekei között, melynek során a „a teljesen mesterséges megállapodások” megítélésekor az arányosság elvét kellene alkalmazni. Ebből következően a bizonyítási teher egyenlő elosztásával kapcsolatos jogszabályokra van szükség, de főként olyan szabályokra is, amelyek a bizonyítékok adóhatóságok általi megszerzésének módját szabályozzák a törvények figyelembevételével. |
| --- | --- |

1.5

Félretéve az esetjogot, amellyel kapcsolatban utalunk a vélemény szövegére, az EGSZB felhívja a figyelmet néhány alapelvre, amelyekben a tagállamoknak meg kellene állapodniuk, és lehetőleg mihamarabb be kellene vezetniük. Elsősorban egyensúlyt kellene találni az állam és az adóalany érdekei között, melynek során a „a teljesen mesterséges megállapodások” megítélésekor az arányosság elvét kellene alkalmazni. Ebből következően a bizonyítási teher egyenlő elosztásával kapcsolatos jogszabályokra van szükség, de főként olyan szabályokra is, amelyek a bizonyítékok adóhatóságok általi megszerzésének módját szabályozzák a törvények figyelembevételével.

| 1.6 | Az EGSZB végül úgy véli, hogy egy ilyen sokrétű és összetett területen szükség van a jó szándékra és az együttműködési szellemre a tagállamok részéről, amelyek egyensúlyt kell, hogy találjanak pénzügyeik védelmére vonatkozó érdekük, valamint a polgárok központi szerepe és jogainak figyelembe vétele között. Ezzel egyidejűleg kötelességének tekinti, hogy kiemelje a pénzügyi hatóságok szerepét a nem csak az adócsalások, hanem – és főként – a bűncselekményeket elfedni hivatott fiktív (sőt néha valós) szervezetek elleni küzdelem területén is. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB végül úgy véli, hogy egy ilyen sokrétű és összetett területen szükség van a jó szándékra és az együttműködési szellemre a tagállamok részéről, amelyek egyensúlyt kell, hogy találjanak pénzügyeik védelmére vonatkozó érdekük, valamint a polgárok központi szerepe és jogainak figyelembe vétele között. Ezzel egyidejűleg kötelességének tekinti, hogy kiemelje a pénzügyi hatóságok szerepét a nem csak az adócsalások, hanem – és főként – a bűncselekményeket elfedni hivatott fiktív (sőt néha valós) szervezetek elleni küzdelem területén is.

2.   Bevezetés

| 2.1 | Ahogyan azt 2006-ben bejelentette (1), az Európai Bizottság megkezdte a tagállamok közvetlen adórendszereinek koordinációját. A probléma viszonylag világosan jelentkezik: amennyiben olyan adóintézkedéseket alkalmazunk, amelyek kiterjednek az adófizetők határokon átnyúló tevékenységeire, minden nemzeti szintű hatóságnak biztosítania kell saját országában a megfelelő bevételeket, de a rendszerek különbözősége értelmezési és alkalmazási különbségekhez vezethet más hatóságok részéről. Az adófizetők annak érdekében, hogy teljesen vagy részlegesen elkerüljék kötelezettségeiket, visszaélhetnek ezekkel a különbségekkel. Másrészt el kell kerülni a kettős adóztatás eseteit. |
| --- | --- |

2.1

Ahogyan azt 2006-ben bejelentette (1), az Európai Bizottság megkezdte a tagállamok közvetlen adórendszereinek koordinációját. A probléma viszonylag világosan jelentkezik: amennyiben olyan adóintézkedéseket alkalmazunk, amelyek kiterjednek az adófizetők határokon átnyúló tevékenységeire, minden nemzeti szintű hatóságnak biztosítania kell saját országában a megfelelő bevételeket, de a rendszerek különbözősége értelmezési és alkalmazási különbségekhez vezethet más hatóságok részéről. Az adófizetők annak érdekében, hogy teljesen vagy részlegesen elkerüljék kötelezettségeiket, visszaélhetnek ezekkel a különbségekkel. Másrészt el kell kerülni a kettős adóztatás eseteit.

| 2.2 | Ezen esetek elkerülése érdekében a tagállamok legnagyobb része több visszaélés elleni szabályt fogadott el: olyan általános vagy időnként speciális jellegű szabályokról van itt szó, amelyek országonként eltérnek. Ilyen esetekben előfordulhat – és elő is fordul –, hogy jogvitákra kerül sor az adófizetőkkel, illetve esetenként a tagállamok között is. Az Európai Bíróság, amelyet felkértek, hogy több egyedi esetben mondjon ítéletet, olyan ítéleteket hozott, amelyek egységes vonatkozó uniós jogszabályok híján hasznos jogi vezérelvet jelentenek az Európai Bizottság részére. Az Európai Bizottság a vizsgált közlemény elkészítése során ezekre az ítéletekre támaszkodott. |
| --- | --- |

2.2

Ezen esetek elkerülése érdekében a tagállamok legnagyobb része több visszaélés elleni szabályt fogadott el: olyan általános vagy időnként speciális jellegű szabályokról van itt szó, amelyek országonként eltérnek. Ilyen esetekben előfordulhat – és elő is fordul –, hogy jogvitákra kerül sor az adófizetőkkel, illetve esetenként a tagállamok között is. Az Európai Bíróság, amelyet felkértek, hogy több egyedi esetben mondjon ítéletet, olyan ítéleteket hozott, amelyek egységes vonatkozó uniós jogszabályok híján hasznos jogi vezérelvet jelentenek az Európai Bizottság részére. Az Európai Bizottság a vizsgált közlemény elkészítése során ezekre az ítéletekre támaszkodott.

| 2.3 | A közlemény „arra törekszik, hogy keretet adjon a tagállamokkal és más érdekeltekkel folytatandó további eszmecserének annak érdekében, hogy az említett területre nézve feltárják az egyeztetett megoldások lehetőségeit”. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy sürgősen szükség van a megfelelő egyensúly megtalálására „a visszaélések leküzdésére irányuló közérdek, továbbá az Európai Unión belüli határokon átnyúló tevékenységekkel szembeni aránytalan korlátozások elkerülésére irányuló törekvés között”. Ezenkívül a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok esetében koordinálni kellene a visszaélések elleni intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

2.3

A közlemény „arra törekszik, hogy keretet adjon a tagállamokkal és más érdekeltekkel folytatandó további eszmecserének annak érdekében, hogy az említett területre nézve feltárják az egyeztetett megoldások lehetőségeit”. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy sürgősen szükség van a megfelelő egyensúly megtalálására „a visszaélések leküzdésére irányuló közérdek, továbbá az Európai Unión belüli határokon átnyúló tevékenységekkel szembeni aránytalan korlátozások elkerülésére irányuló törekvés között”. Ezenkívül a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok esetében koordinálni kellene a visszaélések elleni intézkedések alkalmazását.

| 2.4 | Az Európai Bizottság célja, hogy az érintett felek részvételével vitát kezdeményezzen a tagállamok között ezekről a kérdésekről annak érdekében, hogy közös következtetésekre jussunk, amelyek a szabályok és eljárások önkéntes összehangolásához vezetnek. Itt nem – rövid távon túl nehezen megvalósítható – harmonizációról van szó, sem pedig gyakorlatilag előírhatatlan jogi intézkedésekről. |
| --- | --- |

2.4

Az Európai Bizottság célja, hogy az érintett felek részvételével vitát kezdeményezzen a tagállamok között ezekről a kérdésekről annak érdekében, hogy közös következtetésekre jussunk, amelyek a szabályok és eljárások önkéntes összehangolásához vezetnek. Itt nem – rövid távon túl nehezen megvalósítható – harmonizációról van szó, sem pedig gyakorlatilag előírhatatlan jogi intézkedésekről.

3.   A közlemény lényegi tartalma

| 3.1 | Az európai bizottsági közlemény célja elsősorban a tárgyhoz tartozó terminológia és az azt szabályozó keret meghatározása az Európai Bírósági ítéletek alapján, amelyek meghatároztak bizonyos vezérelveket. Elsőként a visszaélés fogalmát határozza meg: „visszaélés csak akkor állapítható meg, ha a vonatkozó közösségi szabályokban előírt követelmények formális betartása ellenére a szabályozás célja nem valósul meg, és a jogaival visszaélő szándéka arra irányul, hogy valamely előnyhöz az annak alapjául szolgáló körülmények mesterséges előidézésével jusson” (2). Megkülönböztetetten kezeli az adóelkerülést, amelyet az „érintett tagállam jogszabályainak kijátszását célzó teljesen mesterséges megállapodás[ként]” határoz meg. |
| --- | --- |

3.1

Az európai bizottsági közlemény célja elsősorban a tárgyhoz tartozó terminológia és az azt szabályozó keret meghatározása az Európai Bírósági ítéletek alapján, amelyek meghatároztak bizonyos vezérelveket. Elsőként a visszaélés fogalmát határozza meg: „visszaélés csak akkor állapítható meg, ha a vonatkozó közösségi szabályokban előírt követelmények formális betartása ellenére a szabályozás célja nem valósul meg, és a jogaival visszaélő szándéka arra irányul, hogy valamely előnyhöz az annak alapjául szolgáló körülmények mesterséges előidézésével jusson” (2). Megkülönböztetetten kezeli az adóelkerülést, amelyet az „érintett tagállam jogszabályainak kijátszását célzó teljesen mesterséges megállapodás[ként]” határoz meg.

| 3.2 | Egy másik vezérelv, hogy „az adóelkerülés és más visszaélések megelőzése iránti igény minősülhet olyan közérdekhez kapcsolódó nyomós oknak, amely indokolhatja az alapvető szabadságok korlátozását”. Mindazonáltal a törvényesség alapfeltétele, hogy ezek a restriktív szabályok figyelembe vegyék az arányosság elvét; ezeknek a szabályoknak ezenkívül
  a teljesen mesterséges megállapodások megelőzésére

  kell irányulniuk. |
| --- | --- |

3.2

Egy másik vezérelv, hogy „az adóelkerülés és más visszaélések megelőzése iránti igény minősülhet olyan közérdekhez kapcsolódó nyomós oknak, amely indokolhatja az alapvető szabadságok korlátozását”. Mindazonáltal a törvényesség alapfeltétele, hogy ezek a restriktív szabályok figyelembe vegyék az arányosság elvét; ezeknek a szabályoknak ezenkívül
  a teljesen mesterséges megállapodások megelőzésére

  kell irányulniuk.

| 3.3 | Az Európai Bíróság pontos kritériumokat határozott meg a nem teljesen mesterséges megállapodások azonosítása érdekében: leányvállalat másik tagállamban történő létrehozása önmagában nem jelent adóelkerülést, még akkor sem, ha az adóalany a más tagállamban található másodlagos telephelyen folytatott tevékenységet saját tagállama területén is folytathatná. Az a tény sem elégséges érv ehhez, ha a leányvállalat létrehozásának helyére vonatkozó döntésben adózási szempontok is szerepet játszottak: visszaélés hiányában teljesen törvényes egy másik tagállam kedvezőbb adóterheinek kihasználása. Végül pedig szintén nem tartozik a meghatározás hatókörébe az olyan leányvállalat létrehozása, melynek célja, hogy hasznot húzzon a valamely más tagállam által nyújtott állami támogatásokból: a Szerződéssel inkompatibilis állami támogatásokból adódó torzulásokat a forrásuknál kell visszaszorítani más eszközök által, de ez nem teszi lehetővé a káros hatások leküzdését célzó egyoldalú intézkedések elfogadását. |
| --- | --- |

3.3

Az Európai Bíróság pontos kritériumokat határozott meg a nem teljesen mesterséges megállapodások azonosítása érdekében: leányvállalat másik tagállamban történő létrehozása önmagában nem jelent adóelkerülést, még akkor sem, ha az adóalany a más tagállamban található másodlagos telephelyen folytatott tevékenységet saját tagállama területén is folytathatná. Az a tény sem elégséges érv ehhez, ha a leányvállalat létrehozásának helyére vonatkozó döntésben adózási szempontok is szerepet játszottak: visszaélés hiányában teljesen törvényes egy másik tagállam kedvezőbb adóterheinek kihasználása. Végül pedig szintén nem tartozik a meghatározás hatókörébe az olyan leányvállalat létrehozása, melynek célja, hogy hasznot húzzon a valamely más tagállam által nyújtott állami támogatásokból: a Szerződéssel inkompatibilis állami támogatásokból adódó torzulásokat a forrásuknál kell visszaszorítani más eszközök által, de ez nem teszi lehetővé a káros hatások leküzdését célzó egyoldalú intézkedések elfogadását.

| 3.4 | Az Európai Bíróság mindazonáltal meghatározta ezen elvek tágabb értelmezésének határait: nem lehet alkalmazni azokat visszaéléssel összefüggő speciális jellemző esetén, mint a „postafiók”-leányvállalat (fantomcég) vagy „fedővállalkozás” létrehozása, illetve ha a különböző tagállamokban létrehozott kapcsolt vállalkozások esetében a pénzügyi tranzakciók általános feltételei eltérnek azoktól, amelyekben egymástól független vállalkozások állapodtak volna meg. Az a kritérium kerül tehát alkalmazásra, amely szerint a tartalom fontosabb a formánál. |
| --- | --- |

3.4

Az Európai Bíróság mindazonáltal meghatározta ezen elvek tágabb értelmezésének határait: nem lehet alkalmazni azokat visszaéléssel összefüggő speciális jellemző esetén, mint a „postafiók”-leányvállalat (fantomcég) vagy „fedővállalkozás” létrehozása, illetve ha a különböző tagállamokban létrehozott kapcsolt vállalkozások esetében a pénzügyi tranzakciók általános feltételei eltérnek azoktól, amelyekben egymástól független vállalkozások állapodtak volna meg. Az a kritérium kerül tehát alkalmazásra, amely szerint a tartalom fontosabb a formánál.

| 3.5 | Az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a fent említett kritériumok konkrét esetekre vonatkoznak, de hasznos lenne megvizsgálni különböző üzleti tevékenységekre és szervezeti formákra való gyakorlati alkalmazhatóságukat. |
| --- | --- |

3.5

Az Európai Bizottság megjegyzi, hogy a fent említett kritériumok konkrét esetekre vonatkoznak, de hasznos lenne megvizsgálni különböző üzleti tevékenységekre és szervezeti formákra való gyakorlati alkalmazhatóságukat.

| 3.6 | Az arányossággal kapcsolatban az Európai Bíróság megállapítja, hogy a tagállamok elfogadhatnak biztonsági kritériumokat (ún. „veszélyeztetett” tevékenységeket), vagyis külön követelményeket állapíthatnak meg azokra a helyzetekre, amelyek esetében nagyobb a visszaélés valószínűsége: ésszerű vélelmek felállításával mind az adóalanyok jogbiztonsága, mind az adóhatóságok munkájának megkönnyítése biztosítható. |
| --- | --- |

3.6

Az arányossággal kapcsolatban az Európai Bíróság megállapítja, hogy a tagállamok elfogadhatnak biztonsági kritériumokat (ún. „veszélyeztetett” tevékenységeket), vagyis külön követelményeket állapíthatnak meg azokra a helyzetekre, amelyek esetében nagyobb a visszaélés valószínűsége: ésszerű vélelmek felállításával mind az adóalanyok jogbiztonsága, mind az adóhatóságok munkájának megkönnyítése biztosítható.

| 3.7 | Az Európai Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy szükség van az igazságosság kritériumainak meghatározására: a bizonyítás terhét nem viselheti kizárólag az adóalany, akinek képesnek kell lennie megvédeni magát anélkül, hogy túlzott adminisztratív terhek nehezednének rá, és aki számára szavatolni kellene, hogy az illetékes adóhatóság minősítésre vonatkozó döntése független bíróság előtt megtámadható legyen. Ezenfelül az adóköteles jövedelemnek a visszaélés-ellenes szabályok alkalmazásának fényében történő vizsgálatának a teljesen mesterséges megállapodásból származó bevételekre kell korlátozódnia. A vállalkozáscsoporton belüli ügyleteket a tisztességes versenyfeltételek elvének fényében kellene vizsgálni („függetlenség elve”). Ezek a kritériumok azonban nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy szankciókat alkalmazhassanak azok ellen az adófizetők ellen, akik visszaélésekhez folyamodtak az adóelkerülés érdekében. |
| --- | --- |

3.7

Az Európai Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy szükség van az igazságosság kritériumainak meghatározására: a bizonyítás terhét nem viselheti kizárólag az adóalany, akinek képesnek kell lennie megvédeni magát anélkül, hogy túlzott adminisztratív terhek nehezednének rá, és aki számára szavatolni kellene, hogy az illetékes adóhatóság minősítésre vonatkozó döntése független bíróság előtt megtámadható legyen. Ezenfelül az adóköteles jövedelemnek a visszaélés-ellenes szabályok alkalmazásának fényében történő vizsgálatának a teljesen mesterséges megállapodásból származó bevételekre kell korlátozódnia. A vállalkozáscsoporton belüli ügyleteket a tisztességes versenyfeltételek elvének fényében kellene vizsgálni („függetlenség elve”). Ezek a kritériumok azonban nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy szankciókat alkalmazhassanak azok ellen az adófizetők ellen, akik visszaélésekhez folyamodtak az adóelkerülés érdekében.

| 3.8 | Az általános elvek meghatározása után az Európai Bizottság dokumentuma a szabályok konkrét alkalmazását tárgyalja. A „Részletes megjegyzések” fejezet több ízben is visszatér ennek a résznek a tartalmára (lásd lentebb). |
| --- | --- |

3.8

Az általános elvek meghatározása után az Európai Bizottság dokumentuma a szabályok konkrét alkalmazását tárgyalja. A „Részletes megjegyzések” fejezet több ízben is visszatér ennek a résznek a tartalmára (lásd lentebb).

4.   Általános megjegyzések

| 4.1 | Az EGSZB kifejezetten üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amelynek elsődleges célja a jogszabályok és eljárások koordinációja anélkül, hogy engedne a felső szintű beavatkozás kísértésének, egy olyan reális megközelítés alapján, amely figyelembe veszi a Szerződés szabályait, de a tagállamok érzékenységeit is, másrészt egyensúlyt kíván teremteni a „közérdek” (minden tagállam érdeke) és az „aránytalan korlátozások elkerülésének szükségessége” között a belső piacon. |
| --- | --- |

4.1

Az EGSZB kifejezetten üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amelynek elsődleges célja a jogszabályok és eljárások koordinációja anélkül, hogy engedne a felső szintű beavatkozás kísértésének, egy olyan reális megközelítés alapján, amely figyelembe veszi a Szerződés szabályait, de a tagállamok érzékenységeit is, másrészt egyensúlyt kíván teremteni a „közérdek” (minden tagállam érdeke) és az „aránytalan korlátozások elkerülésének szükségessége” között a belső piacon.

| 4.1.1 | Az EGSZB a maga részéről azt ajánlja, hogy vegyék figyelembe a polgár, illetve az adófizető központi szerepét: a koordináció során elsődlegesen vele szemben kell igazságosságra törekedni. Olyan szabály ez, amely úgy tűnik, befolyásolja az Európai Bíróság ítéleteit, azonban a gyakorlatban nem mindig egyértelmű. |
| --- | --- |

4.1.1

Az EGSZB a maga részéről azt ajánlja, hogy vegyék figyelembe a polgár, illetve az adófizető központi szerepét: a koordináció során elsődlegesen vele szemben kell igazságosságra törekedni. Olyan szabály ez, amely úgy tűnik, befolyásolja az Európai Bíróság ítéleteit, azonban a gyakorlatban nem mindig egyértelmű.

| 4.2 | Úgy tűnik, az EGSZB aggodalmait osztja az Európai Bíróság és az Európai Bizottság is: amikor az arányosság elvéről beszél (lásd a vélemény 3.2. pontját), amelyet a túlságosan korlátozó szabályok elkerülése érdekében kell elfogadni a „teljesen mesterséges megállapodások” esetében (vö. a 3.3. ponttal), egyértelmű, hogy nem elméleti esetekre hivatkozik. A szabályokat sokszor megsértik, amelyek közül vélhetőleg nem minden eset kerül napvilágra, de sok olyan eset is van, amikor a külföldi leányvállalatok legitimitása válik kétségessé vagy kifogásolhatóvá. Amennyiben az adóhatóságok elfogadnák az Európai Bíróság ítéleteiben szereplő elveket, a vállalkozások olyan környezetben tevékenykedhetnének, amelyet a jogbiztonság jellemez, a túlzott formalitások és a kettős adóztatás veszélye nélkül. |
| --- | --- |

4.2

Úgy tűnik, az EGSZB aggodalmait osztja az Európai Bíróság és az Európai Bizottság is: amikor az arányosság elvéről beszél (lásd a vélemény 3.2. pontját), amelyet a túlságosan korlátozó szabályok elkerülése érdekében kell elfogadni a „teljesen mesterséges megállapodások” esetében (vö. a 3.3. ponttal), egyértelmű, hogy nem elméleti esetekre hivatkozik. A szabályokat sokszor megsértik, amelyek közül vélhetőleg nem minden eset kerül napvilágra, de sok olyan eset is van, amikor a külföldi leányvállalatok legitimitása válik kétségessé vagy kifogásolhatóvá. Amennyiben az adóhatóságok elfogadnák az Európai Bíróság ítéleteiben szereplő elveket, a vállalkozások olyan környezetben tevékenykedhetnének, amelyet a jogbiztonság jellemez, a túlzott formalitások és a kettős adóztatás veszélye nélkül.

| 4.3 | Teljesen egyet lehet érteni az Európai Bizottság (3.5. pontban szereplő) észrevételével, mely szerint a jogszerű és a jogszerűtlen esetek spektruma túlságosan összetett ahhoz, hogy általános jellegű elvek alapjául szolgálhasson, emiatt ezek gyakorlati alkalmazásának vizsgálatára lenne szükség különböző tevékenységek és vállalati struktúrák esetében. Mindazonáltal az egyedi esetek megvizsgálása az Európai Bíróság ítéleteinek fényében lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy ők maguk előzetes értékelést végezzenek annak lehetőségéről, hogy az általuk külföldön létrehozni kívánt leányvállalatokkal kapcsolatos döntéseik esetleg ellenállásba ütköznek. Ez természeten azt feltételezi, hogy a hatóságok összehangolják eljárásmódjukat az Európai Bíróság ítéleteivel, annak lehetősége mellett, hogy hozzáigazítsák azt az egyes esetekhez. „Eseti alapon” lehetséges lenne az egyes esetek igazságos értékelése, és elkerülhető lenne a standardizált megoldások „a tartalom fontosabb a formánál” elv alapján történő alkalmazása. |
| --- | --- |

4.3

Teljesen egyet lehet érteni az Európai Bizottság (3.5. pontban szereplő) észrevételével, mely szerint a jogszerű és a jogszerűtlen esetek spektruma túlságosan összetett ahhoz, hogy általános jellegű elvek alapjául szolgálhasson, emiatt ezek gyakorlati alkalmazásának vizsgálatára lenne szükség különböző tevékenységek és vállalati struktúrák esetében. Mindazonáltal az egyedi esetek megvizsgálása az Európai Bíróság ítéleteinek fényében lehetővé tenné a vállalkozások számára, hogy ők maguk előzetes értékelést végezzenek annak lehetőségéről, hogy az általuk külföldön létrehozni kívánt leányvállalatokkal kapcsolatos döntéseik esetleg ellenállásba ütköznek. Ez természeten azt feltételezi, hogy a hatóságok összehangolják eljárásmódjukat az Európai Bíróság ítéleteivel, annak lehetősége mellett, hogy hozzáigazítsák azt az egyes esetekhez. „Eseti alapon” lehetséges lenne az egyes esetek igazságos értékelése, és elkerülhető lenne a standardizált megoldások „a tartalom fontosabb a formánál” elv alapján történő alkalmazása.

| 4.4 | Amennyiben a vállalkozások és a hatóságok is így járnának el, lehetővé válna a „postafiók”-leányvállalatok és fedővállalkozások könnyebb azonosítása (lásd a 3.4. pontot), amelyek kifejezett adócsalásnak minősülnek. Az esetek vizsgálata ezen a területen segítségére lehet a tagállamoknak az alapvető szabadságokat korlátozó biztonsági kritériumok elfogadása során (lásd a 3.6. pontot). |
| --- | --- |

4.4

Amennyiben a vállalkozások és a hatóságok is így járnának el, lehetővé válna a „postafiók”-leányvállalatok és fedővállalkozások könnyebb azonosítása (lásd a 3.4. pontot), amelyek kifejezett adócsalásnak minősülnek. Az esetek vizsgálata ezen a területen segítségére lehet a tagállamoknak az alapvető szabadságokat korlátozó biztonsági kritériumok elfogadása során (lásd a 3.6. pontot).

| 4.5 | Külön figyelmet érdemel az Európai Bizottság által megemlített igazságossági kritériumok kérdése is (lásd a 3.7. pontot). A büntetőjog területén a természetjog egyik alapelve az ártatlanság vélelme, amely a vádra hárítja a bizonyítás terhét. Még ha az adójog nem is mindig követi ezeket a szabályokat, kétségtelen, hogy a hatóságok esetleges jogsértő magatartása terhet róhat mind a vállalkozásokra, mind a polgárokra mint magánszemélyekre. |
| --- | --- |

4.5

Külön figyelmet érdemel az Európai Bizottság által megemlített igazságossági kritériumok kérdése is (lásd a 3.7. pontot). A büntetőjog területén a természetjog egyik alapelve az ártatlanság vélelme, amely a vádra hárítja a bizonyítás terhét. Még ha az adójog nem is mindig követi ezeket a szabályokat, kétségtelen, hogy a hatóságok esetleges jogsértő magatartása terhet róhat mind a vállalkozásokra, mind a polgárokra mint magánszemélyekre.

| 4.5.1 | Az EGSZB tehát azt ajánlja, hogy alakítsanak ki olyan jogszabályokat, amelyek egyenlő módon osztják meg a bizonyítás terhét. Az alapvető szabadságjogok figyelembe vétele és az ártatlanság vélelme az adóügyi hatóságok és a polgárok közötti kapcsolat alapját kell, hogy képezzék. Ebben az összefüggésben olyan jogszabályra lenne szükség, amely meghatározza a bizonyítékok pénzügyi hatóságok általi megszerzésének módját, valamint önállóságuk határait a büntetőjogilag üldözendő cselekmények tekintetében és a jogszerűtlen eszközök általi adóelkerülés esetében, amely adócsalásként jelenik meg. |
| --- | --- |

4.5.1

Az EGSZB tehát azt ajánlja, hogy alakítsanak ki olyan jogszabályokat, amelyek egyenlő módon osztják meg a bizonyítás terhét. Az alapvető szabadságjogok figyelembe vétele és az ártatlanság vélelme az adóügyi hatóságok és a polgárok közötti kapcsolat alapját kell, hogy képezzék. Ebben az összefüggésben olyan jogszabályra lenne szükség, amely meghatározza a bizonyítékok pénzügyi hatóságok általi megszerzésének módját, valamint önállóságuk határait a büntetőjogilag üldözendő cselekmények tekintetében és a jogszerűtlen eszközök általi adóelkerülés esetében, amely adócsalásként jelenik meg.

5.   Részletes megjegyzések: A szabályok alkalmazása az Európai Unió és az Európai Gazdasági Térség (EGT) keretében

| 5.1 | Az Európai Bizottság arra az elvre hivatkozik, „a visszaélés-ellenes intézkedéseknek közvetlenül a nemzeti szabályozás (vagy a nemzeti jogba átültetett közösségi jogszabályok) kijátszását célzó teljesen mesterséges megállapodásokra kell irányulniuk”. Olyan elv ez, amellyel könnyű egyetérteni, ugyanakkor tág értelmezési teret hagy. Ugyanez vonatkozik annak az ajánlásnak az alkalmazására, amely annak elkerülésére irányul, hogy a szabályok aránytalanok legyenek a visszaélések megfékezésének célkitűzése szempontjából. |
| --- | --- |

5.1

Az Európai Bizottság arra az elvre hivatkozik, „a visszaélés-ellenes intézkedéseknek közvetlenül a nemzeti szabályozás (vagy a nemzeti jogba átültetett közösségi jogszabályok) kijátszását célzó teljesen mesterséges megállapodásokra kell irányulniuk”. Olyan elv ez, amellyel könnyű egyetérteni, ugyanakkor tág értelmezési teret hagy. Ugyanez vonatkozik annak az ajánlásnak az alkalmazására, amely annak elkerülésére irányul, hogy a szabályok aránytalanok legyenek a visszaélések megfékezésének célkitűzése szempontjából.

| 5.2 | Az EGSZB úgy véli, hogy kizárólag az elfogadott intézkedéseknek a tagállamok részéről történő, az Európai Bizottság segítségével végzett közös vizsgálata vezetne azok koordinációjához, feltételezve, hogy őszinte szándék van jelen ennek az eredménynek az elérésére. Valamennyi hatóság szabályainak alapját a közjó védelme képezi, amelyre a hagyományokból és különböző helyzetekből adódó felfogások alapján kerül sor. Lehet számítani a különbségek csökkenésére, de időre van szükség, mire az eredmények a gyakorlatban is megmutatkoznak. |
| --- | --- |

5.2

Az EGSZB úgy véli, hogy kizárólag az elfogadott intézkedéseknek a tagállamok részéről történő, az Európai Bizottság segítségével végzett közös vizsgálata vezetne azok koordinációjához, feltételezve, hogy őszinte szándék van jelen ennek az eredménynek az elérésére. Valamennyi hatóság szabályainak alapját a közjó védelme képezi, amelyre a hagyományokból és különböző helyzetekből adódó felfogások alapján kerül sor. Lehet számítani a különbségek csökkenésére, de időre van szükség, mire az eredmények a gyakorlatban is megmutatkoznak.

| 5.2.1 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság dokumentumával, amely felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy kerüljük el a határokon átnyúló adóelkerülések kivédésére hozott intézkedések kiterjesztését a kizárólag tagállamon belüli helyzetekre, amelyek esetében nincs kockázat a visszaélésre: ezek az Európai Bíróság véleménye szerint is haszontalan és a versenyképesség szempontjából kontraproduktív intézkedések. |
| --- | --- |

5.2.1

Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság dokumentumával, amely felhívja a figyelmet annak szükségességére, hogy kerüljük el a határokon átnyúló adóelkerülések kivédésére hozott intézkedések kiterjesztését a kizárólag tagállamon belüli helyzetekre, amelyek esetében nincs kockázat a visszaélésre: ezek az Európai Bíróság véleménye szerint is haszontalan és a versenyképesség szempontjából kontraproduktív intézkedések.

| 5.3 | Fontos szempont a kölcsöntőke és a saját tőke fogalmának értelmezése: előfordulhat, hogy az egyik tagállam az adott ügyletet a saját tőke emeléseként értékeli, míg egy másik ugyanazt az ügyletet kölcsönnek és a megfelelő összeget (kamatként) az adóalapból levonhatónak minősíti. Ugyanez érvényes a hibrid vállalkozásokra, amelyeket az egyik tagállam tőkeegyesítő, míg egy másik személyegyesítő jogalanyként értékel. Ez a minősítésbeli különbözőség kettős adómentességhez vagy kettős adóztatáshoz vezethet. Jól ismert esetekről van szó, amelyek hasznot húznak az egyes tagállamokban alkalmazott szabályok közötti különbségekből, illetve a hatóságok eltérő magatartásából – amellyel elősegítik vagy akadályozzák a határokon átnyúló befektetéseket –, vagy éppen szenvednek mindezektől. |
| --- | --- |

5.3

Fontos szempont a kölcsöntőke és a saját tőke fogalmának értelmezése: előfordulhat, hogy az egyik tagállam az adott ügyletet a saját tőke emeléseként értékeli, míg egy másik ugyanazt az ügyletet kölcsönnek és a megfelelő összeget (kamatként) az adóalapból levonhatónak minősíti. Ugyanez érvényes a hibrid vállalkozásokra, amelyeket az egyik tagállam tőkeegyesítő, míg egy másik személyegyesítő jogalanyként értékel. Ez a minősítésbeli különbözőség kettős adómentességhez vagy kettős adóztatáshoz vezethet. Jól ismert esetekről van szó, amelyek hasznot húznak az egyes tagállamokban alkalmazott szabályok közötti különbségekből, illetve a hatóságok eltérő magatartásából – amellyel elősegítik vagy akadályozzák a határokon átnyúló befektetéseket –, vagy éppen szenvednek mindezektől.

| 5.3.1 | Az EGSZB úgy véli, hogy ez az egyik legkényesebb probléma, amelynek jövőbeni viták alapját kellene képeznie. |
| --- | --- |

5.3.1

Az EGSZB úgy véli, hogy ez az egyik legkényesebb probléma, amelynek jövőbeni viták alapját kellene képeznie.

| 5.4 | Az ellenőrzött külföldi vállalkozásokra (EKV) vonatkozó előírások problematikája kapcsolódik az előző ponthoz. Általában az EKV nyeresége a hazai anyavállalatához köthető, és az adózás ez utóbbi tagállamában történik, azonban eltérő adóügyi elbánásban részesül. Az Európai Bizottság szerint azonban ez az eltérő bánásmód hátrányos megkülönböztetésnek minősül, kivéve, ha „objektív, ténybeli különbségen” alapul. Ezek a szabályok ezenkívül meggátolják, hogy az anyavállalat „leányvállalatok létesítésével más tagállamokban is letelepedhessen”. |
| --- | --- |

5.4

Az ellenőrzött külföldi vállalkozásokra (EKV) vonatkozó előírások problematikája kapcsolódik az előző ponthoz. Általában az EKV nyeresége a hazai anyavállalatához köthető, és az adózás ez utóbbi tagállamában történik, azonban eltérő adóügyi elbánásban részesül. Az Európai Bizottság szerint azonban ez az eltérő bánásmód hátrányos megkülönböztetésnek minősül, kivéve, ha „objektív, ténybeli különbségen” alapul. Ezek a szabályok ezenkívül meggátolják, hogy az anyavállalat „leányvállalatok létesítésével más tagállamokban is letelepedhessen”.

| 5.4.1 | Az EGSZB kéri, hogy az EKV-val kapcsolatos szabályokat figyelmesen vizsgálják felül, és szükség esetén változtassák meg. Ezek valamennyi vállalkozás számára fontosak, de különösen azok a pénzügyi ágazat vállalkozásai számára. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy „alapvető fontosságú, hogy az adóalanyoknak legyen lehetősége bírósági úton bizonyítani, hogy ügyleteik üzleti szempontból jóhiszemű célokat szolgáltak”. A kereskedelmi vállalatok ennek az igénynek néha nehezen tudnak megfelelni, a pénzügyi ágazat vállalkozásai számára pedig mindez központi problémát is jelenthet. Az ebben az ágazatban érvényben lévő, mind jogi, mind prudenciális ellenőrzéshez kapcsolódó szabályok a rendszeresen ellenőrzött vállalkozások számára garanciát jelentenek. Ezzel egyidejűleg összetettségük, országonkénti különbözőségük könnyű kibúvót jelenthet számos illegális tevékenység számára. Gondolunk itt olyan, néha fiktív, néha szabályosnak tűnő vállalkozásokra, amelyeket spekulatív, sőt néha bűnözési szándékkal hoztak létre és kiforrott technikákkal rendelkeznek az adóterhek és a prudenciális ellenőrzések elkerülésére. A célzott adóügyi szabályok a prudenciális ellenőrzéseknél hatékonyabban tudnak hozzájárulni ezeknek a tevékenységeknek a felgöngyölítéséhez. |
| --- | --- |

5.4.1

Az EGSZB kéri, hogy az EKV-val kapcsolatos szabályokat figyelmesen vizsgálják felül, és szükség esetén változtassák meg. Ezek valamennyi vállalkozás számára fontosak, de különösen azok a pénzügyi ágazat vállalkozásai számára. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy „alapvető fontosságú, hogy az adóalanyoknak legyen lehetősége bírósági úton bizonyítani, hogy ügyleteik üzleti szempontból jóhiszemű célokat szolgáltak”. A kereskedelmi vállalatok ennek az igénynek néha nehezen tudnak megfelelni, a pénzügyi ágazat vállalkozásai számára pedig mindez központi problémát is jelenthet. Az ebben az ágazatban érvényben lévő, mind jogi, mind prudenciális ellenőrzéshez kapcsolódó szabályok a rendszeresen ellenőrzött vállalkozások számára garanciát jelentenek. Ezzel egyidejűleg összetettségük, országonkénti különbözőségük könnyű kibúvót jelenthet számos illegális tevékenység számára. Gondolunk itt olyan, néha fiktív, néha szabályosnak tűnő vállalkozásokra, amelyeket spekulatív, sőt néha bűnözési szándékkal hoztak létre és kiforrott technikákkal rendelkeznek az adóterhek és a prudenciális ellenőrzések elkerülésére. A célzott adóügyi szabályok a prudenciális ellenőrzéseknél hatékonyabban tudnak hozzájárulni ezeknek a tevékenységeknek a felgöngyölítéséhez.

| 5.5 | Az alultőkésítésre (vagyis a kölcsöntőkén keresztüli tőkésítésre, a nettó tőke egyfajta meghamisítására) vonatkozó szabályok, amelyek az előző, 4.3. pontban is megemlítésre kerültek, egy másik kulcsfontosságú pontnak tekinthetők. Ezek gyakran igen eltérőek a különböző tagállamokban, mivel különböző felfogások, illetve jogi hagyományok eredményei. Annak helyénvalósága, hogy a leányvállalatokat inkább saját tőkéből, mint kölcsöntőkéből finanszírozzák, az osztalékok és a kamatok különböző kezelésétől függ, és a vállalkozások a leányvállalat országában érvényben lévő adórendszer alapján mérlegelik azt. Nem ritka, hogy az anyavállalatok különböző országokban hoznak létre leányvállalatokat, amelyeket egyik vagy másik rendszer szerint finanszíroznak. |
| --- | --- |

5.5

Az alultőkésítésre (vagyis a kölcsöntőkén keresztüli tőkésítésre, a nettó tőke egyfajta meghamisítására) vonatkozó szabályok, amelyek az előző, 4.3. pontban is megemlítésre kerültek, egy másik kulcsfontosságú pontnak tekinthetők. Ezek gyakran igen eltérőek a különböző tagállamokban, mivel különböző felfogások, illetve jogi hagyományok eredményei. Annak helyénvalósága, hogy a leányvállalatokat inkább saját tőkéből, mint kölcsöntőkéből finanszírozzák, az osztalékok és a kamatok különböző kezelésétől függ, és a vállalkozások a leányvállalat országában érvényben lévő adórendszer alapján mérlegelik azt. Nem ritka, hogy az anyavállalatok különböző országokban hoznak létre leányvállalatokat, amelyeket egyik vagy másik rendszer szerint finanszíroznak.

| 5.5.1 | Az Európai Bizottság az alultőkésítésre vonatkozó szabályok megszüntetését reméli, de legalábbis a más tagállamokból származó kölcsönnyújtókkal való megállapodások kizárását. Ily módon meg lehetne szüntetni a letelepedett leányvállalatok közötti, az anyavállalat székhelyén alapuló megkülönböztetést. Az Európai Bizottság megítélése szerint ezen kívül szükséges, „hogy a tagállamok meg tudják védeni adóalapjaikat a kölcsönből történő finanszírozásból fakadó mesterséges eróziótól, méghozzá az egész Európai Unió/EGT vonatkozásában”. Az EGSZB véleménye szerint nem kellene általánosítani: lehetnek olyan esetek, amelyeknél tartós szükségszerűségek miatt szükséges, illetve előnyös a kölcsöntőke általi finanszírozás, az adózási szempontoktól függetlenül. |
| --- | --- |

5.5.1

Az Európai Bizottság az alultőkésítésre vonatkozó szabályok megszüntetését reméli, de legalábbis a más tagállamokból származó kölcsönnyújtókkal való megállapodások kizárását. Ily módon meg lehetne szüntetni a letelepedett leányvállalatok közötti, az anyavállalat székhelyén alapuló megkülönböztetést. Az Európai Bizottság megítélése szerint ezen kívül szükséges, „hogy a tagállamok meg tudják védeni adóalapjaikat a kölcsönből történő finanszírozásból fakadó mesterséges eróziótól, méghozzá az egész Európai Unió/EGT vonatkozásában”. Az EGSZB véleménye szerint nem kellene általánosítani: lehetnek olyan esetek, amelyeknél tartós szükségszerűségek miatt szükséges, illetve előnyös a kölcsöntőke általi finanszírozás, az adózási szempontoktól függetlenül.

| 5.5.2 | Az EGSZB fenntartásai, úgy tűnik, tükröződnek az egyik ítéletben is: a Thin Cap ügyben az Európai Bíróság megállapította, hogy „az alultőkésítés elleni előírások önmagukban nem kifogásolhatók. Alkalmazásukat azonban a teljesen mesterséges megállapodásokra kell korlátozni”. Az ilyen típusú tőkésítést tehát nem kellene kizárni, mindössze hatékonyabbá kellene tenni az ellenőrzéseket a visszaélések elkerülése és olyan pontosabb szabályok meghatározása érdekében, amelyek garantálják az ügyletek átláthatóságát. |
| --- | --- |

5.5.2

Az EGSZB fenntartásai, úgy tűnik, tükröződnek az egyik ítéletben is: a Thin Cap ügyben az Európai Bíróság megállapította, hogy „az alultőkésítés elleni előírások önmagukban nem kifogásolhatók. Alkalmazásukat azonban a teljesen mesterséges megállapodásokra kell korlátozni”. Az ilyen típusú tőkésítést tehát nem kellene kizárni, mindössze hatékonyabbá kellene tenni az ellenőrzéseket a visszaélések elkerülése és olyan pontosabb szabályok meghatározása érdekében, amelyek garantálják az ügyletek átláthatóságát.

| 5.6 | Az előzőekben szereplő megállapítások alapján az EGSZB arra következtet, hogy az egyes érvek elemzése során homályos, illetve a tagállamokban eltérően – néha szűkebb, néha tágabb értelemben – értelmezett fogalmak kerülnek elő. Az Európai Bizottság által elindítani kívánt vita előtt egyeztetésre lenne szükség a használni kívánt terminológia, illetve az egyes fogalmak tartalmát illetően. |
| --- | --- |

5.6

Az előzőekben szereplő megállapítások alapján az EGSZB arra következtet, hogy az egyes érvek elemzése során homályos, illetve a tagállamokban eltérően – néha szűkebb, néha tágabb értelemben – értelmezett fogalmak kerülnek elő. Az Európai Bizottság által elindítani kívánt vita előtt egyeztetésre lenne szükség a használni kívánt terminológia, illetve az egyes fogalmak tartalmát illetően.

| 5.6.1 | Ugyanez érvényes az adóelkerülés esetében is: az Európai Bíróság szerint – ellentétben bizonyos adóhatóságok véleményével – ez önmagában még nem bűncselekmény, de azzá válik, amennyiben teljesen mesterséges megállapodás kíséri; ekkor adócsalásként kell kezelni, amely hatósági, illetve büntetőjogi úton üldözendő. Ezzel az elvvel kapcsolatban is előzetes megállapodásra van szükség, amely szabályozza a „teljesen mesterséges megállapodás” fogalom hatókörét, valamint értelmezésének módját. |
| --- | --- |

5.6.1

Ugyanez érvényes az adóelkerülés esetében is: az Európai Bíróság szerint – ellentétben bizonyos adóhatóságok véleményével – ez önmagában még nem bűncselekmény, de azzá válik, amennyiben teljesen mesterséges megállapodás kíséri; ekkor adócsalásként kell kezelni, amely hatósági, illetve büntetőjogi úton üldözendő. Ezzel az elvvel kapcsolatban is előzetes megállapodásra van szükség, amely szabályozza a „teljesen mesterséges megállapodás” fogalom hatókörét, valamint értelmezésének módját.

6.   Részletes megjegyzések: a visszaélések elleni szabályok alkalmazása harmadik országok vonatkozásában

| 6.1 | Az EKV-val kapcsolatos szabályok lényegében a harmadik országok EU-ban létesített leányvállalatainak, illetve az uniós illetőségű vállalkozások harmadik országokban létesített leányvállalatainak vonatkozásában is alkalmazhatóak a számos esetben létező kétoldalú szerződéseknek köszönhetően. Emellett a tagállamok polgárainak, illetve vállalkozásainak harmadik országban való megtelepedését, illetve annak fordítottját érintő hátrányos megkülönböztetések kompatibilisek a közösségi joggal. Ennek kellene érvényesnek lennie azon szabályok esetében is, amelyek célja az alultőkésítés tiltása, illetve szabályozása a vállalkozások adózása, és különösen adóelkerülés elleni szabályok vonatkozásában. |
| --- | --- |

6.1

Az EKV-val kapcsolatos szabályok lényegében a harmadik országok EU-ban létesített leányvállalatainak, illetve az uniós illetőségű vállalkozások harmadik országokban létesített leányvállalatainak vonatkozásában is alkalmazhatóak a számos esetben létező kétoldalú szerződéseknek köszönhetően. Emellett a tagállamok polgárainak, illetve vállalkozásainak harmadik országban való megtelepedését, illetve annak fordítottját érintő hátrányos megkülönböztetések kompatibilisek a közösségi joggal. Ennek kellene érvényesnek lennie azon szabályok esetében is, amelyek célja az alultőkésítés tiltása, illetve szabályozása a vállalkozások adózása, és különösen adóelkerülés elleni szabályok vonatkozásában.

| 6.2 | Az EGSZB nem kíván különösebb kommentárt fűzni ehhez a szemponthoz, de ki kívánja emelni annak szükségességét, hogy több figyelmet fordítsunk az adóelkerülés elleni szabályok alkalmazására a harmadik országokból származó, újonnan vagy nemrég alapított vállalkozásoknak, illetve az EU ezen országokban alapított leányvállalatainak esetében. A nemzetközi helyzet alapján világszinten nyugtalanítóan emelkedik a pénzügyi és egyéb jellegű bűnözés aránya. Ebben az összefüggésben a hatóságok összehangolt munkájánál is elsőbbrendű fontosságú a határozott és hatékony együttműködés. Nem annyira adóügyi problémáról van itt szó, mint inkább biztonsági kérdésről. Az adóhatóságok hozzájárulása kiemelt fontosságú lehet ezen a területen. |
| --- | --- |

6.2

Az EGSZB nem kíván különösebb kommentárt fűzni ehhez a szemponthoz, de ki kívánja emelni annak szükségességét, hogy több figyelmet fordítsunk az adóelkerülés elleni szabályok alkalmazására a harmadik országokból származó, újonnan vagy nemrég alapított vállalkozásoknak, illetve az EU ezen országokban alapított leányvállalatainak esetében. A nemzetközi helyzet alapján világszinten nyugtalanítóan emelkedik a pénzügyi és egyéb jellegű bűnözés aránya. Ebben az összefüggésben a hatóságok összehangolt munkájánál is elsőbbrendű fontosságú a határozott és hatékony együttműködés. Nem annyira adóügyi problémáról van itt szó, mint inkább biztonsági kérdésről. Az adóhatóságok hozzájárulása kiemelt fontosságú lehet ezen a területen.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  COM(2006) 823, 2006.12.19.

1

(2)  A C-110/99. sz. Emsland-Stärke ügyben hozott ítélet 52–53. pontja; a C-255/02. sz. Halifax ügyben hozott ítélet 74–75. pontja.

2

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/143 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/143

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Nemzeti és regionális szintű kormányzás és partnerség, valamint projektek megalapozása a regionális politika terén (az Európai Parlament felkérése)

(2009/C 77/30)

2008. április 22-én az Európai Parlament úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Nemzeti és regionális szintű kormányzás és partnerség, valamint projektek megalapozása a regionális politika terén.

2008. május 25-én az EGSZB Elnöksége megbízta a „Gazdasági és Monetáris Unió, gazdasági és társadalmi kohézió” szekciót a bizottsági munka előkészítésével. A véleménytervezetet Joost van Iersel előadó és Pásztor Miklós társelőadó készítette.

A munka sürgősségére való tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott 447. plenáris ülésén (a szeptember 18-i ülésnapon) főelőadót jelölt ki Joost VAN IERSEL személyében, továbbá 96 szavazattal 1 ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB örömmel fogadja az Európai Parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy európai, nemzeti és regionális kormányzást és partnerségeket hozzon létre a regionális politikában. |
| --- | --- |

1.1

Az EGSZB örömmel fogadja az Európai Parlament arra irányuló kezdeményezését, hogy európai, nemzeti és regionális kormányzást és partnerségeket hozzon létre a regionális politikában.

| 1.2 | Az EGSZB szerint a jó kormányzás többszintű kormányzást és regionális szinten a szervezett civil társadalom képviselőivel kialakított partnerségeket jelent. |
| --- | --- |

1.2

Az EGSZB szerint a jó kormányzás többszintű kormányzást és regionális szinten a szervezett civil társadalom képviselőivel kialakított partnerségeket jelent.

| 1.3 | Következésképp az EGSZB egyetért a Tanáccsal és az Európai Bizottsággal abban, hogy hatékony „többszintű kormányzás” és felelősségteljesebb irányítás lenne kívánatos az uniós alapok kiosztásakor és az uniós politikák végrehajtásakor. A kérdés nem az, hogy megvalósítsuk-e ezt, hanem az, hogy miként. Az alulról felfelé építkező kezdeményezések és a felső szinteken megszabott keretfeltételek összehangolására van szükség. |
| --- | --- |

1.3

Következésképp az EGSZB egyetért a Tanáccsal és az Európai Bizottsággal abban, hogy hatékony „többszintű kormányzás” és felelősségteljesebb irányítás lenne kívánatos az uniós alapok kiosztásakor és az uniós politikák végrehajtásakor. A kérdés nem az, hogy megvalósítsuk-e ezt, hanem az, hogy miként. Az alulról felfelé építkező kezdeményezések és a felső szinteken megszabott keretfeltételek összehangolására van szükség.

| 1.4 | Az EGSZB támogatja az Európai Parlament javaslatát, mely szerint hivatalos uniós területfejlesztési tanács létrehozására van szükség. Ez hangsúlyozná a többszintű kormányzást, és még inkább kötelezővé tenné a vitákat és megállapodásokat. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB támogatja az Európai Parlament javaslatát, mely szerint hivatalos uniós területfejlesztési tanács létrehozására van szükség. Ez hangsúlyozná a többszintű kormányzást, és még inkább kötelezővé tenné a vitákat és megállapodásokat.

| 1.5 | Az EGSZB úgy látja, hogy a „többszintű kormányzás” inkább az Európai Bizottság, a kormányok, illetve a regionális és helyi önkormányzatok közötti kapcsolatokból felépülő rugalmas struktúra, amely adott helyzetekhez és tematikus megfontolásokhoz igazodva alakult ki, mintsem a kormányzási szintek közötti hatáskörök hierarchikus keretrendszere. A jó kormányzást a nyitott hozzáállás jellemezte kapcsolatok és a szubszidiaritási elv kevésbé szigorú alkalmazása fémjelzi. |
| --- | --- |

1.5

Az EGSZB úgy látja, hogy a „többszintű kormányzás” inkább az Európai Bizottság, a kormányok, illetve a regionális és helyi önkormányzatok közötti kapcsolatokból felépülő rugalmas struktúra, amely adott helyzetekhez és tematikus megfontolásokhoz igazodva alakult ki, mintsem a kormányzási szintek közötti hatáskörök hierarchikus keretrendszere. A jó kormányzást a nyitott hozzáállás jellemezte kapcsolatok és a szubszidiaritási elv kevésbé szigorú alkalmazása fémjelzi.

| 1.6 | Európának magabiztos, rugalmas és fenntartható régiókra és városokra van szüksége. Amint azt számos példa mutatja, a régióknak és a városoknak gyakran a gazdaság nemzetközivé válásának dinamikája ad pozitív lendületet. A régiók és a városok mindig találnak valami új módot arra, hogy „felkerüljenek a térképre”. |
| --- | --- |

1.6

Európának magabiztos, rugalmas és fenntartható régiókra és városokra van szüksége. Amint azt számos példa mutatja, a régióknak és a városoknak gyakran a gazdaság nemzetközivé válásának dinamikája ad pozitív lendületet. A régiók és a városok mindig találnak valami új módot arra, hogy „felkerüljenek a térképre”.

| 1.7 | Annak ellenére, hogy a tagállamok közigazgatási struktúrái igen szerteágazóak és gyakran bonyolultak is, az EGSZB nagyon reméli, hogy a jövőben olyan eljárások és munkamódszerek alakulnak ki, amelyek növelik a régiók és a városok felelősségét és elszámoltathatóságát (1). |
| --- | --- |

1.7

Annak ellenére, hogy a tagállamok közigazgatási struktúrái igen szerteágazóak és gyakran bonyolultak is, az EGSZB nagyon reméli, hogy a jövőben olyan eljárások és munkamódszerek alakulnak ki, amelyek növelik a régiók és a városok felelősségét és elszámoltathatóságát (1).

| 1.8 | A gyakorlat azt bizonyítja, hogy a decentralizált felelősség és az elszámoltathatóság segíti a jó vezetést és a jövőkép kialakítását. Általában ez a két tényező szolgál az állami-állami, illetve az állami partnerségek szilárd alapjául, amelyekben számos érdekelt fél – pl. szociális partnerek, kereskedelmi kamarák, vállalatok, fejlesztési ügynökségek, lakásszervezetek, félautonóm szervezetek, környezetvédelmi ügynökségek, társadalmi szervezetek, oktatási intézmények (minden szinten), építészek és művészek – vesz részt. |
| --- | --- |

1.8

A gyakorlat azt bizonyítja, hogy a decentralizált felelősség és az elszámoltathatóság segíti a jó vezetést és a jövőkép kialakítását. Általában ez a két tényező szolgál az állami-állami, illetve az állami partnerségek szilárd alapjául, amelyekben számos érdekelt fél – pl. szociális partnerek, kereskedelmi kamarák, vállalatok, fejlesztési ügynökségek, lakásszervezetek, félautonóm szervezetek, környezetvédelmi ügynökségek, társadalmi szervezetek, oktatási intézmények (minden szinten), építészek és művészek – vesz részt.

| 1.9 | Regionális szinten tehát lehetőséget kell biztosítani a képviseleti elven működő szervezett civil társadalom számára, hogy felelősségteljes és átlátható módón részt vegyen az uniós regionális programok kidolgozásában és megvalósításában. A helyi és regionális (nem-kormányzati) nézőpontok beépítése elősegíti, hogy a polgárok jobban elfogadják az uniós értékeket. |
| --- | --- |

1.9

Regionális szinten tehát lehetőséget kell biztosítani a képviseleti elven működő szervezett civil társadalom számára, hogy felelősségteljes és átlátható módón részt vegyen az uniós regionális programok kidolgozásában és megvalósításában. A helyi és regionális (nem-kormányzati) nézőpontok beépítése elősegíti, hogy a polgárok jobban elfogadják az uniós értékeket.

| 1.10 | Az EGSZB szerint a jól strukturált konzultációk eredményes partnerségek kialakításához vezetnek a nem-kormányzati érdekeltekkel a regionális politika kidolgozásának, nyomon követésének és ellenőrzésének egésze során (2). |
| --- | --- |

1.10

Az EGSZB szerint a jól strukturált konzultációk eredményes partnerségek kialakításához vezetnek a nem-kormányzati érdekeltekkel a regionális politika kidolgozásának, nyomon követésének és ellenőrzésének egésze során (2).

| 1.11 | A rugalmas „többszintű kormányzás” és jó kormányzás, illetve az ezzel járó, testre szabott megoldásokra összpontosuló szinergiák sokat segíthetnek az uniós és a nemzeti regionális politika végső céljának elérésében, amely nem más, mint a régiók és városok meglévő erőinek és rejtett lehetőségeinek kiaknázása. |
| --- | --- |

1.11

A rugalmas „többszintű kormányzás” és jó kormányzás, illetve az ezzel járó, testre szabott megoldásokra összpontosuló szinergiák sokat segíthetnek az uniós és a nemzeti regionális politika végső céljának elérésében, amely nem más, mint a régiók és városok meglévő erőinek és rejtett lehetőségeinek kiaknázása.

| 1.12 | A régiók és városok tisztviselői számára létre lehetne hozni egy európai csereprogramot, valamint a tapasztalatcserének és a bevált gyakorlatok terjesztésének egy jól felépített rendszerét. Szakosodott kutatóintézetek és egyetemek is nagy segítséget jelenhetnek. |
| --- | --- |

1.12

A régiók és városok tisztviselői számára létre lehetne hozni egy európai csereprogramot, valamint a tapasztalatcserének és a bevált gyakorlatok terjesztésének egy jól felépített rendszerét. Szakosodott kutatóintézetek és egyetemek is nagy segítséget jelenhetnek.

2.   Háttér

| 2.1 | A „kormányzás” fogalma 2001 óta jogosan került előtérbe, mivel egyre nagyobb az igény arra, hogy az uniós politikák közvetlenebb módon kapcsolódjanak a tagállami megfeleléshez és végrehajtáshoz (3). |
| --- | --- |

2.1

A „kormányzás” fogalma 2001 óta jogosan került előtérbe, mivel egyre nagyobb az igény arra, hogy az uniós politikák közvetlenebb módon kapcsolódjanak a tagállami megfeleléshez és végrehajtáshoz (3).

| 2.2 | Ugyanebből a szemszögből nézve az EGSZB örömmel fogadja az Európai Parlament közeljövőben várható jelentését a nemzeti és regionális kormányzásról és partnerségről (4). Kedvező jel, hogy az EP-t európai intézményként egyre jobban érdekli az, hogy hogyan alakul konkrétan a regionális politika a tagállamokban. |
| --- | --- |

2.2

Ugyanebből a szemszögből nézve az EGSZB örömmel fogadja az Európai Parlament közeljövőben várható jelentését a nemzeti és regionális kormányzásról és partnerségről (4). Kedvező jel, hogy az EP-t európai intézményként egyre jobban érdekli az, hogy hogyan alakul konkrétan a regionális politika a tagállamokban.

| 2.3 | Általánosabban szólva: az EP dokumentuma bemutatja, hogy a fejlődés – mint például a gazdaság nemzetközivé válása vagy a folyamatos változás – dinamikája elkerülhetetlenül némi módosítást követel meg a szubszidiaritási elv szigorú alkalmazását illetően. A különböző kormányzati szintek között rugalmasabb kölcsönhatásra és szinergiákra van szükség ahhoz, hogy lépést lehessen tartani a világszintű fejlődéssel, és hogy sikerrel végre lehessen hajtani a közös megegyezéssel kialakított európai politikákat. Az effajta kölcsönhatást és végrehajtást jól szemlélteti például, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása során – amely az Európai Bizottság, a Tanács és a tagállamok együttes felelőssége – megváltoztak az eljárások. |
| --- | --- |

2.3

Általánosabban szólva: az EP dokumentuma bemutatja, hogy a fejlődés – mint például a gazdaság nemzetközivé válása vagy a folyamatos változás – dinamikája elkerülhetetlenül némi módosítást követel meg a szubszidiaritási elv szigorú alkalmazását illetően. A különböző kormányzati szintek között rugalmasabb kölcsönhatásra és szinergiákra van szükség ahhoz, hogy lépést lehessen tartani a világszintű fejlődéssel, és hogy sikerrel végre lehessen hajtani a közös megegyezéssel kialakított európai politikákat. Az effajta kölcsönhatást és végrehajtást jól szemlélteti például, hogy a lisszaboni stratégia megvalósítása során – amely az Európai Bizottság, a Tanács és a tagállamok együttes felelőssége – megváltoztak az eljárások.

| 2.4 | Ugyanez a dinamika tükröződik a „többszintű kormányzás”-ban is, amelyben az Európai Bizottságnak, a nemzeti közigazgatási szerveknek és kormányoknak, illetve a regionális és helyi önkormányzatoknak mind megvan a maguk helye, és közös keretrendszeren belül osztoznak a felelősségi körökön. |
| --- | --- |

2.4

Ugyanez a dinamika tükröződik a „többszintű kormányzás”-ban is, amelyben az Európai Bizottságnak, a nemzeti közigazgatási szerveknek és kormányoknak, illetve a regionális és helyi önkormányzatoknak mind megvan a maguk helye, és közös keretrendszeren belül osztoznak a felelősségi körökön.

| 2.5 | A regionális politikák és projektek az általában rendkívül bonyolult és változatos nemzeti és regionális közigazgatási gyakorlatok keretében öltenek formát. Nyilvánvaló azonban, hogy a polgároknak és a vállalkozásoknak az az érdeke, hogy a politikákat és a projekteket Európa-szerte helyesen és következetes módon valósítsák meg. |
| --- | --- |

2.5

A regionális politikák és projektek az általában rendkívül bonyolult és változatos nemzeti és regionális közigazgatási gyakorlatok keretében öltenek formát. Nyilvánvaló azonban, hogy a polgároknak és a vállalkozásoknak az az érdeke, hogy a politikákat és a projekteket Európa-szerte helyesen és következetes módon valósítsák meg.

| 2.6 | Az EP-nek a téma iránti figyelmét, valamint a gyakorlatoknak a regionális politikák optimális sikerét elősegítő uniós szintű összehangolásához megválaszolandó számos kérdést az Európai Bizottság és a Tanács dokumentumaiban kidolgozott idevonatkozó megfontolások is tükrözik. |
| --- | --- |

2.6

Az EP-nek a téma iránti figyelmét, valamint a gyakorlatoknak a regionális politikák optimális sikerét elősegítő uniós szintű összehangolásához megválaszolandó számos kérdést az Európai Bizottság és a Tanács dokumentumaiban kidolgozott idevonatkozó megfontolások is tükrözik.

| 2.7 | Az Európai Bizottság „Innováció és regionális politika” (5) című, az Azori-szigeteken tartandó, területi kohézióról és regionális politikáról tartott informális miniszteri találkozót (6) előkészítő munkadokumentuma az említett megfontolások és a hozzájuk tartozó elvek közül jó néhányat részletesen kifejt. Ezeket a 2000 és 2006 közötti időszakban már alkalmazták és bizonyos mértékig meg is valósították. Az Európai Bizottság időről időre azzal érvel, hogy az előrehaladott „versenyképességet az egyes tagállamok, illetve régiók egyedül nem érhetik el: szoros együttműködésre van szükség az összes érintett közigazgatási szerv, illetve az üzleti, civil és szociális partnerségek között, az Európai Bizottsággal és az európai intézményekkel karöltve” (7). Továbbá a sikeres kiértékeléshez naprakész közigazgatási és intézményi kapacitás is szükséges. |
| --- | --- |

2.7

Az Európai Bizottság „Innováció és regionális politika” (5) című, az Azori-szigeteken tartandó, területi kohézióról és regionális politikáról tartott informális miniszteri találkozót (6) előkészítő munkadokumentuma az említett megfontolások és a hozzájuk tartozó elvek közül jó néhányat részletesen kifejt. Ezeket a 2000 és 2006 közötti időszakban már alkalmazták és bizonyos mértékig meg is valósították. Az Európai Bizottság időről időre azzal érvel, hogy az előrehaladott „versenyképességet az egyes tagállamok, illetve régiók egyedül nem érhetik el: szoros együttműködésre van szükség az összes érintett közigazgatási szerv, illetve az üzleti, civil és szociális partnerségek között, az Európai Bizottsággal és az európai intézményekkel karöltve” (7). Továbbá a sikeres kiértékeléshez naprakész közigazgatási és intézményi kapacitás is szükséges.

| 2.8 | Az Európai Bizottság azzal érvel, hogy haladás csak úgy érhető el, ha az innovatív kormányzás érdekében többszintű rendszereket fejlesztünk ki, aminek szerves része a stratégiai koordináció, azaz megfelelő stratégiai keverék minden egyes régió számára (univerzális „csodastratégia” ugyanis nem létezik), amelyben – esetleg a regionális ügynökségek támogatásával – kiválasztásra kerülnek az alkalmas hálózatok, klaszterek, illetve kiválósági központok. |
| --- | --- |

2.8

Az Európai Bizottság azzal érvel, hogy haladás csak úgy érhető el, ha az innovatív kormányzás érdekében többszintű rendszereket fejlesztünk ki, aminek szerves része a stratégiai koordináció, azaz megfelelő stratégiai keverék minden egyes régió számára (univerzális „csodastratégia” ugyanis nem létezik), amelyben – esetleg a regionális ügynökségek támogatásával – kiválasztásra kerülnek az alkalmas hálózatok, klaszterek, illetve kiválósági központok.

| 2.9 | A 2007 és 2013 közötti tervezési időszakra vonatkozóan az Európai Bizottság kibővítette a közösségi kohéziós stratégiai iránymutatásokban foglalt célkitűzéseit, és a versenyképesség, a növekedés, valamint a humánerőforrás kérdését helyezte a középpontba. Kidolgozott egy európai területi célkitűzést, amely a következőkre irányul: „határokon átnyúló együttműködés közös helyi és regionális célkitűzések és kezdeményezések révén, nemzeteket átfogó együttműködés a területfejlesztés érdekében, valamint régiók közötti együttműködés és tapasztalatcsere”
   (8). |
| --- | --- |

2.9

A 2007 és 2013 közötti tervezési időszakra vonatkozóan az Európai Bizottság kibővítette a közösségi kohéziós stratégiai iránymutatásokban foglalt célkitűzéseit, és a versenyképesség, a növekedés, valamint a humánerőforrás kérdését helyezte a középpontba. Kidolgozott egy európai területi célkitűzést, amely a következőkre irányul: „határokon átnyúló együttműködés közös helyi és regionális célkitűzések és kezdeményezések révén, nemzeteket átfogó együttműködés a területfejlesztés érdekében, valamint régiók közötti együttműködés és tapasztalatcsere”
   (8).

| 2.10 | A területi kohézióért és regionális politikáért felelős miniszterek menetrendet állítottak össze a régiók és városok számára a Lipcsei Chartában és a Területfejlesztési menetrendben (9). Az Azori-szigeteken tartott informális miniszteri találkozó hozta meg a következő lépést a régiók és városok számára kidolgozott menetrend végrehajtási módjának meghatározásában. A miniszterek az első cselekvési programban (10) határozottan kiemelték, hogy „hisznek abban, hogy a többszintű kormányzás az EU kiegyensúlyozott területfejlesztésének alapvető eszköze, és lehetővé teszi számukra, hogy a kiválasztott érdekelt felekkel, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal megvitassák a területi menetrend elsődleges feladatainak végrehajtását”. |
| --- | --- |

2.10

A területi kohézióért és regionális politikáért felelős miniszterek menetrendet állítottak össze a régiók és városok számára a Lipcsei Chartában és a Területfejlesztési menetrendben (9). Az Azori-szigeteken tartott informális miniszteri találkozó hozta meg a következő lépést a régiók és városok számára kidolgozott menetrend végrehajtási módjának meghatározásában. A miniszterek az első cselekvési programban (10) határozottan kiemelték, hogy „hisznek abban, hogy a többszintű kormányzás az EU kiegyensúlyozott területfejlesztésének alapvető eszköze, és lehetővé teszi számukra, hogy a kiválasztott érdekelt felekkel, valamint a helyi és regionális önkormányzatokkal megvitassák a területi menetrend elsődleges feladatainak végrehajtását”.

| 2.11 | A programban a miniszterek hangsúlyozták továbbá, hogy a területi menetrend céljait úgy lehet a legjobban elérni „az egyes tagállamokon belüli intézményi megállapodásoknak megfelelően, ha szorosan bevonják a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat és érdekelt feleket is, valamint párbeszédet folytatnak az Európai Bizottsággal és a többi európai intézménnyel” (11). Itt is észrevehető a kölcsönös megvitatásra, a támogatásra és cselekvésre való igény a kormányzási lánc teljes hosszán: Európa-szerte a helyi szereplőktől kiindulva egészen az Európai Bizottságig és vissza. |
| --- | --- |

2.11

A programban a miniszterek hangsúlyozták továbbá, hogy a területi menetrend céljait úgy lehet a legjobban elérni „az egyes tagállamokon belüli intézményi megállapodásoknak megfelelően, ha szorosan bevonják a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat és érdekelt feleket is, valamint párbeszédet folytatnak az Európai Bizottsággal és a többi európai intézménnyel” (11). Itt is észrevehető a kölcsönös megvitatásra, a támogatásra és cselekvésre való igény a kormányzási lánc teljes hosszán: Európa-szerte a helyi szereplőktől kiindulva egészen az Európai Bizottságig és vissza.

| 2.12 | A cselekvés öt területén a miniszterek kiemelték, hogy szükség van a többszintű területi kormányzás megerősítésére, új partneri együttműködési és területi kormányzási formákra, valamint arra, hogy az ágazati politikák területi, illetve városi dimenziót kapjanak. |
| --- | --- |

2.12

A cselekvés öt területén a miniszterek kiemelték, hogy szükség van a többszintű területi kormányzás megerősítésére, új partneri együttműködési és területi kormányzási formákra, valamint arra, hogy az ágazati politikák területi, illetve városi dimenziót kapjanak.

| 2.13 | Kiábrándító azonban – noha nem jellemző –, hogy a cselekvési program a konkrét megvalósítás felelősségi körét – legalábbis definíció szerint – továbbra is szinte kizárólag a tagállamokra ruházza, és a regionális és helyi önkormányzatokat, valamint a többi érdekelt felet alig-alig említi mint a folyamat nélkülözhetetlen elemeit. Még mindig a szubszidiaritás hagyományos felfogása uralkodik. |
| --- | --- |

2.13

Kiábrándító azonban – noha nem jellemző –, hogy a cselekvési program a konkrét megvalósítás felelősségi körét – legalábbis definíció szerint – továbbra is szinte kizárólag a tagállamokra ruházza, és a regionális és helyi önkormányzatokat, valamint a többi érdekelt felet alig-alig említi mint a folyamat nélkülözhetetlen elemeit. Még mindig a szubszidiaritás hagyományos felfogása uralkodik.

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Akadályok állnak a regionális politika tervezése és végrehajtása során az átláthatóság, a következetesség és a hatékonyság előtt. Ezek az akadályok részben a főigazgatóságok és az európai alapok általi és közötti, uniós szintű szervezésből és munkamódszerekből adódnak. Nagy részük azonban a „többszintű kormányzás” működése, valamint a politikák és programok végrehajtása során felmerülő hibáknak és hiányosságoknak köszönhető. |
| --- | --- |

3.1

Akadályok állnak a regionális politika tervezése és végrehajtása során az átláthatóság, a következetesség és a hatékonyság előtt. Ezek az akadályok részben a főigazgatóságok és az európai alapok általi és közötti, uniós szintű szervezésből és munkamódszerekből adódnak. Nagy részük azonban a „többszintű kormányzás” működése, valamint a politikák és programok végrehajtása során felmerülő hibáknak és hiányosságoknak köszönhető.

| 3.2 | Az EP jelentéstervezete jól bemutatja, hogy számos pozitív kezdeményezés történt az uniós szintű kormányzás javítása érdekében, mint például az URBAN I és II, a LEADER és az Urbact. |
| --- | --- |

3.2

Az EP jelentéstervezete jól bemutatja, hogy számos pozitív kezdeményezés történt az uniós szintű kormányzás javítása érdekében, mint például az URBAN I és II, a LEADER és az Urbact.

| 3.3 | Az EGSZB szerint azonban a kezdeményezések némelyike, például a Területfejlesztési menetrend, elég homályos. Emellett nincs gyakorlati bizonyíték arra, hogy a „többszintű kormányzás” milyen mértékben jelent sikertényezőt az említett programokban. |
| --- | --- |

3.3

Az EGSZB szerint azonban a kezdeményezések némelyike, például a Területfejlesztési menetrend, elég homályos. Emellett nincs gyakorlati bizonyíték arra, hogy a „többszintű kormányzás” milyen mértékben jelent sikertényezőt az említett programokban.

| 3.4 | Bár a „többszintű kormányzás” egyre elfogadottabb gyakorlattá válik az Unióban, még mindig hiányoznak az átlátható és következetes munkamódszerek és a kommunikáció. Ez jórészt abból adódik, hogy az EU nem egységes államként működik. |
| --- | --- |

3.4

Bár a „többszintű kormányzás” egyre elfogadottabb gyakorlattá válik az Unióban, még mindig hiányoznak az átlátható és következetes munkamódszerek és a kommunikáció. Ez jórészt abból adódik, hogy az EU nem egységes államként működik.

| 3.5 | Az, hogy a tagállami kormányok és az olyan szereplők, mint a decentralizált önkormányzatok, hogyan érzékelik az EU helyét a „többszintű kormányzás” koncepciójában, olykor nagymértékben eltérő, a nemzeti érdekektől és a kulturális hagyományoktól függően. |
| --- | --- |

3.5

Az, hogy a tagállami kormányok és az olyan szereplők, mint a decentralizált önkormányzatok, hogyan érzékelik az EU helyét a „többszintű kormányzás” koncepciójában, olykor nagymértékben eltérő, a nemzeti érdekektől és a kulturális hagyományoktól függően.

| 3.6 | A „többszintű kormányzással” összefüggő esetleges problémákat harmadsorban azért kell fontolóra venni, mert a tagállamokban igen változatos adminisztratív és politikai koncepciók léteznek, amelyek mélyen gyökereznek és általában nehezen változtathatók meg. |
| --- | --- |

3.6

A „többszintű kormányzással” összefüggő esetleges problémákat harmadsorban azért kell fontolóra venni, mert a tagállamokban igen változatos adminisztratív és politikai koncepciók léteznek, amelyek mélyen gyökereznek és általában nehezen változtathatók meg.

| 3.7 | Ezek a megfontolások azt mutatják, hogy az uniós szintű, univerzális megközelítés alkalmazása a regionális tervezésben és programozásban szinte lehetetlen. Meghatározóak maradnak a tagállami és gyakran a regionális struktúrák, megközelítések és attitűdök is. A gyakorlati körülmények azonban – például a jelenlegi nemzetközi pénzügyi és társadalmi-gazdasági változások – a folyamatok átgondolására késztetnek annak érdekében, hogy a régiók rugalmassá váljanak és nyitottá a változásokra. |
| --- | --- |

3.7

Ezek a megfontolások azt mutatják, hogy az uniós szintű, univerzális megközelítés alkalmazása a regionális tervezésben és programozásban szinte lehetetlen. Meghatározóak maradnak a tagállami és gyakran a regionális struktúrák, megközelítések és attitűdök is. A gyakorlati körülmények azonban – például a jelenlegi nemzetközi pénzügyi és társadalmi-gazdasági változások – a folyamatok átgondolására késztetnek annak érdekében, hogy a régiók rugalmassá váljanak és nyitottá a változásokra.

| 3.8 | Az EU regionális politikája egyszerre kell hogy legyen lentről felfelé és fentről lefelé irányuló folyamat. Lentről felfelé irányuló, mivel a régióknak ki kell alakítaniuk és javítaniuk kell meglévő társadalmi és gazdasági, környezeti és versenyfeltételeiket, és mivel az európai és (tagállami) regionális politikai intézkedéseket mindenképpen helyben kell végrehajtani. Fentről lefelé irányuló a pénzügyi források és a keretfeltételek miatt, amelyeket uniós és tagállami szinten biztosítanak és határoznak meg. Soha nem egyirányú folyamatról van szó. |
| --- | --- |

3.8

Az EU regionális politikája egyszerre kell hogy legyen lentről felfelé és fentről lefelé irányuló folyamat. Lentről felfelé irányuló, mivel a régióknak ki kell alakítaniuk és javítaniuk kell meglévő társadalmi és gazdasági, környezeti és versenyfeltételeiket, és mivel az európai és (tagállami) regionális politikai intézkedéseket mindenképpen helyben kell végrehajtani. Fentről lefelé irányuló a pénzügyi források és a keretfeltételek miatt, amelyeket uniós és tagállami szinten biztosítanak és határoznak meg. Soha nem egyirányú folyamatról van szó.

| 3.9 | Az uniós szinten tett kezdeményezések és a tagállamok arra irányuló szándékai, hogy népszerűsítsék a hatékonyabb és összehangoltabb adminisztratív megközelítéseket Európa-szerte, kedvezően értékelendők. A regionális politikában a jó kormányzáshoz azonban először is a „többszintű kormányzás” merev formáinak kiigazítása szükséges, ami a kormányzási stílus és mentalitás adaptálásában mutatkozik meg. |
| --- | --- |

3.9

Az uniós szinten tett kezdeményezések és a tagállamok arra irányuló szándékai, hogy népszerűsítsék a hatékonyabb és összehangoltabb adminisztratív megközelítéseket Európa-szerte, kedvezően értékelendők. A regionális politikában a jó kormányzáshoz azonban először is a „többszintű kormányzás” merev formáinak kiigazítása szükséges, ami a kormányzási stílus és mentalitás adaptálásában mutatkozik meg.

| 3.10 | A 2. fejezetben az említett dokumentumok arról tanúskodnak, hogy a Tanács nagymértékben osztja ezt a nézetet. Ez egyértelműen nagy előrelépés. A szavaktól a gyakorlati megvalósításig azonban gyakran hosszú az út. |
| --- | --- |

3.10

A 2. fejezetben az említett dokumentumok arról tanúskodnak, hogy a Tanács nagymértékben osztja ezt a nézetet. Ez egyértelműen nagy előrelépés. A szavaktól a gyakorlati megvalósításig azonban gyakran hosszú az út.

| 3.11 | A hatékony megvalósítás könnyebb olyan országokban és régiókban, amelyekben nagy hagyománya van a decentralizációnak, mint a központosított közigazgatási rendszerekkel rendelkezőkben. További bonyodalmak merülnek fel egyes tagállamokban, ahol a regionális politika szabályozása még nem elég fejlett, és ahol még nincsenek teljesen kiépítve a regionális önkormányzatok. |
| --- | --- |

3.11

A hatékony megvalósítás könnyebb olyan országokban és régiókban, amelyekben nagy hagyománya van a decentralizációnak, mint a központosított közigazgatási rendszerekkel rendelkezőkben. További bonyodalmak merülnek fel egyes tagállamokban, ahol a regionális politika szabályozása még nem elég fejlett, és ahol még nincsenek teljesen kiépítve a regionális önkormányzatok.

| 3.12 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a hatékony regionális politika alapkövetelményeként jobb és megbízható európai statisztikákra van szükség. |
| --- | --- |

3.12

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a hatékony regionális politika alapkövetelményeként jobb és megbízható európai statisztikákra van szükség.

| 3.13 | Az EGSZB az európai kormányzás javítására irányuló minden törekvést támogat. Ezek eredményeképpen jobb és átláthatóbb kapcsolatnak kell kialakulnia a „politikák” és a megvalósítás között. A végrehajtásban nélkülözhetetlen a regionális és helyi – állami vagy magánszférabeli – érdekelt felek részvétele. Láthatóbb módon kell őket bevonni. A bevonás rendszerint közös elkötelezettséghez és felelősséghez vezet. Az EGSZB véleménye szerint ez létfontosságú. |
| --- | --- |

3.13

Az EGSZB az európai kormányzás javítására irányuló minden törekvést támogat. Ezek eredményeképpen jobb és átláthatóbb kapcsolatnak kell kialakulnia a „politikák” és a megvalósítás között. A végrehajtásban nélkülözhetetlen a regionális és helyi – állami vagy magánszférabeli – érdekelt felek részvétele. Láthatóbb módon kell őket bevonni. A bevonás rendszerint közös elkötelezettséghez és felelősséghez vezet. Az EGSZB véleménye szerint ez létfontosságú.

4.   „Többszintű kormányzás”: interakció az Európai Bizottság, a kormányok és a régiók között

| 4.1 | Az Európai Bizottság szintjén a regionális politikához kapcsolódó különböző közösségi alapok ismertetésének koherensebbé kell válnia. A vonatkozó közösségi politikák elveinek, célpontjainak és célkitűzéseinek általános képe eléggé homályos a kívülállók számára. |
| --- | --- |

4.1

Az Európai Bizottság szintjén a regionális politikához kapcsolódó különböző közösségi alapok ismertetésének koherensebbé kell válnia. A vonatkozó közösségi politikák elveinek, célpontjainak és célkitűzéseinek általános képe eléggé homályos a kívülállók számára.

| 4.2 | Az Európai Bizottság főigazgatóságai által közösen elfogadott megközelítésre van szükség. Ebben a tekintetben sokat segíthet a városi ügyekkel foglalkozó szolgálatközi csoport (12). |
| --- | --- |

4.2

Az Európai Bizottság főigazgatóságai által közösen elfogadott megközelítésre van szükség. Ebben a tekintetben sokat segíthet a városi ügyekkel foglalkozó szolgálatközi csoport (12).

| 4.3 | Egy közös, uniós szintű megközelítés következetesebb bemutatása és láthatósága egyben példát jelenthet a kormányok és minisztériumok számára abban, hogy hogyan alakíthatnak ki integrált megközelítést olyan régiók és városok, amelyek általában nemzeti szinten még nem alkalmaznak ilyet. Mindenképpen hasznos bizonyos mértékig áthidalni az uniós szint, illetve a régiók és városok közötti szakadékot. |
| --- | --- |

4.3

Egy közös, uniós szintű megközelítés következetesebb bemutatása és láthatósága egyben példát jelenthet a kormányok és minisztériumok számára abban, hogy hogyan alakíthatnak ki integrált megközelítést olyan régiók és városok, amelyek általában nemzeti szinten még nem alkalmaznak ilyet. Mindenképpen hasznos bizonyos mértékig áthidalni az uniós szint, illetve a régiók és városok közötti szakadékot.

| 4.4 | A „többszintű kormányzás” rugalmas megvalósítása és az ennek megfelelő szinergiák kedvező ösztönzőt jelenthetnek a tagállamok adminisztratív gyakorlatának kiigazításához. Mivel a regionális politika végső célja a régiók és városok (rejtett) potenciáljának minél nagyobb mértékű kiaknázása, a kormányzati struktúrákat ennek megfelelően, átlátható és következetes módon kell kialakítani. |
| --- | --- |

4.4

A „többszintű kormányzás” rugalmas megvalósítása és az ennek megfelelő szinergiák kedvező ösztönzőt jelenthetnek a tagállamok adminisztratív gyakorlatának kiigazításához. Mivel a regionális politika végső célja a régiók és városok (rejtett) potenciáljának minél nagyobb mértékű kiaknázása, a kormányzati struktúrákat ennek megfelelően, átlátható és következetes módon kell kialakítani.

| 4.5 | Az uniós alapoknak, szoros együttműködésben a nemzeti programokkal, motiváló ösztönzőket kell kínálniuk a fenti potenciál kiaknázására. |
| --- | --- |

4.5

Az uniós alapoknak, szoros együttműködésben a nemzeti programokkal, motiváló ösztönzőket kell kínálniuk a fenti potenciál kiaknázására.

| 4.6 | Az Európai Bizottság is fontos szerepet játszik abban, hogy a régiókat és a városokat Európához kösse, illetve az öntudatos, rugalmas és fenntartható régiók és városok támogatásában az alábbiak révén: a (mai napig nem teljesen megértett) lisszaboni menetrend ismertetése decentralizált szinten is; a városi és nagyvárosi területek jövőbeni szerepével kapcsolatos tudatosság erősítése; a bevált módszerek Európa-szerte történő terjesztése (13). Szakosodott kutatóintézetek és egyetemek is segítséget jelenthetnek ebben. |
| --- | --- |

4.6

Az Európai Bizottság is fontos szerepet játszik abban, hogy a régiókat és a városokat Európához kösse, illetve az öntudatos, rugalmas és fenntartható régiók és városok támogatásában az alábbiak révén: a (mai napig nem teljesen megértett) lisszaboni menetrend ismertetése decentralizált szinten is; a városi és nagyvárosi területek jövőbeni szerepével kapcsolatos tudatosság erősítése; a bevált módszerek Európa-szerte történő terjesztése (13). Szakosodott kutatóintézetek és egyetemek is segítséget jelenthetnek ebben.

| 4.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy ez semmiképpen nem jelent új bürokratikus eljárásmódokat, inkább a bürokrácia csökkenését, valamint célzott és következetes decentralizációt. |
| --- | --- |

4.7

Az EGSZB úgy véli, hogy ez semmiképpen nem jelent új bürokratikus eljárásmódokat, inkább a bürokrácia csökkenését, valamint célzott és következetes decentralizációt.

| 4.8 | Az EGSZB szerint a decentralizáció nagyon ígéretes, mivel a regionális és helyi önkormányzatok felelősségét hangsúlyozza és segíti az elszámoltathatóságot. |
| --- | --- |

4.8

Az EGSZB szerint a decentralizáció nagyon ígéretes, mivel a regionális és helyi önkormányzatok felelősségét hangsúlyozza és segíti az elszámoltathatóságot.

| 4.9 | A felelősség és az elszámoltathatóság kulcsfontosságú. Erre épülnek minden regionális fejlesztés alapkövetelményei: a vezetés, az előrelátás és a következetesség. Európában kiváló példák vannak erre (14). |
| --- | --- |

4.9

A felelősség és az elszámoltathatóság kulcsfontosságú. Erre épülnek minden regionális fejlesztés alapkövetelményei: a vezetés, az előrelátás és a következetesség. Európában kiváló példák vannak erre (14).

| 4.10 | Az EU-nak és a kormányoknak figyelembe kell venniük a sikeres régiókban és városokban működő mechanizmusokat és munkamódszereket, beleértve a nagyvárosi területeket is. Esetükben nem „miniállamokról” van szó. Ezek a területek más jellegűek, irányításuk alapvetően eltér az állami szintű irányítástól. |
| --- | --- |

4.10

Az EU-nak és a kormányoknak figyelembe kell venniük a sikeres régiókban és városokban működő mechanizmusokat és munkamódszereket, beleértve a nagyvárosi területeket is. Esetükben nem „miniállamokról” van szó. Ezek a területek más jellegűek, irányításuk alapvetően eltér az állami szintű irányítástól.

| 4.11 | Megközelítésük gyakran olyan konkrét célkitűzések alapján történik, amelyek a teljes körű fejlődés mozgatórugói (15). A róluk kialakult képet pedig általában a (külföldi) beruházási feltételek javítása, klaszterek és emberi erőforrások alkotják. Ezzel egyidejűleg jelenleg a fenntartható fejlődés a menetrend fontos része, csakúgy, mint a társadalmi beilleszkedés, a munka és az életkörülmények minősége. |
| --- | --- |

4.11

Megközelítésük gyakran olyan konkrét célkitűzések alapján történik, amelyek a teljes körű fejlődés mozgatórugói (15). A róluk kialakult képet pedig általában a (külföldi) beruházási feltételek javítása, klaszterek és emberi erőforrások alkotják. Ezzel egyidejűleg jelenleg a fenntartható fejlődés a menetrend fontos része, csakúgy, mint a társadalmi beilleszkedés, a munka és az életkörülmények minősége.

| 4.12 | Európai csereprogramot lehetne létrehozni a régiók és városok tisztviselői számára. Az egymás megközelítéseiről és stratégiáiról szerzett határokon átnyúló tudás – például a területfejlesztéssel, a gazdasági vonzerő és a szociális lakások ösztönzésével kapcsolatban – igen hasznos. |
| --- | --- |

4.12

Európai csereprogramot lehetne létrehozni a régiók és városok tisztviselői számára. Az egymás megközelítéseiről és stratégiáiról szerzett határokon átnyúló tudás – például a területfejlesztéssel, a gazdasági vonzerő és a szociális lakások ösztönzésével kapcsolatban – igen hasznos.

| 4.13 | Az EGSZB – ahogy ez számos más politikaterületen már létezik – Európa-szerte kétoldalú programok létrehozását javasolja a régiók és városok között annak érdekében, hogy régióik hozzászokjanak a decentralizált programokhoz és eljárásokhoz. |
| --- | --- |

4.13

Az EGSZB – ahogy ez számos más politikaterületen már létezik – Európa-szerte kétoldalú programok létrehozását javasolja a régiók és városok között annak érdekében, hogy régióik hozzászokjanak a decentralizált programokhoz és eljárásokhoz.

| 4.14 | Az ilyen, Európán belül folytatott, jól strukturált cserék hozzájárulhatnak a mentalitás és a hozzáállás változásához a régiók és városok kifejezőképességének és ellenálló képességének fejlesztése érdekében. Amint azt számos példa mutatja, a régióknak és a nagyvárosi területeknek gyakran a gazdaság nemzetközivé válásának dinamikája ad pozitív lendületet. A régiók és a városok mindig találnak valami új módot arra, hogy „felkerüljenek a térképre”. |
| --- | --- |

4.14

Az ilyen, Európán belül folytatott, jól strukturált cserék hozzájárulhatnak a mentalitás és a hozzáállás változásához a régiók és városok kifejezőképességének és ellenálló képességének fejlesztése érdekében. Amint azt számos példa mutatja, a régióknak és a nagyvárosi területeknek gyakran a gazdaság nemzetközivé válásának dinamikája ad pozitív lendületet. A régiók és a városok mindig találnak valami új módot arra, hogy „felkerüljenek a térképre”.

| 4.15 | A közösségi programok elősegíthetik a tudatosság ilyen irányú fejlesztését, mind az alapokkal közösen finanszírozott projektek, mind célzott kommunikáció és az Európai Bizottság tisztviselői által adott célzott tanácsok segítségével. A programokat specializált, határokon átnyúlóan működő tanácsadó testületek is segíthetik. Igen hasznos lenne az Európai Parlamentnek a már zajló folyamat strukturálásában nyújtott támogatása is. |
| --- | --- |

4.15

A közösségi programok elősegíthetik a tudatosság ilyen irányú fejlesztését, mind az alapokkal közösen finanszírozott projektek, mind célzott kommunikáció és az Európai Bizottság tisztviselői által adott célzott tanácsok segítségével. A programokat specializált, határokon átnyúlóan működő tanácsadó testületek is segíthetik. Igen hasznos lenne az Európai Parlamentnek a már zajló folyamat strukturálásában nyújtott támogatása is.

| 4.16 | Az EGSZB egyetért az Európai Parlament javaslatával, mely szerint hivatalos uniós területfejlesztési tanács létrehozására van szükség. Ez hangsúlyozná a többszintű kormányzás jelentőségét, alkalmas platform lenne a régiók és városok holisztikus megközelítésével kapcsolatos gondolatok kifejtésére, valamint még inkább kötelezővé tenné a Tanácson belüli vitákat és megállapodásokat. |
| --- | --- |

4.16

Az EGSZB egyetért az Európai Parlament javaslatával, mely szerint hivatalos uniós területfejlesztési tanács létrehozására van szükség. Ez hangsúlyozná a többszintű kormányzás jelentőségét, alkalmas platform lenne a régiók és városok holisztikus megközelítésével kapcsolatos gondolatok kifejtésére, valamint még inkább kötelezővé tenné a Tanácson belüli vitákat és megállapodásokat.

| 4.17 | Az első (2007-es) cselekvési program (16) alapján európai szintű vita indulhatna az ügyviteli rendszerek és gyakorlatok modernizációjáról, valamint az állam, illetve a régiók és városok közötti kapcsolatokról. Ennek célkitűzései a következők kell hogy legyenek: a hivatali eljárások egyszerűsítése, a bizalom megteremtése, a rugalmas és fenntartható régiók átláthatóságának kialakítása, a decentralizált szint és az uniós szint közötti távolság csökkentése. |
| --- | --- |

4.17

Az első (2007-es) cselekvési program (16) alapján európai szintű vita indulhatna az ügyviteli rendszerek és gyakorlatok modernizációjáról, valamint az állam, illetve a régiók és városok közötti kapcsolatokról. Ennek célkitűzései a következők kell hogy legyenek: a hivatali eljárások egyszerűsítése, a bizalom megteremtése, a rugalmas és fenntartható régiók átláthatóságának kialakítása, a decentralizált szint és az uniós szint közötti távolság csökkentése.

| 4.18 | Ezeket a javaslatokat a különböző szintű hatóságok közötti kapcsolatok jobb kezeléséhez való hozzájárulásnak kell tekinteni. Nem szabad azokat a kormányzási szintek közötti hatáskörök hierarchikus keretrendszereként felfogni. Az EGSZB ezzel ellentétben úgy látja, hogy a „többszintű kormányzás” inkább az Európai Bizottság, a nemzeti kormányok, illetve a regionális és helyi önkormányzatok közötti kapcsolatokból felépülő rugalmas struktúra, amely adott helyzetekhez és tematikus megfontolásokhoz mérten alakult ki. |
| --- | --- |

4.18

Ezeket a javaslatokat a különböző szintű hatóságok közötti kapcsolatok jobb kezeléséhez való hozzájárulásnak kell tekinteni. Nem szabad azokat a kormányzási szintek közötti hatáskörök hierarchikus keretrendszereként felfogni. Az EGSZB ezzel ellentétben úgy látja, hogy a „többszintű kormányzás” inkább az Európai Bizottság, a nemzeti kormányok, illetve a regionális és helyi önkormányzatok közötti kapcsolatokból felépülő rugalmas struktúra, amely adott helyzetekhez és tematikus megfontolásokhoz mérten alakult ki.

5.   A jó kormányzás részei a szervezett civil társadalommal kialakított partnerségek is

| 5.1 | Az EGSZB megítélése szerint a naprakész helyi és regionális irányításhoz aktívan be kell vonni a helyi és regionális közösségek különböző rétegeit, melyek sokrétű szaktudást és nézőpontot biztosíthatnak, választ adva speciális igényekre. Mindezt– explicit vagy implicit módon – a Tanács számos vitaanyaga is elismeri (17). |
| --- | --- |

5.1

Az EGSZB megítélése szerint a naprakész helyi és regionális irányításhoz aktívan be kell vonni a helyi és regionális közösségek különböző rétegeit, melyek sokrétű szaktudást és nézőpontot biztosíthatnak, választ adva speciális igényekre. Mindezt– explicit vagy implicit módon – a Tanács számos vitaanyaga is elismeri (17).

| 5.2 | A partnerségre vonatkozó legfőbb hivatkozást a strukturális alapokról szóló általános rendelkezések 11. cikke tartalmazza, amely partnerséget sürget, azaz konzultációt a gazdasági-társadalmi szereplőkkel és a szervezett civil társadalommal, illetve bevonásukat (18). |
| --- | --- |

5.2

A partnerségre vonatkozó legfőbb hivatkozást a strukturális alapokról szóló általános rendelkezések 11. cikke tartalmazza, amely partnerséget sürget, azaz konzultációt a gazdasági-társadalmi szereplőkkel és a szervezett civil társadalommal, illetve bevonásukat (18).

| 5.3 | Az EGSZB szerint a jó kormányzás a regionális politikában magában foglalja a jól meghatározott regionális szereplőkből álló, képviseleti elven működő és legitim civil társadalom felelősségteljes és átlátható részvételét. A konzultációnak és a részvételnek a regionális projektek meghatározása, tervezése és értékelése során kell megvalósulnia. Interregionális és határokon átnyúló projektek esetén az ilyen együttműködésnek többek között az európai területi együttműködési csoportosulás keretein (EGTC) (19) belül kell megvalósulnia. |
| --- | --- |

5.3

Az EGSZB szerint a jó kormányzás a regionális politikában magában foglalja a jól meghatározott regionális szereplőkből álló, képviseleti elven működő és legitim civil társadalom felelősségteljes és átlátható részvételét. A konzultációnak és a részvételnek a regionális projektek meghatározása, tervezése és értékelése során kell megvalósulnia. Interregionális és határokon átnyúló projektek esetén az ilyen együttműködésnek többek között az európai területi együttműködési csoportosulás keretein (EGTC) (19) belül kell megvalósulnia.

| 5.4 | Általánosabban szólva az EGSZB szerint a decentralizáció előmozdítja a helyi és regionális önkormányzatok felelősségének és elszámoltathatóságának megerősítését, és mozgósítja az olyan nem-kormányzati érintetteket is, amilyenek a szociális partnerek, kereskedelmi kamarák, vállalatok, fejlesztési ügynökségek, lakásszervezetek, félautonóm szervezetek, környezetvédelmi ügynökségek, társadalmi szervezetek, oktatási intézmények (minden szinten), építészek és művészek. |
| --- | --- |

5.4

Általánosabban szólva az EGSZB szerint a decentralizáció előmozdítja a helyi és regionális önkormányzatok felelősségének és elszámoltathatóságának megerősítését, és mozgósítja az olyan nem-kormányzati érintetteket is, amilyenek a szociális partnerek, kereskedelmi kamarák, vállalatok, fejlesztési ügynökségek, lakásszervezetek, félautonóm szervezetek, környezetvédelmi ügynökségek, társadalmi szervezetek, oktatási intézmények (minden szinten), építészek és művészek.

| 5.5 | Bár a Tanács, valamint az Európai Bizottság és a tagállamok, illetve a régiók között zajló folyamatos párbeszéd célja is az, hogy elősegítsék az ilyen partnerségek létrehozását, ezek gyakorlati előfordulása még mindig csak kevés esetre korlátozódik (20). Számos esetben egyszerűen nem is léteznek. Közzé kell tenni a jó példákat. |
| --- | --- |

5.5

Bár a Tanács, valamint az Európai Bizottság és a tagállamok, illetve a régiók között zajló folyamatos párbeszéd célja is az, hogy elősegítsék az ilyen partnerségek létrehozását, ezek gyakorlati előfordulása még mindig csak kevés esetre korlátozódik (20). Számos esetben egyszerűen nem is léteznek. Közzé kell tenni a jó példákat.

| 5.6 | A képviseleti elven alapuló civil társadalmat regionális szinten is megfelelően meg kell szervezni, és megfelelő jogkörökkel kell ellátni. Ezek nem jelentenek könnyű feltételeket azokban az esetekben, amelyekben a civil társadalom nem elég fejlett, vagy amikor esetenként ellentétes érdekek széles skálája jellemzi. |
| --- | --- |

5.6

A képviseleti elven alapuló civil társadalmat regionális szinten is megfelelően meg kell szervezni, és megfelelő jogkörökkel kell ellátni. Ezek nem jelentenek könnyű feltételeket azokban az esetekben, amelyekben a civil társadalom nem elég fejlett, vagy amikor esetenként ellentétes érdekek széles skálája jellemzi.

| 5.7 | Lehetőséget kell biztosítani az Európai Bizottság számára, hogy katalizátor szerepet töltsön be a decentralizált kormányzás módjainak ismertetésében. |
| --- | --- |

5.7

Lehetőséget kell biztosítani az Európai Bizottság számára, hogy katalizátor szerepet töltsön be a decentralizált kormányzás módjainak ismertetésében.

| 5.8 | A tudatosítás, illetve a változás és az alkalmazkodás szükségességének előrevetítése is elősegítheti a jobb és több partnerség létrejöttét a régiókban és a városokban. A tapasztalat azt mutatja, hogy a következetes jövőkép az állami szerveknél teret teremt az egyéb érdekelt felekkel való együttműködés fokozására. A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések partnerségről szóló 11. cikkét is figyelembe kell venni ebből a szempontból. |
| --- | --- |

5.8

A tudatosítás, illetve a változás és az alkalmazkodás szükségességének előrevetítése is elősegítheti a jobb és több partnerség létrejöttét a régiókban és a városokban. A tapasztalat azt mutatja, hogy a következetes jövőkép az állami szerveknél teret teremt az egyéb érdekelt felekkel való együttműködés fokozására. A strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések partnerségről szóló 11. cikkét is figyelembe kell venni ebből a szempontból.

| 5.9 | Számos lehetőség létezik. A decentralizált szinten működő jobb kormányzás révén a társadalom egésze rugalmasabbá válik, illetve nyitottabbá a jövő felé. |
| --- | --- |

5.9

Számos lehetőség létezik. A decentralizált szinten működő jobb kormányzás révén a társadalom egésze rugalmasabbá válik, illetve nyitottabbá a jövő felé.

| 5.10 | Tekintettel arra, hogy az uniós kohéziós politika keretében az Európai Bizottság az év későbbi szakaszában olyan dokumentum megjelentetését tervezi, amely a partnerségek kérdésével foglalkozik, az EGSZB azt javasolja, hogy egy külön véleményben részletesebben térjünk vissza a témához. |
| --- | --- |

5.10

Tekintettel arra, hogy az uniós kohéziós politika keretében az Európai Bizottság az év későbbi szakaszában olyan dokumentum megjelentetését tervezi, amely a partnerségek kérdésével foglalkozik, az EGSZB azt javasolja, hogy egy külön véleményben részletesebben térjünk vissza a témához.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Az EGSZB szemszögéből nézve a „régiók” és a „városok” fogalma nem feltétlenül a már meglévő közigazgatási egységeket jelenti, hanem inkább összefüggő társadalmi-gazdasági területek dinamikus fogalmára utal. Ide tartoznak a hálózatrégiók, a városok és agglomerációik, az egymással összeköttetésben levő városok és a nagyvárosi területek.

1

(2)  Lásd a „Partnerség a strukturális alapok felhasználásáért” tárgyban megfogalmazott EGSZB-véleményt – HL C 10., 2004.1.14., 21. o.

2

(3)  Az Európai kormányzás című dokumentum (COM(2001) 428 végleges) többek közt új szemléletmódot tárt fel azzal kapcsolatban, ahogyan az EU működhetne és működnie kellene: nagyobb mértékű bevonást biztosítva, nagyobb nyitottságot teremtve, és világosan meghatározva a politikák, a szabályozás és a konkrét megvalósítás közötti kapcsolatokat. A dokumentum kifejezett szándéka volt az Európa és polgárai közötti kapcsolat javítása.

3

Európai kormányzás

(4)  PE407.823v01-00 – előadó: Jean-Marie BEAUPUY.

4

(5)  SEC(2007) 1547, 2007.11.14.

5

(6)  A találkozóra a portugál elnökség idején, 2007. november 23–24-én került sor.

6

(7)  Uo. 6. oldal. Lásd még a 18. oldalon a Döntő tényezők a régiók sikerre vitele érdekében c. részt.

7

Döntő tényezők a régiók sikerre vitele érdekében

(8)  Uo. 17. oldal.

8

(9)  „Fenntartható európai városok lipcsei chartája”, illetve „Az Európai Unió területfejlesztési menetrendje: A különböző régiók versenyképesebb és fenntarthatóbb Európája felé” – Informális miniszteri találkozó a városfejlesztésről, 2007. május 24–25.

9

(10)  Az EU Területfejlesztési menetrendjének végrehajtására vonatkozó első cselekvési program, 2007. november 23.

10

Az EU Területfejlesztési menetrendjének végrehajtására vonatkozó első cselekvési program

(11)  Uo. 8. oldal.

11

(12)  A városi ügyekkel foglalkozó szolgálatközi csoport megalakulása 2007-re tehető. Minden olyan főigazgatóság képviselteti magát benne, amelyik a városokat érintő speciális kérésekkel foglalkozik.

12

(13)  Az Európai Bizottság 26 francia régióról készített szakvéleményt és kidolgozta a teljesítményértékelés egy formáját.

13

(14)  Az egyik kiemelkedő példa Bilbao, amely a megfelelő vezetés, az előrelátás és a következetesség jegyében telt húsz év eredményeképpen modern, jövőorientált metropolisszá vált a nyolcvanas évek elején még rendkívül elmaradott, rossz állapotban lévő régióban. Bilbaóban a vezetéshez – a közszférán belüli hatékony partneri együttműködés jó példájaként – a központi és a baszk kormány és a tartomány, valamint egy, a szervezett civil társadalommal és a magánszférával kialakított meggyőző partnerség nyújtott pénzügyi támogatást.

14

(15)  Ezek között szerepel például a gyorsvonatok összeköttetése Lille-ben, az Olimpiai Játékok és Amerika Kolumbusz általi felfedezésének 500. évfordulója Barcelonában, illetve egy új, jövőorientált városközpont Birminghamben. A hajtóerő mindhárom esetben egy új kiindulópont megteremtése volt a fejlődés számára.

15

(16)  Lásd az első cselekvési program 5. oldalát: „A területi együttműködés új formáira van szükség az integráltabb megközelítés és a különböző területi szintek közötti rugalmasabb együttműködés elősegítése érdekében”.

16

(17)  Lásd a 2. fejezetet.

17

(18)  A Tanács 1083/2006/EK 2006. júliusi rendelete, melyet minden, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó uniós kohéziós politikai program esetében alkalmazni kell. A rendelet nem mondja ki, hogy a nemzeti szintű partnerségek, akármilyen fontosak is, nem helyettesíthetik a regionális civil társadalommal kialakított partnerségeket.

18

(19)  A Tanács 1082/2006/EK rendelete, 2006. július. A határokon átnyúló tevékenységek vonatkozásában a rendelet adminisztratív gyakorlatokra korlátozódik.

19

(20)  Az EGSZB számtalan esetben szót emelt a partnerségekért a regionális politika végrehajtásában – lásd pl.: „Partnerség a strukturális alapok felhasználásáért” (HL C 10., 2004.1.14., 21. o.), illetve „A civil szervezetek szerepe a kohéziós politika és a regionális fejlesztési politika megvalósításában” (HL C 309., 2006.12.16., 126. o.). A regionális partnerségeket biztosítani kell más területeken is, mint például a 7. keretprogramban és a versenyképességi és innovációs keretprogramban – lásd „Az ipari szerkezetváltás területi irányítása: a szociális partnerek szerepe és az innovációs és versenyképességi keretprogram hozzájárulása” témában íródott EGSZB-véleményt (HL C 318., 2006.12.23., 12. o.).

20

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/148

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Magánszemélyek személyes tulajdonának valamely tagállamból történő végleges behozatalára alkalmazandó adómentességek (kodifikált szöveg)

COM(2008) 376 végleges – 2008/0120 (COD)

(2009/C 77/31)

2008. június 18-án az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződés 262. cikke alapján kikéri az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét a következő tárgyban:

Magánszemélyek személyes tulajdonának valamely tagállamból történő végleges behozatalára alkalmazandó adómentességek (kodifikált szöveg)

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a szeptember 17-i ülésnapon) egyhangúlag úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 17-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/148 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/148

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: EU–Afrika-stratégia

(2009/C 77/32)

2007. július 11-i levelében Louis Michel fejlesztésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős biztos feltáró vélemény készítésére kérte fel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot a következő tárgyban:

EU–Afrika-stratégia.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2008. július 17-én elfogadta véleményét. (Előadó: Gérard DANTIN).

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 18-i ülésnapon) 89 szavazattal elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az új évszázad által teremtett globális környezetben az Európa és Afrika közötti kapcsolatnak, a múlt tanulságait is figyelembe véve, számottevő mértékben fejlődnie kell, mégpedig az azonos jogokra és kötelességekre épülő kiegyensúlyozott partnerség irányába. A több évtizedes együttműködést és az ezen az időszak alatt nyújtott fejlesztési támogatásokat követően Afrikában súlyosbodik és mélyül a rendkívüli szegénység: a rosszul irányított és kevés munkahelyet teremtő növekedés hozama nem egyformán oszlik meg, elmélyítve az egyenlőtlenségeket; a szubszaharai Afrika lakosságának több mint 55 %-a napi 1 dollárnál kevesebből él; az összes munkahely közel 70 %-a informális, csupán a puszta létfenntartást biztosító munkahely, és ezek több mint 57 %-a a mezőgazdaságban található. Ez a helyzet a tisztességes és produktív munkalehetőségek nagy hiányát tükrözi. |
| --- | --- |

1.1

Az új évszázad által teremtett globális környezetben az Európa és Afrika közötti kapcsolatnak, a múlt tanulságait is figyelembe véve, számottevő mértékben fejlődnie kell, mégpedig az azonos jogokra és kötelességekre épülő kiegyensúlyozott partnerség irányába. A több évtizedes együttműködést és az ezen az időszak alatt nyújtott fejlesztési támogatásokat követően Afrikában súlyosbodik és mélyül a rendkívüli szegénység: a rosszul irányított és kevés munkahelyet teremtő növekedés hozama nem egyformán oszlik meg, elmélyítve az egyenlőtlenségeket; a szubszaharai Afrika lakosságának több mint 55 %-a napi 1 dollárnál kevesebből él; az összes munkahely közel 70 %-a informális, csupán a puszta létfenntartást biztosító munkahely, és ezek több mint 57 %-a a mezőgazdaságban található. Ez a helyzet a tisztességes és produktív munkalehetőségek nagy hiányát tükrözi.

| 1.2 | Főként az afrikai földrész fejlődése és stabilizációja szempontjából nagy a tét, de az európai kontinens biztonsága és a tartósan fenntartható növekedés megteremtésére való képessége tekintetében is. |
| --- | --- |

1.2

Főként az afrikai földrész fejlődése és stabilizációja szempontjából nagy a tét, de az európai kontinens biztonsága és a tartósan fenntartható növekedés megteremtésére való képessége tekintetében is.

| 1.3 | A különböző szerződések (Lomé, Yaoundé, Cotonou) végrehajtásán keresztül az EU által alkalmazott fejlesztési politikák és az ezekre fordított pénzeszközök nem érték el a kívánt eredményt, főként a tisztességes munkalehetőségek megteremtésének a területén. Ennek fényében, mivel a dolgok nem maradhatnak a régiben, és a helyzetnek változnia kell, az EGSZB üdvözli a 2007. december 8–9-i lisszaboni EU–Afrika csúcstalálkozó sikerét. |
| --- | --- |

1.3

A különböző szerződések (Lomé, Yaoundé, Cotonou) végrehajtásán keresztül az EU által alkalmazott fejlesztési politikák és az ezekre fordított pénzeszközök nem érték el a kívánt eredményt, főként a tisztességes munkalehetőségek megteremtésének a területén. Ennek fényében, mivel a dolgok nem maradhatnak a régiben, és a helyzetnek változnia kell, az EGSZB üdvözli a 2007. december 8–9-i lisszaboni EU–Afrika csúcstalálkozó sikerét.

| 1.3.1 | Különösképpen a foglalkoztatás kérdésének átfogó módon történt figyelembevételét helyesli. |
| --- | --- |

1.3.1

Különösképpen a foglalkoztatás kérdésének átfogó módon történt figyelembevételét helyesli.

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a tisztességes foglalkoztatási lehetőségek fejlesztése központi szerepet játszik az egyenlőtlenségek és a szegénység csökkentésében, a társadalmi integrációban és az emberhez méltó életpálya biztosításában. Ez utóbbiak hiányában nem valósulhat meg a szélsőséges nézetek és a konfliktusok felszámolása, valamint az államok elengedhetetlen stabilitása. |
| --- | --- |

1.4

Az EGSZB úgy véli, hogy a tisztességes foglalkoztatási lehetőségek fejlesztése központi szerepet játszik az egyenlőtlenségek és a szegénység csökkentésében, a társadalmi integrációban és az emberhez méltó életpálya biztosításában. Ez utóbbiak hiányában nem valósulhat meg a szélsőséges nézetek és a konfliktusok felszámolása, valamint az államok elengedhetetlen stabilitása.

| 1.5 | A tisztességes foglalkoztatási lehetőségek fejlesztéséhez az EGSZB olyan intézkedést tart elengedhetetlennek, amely ezt alapvető célkitűzésként fogalmazza meg. Ennek során az alább következő pontokban megadott paraméterek alapján kellene eljárni. E paraméterek a lényegi eltérések ellenére erős szinergiákkal kötődnek egymáshoz és így kölcsönösen hatnak egymásra, összességükben egy politikát alkotva. |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | A lényegében a természeti kincsek kiaknázásán alapuló növekedés kevés munkahelyet teremt. E növekedést inkább az elsődleges feldolgozóipar termékeire, illetve a késztermékekre kellene alapozni. A befektetéseknek ezt a célkitűzést kellene követniük és a magas hozzáadott értékkel rendelkező ágazatokra kellene összpontosítaniuk. |
| --- | --- |

1.5.1

A lényegében a természeti kincsek kiaknázásán alapuló növekedés kevés munkahelyet teremt. E növekedést inkább az elsődleges feldolgozóipar termékeire, illetve a késztermékekre kellene alapozni. A befektetéseknek ezt a célkitűzést kellene követniük és a magas hozzáadott értékkel rendelkező ágazatokra kellene összpontosítaniuk.

| 1.5.2 | A magánszektor – és ezen keresztül a kkv-k – döntő szerepet játszanak. Az Európai Uniónak a kkv-k fejlesztését együttműködési politikájának egyik tengelyévé kellene tennie. |
| --- | --- |

1.5.2

A magánszektor – és ezen keresztül a kkv-k – döntő szerepet játszanak. Az Európai Uniónak a kkv-k fejlesztését együttműködési politikájának egyik tengelyévé kellene tennie.

| 1.5.3 | A nyersanyagok árának jelenlegi emelkedése olyan további tényező, amelynek okán a mezőgazdasági ágazatnak a fejlődés stratégiai prioritásává kell válnia. Mivel a vidéki terület és lakosság jelentős része kötődik ehhez az ágazathoz, utóbbinak hozzá kell járulnia az élelmiszerrel történő önellátáshoz, a feldolgozóipar fejlődéséhez és egyúttal a vidékről történő elvándorlás megfékezéséhez.

  Rövid, közép- és hosszú távú mezőgazdasági politikát kell tervezni, ügyelve arra, hogy prioritásként szerepeljen a megvalósításhoz szükséges költségvetés biztosítása. E politikát a mezőgazdasági szervezetekkel közösen kell kidolgozni. |
| --- | --- |

1.5.3

A nyersanyagok árának jelenlegi emelkedése olyan további tényező, amelynek okán a mezőgazdasági ágazatnak a fejlődés stratégiai prioritásává kell válnia. Mivel a vidéki terület és lakosság jelentős része kötődik ehhez az ágazathoz, utóbbinak hozzá kell járulnia az élelmiszerrel történő önellátáshoz, a feldolgozóipar fejlődéséhez és egyúttal a vidékről történő elvándorlás megfékezéséhez.

Rövid, közép- és hosszú távú mezőgazdasági politikát kell tervezni, ügyelve arra, hogy prioritásként szerepeljen a megvalósításhoz szükséges költségvetés biztosítása. E politikát a mezőgazdasági szervezetekkel közösen kell kidolgozni.

| 1.5.4 | A humánerőforrás-fejlesztés valamennyi fejlesztési stratégiának megkerülhetetlen tényezője. Erre való tekintettel elemzéseket kell végezni a munkaerőigényről és a munkaerőpiacról, előrejelzéseket kell készíteni, és elébe kell menni a legfőbb – a képzés és a foglalkoztatás összeegyeztetéséből fakadó – kihívásoknak. |
| --- | --- |

1.5.4

A humánerőforrás-fejlesztés valamennyi fejlesztési stratégiának megkerülhetetlen tényezője. Erre való tekintettel elemzéseket kell végezni a munkaerőigényről és a munkaerőpiacról, előrejelzéseket kell készíteni, és elébe kell menni a legfőbb – a képzés és a foglalkoztatás összeegyeztetéséből fakadó – kihívásoknak.

| 1.5.5 | Bár a regionális és e szint alatti gazdasági integráció jelentős fejlődésen ment keresztül, a kereskedelmi lehetőségek továbbra is kiaknázására várnak. Különösképpen a vámeljárások összehangolására hozott intézkedések koordinálását, az infrastruktúrák fejlesztését, a polgárok szabad mozgását stb. kell biztosítani. Ebből a szempontból az EGSZB sajnálattal veszi tudomásul, hogy mindezidáig nem zárultak még le a regionális integrációt is érintő gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos regionális tárgyalások. |
| --- | --- |

1.5.5

Bár a regionális és e szint alatti gazdasági integráció jelentős fejlődésen ment keresztül, a kereskedelmi lehetőségek továbbra is kiaknázására várnak. Különösképpen a vámeljárások összehangolására hozott intézkedések koordinálását, az infrastruktúrák fejlesztését, a polgárok szabad mozgását stb. kell biztosítani. Ebből a szempontból az EGSZB sajnálattal veszi tudomásul, hogy mindezidáig nem zárultak még le a regionális integrációt is érintő gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos regionális tárgyalások.

| 1.5.6 | Valamennyi fejlesztési politikát szociális párbeszédnek kell kísérnie, így emelve az előbbi minőségét. Itt főként a kollektív egyezményekre vonatkozó tárgyalásokról van szó. Erős és független munkáltatói és munkavállalói szervezetek létrehozására vagy fejlesztésére van tehát szükség. |
| --- | --- |

1.5.6

Valamennyi fejlesztési politikát szociális párbeszédnek kell kísérnie, így emelve az előbbi minőségét. Itt főként a kollektív egyezményekre vonatkozó tárgyalásokról van szó. Erős és független munkáltatói és munkavállalói szervezetek létrehozására vagy fejlesztésére van tehát szükség.

| 1.5.7 | A foglalkoztatási lehetőségek fejlesztésétől nem függetleníthető a nem állami szereplők közreműködése, ennek a közös EU–Afrika stratégia középpontjában kell állnia. Ezeket a szereplőket be kell vonni a nemzeti és a regionális szintű cselekvési tervek kidolgozásába és végrehajtásába. |
| --- | --- |

1.5.7

A foglalkoztatási lehetőségek fejlesztésétől nem függetleníthető a nem állami szereplők közreműködése, ennek a közös EU–Afrika stratégia középpontjában kell állnia. Ezeket a szereplőket be kell vonni a nemzeti és a regionális szintű cselekvési tervek kidolgozásába és végrehajtásába.

| 1.5.8 | A jó kormányzás megalapozza a befektetők bizalmát, ezért a foglalkoztatás szempontjából döntő jelentősége van. E kérdéssel a maga teljességében kell foglalkozni, az emberi és a munkavállalói jogok (köztük a szakszervezeti szabadságjogok) tiszteletben tartása, a munkával kapcsolatos normák és a korrupció szempontjából. Ezzel az utolsó ponttal kapcsolatban az EU-nak és a tagállamoknak pénzügyi segélyeiket ezek felhasználásának nyomon követhetőségéhez kellene kötniük. |
| --- | --- |

1.5.8

A jó kormányzás megalapozza a befektetők bizalmát, ezért a foglalkoztatás szempontjából döntő jelentősége van. E kérdéssel a maga teljességében kell foglalkozni, az emberi és a munkavállalói jogok (köztük a szakszervezeti szabadságjogok) tiszteletben tartása, a munkával kapcsolatos normák és a korrupció szempontjából. Ezzel az utolsó ponttal kapcsolatban az EU-nak és a tagállamoknak pénzügyi segélyeiket ezek felhasználásának nyomon követhetőségéhez kellene kötniük.

2.   Bevezetés

| 2.1 | 2007. július 11-i levelében Louis Michel fejlesztésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős biztos feltáró vélemény készítésére kérte fel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot a következő tárgyban: „a Kairótól Lisszabonig – Az EU és Afrika stratégiai partnersége című közleménnyel kapcsolatos kérdések, különös tekintettel a munkalehetőségek hiányának csökkentésére Afrikában”. |
| --- | --- |

2.1

2007. július 11-i levelében Louis Michel fejlesztésért és humanitárius segítségnyújtásért felelős biztos feltáró vélemény készítésére kérte fel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot a következő tárgyban: „a Kairótól Lisszabonig – Az EU és Afrika stratégiai partnersége című közleménnyel kapcsolatos kérdések, különös tekintettel a munkalehetőségek hiányának csökkentésére Afrikában”.

| 2.2 | Az EGSZB üdvözli e felkérést, amely miközben illeszkedik az Afrikában már több évtizede alkalmazott fejlesztési politikák keretébe, célul tűzi ki a főként az EU–Afrika csúcstalálkozón hozott határozatok által körvonalazott jövőkép elemzését. E határozatokat a Stratégiai partnerség című nyilatkozat tartalmazza, amelyhez mellékelték az annak végrehajtására irányuló Első cselekvési tervet (2008–2010). |
| --- | --- |

2.2

Az EGSZB üdvözli e felkérést, amely miközben illeszkedik az Afrikában már több évtizede alkalmazott fejlesztési politikák keretébe, célul tűzi ki a főként az EU–Afrika csúcstalálkozón hozott határozatok által körvonalazott jövőkép elemzését. E határozatokat a Stratégiai partnerség című nyilatkozat tartalmazza, amelyhez mellékelték az annak végrehajtására irányuló Első cselekvési tervet (2008–2010).

| 2.3 | Azáltal, hogy a foglalkoztatás témájában vélemény kidolgozására kéri fel az EGSZB-t, az Európai Bizottság tanúbizonyságát adja annak, hogy a foglalkoztatást fejlesztési politikája fő célkitűzésének tekinti, valamint utal arra, hogy a gazdasági és szociális szereplőknek a tisztességes munkalehetőségek létrehozása által szerepet kell játszaniuk a szegénység felszámolásában. Az EGSZB ezt megelégedéssel veszi tudomásul.
  A korábbi politikák és azok eredményeinek rövid áttekintését, valamint Afrika jelenlegi helyzetének és a jövőbeni politikáknak a felvázolását követően e vélemény azokat a lényeges intézkedéseket kívánja kiemelni, amelyek az EGSZB véleménye szerint a tisztességes munkalehetőségek megteremtéséhez szükségesek. Erre az összegezésre a 2007. december 8–9-én, Lisszabonban megrendezett EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott iránymutatások és cselekvési terv fényében kerül sor, főként az EGSZB korábbi, Afrika fejlődésére vonatkozó munkáira támaszkodva (1). |
| --- | --- |

2.3

Azáltal, hogy a foglalkoztatás témájában vélemény kidolgozására kéri fel az EGSZB-t, az Európai Bizottság tanúbizonyságát adja annak, hogy a foglalkoztatást fejlesztési politikája fő célkitűzésének tekinti, valamint utal arra, hogy a gazdasági és szociális szereplőknek a tisztességes munkalehetőségek létrehozása által szerepet kell játszaniuk a szegénység felszámolásában. Az EGSZB ezt megelégedéssel veszi tudomásul.

A korábbi politikák és azok eredményeinek rövid áttekintését, valamint Afrika jelenlegi helyzetének és a jövőbeni politikáknak a felvázolását követően e vélemény azokat a lényeges intézkedéseket kívánja kiemelni, amelyek az EGSZB véleménye szerint a tisztességes munkalehetőségek megteremtéséhez szükségesek. Erre az összegezésre a 2007. december 8–9-én, Lisszabonban megrendezett EU–Afrika csúcstalálkozón elfogadott iránymutatások és cselekvési terv fényében kerül sor, főként az EGSZB korábbi, Afrika fejlődésére vonatkozó munkáira támaszkodva (1).

3.   Általános megjegyzések

| 3.1 | Az afrikai kontinens igen sokszínű. Különböző történelmi, kulturális, etnikai háttérrel, eltérő természeti kincsekkel (ásványi kincsek, kőolaj, gyémánt stb.) és éghajlattal rendelkező országokból áll, amelyekben eltérő mértékű a demokrácia, a jó kormányzás, az emberi jogok tiszteletben tartása stb. Mindez különböző gazdasági és társadalmi szintek kialakulásához vezet. Bonyolult dolog tehát globálisan, egységes módon megközelíteni, illetve e módon tekinteni rá. Mindazonáltal az afrikai országok rendelkeznek néhány közös jellemzővel, elsősorban az Európához fűződő kapcsolatuk terén – legyen szó akár a múltról vagy a jövőről –, vagy éppen a közös történelem vonatkozásában, amely a változás szintén közös dinamikájához igazodva a közös jövőt teremti meg. |
| --- | --- |

3.1

Az afrikai kontinens igen sokszínű. Különböző történelmi, kulturális, etnikai háttérrel, eltérő természeti kincsekkel (ásványi kincsek, kőolaj, gyémánt stb.) és éghajlattal rendelkező országokból áll, amelyekben eltérő mértékű a demokrácia, a jó kormányzás, az emberi jogok tiszteletben tartása stb. Mindez különböző gazdasági és társadalmi szintek kialakulásához vezet. Bonyolult dolog tehát globálisan, egységes módon megközelíteni, illetve e módon tekinteni rá. Mindazonáltal az afrikai országok rendelkeznek néhány közös jellemzővel, elsősorban az Európához fűződő kapcsolatuk terén – legyen szó akár a múltról vagy a jövőről –, vagy éppen a közös történelem vonatkozásában, amely a változás szintén közös dinamikájához igazodva a közös jövőt teremti meg.

| 3.2 | Az új évszázad által létrehozott globális környezetben az Európa és Afrika közötti kapcsolatnak, a múlt tanulságait is figyelembe véve, számottevő mértékben fejlődnie kell. E kapcsolatnak az átmenetileg közös történelem, az együttérzés vagy a hűség helyett inkább azon a felismerésen kell alapulnia, hogy közös, a közös kihívásokra és kockázatokra, egyúttal a kölcsönös érdekek logikájára épülő jövőt kell kialakítani, akár annak kockázatával is, hogy egyes partnerek (mindkét kontinensen) szembesülnek ellentmondásaikkal. |
| --- | --- |

3.2

Az új évszázad által létrehozott globális környezetben az Európa és Afrika közötti kapcsolatnak, a múlt tanulságait is figyelembe véve, számottevő mértékben fejlődnie kell. E kapcsolatnak az átmenetileg közös történelem, az együttérzés vagy a hűség helyett inkább azon a felismerésen kell alapulnia, hogy közös, a közös kihívásokra és kockázatokra, egyúttal a kölcsönös érdekek logikájára épülő jövőt kell kialakítani, akár annak kockázatával is, hogy egyes partnerek (mindkét kontinensen) szembesülnek ellentmondásaikkal.

| 3.3 | A tét nagy. Az európai partoktól tizenöt kilométerre található afrikai kontinens területén a jelenkori világ valamennyi jelentős kockázati tényezője megtalálható: ellenőrizhetetlen migráció, járványok felbukkanása, természeti és környezeti katasztrófák, a terrorizmus veszélye stb. De ez a kontinens rejti magában a legnagyobb lehetőségeket is, legyen szó akár természeti kincsekről vagy az előre látható fogyasztási és befektetési igényekről. |
| --- | --- |

3.3

A tét nagy. Az európai partoktól tizenöt kilométerre található afrikai kontinens területén a jelenkori világ valamennyi jelentős kockázati tényezője megtalálható: ellenőrizhetetlen migráció, járványok felbukkanása, természeti és környezeti katasztrófák, a terrorizmus veszélye stb. De ez a kontinens rejti magában a legnagyobb lehetőségeket is, legyen szó akár természeti kincsekről vagy az előre látható fogyasztási és befektetési igényekről.

| 3.4 | Tagadhatatlan, hogy egyelőre az Európai Unió marad az afrikai kontinens első számú gazdasági partnere és első számú donátora. De ezt a történelmi eredetű monopóliumot ma már kezdi aláásni a „feltörekvő befektetők” – főként Kína, de emellett India, a nagy latin-amerikai országok és az Öböl menti monarchiák, sőt Irán – offenzívája, valamint az USA visszatérése. Utóbbit energiaellátása biztonságának megőrzése, a terrorizmus veszélyének elhárítása, a keresztény értékek és a demokrácia harcmezejének kibővítése és az aggasztónak tartott kínai „beszivárgással” szembeni ellenállás egyaránt foglalkoztatja (2). |
| --- | --- |

3.4

Tagadhatatlan, hogy egyelőre az Európai Unió marad az afrikai kontinens első számú gazdasági partnere és első számú donátora. De ezt a történelmi eredetű monopóliumot ma már kezdi aláásni a „feltörekvő befektetők” – főként Kína, de emellett India, a nagy latin-amerikai országok és az Öböl menti monarchiák, sőt Irán – offenzívája, valamint az USA visszatérése. Utóbbit energiaellátása biztonságának megőrzése, a terrorizmus veszélyének elhárítása, a keresztény értékek és a demokrácia harcmezejének kibővítése és az aggasztónak tartott kínai „beszivárgással” szembeni ellenállás egyaránt foglalkoztatja (2).

| 3.5 | Egyértelmű azonban, hogy ezentúl az európai kontinens biztonsága, csakúgy, mint a fenntartható fejlődésre való képessége szorosan és közvetlenül függeni fog az afrikai kontinens fejlődésétől és stabilizálódásától. Tizenöt kilométerre egy olyan kontinenstől, amelyet a nyomor jellemez, Európa sem közép-, sem hosszú távon nem válhat a jólét szigetévé. Az Európai Unió fenntartható fejlődésével összefüggésben tudatosítanunk kell magunkban, hogy mostantól fogva Afrika az Unió „határa”. |
| --- | --- |

3.5

Egyértelmű azonban, hogy ezentúl az európai kontinens biztonsága, csakúgy, mint a fenntartható fejlődésre való képessége szorosan és közvetlenül függeni fog az afrikai kontinens fejlődésétől és stabilizálódásától. Tizenöt kilométerre egy olyan kontinenstől, amelyet a nyomor jellemez, Európa sem közép-, sem hosszú távon nem válhat a jólét szigetévé. Az Európai Unió fenntartható fejlődésével összefüggésben tudatosítanunk kell magunkban, hogy mostantól fogva Afrika az Unió „határa”.

| 3.6 | „Európa Afrikával kapcsolatos stratégiáját hosszú időn keresztül az aszimmetrikus »donor–kedvezményezett« viszony jellemezte, amelyhez társult a jó lelkiismeret hamis ideológiája, valamint érdekeink egyoldalú szemlélete. Ez az archaikus, nem reális szemlélet rendkívül károsnak bizonyult. Túl kell ezen lépnünk egy új partnerségi koncepció érdekében, amelyben jogaikat és kötelességeiket tekintve egyenlő partnerek működnek együtt, akik a közös érdekek mentén járnak el. E koncepciónak olyan paramétereken kell alapulnia, mint a fenntartható fejlődés, a jó gazdasági, adóügyi és szociális kormányzás, a technológiatranszfer stb” (3). |
| --- | --- |

3.6

„Európa Afrikával kapcsolatos stratégiáját hosszú időn keresztül az aszimmetrikus »donor–kedvezményezett« viszony jellemezte, amelyhez társult a jó lelkiismeret hamis ideológiája, valamint érdekeink egyoldalú szemlélete. Ez az archaikus, nem reális szemlélet rendkívül károsnak bizonyult. Túl kell ezen lépnünk egy új partnerségi koncepció érdekében, amelyben jogaikat és kötelességeiket tekintve egyenlő partnerek működnek együtt, akik a közös érdekek mentén járnak el. E koncepciónak olyan paramétereken kell alapulnia, mint a fenntartható fejlődés, a jó gazdasági, adóügyi és szociális kormányzás, a technológiatranszfer stb” (3).

| 3.6.1 | Az említett, aszimmetrikus „donor–kedvezményezett” vagy „alapokat befektető–kedvezményezett” viszonyon alapuló stratégia, amely a különböző, az EU és Afrika kapcsolatát korábban és jelenleg szabályozó szerződések tartalmában konkretizálódott, a mai afrikai gazdasági és társadalmi helyzetet tekintve „kudarcnak” minősíthető (4). Ezen a helyzeten tehát változtatni kell.

  E stratégia révén az afrikai államok, főként pénzügyi szempontból, függőségbe kerültek, ez pedig visszafogja a világpiacra való eredményes belépéshez szükséges dinamizmusukat. |
| --- | --- |

3.6.1

Az említett, aszimmetrikus „donor–kedvezményezett” vagy „alapokat befektető–kedvezményezett” viszonyon alapuló stratégia, amely a különböző, az EU és Afrika kapcsolatát korábban és jelenleg szabályozó szerződések tartalmában konkretizálódott, a mai afrikai gazdasági és társadalmi helyzetet tekintve „kudarcnak” minősíthető (4). Ezen a helyzeten tehát változtatni kell.

E stratégia révén az afrikai államok, főként pénzügyi szempontból, függőségbe kerültek, ez pedig visszafogja a világpiacra való eredményes belépéshez szükséges dinamizmusukat.

| 3.6.1.1 | Az Európai Unió és bizonyos tagállamok (főként a volt gyarmatosítók), valamint a nemzetközi szervezetek, mint például a Világbank által nyújtott több évtizedes fejlesztési segélyek ellenére Afrikában egyre súlyosabb és egyre jobban mélyül a szegénység. |
| --- | --- |

3.6.1.1

Az Európai Unió és bizonyos tagállamok (főként a volt gyarmatosítók), valamint a nemzetközi szervezetek, mint például a Világbank által nyújtott több évtizedes fejlesztési segélyek ellenére Afrikában egyre súlyosabb és egyre jobban mélyül a szegénység.

| 3.6.1.2 | Míg a feltörekvő országok és régiók, mint Kína, India, Délkelet-Ázsia és Brazília gazdasági hatalmakká válnak, szerephez jutva a nemzetközi kereskedelemben, Afrika néhány ritka kivételtől eltekintve nem képes továbblépni. |
| --- | --- |

3.6.1.2

Míg a feltörekvő országok és régiók, mint Kína, India, Délkelet-Ázsia és Brazília gazdasági hatalmakká válnak, szerephez jutva a nemzetközi kereskedelemben, Afrika néhány ritka kivételtől eltekintve nem képes továbblépni.

| 3.6.1.3 | Vajon Afrika helyett miért egy olyan ország, mint Dél-Korea vált a világ egyik vezető elektronikai, hajó- és autógyártó, valamint számítástechnikai szolgáltató hatalmává, amely kevéssel ezelőtt még „a rizsért és a rizs által” létezett? |
| --- | --- |

3.6.1.3

Vajon Afrika helyett miért egy olyan ország, mint Dél-Korea vált a világ egyik vezető elektronikai, hajó- és autógyártó, valamint számítástechnikai szolgáltató hatalmává, amely kevéssel ezelőtt még „a rizsért és a rizs által” létezett?

| 3.6.1.4 | Európa egyelőre marad az afrikai termékek legfontosabb importőre. Ennek ellenére hiába alkalmazták közel 25 éven keresztül az aszimmetrikus vámokat, az afrikai országok EU-ba irányuló kivitele a világkereskedelem volumenéhez viszonyítva több mint a felével, az 1975-ös 8 %-ról 2,8 %-ra csökkent 2000-ben. A vámkedvezmény nem bizonyult elégségesnek. Az afrikai termékek versenyképességének hiánya hátrányosan befolyásolta Afrika Európába irányuló kiviteli kapacitását. |
| --- | --- |

3.6.1.4

Európa egyelőre marad az afrikai termékek legfontosabb importőre. Ennek ellenére hiába alkalmazták közel 25 éven keresztül az aszimmetrikus vámokat, az afrikai országok EU-ba irányuló kivitele a világkereskedelem volumenéhez viszonyítva több mint a felével, az 1975-ös 8 %-ról 2,8 %-ra csökkent 2000-ben. A vámkedvezmény nem bizonyult elégségesnek. Az afrikai termékek versenyképességének hiánya hátrányosan befolyásolta Afrika Európába irányuló kiviteli kapacitását.

| 3.6.1.5 | A főleg a természeti erőforrások kiaknázásának köszönhető növekedés haszna nem egyformán oszlik meg, elmélyítve ezáltal az egyenlőtlenségeket, tartósan szegénnyé, sőt még szegényebbé téve a szegényeket és még gazdagabbá a gazdagokat. Mindez igen messze áll az erkölcsi szempontokat is tiszteletben tartó jó gazdasági kormányzástól. Számos afrikai mutat rá erre a helyzetre:






  — | „Az egyes országokban illegálisan szerzett és külföldi bankokban őrzött pénzösszegeket vissza kell juttatni a származási országokba” (5), |
| --- | --- | --- |

3.6.1.5

A főleg a természeti erőforrások kiaknázásának köszönhető növekedés haszna nem egyformán oszlik meg, elmélyítve ezáltal az egyenlőtlenségeket, tartósan szegénnyé, sőt még szegényebbé téve a szegényeket és még gazdagabbá a gazdagokat. Mindez igen messze áll az erkölcsi szempontokat is tiszteletben tartó jó gazdasági kormányzástól. Számos afrikai mutat rá erre a helyzetre:

—

„Az egyes országokban illegálisan szerzett és külföldi bankokban őrzött pénzösszegeket vissza kell juttatni a származási országokba” (5),

| — | „Belerokkantunk a rossz kormányzásba. Bizonyos országok szegényebbek, mint a kőolaj, a gyémánt stb. kitermelése előtt voltak. Bizonyos országoknak olyan vezetőik vannak, akiknek a vagyona nagyobb az ország adósságánál! A rossz nem kívülről jön, hanem belőlünk ered” (6). |
| --- | --- |

—

„Belerokkantunk a rossz kormányzásba. Bizonyos országok szegényebbek, mint a kőolaj, a gyémánt stb. kitermelése előtt voltak. Bizonyos országoknak olyan vezetőik vannak, akiknek a vagyona nagyobb az ország adósságánál! A rossz nem kívülről jön, hanem belőlünk ered” (6).

4.   Kairótól Lisszabonig: új EU–Afrika-stratégia

| 4.1 | Az eddig követett politikák és ezek finanszírozása a tisztességes munkalehetőségek megteremtése terén mennyiségi és minőségi szempontból nem mindig érte el a kívánt eredményt. Ennek tudatában és mivel a dolgok nem maradhatnak a régiben, az EGSZB megelégedését fejezi ki a 2007. december 8–9-i lisszaboni csúcstalálkozó sikere miatt. Örömmel fogadja azt a politikai akaratot, amely lehetővé tette az együttműködések – és ezzel együtt a két kontinens közötti kereskedelmi és politikai kapcsolatok – kiegészítését, sőt az újraorientálással összefüggő átalakítását. |
| --- | --- |

4.1

Az eddig követett politikák és ezek finanszírozása a tisztességes munkalehetőségek megteremtése terén mennyiségi és minőségi szempontból nem mindig érte el a kívánt eredményt. Ennek tudatában és mivel a dolgok nem maradhatnak a régiben, az EGSZB megelégedését fejezi ki a 2007. december 8–9-i lisszaboni csúcstalálkozó sikere miatt. Örömmel fogadja azt a politikai akaratot, amely lehetővé tette az együttműködések – és ezzel együtt a két kontinens közötti kereskedelmi és politikai kapcsolatok – kiegészítését, sőt az újraorientálással összefüggő átalakítását.

| 4.2 | A lisszaboni csúcstalálkozó, hét évvel a kairói csúcstalálkozó után, megalapozta Afrika és az Európai Unió új, a felek egyenlőségén alapuló stratégiai partnerségét, amely a közös értékekre, elvekre és érdekekre épül, és célja a globális kihívásoknak való megfelelés a nemzetközi porondon, a következő területeken: béke és biztonság, kormányzás és emberi jogok, migráció, energia és éghajlatváltozás, kereskedelem, infrastruktúra és fejlődés. |
| --- | --- |

4.2

A lisszaboni csúcstalálkozó, hét évvel a kairói csúcstalálkozó után, megalapozta Afrika és az Európai Unió új, a felek egyenlőségén alapuló stratégiai partnerségét, amely a közös értékekre, elvekre és érdekekre épül, és célja a globális kihívásoknak való megfelelés a nemzetközi porondon, a következő területeken: béke és biztonság, kormányzás és emberi jogok, migráció, energia és éghajlatváltozás, kereskedelem, infrastruktúra és fejlődés.

| 4.3 | A stratégia eredetisége és újítása tartalmán túl abban rejlik, hogy a nyilatkozat kibocsátása mellett nyolc kiemelt jelentőségű cselekvési tervnek (ld. az alábbi vélemény I. mellékletét) egy operatív időszak folyamán történő végrehajtására is sor kerül. E cselekvési tervek egyfajta menetrendként, illetve munkatervként szolgálnak a két kontinens által meghatározott stratégiai döntések és prioritások konkrét megvalósítására. A nyolc, a Cotonou-i megállapodás fényében kimondottan ambiciózus cselekvési terv végrehajtásának eredményeit a következő, 2012-es csúcstalálkozón értékelik ki. |
| --- | --- |

4.3

A stratégia eredetisége és újítása tartalmán túl abban rejlik, hogy a nyilatkozat kibocsátása mellett nyolc kiemelt jelentőségű cselekvési tervnek (ld. az alábbi vélemény I. mellékletét) egy operatív időszak folyamán történő végrehajtására is sor kerül. E cselekvési tervek egyfajta menetrendként, illetve munkatervként szolgálnak a két kontinens által meghatározott stratégiai döntések és prioritások konkrét megvalósítására. A nyolc, a Cotonou-i megállapodás fényében kimondottan ambiciózus cselekvési terv végrehajtásának eredményeit a következő, 2012-es csúcstalálkozón értékelik ki.

| 4.4 | Az EGSZB kedvezőnek tartja, hogy – a bizonyosan fontos elvi nyilatkozatok mellett – elkészítették a munkák ütemtervét, amely lehetővé teszi azok gyakorlati és konkrét megvalósítását. Ily módon 2010-ben lehetővé válik végrehajtásuk kiértékelése. |
| --- | --- |

4.4

Az EGSZB kedvezőnek tartja, hogy – a bizonyosan fontos elvi nyilatkozatok mellett – elkészítették a munkák ütemtervét, amely lehetővé teszi azok gyakorlati és konkrét megvalósítását. Ily módon 2010-ben lehetővé válik végrehajtásuk kiértékelése.

| 4.5 | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy mind a nyolc, cselekvési terv formájában konkretizálódott partnerség hozzájárulhat a tisztességes foglalkoztatási lehetőségek fejlesztéséhez attól a pillanattól fogva, hogy meghozták az erre vonatkozó politikai döntést, és amennyiben speciális foglalkoztatási politikák kísérik ezeket (ld. a 7. fejezetet). |
| --- | --- |

4.5

Az EGSZB hangsúlyozza, hogy mind a nyolc, cselekvési terv formájában konkretizálódott partnerség hozzájárulhat a tisztességes foglalkoztatási lehetőségek fejlesztéséhez attól a pillanattól fogva, hogy meghozták az erre vonatkozó politikai döntést, és amennyiben speciális foglalkoztatási politikák kísérik ezeket (ld. a 7. fejezetet).

| 4.6 | Mindazonáltal, túl a leírtakon, a jó szándék, amelyről valamennyi fél tanúbizonyságot tett a csúcstalálkozó során, nem elegendő az afrikai vezetők némelyike által említett nehézségek és problémák áthidalására. Ezek a vezetők úgy vélik, hogy egy új stratégia, még ha a kiegyensúlyozott partnerség megteremtése révén újító jellegű is, nem tudná haladéktalanul megváltoztatni azokat a kapcsolatokat, amelyeket még napjainkban is uralkodó–alárendelt viszonyként lehet értékelni:






  — | bírálják az EU bürokráciáját, miközben megállapítják, hogy „Kínából könnyen és azonnal beszerezhetők a szükséges traktorok”, |
| --- | --- | --- |

4.6

Mindazonáltal, túl a leírtakon, a jó szándék, amelyről valamennyi fél tanúbizonyságot tett a csúcstalálkozó során, nem elegendő az afrikai vezetők némelyike által említett nehézségek és problémák áthidalására. Ezek a vezetők úgy vélik, hogy egy új stratégia, még ha a kiegyensúlyozott partnerség megteremtése révén újító jellegű is, nem tudná haladéktalanul megváltoztatni azokat a kapcsolatokat, amelyeket még napjainkban is uralkodó–alárendelt viszonyként lehet értékelni:

—

bírálják az EU bürokráciáját, miközben megállapítják, hogy „Kínából könnyen és azonnal beszerezhetők a szükséges traktorok”,

| — | azt kérik az EU-tól, hogy vagy nyújtson kártérítést Afrikának a gyarmatosítás és a kizsákmányolás miatt, vagy pedig fogadja be az onnan érkező bevándorlókat, |
| --- | --- |

—

azt kérik az EU-tól, hogy vagy nyújtson kártérítést Afrikának a gyarmatosítás és a kizsákmányolás miatt, vagy pedig fogadja be az onnan érkező bevándorlókat,

| — | kétségeket táplálnak azzal kapcsolatban, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások valóban a partnerség légkörében jöttek létre, |
| --- | --- |

—

kétségeket táplálnak azzal kapcsolatban, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások valóban a partnerség légkörében jöttek létre,

| — | megemlítik a zimbabwei krízissel kapcsolatos igen különböző álláspontokat stb. |
| --- | --- |

—

megemlítik a zimbabwei krízissel kapcsolatos igen különböző álláspontokat stb.

Az út, amely a mindkét fél számára eredményes együttműködéshez és a bizalom visszanyeréséhez vezet, hosszú és tele van csapdákkal.

| 4.6.1 | Ebből a szempontból az EGSZB úgy véli, hogy a kiegyensúlyozott partnerség keretében elsősorban az afrikai kormányok saját felelőssége, hogy kialakítsák a jó kormányzást, harcoljanak a korrupció ellen, és fordítsák a közvetlen vagy külföldről jövő befektetéseket az országukban uralkodó szegénység megszüntetésére. Ez a felelősségvállalás, amely megerősíti önállóságukat, elkerülhetetlen feltétele a megújított partnerségnek. Ennélfogva kiemelt jelentősége van az Európai Unió és Afrika közötti kiegyensúlyozott partnerséghez való csatlakozás elvének, amelynek célja a tisztességes foglalkoztatási lehetőségek fejlesztése. |
| --- | --- |

4.6.1

Ebből a szempontból az EGSZB úgy véli, hogy a kiegyensúlyozott partnerség keretében elsősorban az afrikai kormányok saját felelőssége, hogy kialakítsák a jó kormányzást, harcoljanak a korrupció ellen, és fordítsák a közvetlen vagy külföldről jövő befektetéseket az országukban uralkodó szegénység megszüntetésére. Ez a felelősségvállalás, amely megerősíti önállóságukat, elkerülhetetlen feltétele a megújított partnerségnek. Ennélfogva kiemelt jelentősége van az Európai Unió és Afrika közötti kiegyensúlyozott partnerséghez való csatlakozás elvének, amelynek célja a tisztességes foglalkoztatási lehetőségek fejlesztése.

| 4.7 | Az EGSZB megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a civil társadalom mind intézményi szinten (az EU részéről az EGSZB, illetve az Afrikai Unió részéről az ECOSOC közötti kapcsolatok) (7), mind pedig a civil társadalmat alkotó, nem kormányzati szereplők szintjén szerephez jutott (8). Ezért annak érdekében, hogy a szándék tettekben is formát öltsön, figyelembe kell venni a Cotonou-i megállapodás végrehajtása során e területen tapasztalt nehézségeket, ellenkező esetben felmerülhet a kudarc veszélye.
  Összességében az EGSZB elfogadja az EU–Afrika-stratégia által meghatározott haladás-orientált megközelítést a kontinens egésze számára. |
| --- | --- |

4.7

Az EGSZB megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a civil társadalom mind intézményi szinten (az EU részéről az EGSZB, illetve az Afrikai Unió részéről az ECOSOC közötti kapcsolatok) (7), mind pedig a civil társadalmat alkotó, nem kormányzati szereplők szintjén szerephez jutott (8). Ezért annak érdekében, hogy a szándék tettekben is formát öltsön, figyelembe kell venni a Cotonou-i megállapodás végrehajtása során e területen tapasztalt nehézségeket, ellenkező esetben felmerülhet a kudarc veszélye.

Összességében az EGSZB elfogadja az EU–Afrika-stratégia által meghatározott haladás-orientált megközelítést a kontinens egésze számára.

5.   A tisztességes foglalkoztatási lehetőségek, a hatékony „EU–Afrika-stratégia” alapvető célkitűzése

| 5.1 | Az EU–Afrika-stratégia 55. cikke a következőképpen rendelkezik: „együttesen kezeljük a foglalkoztatás és főként a szociális biztonság, az elégtelen foglalkoztatási lehetőségek és a tisztességes munkahelyek támogatásának kérdéseit Afrikában; a hangsúlyt a formális gazdaság részét képező hasznos munkahelyek teremtésére, az ENSZ tisztességes munkalehetőségekkel kapcsolatos programjának megfelelően a rossz élet- és munkakörülmények javítására, és az informális gazdaságnak a formális gazdaságba történő integrációjára kell helyezni.” |
| --- | --- |

5.1

Az EU–Afrika-stratégia 55. cikke a következőképpen rendelkezik: „együttesen kezeljük a foglalkoztatás és főként a szociális biztonság, az elégtelen foglalkoztatási lehetőségek és a tisztességes munkahelyek támogatásának kérdéseit Afrikában; a hangsúlyt a formális gazdaság részét képező hasznos munkahelyek teremtésére, az ENSZ tisztességes munkalehetőségekkel kapcsolatos programjának megfelelően a rossz élet- és munkakörülmények javítására, és az informális gazdaságnak a formális gazdaságba történő integrációjára kell helyezni.”

| 5.2 | Az EGSZB üdvözli, hogy az EU–Afrika-stratégia egyértelműen figyelembe veszi a tisztességes foglalkoztatás kérdését, mivel úgy véli, hogy a foglalkoztatási lehetőségek mennyiségi és minőségi fejlesztése az egyenlőtlenségek és a szegénység csökkentésének, valamint a szociális integrációnak az alapja, amelyek nélkül a szélsőséges nézetek és a konfliktusok felszámolása, vagyis az államok stabilitása nem valósítható meg. |
| --- | --- |

5.2

Az EGSZB üdvözli, hogy az EU–Afrika-stratégia egyértelműen figyelembe veszi a tisztességes foglalkoztatás kérdését, mivel úgy véli, hogy a foglalkoztatási lehetőségek mennyiségi és minőségi fejlesztése az egyenlőtlenségek és a szegénység csökkentésének, valamint a szociális integrációnak az alapja, amelyek nélkül a szélsőséges nézetek és a konfliktusok felszámolása, vagyis az államok stabilitása nem valósítható meg.

6.   A foglalkoztatás helyzete Afrikában

Az aktív népesség aránya magas (68,6 %). Az, hogy a munkanélküliség aránya is magas (10,3 %) a tisztességes és produktív munkalehetőségek hiányának tudható be, amely a legnagyobb problémának számít: a népesség 46,2 %-a – ennek 55,4 %-a a szubszaharai Afrikában – napi 1 dollárnál kevesebb összegből él. Más szavakkal, az aktív népesség jelentős része informálisan, a puszta létfenntartásért dolgozik. Ez a teljes foglalkoztatás 68 %-át jelenti, amelynek 57,2 %-a az elsődleges mezőgazdaságban található és nagy részben fiatalokból, illetve nőkből áll, miközben utóbbiak szerepe meghatározó, mivel a gazdasági közösség és a család középpontjában állnak, az afrikai gazdaság és társadalom gerincét alkotva (ld. az alábbi szöveg II. mellékletét).

7.   Tisztességes és produktív munkalehetőségek teremtése

Az előzőekre tekintettel Afrika legfőbb feladata a tisztességes és produktív, szabadon választható munkalehetőségek megteremtése – egyedül ezáltal lehet eredményesen hozzájárulni a szegénység felszámolásához, az emberhez méltó élet, valamint a hatékony és mindenki előtt nyitott társadalombiztosítás megteremtéséhez, minden szinten beépítve a nemek, valamint az Afrika jövőjét és részben a nemzedékek közötti szolidaritást jelentő fiatalok dimenzióját.

Produktív munkalehetőségek hiányában irreális lenne tisztességes életszínvonalban, gazdasági és társadalmi fejlődésben, valamint az egyén kiteljesedésében reménykedni. E célokat mindenekelőtt az emberi erőforrások és a magánszektorban tevékenykedő vállalkozások fejlesztésén keresztül lehet elérni. E dinamikának olyan keretbe kell illeszkednie, amely ösztönzi kiteljesedését, és ahol jelen vannak az olyan értékek, mint a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás, az emberi és szociális jogok tiszteletben tartása stb.

A lisszaboni csúcson elfogadott EU–Afrika-stratégiában a foglalkoztatás dimenziója átfogó módon van jelen. E fejezet célja, hogy e központi kérdést elemzések és az iránymutatásokra vonatkozó javaslatok alapján elmélyítse. Ehhez meg kell vizsgálni a cél elérését elősegítő főbb mozgatóelemeket: lényegében egy makroökonómiai eljárásról van szó. Mindazonáltal az eltérő tevékenységek összességének kezelése érdekében hasznos lenne utólagos nyilvántartást készíteni az Afrikában fejlesztési segítséget nyújtó európai nem kormányzati szervezetek által végzett tevékenységekről, kiemelve az általuk – főként a helyi önkormányzatokkal és csoportokkal (szövetkezetek, zöldségtermesztő egyesületek, iskolai és egészségügyi létesítmények stb.) – folytatott sikeres programokat, amelyek hozzájárulnak a foglalkoztatási lehetőségek fejlesztéséhez.

Az előzőek mellett azonban az EGSZB erőteljesen hangsúlyozni kívánja azt is, hogy Afrika fejlődése, és ezzel együtt a tisztességes és produktív munkalehetőségek megteremtése kizárólag a kontinens államainak nagyobb stabilitása közepette valósítható meg. Márpedig ezen országok számottevő részében végeláthatatlan konfliktusok pusztítanak. A természeti erőforrásokkal, többek között gyémánttal és fával rendelkező Guineában, Libériában és Sierra Leonéban uralkodó konfliktusok az utóbbi tíz évben súlyos válságba sodorták a régiót, jelentős menekültáradatot eredményezve. A Szudánban pusztító darfúri konfliktusról, az észak-ugandai „elfelejtett háborúról”, a Közép-afrikai Köztársaság keleti és északi részének tartósan rossz közbiztonsági helyzetéről és Kongó instabilitásáról nem is szólva. A fentiekre tekintettel az Európai Uniónak, általánosságban véve pedig a nemzetközi közösségnek jelentős szerepet kell játszania ennek az afrikai kontinens jövőjét meghatározó kérdésnek a kezelésében. Az elkövetett – tagadhatatlan és elfogadhatatlan – atrocitásokon túl egyértelmű, hogy bár a foglalkoztatottság hozzájárulhat az államok megszilárdításához, ezen államok instabilitása akadályozza a fejlődést, és ezzel együtt a munkahelyteremtést is.

7.1   A bővülő foglalkoztatottsággal járó növekedés felé

| 7.1.1 | A 2006. év – a gazdasági növekedés szempontjából – kiemelkedő évnek bizonyult Afrika számára, Észak-Afrikában 6,3 %-os, a szubszaharai Afrikában pedig 4,8 %-os növekedéssel. Az egyes országokat tekintve nagy különbségek mutatkoztak. |
| --- | --- |

7.1.1

A 2006. év – a gazdasági növekedés szempontjából – kiemelkedő évnek bizonyult Afrika számára, Észak-Afrikában 6,3 %-os, a szubszaharai Afrikában pedig 4,8 %-os növekedéssel. Az egyes országokat tekintve nagy különbségek mutatkoztak.

| 7.1.2 | Az Európai Unió eredményeihez képest jelentősek ezek a számok, de a stagnáló, sőt visszafejlődő termelékenység, a rosszul irányított befektetések, az ipari vagy a mezőgazdasági termelés nagy részét jellemző alacsony hozzáadott érték, a demográfiai robbanás és a tisztességes munkalehetőségek hatalmas hiánya miatt két számjegyű növekedésre lenne szükség ahhoz, hogy a munkahelyek mennyisége és egyúttal a minősége is javuljon. A becslések szerint legalább 9 %-os növekedésre lenne szükség az ENSZ millenniumi fejlesztési célok irányába történő kedvező elmozduláshoz, amely célok mindazonáltal sajnálatos módon nem tartalmazzák a foglalkoztatás célkitűzését. |
| --- | --- |

7.1.2

Az Európai Unió eredményeihez képest jelentősek ezek a számok, de a stagnáló, sőt visszafejlődő termelékenység, a rosszul irányított befektetések, az ipari vagy a mezőgazdasági termelés nagy részét jellemző alacsony hozzáadott érték, a demográfiai robbanás és a tisztességes munkalehetőségek hatalmas hiánya miatt két számjegyű növekedésre lenne szükség ahhoz, hogy a munkahelyek mennyisége és egyúttal a minősége is javuljon. A becslések szerint legalább 9 %-os növekedésre lenne szükség az ENSZ millenniumi fejlesztési célok irányába történő kedvező elmozduláshoz, amely célok mindazonáltal sajnálatos módon nem tartalmazzák a foglalkoztatás célkitűzését.

| 7.1.3 | A növekedés kevés munkahelyet teremt, mivel nem megfelelő alapra épül. Gyakran olyan természeti kincsek kitermelésének növekedéséből ered – a kitermelésre sokszor az elfogadhatatlannal határos munkakörülmények jellemzőek – amely természeti kincsek jövedelmezősége a közelmúltban rohamosan nőtt, különösen a kőolajtermelő országokban, a nyers kőolaj hordónkénti árának drágulása miatt. Azonfelül, hogy ez a helyzet az árfolyamváltozásoktól függ, és ezért bizonytalan, nem teremt több munkahelyet. Hasonló a helyzet más természeti erőforrások esetében, mivel ezeket általában feldolgozatlan állapotban exportálják. Emellett a középosztály, amelyik a gazdasági tevékenység fellendüléséből származó nyereséget birtokolja, általában importált termékeket fogyaszt. Ez a fogyasztás sincs hatással a helyi foglalkoztatásra. |
| --- | --- |

7.1.3

A növekedés kevés munkahelyet teremt, mivel nem megfelelő alapra épül. Gyakran olyan természeti kincsek kitermelésének növekedéséből ered – a kitermelésre sokszor az elfogadhatatlannal határos munkakörülmények jellemzőek – amely természeti kincsek jövedelmezősége a közelmúltban rohamosan nőtt, különösen a kőolajtermelő országokban, a nyers kőolaj hordónkénti árának drágulása miatt. Azonfelül, hogy ez a helyzet az árfolyamváltozásoktól függ, és ezért bizonytalan, nem teremt több munkahelyet. Hasonló a helyzet más természeti erőforrások esetében, mivel ezeket általában feldolgozatlan állapotban exportálják. Emellett a középosztály, amelyik a gazdasági tevékenység fellendüléséből származó nyereséget birtokolja, általában importált termékeket fogyaszt. Ez a fogyasztás sincs hatással a helyi foglalkoztatásra.

| 7.1.4 | A nyers kőolaj kitermeléséből származó nyereséget – amelyről nem mindig tudható, hogy hol és hogyan használják fel – magas hozzáadott értékkel bíró feldolgozott termékek gyártásába kell fektetni, ezáltal magas foglalkoztatottsági rátájú növekedés valósulhat majd meg. Hasonlóképpen kell eljárni más természeti erőforrások és mezőgazdasági javak esetében is, amelyek egy strukturált, finanszírozott és kiemelt agrárpolitika keretében az agrár-élelmiszeripari ágazat fejlődését ösztönözhetik (ld. az alábbi szöveg 7.4. pontját és a IV. mellékletét). |
| --- | --- |

7.1.4

A nyers kőolaj kitermeléséből származó nyereséget – amelyről nem mindig tudható, hogy hol és hogyan használják fel – magas hozzáadott értékkel bíró feldolgozott termékek gyártásába kell fektetni, ezáltal magas foglalkoztatottsági rátájú növekedés valósulhat majd meg. Hasonlóképpen kell eljárni más természeti erőforrások és mezőgazdasági javak esetében is, amelyek egy strukturált, finanszírozott és kiemelt agrárpolitika keretében az agrár-élelmiszeripari ágazat fejlődését ösztönözhetik (ld. az alábbi szöveg 7.4. pontját és a IV. mellékletét).

| 7.1.5 | A nyersanyagok kitermelése vagy a mezőgazdaságban megvalósuló hagyományos és tömegtermelés (cukornád, gyapot, banán, földimogyoró, kakaó stb.) nem biztosítja automatikusan a megfelelő számú munkalehetőséget létrehozó növekedést. Szükséges ehhez egy olyan feldolgozóipar kifejlesztése is, amely magas hozzáadott értékkel rendelkező termékeket állít elő. Hosszú távon ez a legjobb eszköz a cserearányok romlásának elkerülésére, a régiók szintje alatti, a regionális és a világgazdaságban való részvételre és az abból való haszonszerzésre, a fejlődés egy új szakasza felé való elindulás érdekében. |
| --- | --- |

7.1.5

A nyersanyagok kitermelése vagy a mezőgazdaságban megvalósuló hagyományos és tömegtermelés (cukornád, gyapot, banán, földimogyoró, kakaó stb.) nem biztosítja automatikusan a megfelelő számú munkalehetőséget létrehozó növekedést. Szükséges ehhez egy olyan feldolgozóipar kifejlesztése is, amely magas hozzáadott értékkel rendelkező termékeket állít elő. Hosszú távon ez a legjobb eszköz a cserearányok romlásának elkerülésére, a régiók szintje alatti, a regionális és a világgazdaságban való részvételre és az abból való haszonszerzésre, a fejlődés egy új szakasza felé való elindulás érdekében.

7.2   A diverzifikációt elősegítő befektetések felé

Növekedés nélkül nem, vagy csak kevés új munkahely keletkezik, minőségi befektetések nélkül pedig nem létezhet növekedés.

Általánosan elfogadott tény, hogy a több éven át megvalósuló, fenntartható éves növekedéshez (ld. a 7.1.2. pont) a GDP 22–25 %-a közötti befektetési rátára lenne szükség, ám az utóbbi években ez az arány csak 15 %-os volt. Ennek az akkumulációs sebességnek az eléréséhez két befektetési forrást különböztethetünk meg.

7.2.1   Hazai befektetések

| 7.2.1.1 | Elsősorban azokba az ágazatokba kell befektetni, amelyeknek a hozzáadott értéke magas és (vagy) a termelési kapacitása jelentős, valamint amelyek jó lehetőségekkel rendelkeznek a munkahelyteremtéshez: infrastruktúra, mezőgazdaság és fenntartható fejlődés, a környezet megőrzése, kulturális ágazat, közlekedés, halászat, fakitermelés, IKT, ipar (elsődleges feldolgozás és késztermékek). Azokban az ágazatokban is befektetéseket kell eszközölni, amelyek a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre vonzóan ható, kedvező keret kialakításában vesznek részt. A „hazai befektetések – termelés – kereskedelem – nyereség – újabb hazai befektetések” körforgás kialakításának irányába is el kell mozdulni. |
| --- | --- |

7.2.1.1

Elsősorban azokba az ágazatokba kell befektetni, amelyeknek a hozzáadott értéke magas és (vagy) a termelési kapacitása jelentős, valamint amelyek jó lehetőségekkel rendelkeznek a munkahelyteremtéshez: infrastruktúra, mezőgazdaság és fenntartható fejlődés, a környezet megőrzése, kulturális ágazat, közlekedés, halászat, fakitermelés, IKT, ipar (elsődleges feldolgozás és késztermékek). Azokban az ágazatokban is befektetéseket kell eszközölni, amelyek a közvetlen külföldi tőkebefektetésekre vonzóan ható, kedvező keret kialakításában vesznek részt. A „hazai befektetések – termelés – kereskedelem – nyereség – újabb hazai befektetések” körforgás kialakításának irányába is el kell mozdulni.

| 7.2.1.2 | A hazai befektetések, illetve a hazai pénzügyi források mobilizálásával Afrika – a közvetlen külföldi tőkebefektetésektől eltérően – maga határozhatja majd meg saját fejlődési prioritásait. |
| --- | --- |

7.2.1.2

A hazai befektetések, illetve a hazai pénzügyi források mobilizálásával Afrika – a közvetlen külföldi tőkebefektetésektől eltérően – maga határozhatja majd meg saját fejlődési prioritásait.

| 7.2.1.3 | Miből biztosíthatók ezek a hazai befektetések?






  — | a természeti erőforrások kitermeléséből (kőolaj, földgáz, szén, gyémánt, fa, ásványok: króm, platina, kobalt, arany, mangán, réz, vas, uránérc stb.) (9) befolyó – látható vagy rejtett – hatalmas nyereség mobilizálásából. (Hová lettek ezek az összegek? És mi történt például a nemzetközi ár háromszorosáért elkelt cukorból származó nyereséggel?), |
| --- | --- | --- |

7.2.1.3

Miből biztosíthatók ezek a hazai befektetések?

—

a természeti erőforrások kitermeléséből (kőolaj, földgáz, szén, gyémánt, fa, ásványok: króm, platina, kobalt, arany, mangán, réz, vas, uránérc stb.) (9) befolyó – látható vagy rejtett – hatalmas nyereség mobilizálásából. (Hová lettek ezek az összegek? És mi történt például a nemzetközi ár háromszorosáért elkelt cukorból származó nyereséggel?),

| — | a hozzáadottérték-adó (HÉA) bevezetése révén az állami bevételek csak korlátozott és elégtelen mértékben növekedtek. Ez javítható, |
| --- | --- |

—

a hozzáadottérték-adó (HÉA) bevezetése révén az állami bevételek csak korlátozott és elégtelen mértékben növekedtek. Ez javítható,

| — | az adóbeszedés javításával az adóbevétel bizonyos államokban a duplájára nőhetne, |
| --- | --- |

—

az adóbeszedés javításával az adóbevétel bizonyos államokban a duplájára nőhetne,

| — | az adóbevételek/GDP ráták közötti jelentős eltérések (Algéria és Angola 38 %-ától, Nigéria, Szudán és Csád kevesebb, mint 10 %-áig) azt mutatják, hogy a nagyon alacsony arányszámmal rendelkező országok jelentősen növelhetik bevételeiket, |
| --- | --- |

—

az adóbevételek/GDP ráták közötti jelentős eltérések (Algéria és Angola 38 %-ától, Nigéria, Szudán és Csád kevesebb, mint 10 %-áig) azt mutatják, hogy a nagyon alacsony arányszámmal rendelkező országok jelentősen növelhetik bevételeiket,

| — | lépéseket kell tenni az informális munka formálissá tételére, ami kiszélesítené az adóalapot és növelné a források alapját. |
| --- | --- |

—

lépéseket kell tenni az informális munka formálissá tételére, ami kiszélesítené az adóalapot és növelné a források alapját.

Mindezeknek a fejlesztéseknek hozzá kellene járulniuk az állami politikák mennyiségi és minőségi gyarapodásához:

| — | néhány országban a kivándorló munkaerő által hazautalt pénz a fejlődés egyik jelentős forrása (10). 2004-ben mintegy 16 milliárd USD-t tett ki ez az összeg. Az ilyen jellegű, felmért és nem felmért alapok feltehetően jelentősebb pénzügyi forrást jelentenek, mint a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) és a közvetlen külföldi tőkebefektetések. Ezek az alapok, amelyek nem vezetnek eladósodáshoz, áthaladva az afrikai országok hivatalos bankrendszerén – amint az megfelelően biztonságos, hiteles és hatékony lesz – jelentősen befolyásolhatnák a befektetési kapacitásokat. Ezen az egy ponton látszik, hogy milyen jelentőséggel bír a migráció az afrikai országok szempontjából. Ennek jelentősége indokolja, hogy a bevándorlási hullámok kezelésében bekövetkező minden változásnak elmélyült párbeszéd tárgyát kell képeznie az EU, az egyes tagállamok és az érintett afrikai országok között (11); |
| --- | --- |

—

néhány országban a kivándorló munkaerő által hazautalt pénz a fejlődés egyik jelentős forrása (10). 2004-ben mintegy 16 milliárd USD-t tett ki ez az összeg. Az ilyen jellegű, felmért és nem felmért alapok feltehetően jelentősebb pénzügyi forrást jelentenek, mint a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) és a közvetlen külföldi tőkebefektetések. Ezek az alapok, amelyek nem vezetnek eladósodáshoz, áthaladva az afrikai országok hivatalos bankrendszerén – amint az megfelelően biztonságos, hiteles és hatékony lesz – jelentősen befolyásolhatnák a befektetési kapacitásokat. Ezen az egy ponton látszik, hogy milyen jelentőséggel bír a migráció az afrikai országok szempontjából. Ennek jelentősége indokolja, hogy a bevándorlási hullámok kezelésében bekövetkező minden változásnak elmélyült párbeszéd tárgyát kell képeznie az EU, az egyes tagállamok és az érintett afrikai országok között (11);

| — | a tőkekiáramlás továbbra is jelentős befektetési forrástól fosztja meg az afrikai országokat. Ez a tőkekiáramlás az afrikai kontinens teljes adósságának a kétszeresét jelenti
   (12), aminek az alapján bizonyos szakértők arra a megállapításra jutnak, hogy Afrika „nettó hitelezője” a világ többi részének. A produktív befektetésekhez rendelt ezen források lehetővé tennék a munkahelyteremtést és a jövedelem biztosítását a lakosság széles köre számára. A pénzkiáramlás megállításán túl, mint ahogy arra bizonyos európai országokban sor került, a kormányok átmeneti amnesztiát hirdethetnének e tőke hazatelepítésére. |
| --- | --- |

—

a tőkekiáramlás továbbra is jelentős befektetési forrástól fosztja meg az afrikai országokat. Ez a tőkekiáramlás az afrikai kontinens teljes adósságának a kétszeresét jelenti
   (12), aminek az alapján bizonyos szakértők arra a megállapításra jutnak, hogy Afrika „nettó hitelezője” a világ többi részének. A produktív befektetésekhez rendelt ezen források lehetővé tennék a munkahelyteremtést és a jövedelem biztosítását a lakosság széles köre számára. A pénzkiáramlás megállításán túl, mint ahogy arra bizonyos európai országokban sor került, a kormányok átmeneti amnesztiát hirdethetnének e tőke hazatelepítésére.

Ezekkel a kilátásokkal és a főképp a pénzügyi és költségvetési ágazatokban szükséges reformok bevezetésével Afrika lényegesen több hazai forrást tudna mozgósítani az általa választott produktív befektetések finanszírozására.

7.2.2   A közvetlen külföldi tőkebefektetések

A közvetlen külföldi tőkebefektetések a kontinens gazdasági fejlődése számára kulcsfontosságúak. Ténylegesen fontos szerepet játszanak, amennyiben a fogadó állam fejlődési folyamata szempontjából megfelelő helyre fektetik be ezeket, különösen, ha tőkét és technológiát egyaránt nyújtanak, valamint kompetenciát, szaktudást és a piachoz való hozzáférést biztosítanak, ami hozzájárul a források sokkal hatékonyabb felhasználásához és a nagyobb produktivitáshoz.

| 7.2.2.1 | Míg az Afrikába irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések éves átlaga az 1970-es évekhez képest az 1980-as évek során megduplázódott és elérte a 2,2 milliárd USD-t, újabb jelentős növekedés után az 1990-es években 6,2 milliárd USD-t, a 2000–2003 években pedig 13,8 milliárd USD-t ért el. Miután az 1970-es évek közepén 6 %-os csúcsot állított fel, a kontinens jelenleg a világméretű pénzügyi mozgások alig 2–3 %-áért felelős. A fejlődő országokba irányuló befektetések az 1976-ban jegyzett 28 %-os csúcshoz képest kevesebb, mint 9 %-ra csökkentek le. |
| --- | --- |

7.2.2.1

Míg az Afrikába irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések éves átlaga az 1970-es évekhez képest az 1980-as évek során megduplázódott és elérte a 2,2 milliárd USD-t, újabb jelentős növekedés után az 1990-es években 6,2 milliárd USD-t, a 2000–2003 években pedig 13,8 milliárd USD-t ért el. Miután az 1970-es évek közepén 6 %-os csúcsot állított fel, a kontinens jelenleg a világméretű pénzügyi mozgások alig 2–3 %-áért felelős. A fejlődő országokba irányuló befektetések az 1976-ban jegyzett 28 %-os csúcshoz képest kevesebb, mint 9 %-ra csökkentek le.

| 7.2.2.2 | Az Afrikába irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések egyik sajátossága a természeti erőforrások iránt való érdeklődés. Ezzel magyarázható a közvetlen külföldi tőkebefektetések egyenlőtlen eloszlása a kontinensen. Az utóbbi két évtized során huszonnégy – a kőolajtól és az ásványi anyagoktól függő országok közé sorolt – afrikai államba irányult a közvetlen külföldi tőkebefektetések átlagosan háromnegyede. |
| --- | --- |

7.2.2.2

Az Afrikába irányuló közvetlen külföldi tőkebefektetések egyik sajátossága a természeti erőforrások iránt való érdeklődés. Ezzel magyarázható a közvetlen külföldi tőkebefektetések egyenlőtlen eloszlása a kontinensen. Az utóbbi két évtized során huszonnégy – a kőolajtól és az ásványi anyagoktól függő országok közé sorolt – afrikai államba irányult a közvetlen külföldi tőkebefektetések átlagosan háromnegyede.

| 7.2.2.3 | A külföldi közvetlen tőkebefektetéseket azokba a feldolgozóipari ágazatokba kellene átirányítani, amelyek a technológiaátadás által támogatott versenyképes termelés széleskörű diverzifikációját biztosítják. A változatos közvetlen külföldi tőkebefektetések vonzása és hatékonysága érdekében Afrikának további erőfeszítéseket kell tennie, hogy kedvező és vonzó általános keretet hozzon létre. A közvetlen külföldi tőkebefektetések csak bizonyos előfeltételek megléte esetén vannak jelen és járulnak hozzá a fejlődéshez. Ezek közé tartozik a gazdaság és az infrastruktúra szerkezetének minősége, az érintett piac mérete – ebből fakad a regionális integráció jelentősége –, a munkaerő képzése (ld. „Az emberi erőforrások” című pontot), a közhatalom megerősítése és stabilitása, valamint a jó kormányzás. Ráadásul a közvetlen külföldi tőkebefektetéseknek, ahhoz, hogy hatékonyak legyenek, tekintettel kell lenniük a nemzeti gazdasági elképzeléshez, valamint ennek a régiók alatti szintű, regionális és globális viszonyokhoz való alkalmazkodásához. Ehhez valódi nemzeti fejlesztési stratégia kidolgozása szükséges, mint ahogy az Délkelet-Ázsia esetében a 70–80-as években történt. |
| --- | --- |

7.2.2.3

A külföldi közvetlen tőkebefektetéseket azokba a feldolgozóipari ágazatokba kellene átirányítani, amelyek a technológiaátadás által támogatott versenyképes termelés széleskörű diverzifikációját biztosítják. A változatos közvetlen külföldi tőkebefektetések vonzása és hatékonysága érdekében Afrikának további erőfeszítéseket kell tennie, hogy kedvező és vonzó általános keretet hozzon létre. A közvetlen külföldi tőkebefektetések csak bizonyos előfeltételek megléte esetén vannak jelen és járulnak hozzá a fejlődéshez. Ezek közé tartozik a gazdaság és az infrastruktúra szerkezetének minősége, az érintett piac mérete – ebből fakad a regionális integráció jelentősége –, a munkaerő képzése (ld. „Az emberi erőforrások” című pontot), a közhatalom megerősítése és stabilitása, valamint a jó kormányzás. Ráadásul a közvetlen külföldi tőkebefektetéseknek, ahhoz, hogy hatékonyak legyenek, tekintettel kell lenniük a nemzeti gazdasági elképzeléshez, valamint ennek a régiók alatti szintű, regionális és globális viszonyokhoz való alkalmazkodásához. Ehhez valódi nemzeti fejlesztési stratégia kidolgozása szükséges, mint ahogy az Délkelet-Ázsia esetében a 70–80-as években történt.

| 7.2.2.4 | Ugyanakkor a közvetlen külföldi tőkebefektetések nem tudnának minden problémát megoldani – semmiképp nem elegendőek a jó kormányzásnak, a demokráciának, a jogállamiságnak és az emberi jogok tiszteletben tartásának a biztosításához, illetve a korrupció és a tőkekiáramlás leküzdéséhez. E megállapítással kapcsolatban hangsúlyozni érdemes, hogy a Kínából származó közvetlen külföldi tőkebefektetések lényegesen megnőttek az utóbbi években, különösen a jelentős diplomáciai erőfeszítések eredményeként, amelyeknek a tetőpontját a Kína–Afrika csúcstalálkozó jelentette. A kínai közvetlen befektetések majdnem kizárólag a kitermelő iparra összpontosítanak, annak érdekében, hogy a kínai gazdaság fejlődéséhez szükséges nyersanyagokat biztosítsák. |
| --- | --- |

7.2.2.4

Ugyanakkor a közvetlen külföldi tőkebefektetések nem tudnának minden problémát megoldani – semmiképp nem elegendőek a jó kormányzásnak, a demokráciának, a jogállamiságnak és az emberi jogok tiszteletben tartásának a biztosításához, illetve a korrupció és a tőkekiáramlás leküzdéséhez. E megállapítással kapcsolatban hangsúlyozni érdemes, hogy a Kínából származó közvetlen külföldi tőkebefektetések lényegesen megnőttek az utóbbi években, különösen a jelentős diplomáciai erőfeszítések eredményeként, amelyeknek a tetőpontját a Kína–Afrika csúcstalálkozó jelentette. A kínai közvetlen befektetések majdnem kizárólag a kitermelő iparra összpontosítanak, annak érdekében, hogy a kínai gazdaság fejlődéséhez szükséges nyersanyagokat biztosítsák.

| 7.2.2.5 | A kínai–afrikai kereskedelem tíz év alatt a hússzorosára emelkedett, az 1998. évi 3 milliárd USD-ről 2006-ra 55 milliárd USD-re nőtt. Afrika érdekeinek a szempontjából azonban a kínai módszer számos kérdést vet fel. A kínai közreműködés gyakran azokat a kormányokat erősíti, amelyeknek politikai irányultsága nem a demokrácia, a jogállamiság és a szegénység csökkentésének irányába mutat (13). Ebből a szemszögből a darfúri konfliktus épp annyira tanulságos, mint a Zimbabwéval kapcsolatos kínai álláspont. Ezenfelül a kínai módszer a fejlődés szempontjából is aggasztó (ld. az alábbi vélemény III. mellékletét). |
| --- | --- |

7.2.2.5

A kínai–afrikai kereskedelem tíz év alatt a hússzorosára emelkedett, az 1998. évi 3 milliárd USD-ről 2006-ra 55 milliárd USD-re nőtt. Afrika érdekeinek a szempontjából azonban a kínai módszer számos kérdést vet fel. A kínai közreműködés gyakran azokat a kormányokat erősíti, amelyeknek politikai irányultsága nem a demokrácia, a jogállamiság és a szegénység csökkentésének irányába mutat (13). Ebből a szemszögből a darfúri konfliktus épp annyira tanulságos, mint a Zimbabwéval kapcsolatos kínai álláspont. Ezenfelül a kínai módszer a fejlődés szempontjából is aggasztó (ld. az alábbi vélemény III. mellékletét).

| 7.2.2.6 | Az Európai Unió tagállamai nagy aktivitásról tesznek bizonyságot Afrika befektetési piacán. Hogy még inkább javuljon e helyzet, a következőket lehet fontolóra venni:






  — | kézzelfogható ösztönzők nyújtása uniós vállalkozások számára, például adókedvezmények formájában, |
| --- | --- | --- |

7.2.2.6

Az Európai Unió tagállamai nagy aktivitásról tesznek bizonyságot Afrika befektetési piacán. Hogy még inkább javuljon e helyzet, a következőket lehet fontolóra venni:

—

kézzelfogható ösztönzők nyújtása uniós vállalkozások számára, például adókedvezmények formájában,

| — | felülvizsgálatukat és megerősítésüket követően a meglévő fejlesztési eszközök alkalmazása. Erősíteni lehet például az EBB beruházási teljesítményét és keretét, oly módon javítva a teljesítményt, hogy hasznos forrásként szolgáljon a magánszféra számára, |
| --- | --- |

—

felülvizsgálatukat és megerősítésüket követően a meglévő fejlesztési eszközök alkalmazása. Erősíteni lehet például az EBB beruházási teljesítményét és keretét, oly módon javítva a teljesítményt, hogy hasznos forrásként szolgáljon a magánszféra számára,

| — | a Cotonou-i megállapodás 77. cikke (4) bekezdése értelmében egy megfelelő módon finanszírozott beruházás-védelmi keret/szerv felállítása. |
| --- | --- |

—

a Cotonou-i megállapodás 77. cikke (4) bekezdése értelmében egy megfelelő módon finanszírozott beruházás-védelmi keret/szerv felállítása.

7.3   A kkv-k, mint a gazdasági fejlődés eszközei

A magánszektor, annak megerősödése és differenciálódása kiemelt fontossággal bír a fenntartható fejlődés, a munkahelyteremtés és így a szegénység csökkentése szempontjából.

Az afrikai országok nagy részében viszont bizonyos szempontból hiányzik a kapcsolat egyrészről az informális szektor és a nagyon kis vállalkozások – amelyek inkább a társadalmi túlélést szolgálják, semmint a szoros értelemben vett gazdaság ösztönzését –, másrészről a nagy külföldi vállalatok leányvállalatai között, amelyek jóformán önellátóan működnek és ebből kifolyólag csak kevéssé hatnak a helyi gazdaságra.

Felvetődik tehát a kis- és középvállalkozások (kkv-k) létrejötte támogatásának kérdése, amelyek az Afrika fejlődéséhez elengedhetetlen magánszektor fejlődését támogató, összefüggő gazdasági hálózatot alkotnának.

A kkv-k fejlődésének elősegítése érdekében főként a következőkre van szükség:

| — | a korlátozott helyi piacokról való kitörés érdekében a regionális integráció elmélyítése (ld. a 7.8. pontot), |
| --- | --- |

—

a korlátozott helyi piacokról való kitörés érdekében a regionális integráció elmélyítése (ld. a 7.8. pontot),

| — | az adminisztratív terhek csökkentése, a jogrendszer hitelességének növelése, az infrastruktúrák, köztük az immateriálisak (kommunikációs infrastruktúrák) hozzáigazítása az igényekhez, |
| --- | --- |

—

az adminisztratív terhek csökkentése, a jogrendszer hitelességének növelése, az infrastruktúrák, köztük az immateriálisak (kommunikációs infrastruktúrák) hozzáigazítása az igényekhez,

| — | a létrehozásukhoz és finanszírozásukhoz szükséges pénzügyi lehetőségek megteremtése (ld. a 7.2.1. pontot – Hazai befektetések). Ennek érdekében különösképpen az üzleti környezetet kellene javítani – például a piacot és a forgalomba hozatalt támogató segélyek létrehozása által –, segíteni kellene őket a formális pénzügyi követelmények teljesítésében, és bővíteni kellene a finanszírozási kínálatot a nem pénzügyi magánszektor fokozottabb igénybevétele által, |
| --- | --- |

—

a létrehozásukhoz és finanszírozásukhoz szükséges pénzügyi lehetőségek megteremtése (ld. a 7.2.1. pontot – Hazai befektetések). Ennek érdekében különösképpen az üzleti környezetet kellene javítani – például a piacot és a forgalomba hozatalt támogató segélyek létrehozása által –, segíteni kellene őket a formális pénzügyi követelmények teljesítésében, és bővíteni kellene a finanszírozási kínálatot a nem pénzügyi magánszektor fokozottabb igénybevétele által,

| — | Az Európai Uniónak a kkv-k fejlesztését az Afrikával való együttműködés egyik politikai tengelyévé kellene tennie. A tagállamokon és vállalkozásaikon keresztül elő kell segítenie és támogatnia kell a kkv-k létrehozását a következők által: – a befektetések elősegítése az adókra vonatkozó ösztönzők révén (adókedvezmények, előnyös feltételű hitelek, az EBB szerepe stb.), |
| --- | --- |

—

Az Európai Uniónak a kkv-k fejlesztését az Afrikával való együttműködés egyik politikai tengelyévé kellene tennie. A tagállamokon és vállalkozásaikon keresztül elő kell segítenie és támogatnia kell a kkv-k létrehozását a következők által: – a befektetések elősegítése az adókra vonatkozó ösztönzők révén (adókedvezmények, előnyös feltételű hitelek, az EBB szerepe stb.),

| — | rendszeres technológiatranszfer (szaktudás, tájékoztatás), amely a továbbiakban kutatási és fejlesztési programok alapját képezheti. Valamennyi európai vállalkozásnak, amely berendezések, ipari termékek stb. beszállításáról ír alá szerződést, kötelezettséget kellene vállalnia technológiájának átadására (Kínával ez már bevált a nukleáris energia, az aeronautika stb. területén, miért ne működhetne tehát Afrikával a kevésbé fejlett termékek esetében – még akkor is, ha itt kisebb a pénzügyi tét), |
| --- | --- |

—

rendszeres technológiatranszfer (szaktudás, tájékoztatás), amely a továbbiakban kutatási és fejlesztési programok alapját képezheti. Valamennyi európai vállalkozásnak, amely berendezések, ipari termékek stb. beszállításáról ír alá szerződést, kötelezettséget kellene vállalnia technológiájának átadására (Kínával ez már bevált a nukleáris energia, az aeronautika stb. területén, miért ne működhetne tehát Afrikával a kevésbé fejlett termékek esetében – még akkor is, ha itt kisebb a pénzügyi tét),

| — | alvállalkozások és inkubátorházak létrehozása; ezt megkönnyítheti, ha a képzési célok közé beillesztik a vállalkozói szellem ösztönzésére irányuló törekvést, |
| --- | --- |

—

alvállalkozások és inkubátorházak létrehozása; ezt megkönnyítheti, ha a képzési célok közé beillesztik a vállalkozói szellem ösztönzésére irányuló törekvést,

| — | vegyes vállalatok vagy közös vállalkozások létrehozása afrikai és európai elemekkel (tőke, munkaerő, igazgatás stb.). |
| --- | --- |

—

vegyes vállalatok vagy közös vállalkozások létrehozása afrikai és európai elemekkel (tőke, munkaerő, igazgatás stb.).

7.4   A modern és versenyképes mezőgazdaság megteremtése

Afrika elsődleges stratégiai fejlesztési prioritásává a vidékfejlesztés legfontosabb elemeit jelentő mezőgazdaságnak, halászatnak és erdőgazdálkodásnak kell válnia. Ezek az ágazatok az elsődleges fejlődés alapjai, és mivel művelésük nagy területen történik, alapjaiban strukturálják a gazdasági és a társadalmi életet. Az önellátó élelmezés biztosítása érdekében elengedhetetlen a fejlődés ezen a területen, mivel az afrikai országok gazdaságának egyik legfontosabb eleme, stabilizálja a népességet és nagy lehetőségek tárháza a munkahelyteremtés szempontjából. Az afrikai mezőgazdaság jelentőségét tekintve – az iparilag fejlett országokban megfigyelhető 5 %-kal szemben az aktív népesség 57,2 %-a dolgozik a mezőgazdaságban – meglepő, hogy a 9. Európai Fejlesztési Alapnak csak 1 %-át fordították a mezőgazdaságra; ez megerősíti azt az elképzelést, amely szerint a civil társadalmat – és különösen a mezőgazdasági termelőket – be kell vonni a nemzeti cselekvési tervek kidolgozásába. Összehasonlításképpen: a Világbank forrásainak 8 %-át fordította a mezőgazdaságra, bár maga is elismerte ennek elégtelenségét.

Ebben az időszakban, mikor a mezőgazdasági nyersanyagok, és így az élelmiszeripari termékek ára nő a nemzetközi piacokon, a mezőgazdaság fokozatos fejlesztése – jobban, mint bármikor – csak komoly, strukturált, valamint rövid, közép- és hosszú távon megtervezett agrárpolitika kidolgozása révén lehetséges. Ennek a politikának költségvetési és pénzügyi szempontból prioritást kell élveznie a szó tágabb értelmében, és alkalmazkodnia kell az egyes országok és a kontinens sajátos követelményeihez, miközben a regionális megközelítést is integrálnia kell.

E politika végrehajtásának maximális eredményessége érdekében ez utóbbinak kidolgozásához és megvalósításához elengedhetetlen az afrikai mezőgazdasági szervezetek segítsége, emellett ki kell terjednie a megőrzés mechanizmusaira is: helyénvaló-e, hogy Szenegál rizst importál Ázsiából, miközben a folyó mentén kihasználatlan öntözhető területek találhatók?

Az agrárágazatban történő foglalkoztatás ösztönzésének ésszerű politikája főként az alábbi vélemény IV. mellékletében szereplő szempontokon alapulhatna.

7.5   Az emberi erőforrások a foglalkoztatáspolitika középpontjában

A humánerőforrás-fejlesztés valamennyi fejlesztési stratégiának megkerülhetetlen tényezője. Az oktatás és a képzés elsőrendű szerepet tölt be ebben a folyamatban, a sokoldalú foglalkoztatás szempontjából rugalmas, valamint jó minőségű munkaerőt képezve. A szociális-gazdasági élet szereplőivel kapcsolatban álló humánerőforrás-tervezőknek ezért elemzéseket kell végezniük a munkaerőigényről és a munkaerőpiacról, közép- és hosszú távú előrejelzéseket kell készíteniük, elébe kell menniük a legfőbb – a képzés és a foglalkoztatás összeegyeztetéséből fakadó – kihívásoknak. Általánosságban véve ebből a szempontból példaértékű a feltörekvő, illetve a Dél-Koreához hasonló, rövid ideje fejlett országok esete.

Az EU-nak és tagállamainak központi szerepet kell játszaniuk a képzés, valamint a célzott és szelektív, nyomon követhető finanszírozások területén szerzett tapasztalataik miatt. Az Európai Unió számos olyan oktatási projektet kínál, amelyben afrikai diákok is részt vehetnek. Ez igen fontos, mivel Afrika jövője a jól képzett emberektől függ.

Azok a lehetséges tevékenységek, amelyek az emberi erőforrásokat a foglalkoztatás ösztönzésének középpontjába helyezhetnék, e vélemény V. mellékletében találhatóak.

7.6   Regionális integráció

Általánosan elfogadott tény, hogy az Afrikán belüli kereskedelem fejlesztése és a nagyobb gazdasági térségek megteremtése előtt hatalmas lehetőségek állnak.

Bár a regionális és régiók alatti szintű gazdasági integráció főként az Afrikai Unió létrehozása révén jelentős fejlődésen ment keresztül, nem valósult még meg a gazdasági lehetőségek teljes kiaknázása. A vámeljárások összehangolására hozott intézkedések jobb koordinálására van szükség, csökkenteni kell a vám és a nem vám jellegű kereskedelmi akadályokat, a regionális infrastruktúrák fejlesztésébe történő nagyobb beruházások által javítani kell a közlekedést és a hírközlést, és – főként a vízumkötelezettség eltörlése révén – biztosítani kell a polgárok szabad mozgását. Mindezen kérdéseket a területfejlesztési politika részévé kell tenni, oly módon, hogy annak teljes koherenciája biztosítva legyen.

Afrika gazdasági fejlődésének első és legfontosabb lépését belső piacának elmélyítése kell, hogy jelentse. Olyan belső növekedés indulna el ezáltal, amely lehetővé tenné a kontinens stabilizálását és világgazdasági helyzetének megszilárdítását. A regionális integráció és a belső piac fejlődése azok a támpontok, illetve ugródeszkák, amelyek lehetővé teszik Afrika számára, hogy pozitív értelemben nyitottá váljon a világkereskedelem számára.

Ebből a szempontból az EGSZB sajnálattal veszi tudomásul, hogy nem zárultak még le a gazdasági integrációt is érintő gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos regionális tárgyalások.

7.7   A szociális párbeszéd

A tisztességes és produktív foglalkoztatás szempontjából szükséges és alapvető fontosságú. Ennélfogva a közös stratégia megvalósításának szerves részévé kell válnia. A szociális partnerek teljes körű részvétele a gazdasági és a társadalmi életben, főleg a kollektív szerződéssel kapcsolatos tárgyalások által, nemcsak megfelel a demokrácia követelményeinek, hanem a társadalmi fejlődés, a társadalmi béke és a gazdasági versenyképesség egyik forrása is. A szociális párbeszéd kiemelt eszköze a fejlődés zálogát jelentő gazdasági-társadalmi konszenzus megteremtésének. Nem létezhet optimális gazdasági fejlődés anélkül, hogy azt ne kísérné társadalmi fejlődés is. A két elképzelésnek párhuzamosan kell jelen lennie annak érdekében, hogy megvalósuljon a gazdasági fejlődés teljes kibontakozásához szükséges dinamika, amely fejlődés az életmód javulását, a tisztességes munkalehetőségek létrejöttét és a lakosság jólétét biztosíthatja. Meg kell teremteni, illetve fejleszteni kell a szakszervezetek szabadságjogait és a kollektív tárgyalásokat, a munkaadók és a munkavállalók erős és független szervezeteit, amelyek szerepük teljes értékű ellátásához rendelkeznek a szükséges kapacitással és technikai képességekkel.

7.8   Civil társadalmi szervezetek

A tisztességes foglalkoztatási lehetőségek fejlesztésétől nem függetleníthető a nem állami szereplők részvétele, e kérdésnek a közös stratégia középpontjában kell állnia. Részvételük amellett, hogy megfelel a részvételi demokrácia követelményeinek, biztosítja a hozzáértést és a helyismeretet azok részéről, akik napi szinten vállalkoznak, termelnek, földet művelnek stb. Erre való tekintettel be kell őket vonni a nemzeti és a regionális szintű cselekvési programok kidolgozásába és a fejlődés teljes jogú szereplőinek kell tekinteni őket, nyilvános fejlesztési segélyekben kell részesíteni őket, valamint lehetővé kell tenni, hogy a Cotonou-i megállapodás rendelkezéseinek megfelelően részesüljenek a képességek kiépítését segítő támogatásokban. Ehhez kapcsolódóan emlékeztetni kell az EGSZB 1497/2005. sz. véleményének a civil társadalom szükséges strukturális, sőt intézményi szerkezetével kapcsolatos 3. fejezetére (platform, hálózatok, bizottság stb.), annak érdekében, hogy biztosítható legyen a vitákhoz és a célkitűzések meghatározásához szükséges hely- és időkeret. Ebből a szempontból példaértékű lehet Afrika számára a 2007 decemberében megkötött CARIFORUM–EK gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott civil társadalmi konzultatív tanács (ld. az AKCS–EU gazdasági és szociális érdekcsoportok március 4-én, 5-én és 6-án, Brüsszelben tartott 25. találkozójának zárónyilatkozatát: „Jobb partnerség a jobb fejlődés érdekében”.) A Cotonou-i megállapodás által ráruházott feladatának megfelelően az EGSZB – az AKCS–EU nyomon követési bizottsága segítségével – a koordinációhoz, a kollektív gondolkodási folyamathoz és a civil társadalom hálózatainak létrehozásához való hozzájárulása révén jelentős szerepet játszott.

7.9   A jó kormányzás

A jó kormányzás megalapozza a befektetők bizalmát, ezért Afrika fejlődése szempontjából döntő jelentősége van. A demokratikus kormányzásnak – minden adminisztrációs szinten szükséges – támogatása tehát az Európa és Afrika közötti partnerségi párbeszéd egyik központi eleme. A maga teljességében kell megteremteni, és magába kell foglalnia az emberi és a munkavállalói jogokat, ideértve a szakszervezeti szabadságjogokat, a munkahelyi normákat, a jogállamiság elvét, az intézmények és az államapparátus megerősítését (amelyek gyengesége és hiányos lehetőségei gyakran fékezik az együttműködési intézkedések végrehajtását), a civil társadalom közreműködését a valódi részvételi demokráciában vagy a korrupció elleni harcot. Az utóbbi ponttal kapcsolatban az Európai Uniónak, valamint a tagállamoknak követelményeket kell megfogalmazniuk a partnerségi megállapodásokban, pénzügyi segélyeiket a felhasználás nyomon követhetőségéhez kötve. A 100 milliárd USD éves segélyből 30 milliárd USD egyszerűen „eltűnik” (14) (ld. a 3.6.1.5. pontot, valamint a 7.2.1.3. pont utolsó franciabekezdését).

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  „A nők szervezeteinek mint nem-állami szereplőknek a szerepe a Cotonou-i Egyezmény keretében” CESE 1205/2004, előadó: Susanna FLORIO, 2004. szeptember.

1

„Hogyan integráljuk a szociális dimenziót a gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalásokba?” CESE 1497/2005, előadók: Antonello PEZZINI és Gérard DANTIN, 2005. december.

„Afrika mint szükséges prioritás: az európai civil társadalom nézőpontja” CESE 753/2006, előadó: Adrien BEDOSSA, 2006. május.

„Migráció és fejlesztés: lehetőségek és kihívások” CESE 673/2007, előadó: Sukhdev SHARMA, 2007. december.

„A humán erőforrás a fejlődésért”, az EGSZB AKCS–EU nyomon követési bizottságának jelentése, előadók: Brenda KING és Béléki AKOUETE, 2007. május.

(2)  Nathalie DELAPALME, Elise COLETTE: Union Européenne/Afrique: Le partenariat stratégique [Az Európai Unió és Afrika: Stratégiai partnerség]. A Robert Schuman Alapítvány jegyzetei, 2007. december.

2

Union Européenne/Afrique: Le partenariat stratégique

(3)  Louis MICHEL biztos beszéde az Európai Bizottság által 2007. június 28-án, Brüsszelben szervezett „EU–Kína–Afrika” konferencián.

3

(4)  Louis MICHEL biztos válasza a kigali paritásos parlamenti gyűlés egyik felszólalójának, 2007. november 18., 19., 20., 21. és 22.

4

(5)  Az Afrikai Unió rendkívüli csúcstalálkozója a foglalkoztatásról és a szegénység elleni harcról. Ouagadougou, 2004. szeptember 3–9., a zárónyilatkozat 16. cikke.

5

(6)  Az egyik frankofon nyugat-afrikai ország gszt-je elnökének felszólalása az USECA (Afrikai Gazdasági és Szociális Tanácsok Egyesülete) közgyűlésén 2007. november 13–14-én Ouagadougouban.

6

(7)  Lásd a nyilatkozat 104. és 105. cikkét.

7

(8)  Lásd a nyilatkozat 106–110. cikkét.

8

(9)  Afrikában található a világ krómkészletének szinte egésze (főként Zimbabwéban és Dél-Afrikában), platinakészletének 90 %-a (Dél-Afrikában) és kobaltkészletének 50 %-a (a Kongói Demokratikus Köztársaságban, Zambiában).

9

(10)  Vö.: „Migráció és fejlesztés: lehetőségek és kihívások” CESE 673/2007, előadó: Sukhdev SHARMA, 2007. december.

10

(11)  Az EGSZB – UCESA (Afrikai Gazdasági és Szociális Tanácsok Egyesülete) második közös találkozója, elnöki nyilatkozat.

11

(12)  A UNCTAD 2007. szeptember 26-i jelentése: „Gazdasági fejlődés Afrikában”.

12

(13)  AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés jelentéstervezete: „Közvetlen külföldi tőkebefektetések az AKCS-államokban”, előadók: Astrid LULLING és Timothy HARRIS, Kigali, 2007. november.

13

(14)  A UNCTAD 2007. szeptember 27-i jelentése: „Gazdasági fejlődés Afrikában”. Lásd a francia kormány frankofón ügyekkel foglalkozó államtitkárával készült és a Le Monde-ban 2008. január 16-án megjelent interjút.

14

---

| 31.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 77/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 77/157

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Tárgy: Az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok: új, dinamikus szerep a civil társadalom számára

(2009/C 77/33)

2008. január 16–17-i plenáris ülésén az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság úgy határozott, hogy Eljárási Szabályzata 29. cikkének (2) bekezdése alapján saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a következő tárgyban:

EU–Ukrajna: új, dinamikus szerep a civil társadalom számára.

A bizottsági munka előkészítésével megbízott „Külkapcsolatok” szekció 2008. július 17-én elfogadta véleményét. (Előadó: Mall HELLAM.)

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2008. szeptember 17–18-án tartott, 447. plenáris ülésén (a 2008. szeptember 18-i ülésnapon) 129 szavazattal 4 ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta az alábbi véleményt.

1.   Összefoglalás

| 1.1 | Ezzel a véleményével az EGSZB ösztönözni szeretné az ukrán civil társadalom, az ukrán kormány és az európai uniós intézmények közötti partnerség és közös felelősségvállalás elvének jobb megvalósítását, elmélyítve az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokat, és olyan eszközként alkalmazva az EU Ukrajnára irányuló politikáját, amely hatékonyan támogatja az ország reformfolyamatát és modernizációját. |
| --- | --- |

1.1

Ezzel a véleményével az EGSZB ösztönözni szeretné az ukrán civil társadalom, az ukrán kormány és az európai uniós intézmények közötti partnerség és közös felelősségvállalás elvének jobb megvalósítását, elmélyítve az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokat, és olyan eszközként alkalmazva az EU Ukrajnára irányuló politikáját, amely hatékonyan támogatja az ország reformfolyamatát és modernizációját.

| 1.2 | Az Európai Unió Ukrajna számára egyszerre cél és a változás közvetítője. Az EGSZB úgy véli, hogy Ukrajnának az Európai Unióval való integrációjához és az ukrajnai reformfolyamathoz erős és fenntartható civil társadalomra (1), ehhez pedig mind az EU, mind az ukrán kormány részéről a civil társadalom fejlődésére irányuló, hosszú távú politikára van szükség. |
| --- | --- |

1.2

Az Európai Unió Ukrajna számára egyszerre cél és a változás közvetítője. Az EGSZB úgy véli, hogy Ukrajnának az Európai Unióval való integrációjához és az ukrajnai reformfolyamathoz erős és fenntartható civil társadalomra (1), ehhez pedig mind az EU, mind az ukrán kormány részéről a civil társadalom fejlődésére irányuló, hosszú távú politikára van szükség.

| 1.3 | Ahhoz, hogy a civil társadalom határozottabb szerepet játszhasson, az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokban kedvező általános politikai hátteret kell kialakítani. |
| --- | --- |

1.3

Ahhoz, hogy a civil társadalom határozottabb szerepet játszhasson, az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokban kedvező általános politikai hátteret kell kialakítani.

| 1.4 | Az uniós tagság kilátásba helyezése fontos lenne e tekintetben Ukrajna számára. Hasonlóképpen a vízummentesség kilátásba helyezését is hihetővé kellene tenni, és elérésére megfelelő útitervet kellene kidolgozni Ukrajna számára. Az EGSZB azt javasolja, hogy ezeket az elemeket is foglalják bele az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásba (2), hogy az a reformfolyamat eszközeként szolgálhasson, és határozott szerepet biztosíthasson a civil társadalomnak. |
| --- | --- |

1.4

Az uniós tagság kilátásba helyezése fontos lenne e tekintetben Ukrajna számára. Hasonlóképpen a vízummentesség kilátásba helyezését is hihetővé kellene tenni, és elérésére megfelelő útitervet kellene kidolgozni Ukrajna számára. Az EGSZB azt javasolja, hogy ezeket az elemeket is foglalják bele az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásba (2), hogy az a reformfolyamat eszközeként szolgálhasson, és határozott szerepet biztosíthasson a civil társadalomnak.

| 1.5 | A civil társadalmat érintő konkrét politikákkal kapcsolatban az ukrán kormánynak „civiltársadalom-barát” szabályozási keret létrehozására kellene törekednie, a civil szereplők számára pedig tartós szerepet kellene biztosítani a politikai folyamatokban és a civil párbeszédben. Az EU-nak pedig eközben segítenie kell az ukrán civil társadalom kapacitásépítésére irányuló stratégia kidolgozásában. Minden szinten kiemelt figyelemben és folyamatos támogatásban kell részesíteni a szociális párbeszéd kialakítását. |
| --- | --- |

1.5

A civil társadalmat érintő konkrét politikákkal kapcsolatban az ukrán kormánynak „civiltársadalom-barát” szabályozási keret létrehozására kellene törekednie, a civil szereplők számára pedig tartós szerepet kellene biztosítani a politikai folyamatokban és a civil párbeszédben. Az EU-nak pedig eközben segítenie kell az ukrán civil társadalom kapacitásépítésére irányuló stratégia kidolgozásában. Minden szinten kiemelt figyelemben és folyamatos támogatásban kell részesíteni a szociális párbeszéd kialakítását.

| 1.6 | Az EGSZB elismeri Ukrajna előrehaladását a demokrácia megszilárdítása, a jogállamiság megerősítése és az emberi jogok tiszteletben tartása felé, ami hozzájárul az EU-val fenntartott kapcsolatok magasabb szintre emeléséhez, a szorosabb gazdasági integrációhoz és a kiemelt politikai kapcsolatokhoz. |
| --- | --- |

1.6

Az EGSZB elismeri Ukrajna előrehaladását a demokrácia megszilárdítása, a jogállamiság megerősítése és az emberi jogok tiszteletben tartása felé, ami hozzájárul az EU-val fenntartott kapcsolatok magasabb szintre emeléséhez, a szorosabb gazdasági integrációhoz és a kiemelt politikai kapcsolatokhoz.

| 1.7 | Az EGSZB a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások mielőbbi lezárására szólít fel. Javasolja egyben – az ukrán civil társadalommal szoros együttműködésben –, hogy a megállapodás egy közös civil testület felállításáról is rendelkezzen, amelynek révén a civil társadalomnak komoly beleszólása lehet az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok összefüggéseibe. |
| --- | --- |

1.7

Az EGSZB a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások mielőbbi lezárására szólít fel. Javasolja egyben – az ukrán civil társadalommal szoros együttműködésben –, hogy a megállapodás egy közös civil testület felállításáról is rendelkezzen, amelynek révén a civil társadalomnak komoly beleszólása lehet az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok összefüggéseibe.

2.   Az EU és Ukrajna: az együttműködés eredményei és a jelenlegi helyzetből adódó lehetőségek

| 2.1 | A demokrácia, a jó kormányzás és a piacgazdaság szomszédos országokban való népszerűsítése továbbra is az EU külpolitikájának egyik legfontosabb eleme. Az EU e célból indította el az európai szomszédsági politikát, amely a partnerség és a közös felelősségvállalás, a differenciálás és az egyénre szabott segítségnyújtás alapelveire épül. |
| --- | --- |

2.1

A demokrácia, a jó kormányzás és a piacgazdaság szomszédos országokban való népszerűsítése továbbra is az EU külpolitikájának egyik legfontosabb eleme. Az EU e célból indította el az európai szomszédsági politikát, amely a partnerség és a közös felelősségvállalás, a differenciálás és az egyénre szabott segítségnyújtás alapelveire épül.

| 2.2 | Az európai szomszédsági politika keretében 2004 januárjában Ukrajnával konzultáció indult az EU–Ukrajna cselekvési tervről, amelyet 2004 decemberében az EU Tanácsa el is fogadott. A 2004 decemberében lezajlott, az ukrán civil társadalomban rejlő lehetőségek erejét megmutató „narancsos forradalom” utáni helyzet, valamint Viktor Juscsenko elnök és a Julija Timosenko vezette narancsos kormány Európa-párti fellépése arra biztatta az EU-t, hogy további ösztönzőkkel egészítse ki ezt a tervet. A három évre szóló cselekvési tervet hivatalosan az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács 2005. február 21-i ülésén fogadták el. A terv meghatározta az Ukrajnával elvégzendő munka átfogó és ambiciózus keretét, és megnevezte a legfontosabb reformlépéseket (politikai párbeszéd és reform, gazdasági és szociális reform és fejlődés, piacgazdasági és jogalkotási reform, igazságügyi és belügyi együttműködés, közlekedés, energiaügy, információs társadalom, környezetvédelem, személyes kapcsolattartás). |
| --- | --- |

2.2

Az európai szomszédsági politika keretében 2004 januárjában Ukrajnával konzultáció indult az EU–Ukrajna cselekvési tervről, amelyet 2004 decemberében az EU Tanácsa el is fogadott. A 2004 decemberében lezajlott, az ukrán civil társadalomban rejlő lehetőségek erejét megmutató „narancsos forradalom” utáni helyzet, valamint Viktor Juscsenko elnök és a Julija Timosenko vezette narancsos kormány Európa-párti fellépése arra biztatta az EU-t, hogy további ösztönzőkkel egészítse ki ezt a tervet. A három évre szóló cselekvési tervet hivatalosan az EU–Ukrajna Együttműködési Tanács 2005. február 21-i ülésén fogadták el. A terv meghatározta az Ukrajnával elvégzendő munka átfogó és ambiciózus keretét, és megnevezte a legfontosabb reformlépéseket (politikai párbeszéd és reform, gazdasági és szociális reform és fejlődés, piacgazdasági és jogalkotási reform, igazságügyi és belügyi együttműködés, közlekedés, energiaügy, információs társadalom, környezetvédelem, személyes kapcsolattartás).

| 2.3 | Ukrajna számára kilátásba helyezték egyrészt, hogy – amennyiben a 2006-os választások szabad és tisztességes módon zajlanak – megkezdődhetnek a tárgyalások az új szerződéses keretről (a társulási megállapodásról), másrészt hogy miután Ukrajna csatlakozott a WTO-hoz, tárgyalások kezdődhetnek az átfogó szabadkereskedelmi térségről. A cselekvési terv olyan ösztönzőket is kínált Ukrajnának, mint a vízumszerzés megkönnyítése, a támogatások növelése és a személyes kapcsolattartás lehetőségeinek kibővítése. |
| --- | --- |

2.3

Ukrajna számára kilátásba helyezték egyrészt, hogy – amennyiben a 2006-os választások szabad és tisztességes módon zajlanak – megkezdődhetnek a tárgyalások az új szerződéses keretről (a társulási megállapodásról), másrészt hogy miután Ukrajna csatlakozott a WTO-hoz, tárgyalások kezdődhetnek az átfogó szabadkereskedelmi térségről. A cselekvési terv olyan ösztönzőket is kínált Ukrajnának, mint a vízumszerzés megkönnyítése, a támogatások növelése és a személyes kapcsolattartás lehetőségeinek kibővítése.

| 2.4 | A társulási megállapodásról 2007 márciusában, az átfogó szabadkereskedelmi rendelkezésekről pedig 2008 februárjában, Ukrajna WTO-hoz való csatlakozása után kezdődtek meg a tárgyalások. 2007 márciusa és 2008 júliusa között kilenc tárgyalási fordulóra került sor. 2008-ban életbe lépett a 2007-ben aláírt vízumkönnyítési megállapodás. |
| --- | --- |

2.4

A társulási megállapodásról 2007 márciusában, az átfogó szabadkereskedelmi rendelkezésekről pedig 2008 februárjában, Ukrajna WTO-hoz való csatlakozása után kezdődtek meg a tárgyalások. 2007 márciusa és 2008 júliusa között kilenc tárgyalási fordulóra került sor. 2008-ban életbe lépett a 2007-ben aláírt vízumkönnyítési megállapodás.

| 2.5 | A társulási megállapodásról szóló tárgyalási folyamatnak messzemenő következményei lesznek az EU és Ukrajna kapcsolatára és az ukrajnai reformfolyamatokra nézve: az ukrán állami szerveknek páratlan lehetőséget kínál egy átlátható és rendszeres konzultációs folyamat elindítására a civil szervezetekkel, amely biztosíthatná, hogy az ország lakossága támogassa az új megállapodásban előirányzott reformokat. Emellett az ukrán civil társadalomnak is lehetőséget nyújt az összefogásra annak érdekében, hogy meghatározzák és a megállapodásról tárgyaló hatóságok figyelmébe ajánlják érdekeiket. |
| --- | --- |

2.5

A társulási megállapodásról szóló tárgyalási folyamatnak messzemenő következményei lesznek az EU és Ukrajna kapcsolatára és az ukrajnai reformfolyamatokra nézve: az ukrán állami szerveknek páratlan lehetőséget kínál egy átlátható és rendszeres konzultációs folyamat elindítására a civil szervezetekkel, amely biztosíthatná, hogy az ország lakossága támogassa az új megállapodásban előirányzott reformokat. Emellett az ukrán civil társadalomnak is lehetőséget nyújt az összefogásra annak érdekében, hogy meghatározzák és a megállapodásról tárgyaló hatóságok figyelmébe ajánlják érdekeiket.

| 2.6 | Fontos annak biztosítása, hogy az EU és Ukrajna közötti tárgyalási folyamat átlátható legyen, és tekintetbe vegye a megállapodás lehetséges következményeit Ukrajna különböző társadalmi csoportjaira és belső reformfolyamatának különböző területeire. A megállapodás példa nélküli lesz, mivel a politikai együttműködés szintje és a közös piacban való részvétel mértéke nincs előre meghatározva. Mivel az EU-nak a megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz nincs követendő tervezete, fokozott részvételre lesz szükség a különféle ukrán és uniós érintett felek részéről. Ráadásul az Ukrajnával kötendő új megállapodás a többi szomszéddal tárgyalandó uniós megállapodások mintája lesz majd. |
| --- | --- |

2.6

Fontos annak biztosítása, hogy az EU és Ukrajna közötti tárgyalási folyamat átlátható legyen, és tekintetbe vegye a megállapodás lehetséges következményeit Ukrajna különböző társadalmi csoportjaira és belső reformfolyamatának különböző területeire. A megállapodás példa nélküli lesz, mivel a politikai együttműködés szintje és a közös piacban való részvétel mértéke nincs előre meghatározva. Mivel az EU-nak a megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz nincs követendő tervezete, fokozott részvételre lesz szükség a különféle ukrán és uniós érintett felek részéről. Ráadásul az Ukrajnával kötendő új megállapodás a többi szomszéddal tárgyalandó uniós megállapodások mintája lesz majd.

3.   Az EGSZB Ukrajnát érintő tevékenységei

| 3.1 | Az EGSZB 2003 óta fejleszti kapcsolatait az ukrán civil szervezetekkel. 2004-ben az EGSZB tanulmányt és véleményt szentelt az ukrán, az orosz, a moldovai és a fehérorosz civil társadalomnak. Az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok az elmúlt években intenzívebbé váltak. Folyamatban vannak a társulási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások: a civil társadalomra és az EGSZB-re az a feladat hárul, hogy a jövőbeli kapcsolatokban szélesebb körű és fontosabb szerepet játsszanak. 2006 februárjában Kijevben az EGSZB konferenciát szervezett az ukrán civil társadalom szerepéről az európai szomszédsági politika végrehajtásában. Az ott elfogadott zárónyilatkozatban az EGSZB kötelezettséget vállalt az ukrán civil társadalom fejlődésének támogatására. |
| --- | --- |

3.1

Az EGSZB 2003 óta fejleszti kapcsolatait az ukrán civil szervezetekkel. 2004-ben az EGSZB tanulmányt és véleményt szentelt az ukrán, az orosz, a moldovai és a fehérorosz civil társadalomnak. Az EU és Ukrajna közötti kapcsolatok az elmúlt években intenzívebbé váltak. Folyamatban vannak a társulási megállapodás megkötésére irányuló tárgyalások: a civil társadalomra és az EGSZB-re az a feladat hárul, hogy a jövőbeli kapcsolatokban szélesebb körű és fontosabb szerepet játsszanak. 2006 februárjában Kijevben az EGSZB konferenciát szervezett az ukrán civil társadalom szerepéről az európai szomszédsági politika végrehajtásában. Az ott elfogadott zárónyilatkozatban az EGSZB kötelezettséget vállalt az ukrán civil társadalom fejlődésének támogatására.

| 3.2 | Néhány hónappal később megalakult az Ukrán Nemzeti Háromoldalú Szociális és Gazdasági Tanács (NHSZGT). 2007. október 24–25-én az NHSZGT küldöttsége az ukrán munkaügyi miniszter vezetésével látogatást tett az EGSZB-nél. A kelet-európai szomszédokkal kapcsolatot tartó csoport külön ülést szentelt az ukrán civil társadalomnak. |
| --- | --- |

3.2

Néhány hónappal később megalakult az Ukrán Nemzeti Háromoldalú Szociális és Gazdasági Tanács (NHSZGT). 2007. október 24–25-én az NHSZGT küldöttsége az ukrán munkaügyi miniszter vezetésével látogatást tett az EGSZB-nél. A kelet-európai szomszédokkal kapcsolatot tartó csoport külön ülést szentelt az ukrán civil társadalomnak.

| 3.3 | Általános hajlandóság mutatkozott a strukturált együttműködés megkezdésére az EGSZB és az NHSZGT között. Az EGSZB azonban biztosítani szeretné az ukrán civil társadalom szélesebb körű képviseletét, ideértve az aktív nem kormányzati szervezeteket, valamint az NHSZGT-ben képviselt szakszervezeteket és munkáltatói szervezeteket. Az ukrán civil társadalomnak tehát olyan platformot kellene létrehoznia, amelyen mind az NHSZGT, mind pedig egyéb civil szervezetek képviselői képviseltetik magukat. |
| --- | --- |

3.3

Általános hajlandóság mutatkozott a strukturált együttműködés megkezdésére az EGSZB és az NHSZGT között. Az EGSZB azonban biztosítani szeretné az ukrán civil társadalom szélesebb körű képviseletét, ideértve az aktív nem kormányzati szervezeteket, valamint az NHSZGT-ben képviselt szakszervezeteket és munkáltatói szervezeteket. Az ukrán civil társadalomnak tehát olyan platformot kellene létrehoznia, amelyen mind az NHSZGT, mind pedig egyéb civil szervezetek képviselői képviseltetik magukat.

4.   Az ukrán politikai, gazdasági és társadalmi helyzet

| 4.1 | 2004 óta és a narancsos forradalom nyomában Ukrajna fiatal demokráciává fejődött, és legtöbb posztszovjet szomszédját maga mögött hagyta. A szabad és tisztességes választások általános gyakorlattá váltak az országban, és továbbra is adott a narancsos forradalom során kivívott szólás- és gyülekezési szabadság. |
| --- | --- |

4.1

2004 óta és a narancsos forradalom nyomában Ukrajna fiatal demokráciává fejődött, és legtöbb posztszovjet szomszédját maga mögött hagyta. A szabad és tisztességes választások általános gyakorlattá váltak az országban, és továbbra is adott a narancsos forradalom során kivívott szólás- és gyülekezési szabadság.

| 4.2 | Miután azonban a narancsos forradalom eufóriája 2005-ben elült, Ukrajna a politikai bizonytalanság és az egymással rivalizáló vezetők közepette komoly politikai válságba került, amely egymás ellen fordította a hatalmi ágakat, és rontotta Ukrajna igazságügyi és bűnüldözési hatóságainak hitelét. Azóta Ukrajna politikáját bizonytalanság és az átfogó reformok elindítására való képtelenség jellemzi. Az európai szomszédsági politikának és cselekvési tervének – habár ez utóbbi tartalmaz valamiféle modellt az ukrajnai reformokra – egészében véve nem sikerült mozgósítania a politikai elitet és a társadalmat az európai integrációs célkitűzés érdekében. |
| --- | --- |

4.2

Miután azonban a narancsos forradalom eufóriája 2005-ben elült, Ukrajna a politikai bizonytalanság és az egymással rivalizáló vezetők közepette komoly politikai válságba került, amely egymás ellen fordította a hatalmi ágakat, és rontotta Ukrajna igazságügyi és bűnüldözési hatóságainak hitelét. Azóta Ukrajna politikáját bizonytalanság és az átfogó reformok elindítására való képtelenség jellemzi. Az európai szomszédsági politikának és cselekvési tervének – habár ez utóbbi tartalmaz valamiféle modellt az ukrajnai reformokra – egészében véve nem sikerült mozgósítania a politikai elitet és a társadalmat az európai integrációs célkitűzés érdekében.

| 4.3 | Ukrajna gazdasága folyamatosan növekszik. Az infláció szintje azonban egyre magasabb, 2007-ben túllépte a 16 %-ot, és 2008-ban is tovább emelkedik, mivel a kormány nem vezetett be inflációellenes intézkedéseket. Habár az elmúlt években ugrásszerűen csökkent a szegénység, az ukránok több mint 20 %-a még mindig a szegénységi küszöb alatt él, és a havi átlagjövedelem körülbelül 150 EUR. Ukrajnában a szabályozási környezet továbbra is számos akadályt gördít a külföldi közvetlen beruházások és a vállalatalapítás útjába. Ukrajna általában véve kudarcot vallott az átfogó makrogazdasági reformok bevezetésében, és a gazdasági növekedés többnyire a kormányzati politikától független tényezőknek köszönhető. |
| --- | --- |

4.3

Ukrajna gazdasága folyamatosan növekszik. Az infláció szintje azonban egyre magasabb, 2007-ben túllépte a 16 %-ot, és 2008-ban is tovább emelkedik, mivel a kormány nem vezetett be inflációellenes intézkedéseket. Habár az elmúlt években ugrásszerűen csökkent a szegénység, az ukránok több mint 20 %-a még mindig a szegénységi küszöb alatt él, és a havi átlagjövedelem körülbelül 150 EUR. Ukrajnában a szabályozási környezet továbbra is számos akadályt gördít a külföldi közvetlen beruházások és a vállalatalapítás útjába. Ukrajna általában véve kudarcot vallott az átfogó makrogazdasági reformok bevezetésében, és a gazdasági növekedés többnyire a kormányzati politikától független tényezőknek köszönhető.

| 4.4 | Számos politikai nyilatkozat született, ám ennek ellenére nem a korrupció kezelésében nem mutatkozik jelentős előrelépés Ukrajnában. A Transparency International által 2007-ben végzett felmérés szerint az ukránok közel 70 %-a nem hiszi, hogy a hatóságok hatékonyan képesek fellépni a korrupció ellen. A döntéshozatali folyamatot túlnyomórészt a már kialakult lobbiérdekek és a protekció befolyásolja. Ukrajnában égető szükség van a képviseleti struktúra javítására, az állam és a társadalom között közvetítői formákra, jogállamiságra és korrupcióellenes gyakorlatok bevezetésére. |
| --- | --- |

4.4

Számos politikai nyilatkozat született, ám ennek ellenére nem a korrupció kezelésében nem mutatkozik jelentős előrelépés Ukrajnában. A Transparency International által 2007-ben végzett felmérés szerint az ukránok közel 70 %-a nem hiszi, hogy a hatóságok hatékonyan képesek fellépni a korrupció ellen. A döntéshozatali folyamatot túlnyomórészt a már kialakult lobbiérdekek és a protekció befolyásolja. Ukrajnában égető szükség van a képviseleti struktúra javítására, az állam és a társadalom között közvetítői formákra, jogállamiságra és korrupcióellenes gyakorlatok bevezetésére.

5.   A civil társadalom helyzete és Ukrajna európai integrációjában betöltött szerepe

5.1   A civil társadalom helyzete Ukrajnában

| 5.1.1 | A hivatalos statisztikák szerint több mint 50 000 nyilvántartott civil szervezet működik. Az állami illetékesek arról számolnak be, hogy a civil szervezetek 90 %-a évi 50 000–300 000 dollárnak megfelelő költségvetéssel rendelkezik. Ugyanakkor az, hogy az ukrán polgárok 80 %-a semmiféle önkéntes szervezetben nem tevékenykedik, azt mutatja, hogy az ukrán civil társadalom bevonása a nyugati demokráciákhoz és a közép-kelet-európai országokhoz képest is alacsony szintű. |
| --- | --- |

5.1.1

A hivatalos statisztikák szerint több mint 50 000 nyilvántartott civil szervezet működik. Az állami illetékesek arról számolnak be, hogy a civil szervezetek 90 %-a évi 50 000–300 000 dollárnak megfelelő költségvetéssel rendelkezik. Ugyanakkor az, hogy az ukrán polgárok 80 %-a semmiféle önkéntes szervezetben nem tevékenykedik, azt mutatja, hogy az ukrán civil társadalom bevonása a nyugati demokráciákhoz és a közép-kelet-európai országokhoz képest is alacsony szintű.

| 5.1.2 | Számos oka van annak, hogy a civil társadalom bevonásának szintje alacsony Ukrajnában: az emberek bizalmatlanok a szervezetekkel és a politikai folyamatokkal szemben, ami összességében az „erőltetett szertartásos tevékenységek” szovjet örökségéből fakad, de okként említhető a csalódás a demokratikus és piaci reformok eredményeiben, az erős középosztály hiánya, valamint az informális társadalmi hálózatok továbbélése is. Az államnak a helyi szintű mozgalmakkal szembeni bizalmatlanságával együtt ezek a tényezők vezettek oda, hogy Ukrajna megakadt jelenlegi, féldemokratikus állapotában. |
| --- | --- |

5.1.2

Számos oka van annak, hogy a civil társadalom bevonásának szintje alacsony Ukrajnában: az emberek bizalmatlanok a szervezetekkel és a politikai folyamatokkal szemben, ami összességében az „erőltetett szertartásos tevékenységek” szovjet örökségéből fakad, de okként említhető a csalódás a demokratikus és piaci reformok eredményeiben, az erős középosztály hiánya, valamint az informális társadalmi hálózatok továbbélése is. Az államnak a helyi szintű mozgalmakkal szembeni bizalmatlanságával együtt ezek a tényezők vezettek oda, hogy Ukrajna megakadt jelenlegi, féldemokratikus állapotában.

| 5.1.3 | Némi haladás azért tapasztalható. 2005–2006-ban több civil szervezet közösen civil társadalmi doktrínát dolgozott ki, amely megfogalmazza a civil szervezetek állami hatóságokkal szembeni elvárásait. A doktrína javaslatainak többségét az állami hatóságok beépítették a civil társadalmi intézet támogatási koncepciójába. 2007 novemberében a Közpolitikák a civil társadalmi fejlődés támogatása érdekében – Új prioritások című országos konferencia javaslatokat fogalmazott meg az új kormánynak és parlamentnek a civil társadalom fejlesztésével és a civil párbeszéddel kapcsolatban. |
| --- | --- |

5.1.3

Némi haladás azért tapasztalható. 2005–2006-ban több civil szervezet közösen civil társadalmi doktrínát dolgozott ki, amely megfogalmazza a civil szervezetek állami hatóságokkal szembeni elvárásait. A doktrína javaslatainak többségét az állami hatóságok beépítették a civil társadalmi intézet támogatási koncepciójába. 2007 novemberében a Közpolitikák a civil társadalmi fejlődés támogatása érdekében – Új prioritások című országos konferencia javaslatokat fogalmazott meg az új kormánynak és parlamentnek a civil társadalom fejlesztésével és a civil párbeszéddel kapcsolatban.

| 5.1.4 | A civil szervezetekre irányuló jogalkotás teljessé tételéhez új civil szervezeti törvényre van szükség, amely a következőket írja elő: egyszerűbb és olcsóbb nyilvántartásba vételi eljárás a civil szervezetek részére, szervezetek létrehozásának engedélyezése jogi személyek számára, a civil szervezetek tevékenységeire vonatkozó jelenlegi területi korlátozások megszüntetése, illetve engedély valamennyi egyén jogainak védelmére. |
| --- | --- |

5.1.4

A civil szervezetekre irányuló jogalkotás teljessé tételéhez új civil szervezeti törvényre van szükség, amely a következőket írja elő: egyszerűbb és olcsóbb nyilvántartásba vételi eljárás a civil szervezetek részére, szervezetek létrehozásának engedélyezése jogi személyek számára, a civil szervezetek tevékenységeire vonatkozó jelenlegi területi korlátozások megszüntetése, illetve engedély valamennyi egyén jogainak védelmére.

| 5.1.5 | Az ukrán civil társadalmi fejlődés másik akadálya az állami támogatás hiánya. Egyes források szerint az államtól kapott támogatás a civil szervezetek bevételének mindössze 2 %-át teszi ki. Ez rendkívül kevés, ha azt nézzük, hogy a szomszédos közép-európai országokban a szóban forgó arány 30–40 %, míg a régi uniós országok többségében az effajta támogatás jelenti a civil szervezetek bevételének legfontosabb forrását. |
| --- | --- |

5.1.5

Az ukrán civil társadalmi fejlődés másik akadálya az állami támogatás hiánya. Egyes források szerint az államtól kapott támogatás a civil szervezetek bevételének mindössze 2 %-át teszi ki. Ez rendkívül kevés, ha azt nézzük, hogy a szomszédos közép-európai országokban a szóban forgó arány 30–40 %, míg a régi uniós országok többségében az effajta támogatás jelenti a civil szervezetek bevételének legfontosabb forrását.

5.2   Szociális párbeszéd

| 5.2.1 | A szakszervezeteknek több szövetsége is létezik. Ilyen a Szakszervezetek Szövetsége (FTUU), a Szakszervezetek Országos Szövetsége és az Ukrán Szabad Szakszervezetek. A 2004-ben alapított Ukrán Szakszervezeti Csoportosulások Országos Szövetsége (NKPU) országos szakszervezeti központ Ukrajnában. Az Ukrán Szakszervezetek Szövetségéből kiválva jött létre. E formálisan kialakított struktúrák ellenére a szakszervezetek mindeddig csak csekély szerepet játszottak a tagjaik érdekeinek megvédésében, például a munkahelyi biztonság előmozdításában. |
| --- | --- |

5.2.1

A szakszervezeteknek több szövetsége is létezik. Ilyen a Szakszervezetek Szövetsége (FTUU), a Szakszervezetek Országos Szövetsége és az Ukrán Szabad Szakszervezetek. A 2004-ben alapított Ukrán Szakszervezeti Csoportosulások Országos Szövetsége (NKPU) országos szakszervezeti központ Ukrajnában. Az Ukrán Szakszervezetek Szövetségéből kiválva jött létre. E formálisan kialakított struktúrák ellenére a szakszervezetek mindeddig csak csekély szerepet játszottak a tagjaik érdekeinek megvédésében, például a munkahelyi biztonság előmozdításában.

| 5.2.2 | Az ukrán munkáltatói és üzleti szövetségek általában meglehetősen erősek, és képesek arra, hogy érvényesítsék érdekeiket (Ukrán Munkáltatók Szövetsége, Ukrajnai Kereskedelmi és Ipari Kamara stb.). Azonban Ukrajnában a jog nem szabályozza a lobbitevékenységet, és nem léteznek hivatalos konzultációs struktúrák sem a megfelelő érdekek érvényesítésére. |
| --- | --- |

5.2.2

Az ukrán munkáltatói és üzleti szövetségek általában meglehetősen erősek, és képesek arra, hogy érvényesítsék érdekeiket (Ukrán Munkáltatók Szövetsége, Ukrajnai Kereskedelmi és Ipari Kamara stb.). Azonban Ukrajnában a jog nem szabályozza a lobbitevékenységet, és nem léteznek hivatalos konzultációs struktúrák sem a megfelelő érdekek érvényesítésére.

| 5.2.3 | Az ukrán szociális párbeszéd fejlesztéséről szóló elnöki rendelet (3) értelmében 2006-ban megalakult az ukrán elnök alá tartozó tanácsadó és konzultatív testület: az Ukrán Nemzeti Háromoldalú Szociális és Gazdasági Tanács (NHSZGT). Regionális szinten Ukrajnában ezenkívül területi háromoldalú szociális és gazdasági tanácsok is létrejöttek. |
| --- | --- |

5.2.3

Az ukrán szociális párbeszéd fejlesztéséről szóló elnöki rendelet (3) értelmében 2006-ban megalakult az ukrán elnök alá tartozó tanácsadó és konzultatív testület: az Ukrán Nemzeti Háromoldalú Szociális és Gazdasági Tanács (NHSZGT). Regionális szinten Ukrajnában ezenkívül területi háromoldalú szociális és gazdasági tanácsok is létrejöttek.

| 5.2.4 | A szóban forgó intézmények célja, hogy előmozdítsák a szociális párbeszédet, és bevonják a munkavállalók és munkaadók képviselőit az állam szociális és gazdasági politikájának kidolgozásába és megvalósításába. |
| --- | --- |

5.2.4

A szóban forgó intézmények célja, hogy előmozdítsák a szociális párbeszédet, és bevonják a munkavállalók és munkaadók képviselőit az állam szociális és gazdasági politikájának kidolgozásába és megvalósításába.

5.3   A civil társadalom szerepe Ukrajna EU-integrációs folyamatában

| 5.3.1 | Habár – mint az imént vázoltuk – az ukrán civil társadalom kissé gyenge, néhány aktív civil szervezet fontos szerepet játszott Ukrajnában az európai értékek népszerűsítésében, mivel nyomon követte az állami szervek működését, konkrét politikák mellett szállt síkra, szakértői segítséget nyújtott az állami szerveknek, figyelemmel kísérte a közvéleményt és elősegítette a nagyközönség EU-ról való felvilágosítását. Munkájukat általában nemzetközi adományozóktól kapott pénzügyi támogatással végezték annak ellenére, hogy ezek a tevékenységek többnyire összhangban állnak a megfelelő állami programok céljaival, ráadásul a civil szervezetek tevékenységének állami költségvetésből történő támogatására törvényes eszközök léteznek. |
| --- | --- |

5.3.1

Habár – mint az imént vázoltuk – az ukrán civil társadalom kissé gyenge, néhány aktív civil szervezet fontos szerepet játszott Ukrajnában az európai értékek népszerűsítésében, mivel nyomon követte az állami szervek működését, konkrét politikák mellett szállt síkra, szakértői segítséget nyújtott az állami szerveknek, figyelemmel kísérte a közvéleményt és elősegítette a nagyközönség EU-ról való felvilágosítását. Munkájukat általában nemzetközi adományozóktól kapott pénzügyi támogatással végezték annak ellenére, hogy ezek a tevékenységek többnyire összhangban állnak a megfelelő állami programok céljaival, ráadásul a civil szervezetek tevékenységének állami költségvetésből történő támogatására törvényes eszközök léteznek.

| 5.3.2 | Az említett tevékenységek viszonylag kis hatással vannak Ukrajna európai integrációjának jelenlegi folyamatára és Ukrajna Európához való közeledésére. Ez a civil társadalom gyenge helyzetével és alacsony kapacitásával van összefüggésben: nem eléggé erős, illetve szervezett ahhoz, hogy befolyást gyakoroljon a politikaalkotásra. Ezenkívül a civil szervezetek és az átlagpolgár közötti viszony is zavaros. Ennek következtében a civil szervezeteknek és aktivistáknak kevés lehetőségük van arra, hogy mozgósítsák a polgárokat, és hassanak a közvéleményre. Ráadásul a bizonytalan politikai helyzet szintén nagymértékben akadályozza azt, hogy a civil társadalom befolyást gyakorolhasson. |
| --- | --- |

5.3.2

Az említett tevékenységek viszonylag kis hatással vannak Ukrajna európai integrációjának jelenlegi folyamatára és Ukrajna Európához való közeledésére. Ez a civil társadalom gyenge helyzetével és alacsony kapacitásával van összefüggésben: nem eléggé erős, illetve szervezett ahhoz, hogy befolyást gyakoroljon a politikaalkotásra. Ezenkívül a civil szervezetek és az átlagpolgár közötti viszony is zavaros. Ennek következtében a civil szervezeteknek és aktivistáknak kevés lehetőségük van arra, hogy mozgósítsák a polgárokat, és hassanak a közvéleményre. Ráadásul a bizonytalan politikai helyzet szintén nagymértékben akadályozza azt, hogy a civil társadalom befolyást gyakorolhasson.

| 5.3.3 | Ha a civil szervezeteknek sikerül elősegíteniük bizonyos politikai döntéseket, akkor ez egy-egy nyitott és együttműködő politikusnak vagy köztisztviselőnek köszönhető. Az európai integrációért felelős miniszterelnök-helyettes 2007. decemberi kinevezése részvételre ösztönözte a civil társadalmat. A civil szakértőket most bevonják az európai integráció területére vonatkozó állami programok megtervezésébe, és a miniszterelnök-helyettes hatáskörébe tartozó számos kérdésben konzultálnak velük. |
| --- | --- |

5.3.3

Ha a civil szervezeteknek sikerül elősegíteniük bizonyos politikai döntéseket, akkor ez egy-egy nyitott és együttműködő politikusnak vagy köztisztviselőnek köszönhető. Az európai integrációért felelős miniszterelnök-helyettes 2007. decemberi kinevezése részvételre ösztönözte a civil társadalmat. A civil szakértőket most bevonják az európai integráció területére vonatkozó állami programok megtervezésébe, és a miniszterelnök-helyettes hatáskörébe tartozó számos kérdésben konzultálnak velük.

| 5.3.4 | Függetlenül attól az aktívnak tűnő szereptől, amelyet korlátozott számú nem kormányzati szervezet tölt be, a civil társadalom egésze az európai integrációt csak mint valami elvont elképzelést érzékeli. Ha a különböző civil szervezetek (szakszervezetek, szakmai szervezetek, fogyasztóvédelmi szervezetek stb.) nem értik meg, hogy az európai integrációnak köze van a mindennapi élethez, és hogy a reformok mindenkit érinteni fognak, akkor magatartásuk továbbra is passzív lesz. |
| --- | --- |

5.3.4

Függetlenül attól az aktívnak tűnő szereptől, amelyet korlátozott számú nem kormányzati szervezet tölt be, a civil társadalom egésze az európai integrációt csak mint valami elvont elképzelést érzékeli. Ha a különböző civil szervezetek (szakszervezetek, szakmai szervezetek, fogyasztóvédelmi szervezetek stb.) nem értik meg, hogy az európai integrációnak köze van a mindennapi élethez, és hogy a reformok mindenkit érinteni fognak, akkor magatartásuk továbbra is passzív lesz.

6.   Következtetések és ajánlások a civil társadalom EU és Ukrajna közötti kapcsolatokban betöltendő új, dinamikus szerepére

| 6.1 | A civil társadalom akkor játszhat határozottabb szerepet, ha az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokban kedvező általános politikai háttér alakul ki, és ha specifikus intézkedések valósulnak meg a civil társadalom szerepének megerősítésére. |
| --- | --- |

6.1

A civil társadalom akkor játszhat határozottabb szerepet, ha az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokban kedvező általános politikai háttér alakul ki, és ha specifikus intézkedések valósulnak meg a civil társadalom szerepének megerősítésére.

| 6.2 | Az általános politikai környezet és az EU–Ukrajna kapcsolatok dinamikája vonatkozásában a következő elemek alapvetőek: |
| --- | --- |

6.2

Az általános politikai környezet és az EU–Ukrajna kapcsolatok dinamikája vonatkozásában a következő elemek alapvetőek:

| 6.2.1 | A társulási megállapodásban Ukrajna számára kilátásba kellene helyezni az uniós tagságot. Ez megerősíti az ukrán reformpárti csoportokat, köztük a reformokat támogató civil társadalmat. A lehetséges uniós tagság jelentette ösztönzők segítenek a reformoknak a társadalmon belüli végrehajtásában, és háttérbe szorítják az ellenzők hangját. Ukrán és nemzetközi szakértők szerint már az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 49. cikkére való hivatkozás is határozott jelzést jelentene Ukrajna számára. A cikk azt írja elő, hogy bármely európai ország jelentkezhet tagnak, ha teljesíti az előírt feltételeket. |
| --- | --- |

6.2.1

A társulási megállapodásban Ukrajna számára kilátásba kellene helyezni az uniós tagságot. Ez megerősíti az ukrán reformpárti csoportokat, köztük a reformokat támogató civil társadalmat. A lehetséges uniós tagság jelentette ösztönzők segítenek a reformoknak a társadalmon belüli végrehajtásában, és háttérbe szorítják az ellenzők hangját. Ukrán és nemzetközi szakértők szerint már az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 49. cikkére való hivatkozás is határozott jelzést jelentene Ukrajna számára. A cikk azt írja elő, hogy bármely európai ország jelentkezhet tagnak, ha teljesíti az előírt feltételeket.

| 6.2.2 | A vízummentesség kilátásba helyezését hihetővé kellene tenni, és elérésére megfelelő útitervet kellene kidolgozni Ukrajna számára. Az utazást jelenleg nehezítő tényezők miatt a civil szereplőknek csak korlátozott mértékben van lehetőségük arra, hogy valós partnerséget építsenek ki uniós társaikkal. A vízummentesség általában véve megerősíti majd a személyes kapcsolatokat, és elősegíti az európai normák, értékek és gyakorlatok bevezetését Ukrajnában. |
| --- | --- |

6.2.2

A vízummentesség kilátásba helyezését hihetővé kellene tenni, és elérésére megfelelő útitervet kellene kidolgozni Ukrajna számára. Az utazást jelenleg nehezítő tényezők miatt a civil szereplőknek csak korlátozott mértékben van lehetőségük arra, hogy valós partnerséget építsenek ki uniós társaikkal. A vízummentesség általában véve megerősíti majd a személyes kapcsolatokat, és elősegíti az európai normák, értékek és gyakorlatok bevezetését Ukrajnában.

| 6.2.3 | Mind az EU-nak, mind Ukrajnának mindent meg kellene tennie annak érdekében, hogy Ukrajna minél teljesebb mértékben ki tudja használni a számára elérhető uniós közösségi programok és ügynökségek kínálta lehetőségeket (4). Ugyanakkor új megoldásokat kell találni és kiterjeszteni arra, hogy miként lehet megerősíteni a személyes kapcsolatok dimenzióját. |
| --- | --- |

6.2.3

Mind az EU-nak, mind Ukrajnának mindent meg kellene tennie annak érdekében, hogy Ukrajna minél teljesebb mértékben ki tudja használni a számára elérhető uniós közösségi programok és ügynökségek kínálta lehetőségeket (4). Ugyanakkor új megoldásokat kell találni és kiterjeszteni arra, hogy miként lehet megerősíteni a személyes kapcsolatok dimenzióját.

| 6.3 | A civil társadalom szerepének megerősítését célzó specifikus intézkedéseket a következő három pillérre kellene alapozni: |
| --- | --- |

6.3

A civil társadalom szerepének megerősítését célzó specifikus intézkedéseket a következő három pillérre kellene alapozni:

| 6.3.1 | Először is a civil szereplőknek fontos szerepet kellene biztosítani a politikaalkotási folyamatokban (politikák kidolgozása, megvalósítása és nyomon követése), különösen az EU-val kapcsolatos politikák terén. |
| --- | --- |

6.3.1

Először is a civil szereplőknek fontos szerepet kellene biztosítani a politikaalkotási folyamatokban (politikák kidolgozása, megvalósítása és nyomon követése), különösen az EU-val kapcsolatos politikák terén.

| 6.3.2 | Az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalási folyamat során konzultálni kell a civil szereplőkkel, évente ki kell dolgozni az együttműködési prioritásokat (egyelőre a partnerségi és együttműködési megállapodás értelmében létrehozott közös intézmények munkája révén, majd – a társulási megállapodás hatálybalépése után – az új megállapodás intézményi rendelkezéseinek keretében), el kell készíteni a jelenlegi pénzügyi terv félidei felülvizsgálatát (az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz [ENPI] keretében a 2007–2013-as időszakra készített, Ukrajnára vonatkozó országstratégiai dokumentum), és az ENPI keretében éves programokat kell kidolgozni (mindenekelőtt meg kell határozni az Ukrajnának az ENPI keretében költségvetési támogatásként juttatandó pénzügyi támogatás prioritásait). |
| --- | --- |

6.3.2

Az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodásról szóló tárgyalási folyamat során konzultálni kell a civil szereplőkkel, évente ki kell dolgozni az együttműködési prioritásokat (egyelőre a partnerségi és együttműködési megállapodás értelmében létrehozott közös intézmények munkája révén, majd – a társulási megállapodás hatálybalépése után – az új megállapodás intézményi rendelkezéseinek keretében), el kell készíteni a jelenlegi pénzügyi terv félidei felülvizsgálatát (az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz [ENPI] keretében a 2007–2013-as időszakra készített, Ukrajnára vonatkozó országstratégiai dokumentum), és az ENPI keretében éves programokat kell kidolgozni (mindenekelőtt meg kell határozni az Ukrajnának az ENPI keretében költségvetési támogatásként juttatandó pénzügyi támogatás prioritásait).

| 6.3.3 | Az EU-nak és Ukrajnának ösztönöznie, támogatnia és mérlegelnie kellene a civil társadalom által végzett független nyomon követést. |
| --- | --- |

6.3.3

Az EU-nak és Ukrajnának ösztönöznie, támogatnia és mérlegelnie kellene a civil társadalom által végzett független nyomon követést.

| 6.3.4 | Másrészt az EU-nak és az ukrán kormánynak célul kellene kitűznie, hogy Ukrajnában „civiltársadalom-barát” szabályozási környezet jöjjön létre. Ez többek között lehetővé tenné, hogy az ukrán civil szervezeteket hazai pénzeszközökből (köztük – például szolgáltatások alvállalkozásba adása révén – állami pénzeszközökből) támogassák, ami csökkentené az ukrán civil szervezetek külföldi adakozóktól való jelenlegi függőségét. |
| --- | --- |

6.3.4

Másrészt az EU-nak és az ukrán kormánynak célul kellene kitűznie, hogy Ukrajnában „civiltársadalom-barát” szabályozási környezet jöjjön létre. Ez többek között lehetővé tenné, hogy az ukrán civil szervezeteket hazai pénzeszközökből (köztük – például szolgáltatások alvállalkozásba adása révén – állami pénzeszközökből) támogassák, ami csökkentené az ukrán civil szervezetek külföldi adakozóktól való jelenlegi függőségét.

| 6.3.5 | Harmadrészt pedig az EU-nak segítenie kell az ukrán civil társadalom kapacitásépítésére irányuló stratégia kidolgozásában. Az ukrán civil társadalom napjainkban meglehetősen széttagolt, és a politikai folyamatokra csak alig vagy egyáltalán nem tud hatni. Az EU-nak és az ukrán kormánynak politikai célként kellene kitűznie a civil társadalom erős partnerré alakítását, amihez rendkívül fontos a kapacitásépítés. Ez a következőket foglalja magában:






  — | jobb és könnyebben hozzáférhető pénzügyi támogatási lehetőségek az EU részéről, különösen a helyi szintű civil szervezetek számára – nemcsak projektekre, hanem az intézményes fejlődésre és az általános fenntarthatóságra is összpontosítva, |
| --- | --- | --- |

6.3.5

Harmadrészt pedig az EU-nak segítenie kell az ukrán civil társadalom kapacitásépítésére irányuló stratégia kidolgozásában. Az ukrán civil társadalom napjainkban meglehetősen széttagolt, és a politikai folyamatokra csak alig vagy egyáltalán nem tud hatni. Az EU-nak és az ukrán kormánynak politikai célként kellene kitűznie a civil társadalom erős partnerré alakítását, amihez rendkívül fontos a kapacitásépítés. Ez a következőket foglalja magában:

—

jobb és könnyebben hozzáférhető pénzügyi támogatási lehetőségek az EU részéről, különösen a helyi szintű civil szervezetek számára – nemcsak projektekre, hanem az intézményes fejlődésre és az általános fenntarthatóságra is összpontosítva,

| — | kapacitásépítésre irányuló képzési programok az ukrán civil szervezetek részére. A képzés a projektirányításra, hálózatépítésre, érdekvédelmi képességekre stb. összpontosítana, és az ukrán civil szervezeteket átfogóbban tájékoztatná az EU által már felajánlott lehetőségekről (köztük a pénzügyi támogatási lehetőségekről), |
| --- | --- |

—

kapacitásépítésre irányuló képzési programok az ukrán civil szervezetek részére. A képzés a projektirányításra, hálózatépítésre, érdekvédelmi képességekre stb. összpontosítana, és az ukrán civil szervezeteket átfogóbban tájékoztatná az EU által már felajánlott lehetőségekről (köztük a pénzügyi támogatási lehetőségekről),

| — | segítség az egyes civil kezdeményezések megerősítésében, például az ukrán civil szervezetek közötti koalíciók és platformok kialakításában. |
| --- | --- |

—

segítség az egyes civil kezdeményezések megerősítésében, például az ukrán civil szervezetek közötti koalíciók és platformok kialakításában.

| 6.3.6 | Fontos továbbá, hogy az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás a reformfolyamat eszközeként szolgáljon, és határozottabb szerepet biztosítson a civil társadalomnak. Ukrajna EU-tagságának fentebb már említett kilátásba helyezésén kívül a társulási megállapodásról szóló tanácsi határozatban hivatkozni kellene az EKSz. 310. cikkére (5). Ez a cikk felhatalmazza az EU-t arra, hogy harmadik országokkal társulási megállapodást kössön. |
| --- | --- |

6.3.6

Fontos továbbá, hogy az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás a reformfolyamat eszközeként szolgáljon, és határozottabb szerepet biztosítson a civil társadalomnak. Ukrajna EU-tagságának fentebb már említett kilátásba helyezésén kívül a társulási megállapodásról szóló tanácsi határozatban hivatkozni kellene az EKSz. 310. cikkére (5). Ez a cikk felhatalmazza az EU-t arra, hogy harmadik országokkal társulási megállapodást kössön.

| 6.3.7 | A megállapodásban külön meg kell említeni mindkét oldal (az EU és Ukrajna) elkötelezettségét amellett, hogy Ukrajnában a civil társadalom tovább erősödjön, és részt vehessen a civil párbeszédben és a politikaalkotási folyamatban. |
| --- | --- |

6.3.7

A megállapodásban külön meg kell említeni mindkét oldal (az EU és Ukrajna) elkötelezettségét amellett, hogy Ukrajnában a civil társadalom tovább erősödjön, és részt vehessen a civil párbeszédben és a politikaalkotási folyamatban.

| 6.4 | A megállapodásnak rendelkeznie kellene egy közös civil testület felállításáról, amely az EU és Ukrajna közötti intézményi keret részét képezné. Ebben az összefüggésben az EGSZB rendszeres és előretekintő kapcsolatok kialakítását javasolja az ukrán civil társadalommal. Ennek kezdeteként strukturálni kell kapcsolatainkat például egy 2008 októberében megrendezendő workshop keretében, hogy részletesebben megvitassuk a szóban forgó közös testület felállítását. |
| --- | --- |

6.4

A megállapodásnak rendelkeznie kellene egy közös civil testület felállításáról, amely az EU és Ukrajna közötti intézményi keret részét képezné. Ebben az összefüggésben az EGSZB rendszeres és előretekintő kapcsolatok kialakítását javasolja az ukrán civil társadalommal. Ennek kezdeteként strukturálni kell kapcsolatainkat például egy 2008 októberében megrendezendő workshop keretében, hogy részletesebben megvitassuk a szóban forgó közös testület felállítását.

| 6.4.1 | A közös testület egyenlő arányban EGSZB-tagokból és az ukrán szervezett civil társadalmat képviselő szerv tagjaiból állna. Az ukrán delegáció állhatna az Ukrán Nemzeti Háromoldalú Szociális és Gazdasági Tanács (NHSZGT, a munkaadók, szakszervezetek és a kormány képviselői) tagjaiból, valamint a civil társadalom NHSZGT-ben nem reprezentált képviselőiből. A közös testületet a felek által kinevezett egy-egy társelnök közösen vezetné. A közös testület évente kétszer ülésezne majd (egyszer Brüsszelben és egyszer Ukrajnában), és felkérésre vagy saját kezdeményezésre különféle közös érdekű és a civil társadalmat érintő kérdésekben tanácsot adhatna a Vegyes Tanácsnak. Az EU–Ukrajna közös civil testület főbb feladatai a következők lehetnének:






  — | annak biztosítása, hogy a szervezett civil társadalmat bevonják az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokba, |
| --- | --- | --- |

6.4.1

A közös testület egyenlő arányban EGSZB-tagokból és az ukrán szervezett civil társadalmat képviselő szerv tagjaiból állna. Az ukrán delegáció állhatna az Ukrán Nemzeti Háromoldalú Szociális és Gazdasági Tanács (NHSZGT, a munkaadók, szakszervezetek és a kormány képviselői) tagjaiból, valamint a civil társadalom NHSZGT-ben nem reprezentált képviselőiből. A közös testületet a felek által kinevezett egy-egy társelnök közösen vezetné. A közös testület évente kétszer ülésezne majd (egyszer Brüsszelben és egyszer Ukrajnában), és felkérésre vagy saját kezdeményezésre különféle közös érdekű és a civil társadalmat érintő kérdésekben tanácsot adhatna a Vegyes Tanácsnak. Az EU–Ukrajna közös civil testület főbb feladatai a következők lehetnének:

—

annak biztosítása, hogy a szervezett civil társadalmat bevonják az EU és Ukrajna közötti kapcsolatokba,

| — | a nyilvános vita és a polgárok figyelmének felkeltése Ukrajnában az EU-val fenntartott kapcsolatok és Ukrajna európai integrációja iránt, |
| --- | --- |

—

a nyilvános vita és a polgárok figyelmének felkeltése Ukrajnában az EU-val fenntartott kapcsolatok és Ukrajna európai integrációja iránt,

| — | annak ösztönzése, hogy az ukrán civil társadalmat bevonják a nemzeti cselekvési terv megvalósításába – és a társulási megállapodásba, ha az majd hatályba lép –, megerősítve a civil társadalom részvételét a nemzeti döntéshozatali folyamatokban, |
| --- | --- |

—

annak ösztönzése, hogy az ukrán civil társadalmat bevonják a nemzeti cselekvési terv megvalósításába – és a társulási megállapodásba, ha az majd hatályba lép –, megerősítve a civil társadalom részvételét a nemzeti döntéshozatali folyamatokban,

| — | különböző módokon – többek között informális hálózatépítés, látogatások, munkaműhelyek és egyéb tevékenységek révén – az ukrán civil szervezetek intézményépítő folyamatának és megerősödésének megkönnyítése, |
| --- | --- |

—

különböző módokon – többek között informális hálózatépítés, látogatások, munkaműhelyek és egyéb tevékenységek révén – az ukrán civil szervezetek intézményépítő folyamatának és megerősödésének megkönnyítése,

| — | annak lehetővé tétele, hogy az Ukrajnát képviselők megismerkedjenek a konzultációs folyamatok EU-ban alkalmazott módjával és általánosabb értelemben a szociális és civil partnerek közötti párbeszéddel az EU-ban. |
| --- | --- |

—

annak lehetővé tétele, hogy az Ukrajnát képviselők megismerkedjenek a konzultációs folyamatok EU-ban alkalmazott módjával és általánosabb értelemben a szociális és civil partnerek közötti párbeszéddel az EU-ban.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 18-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

elnöke

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  A jelen vélemény szóhasználatában civil társadalom alatt az alábbi három, tevékenységeik alapján megkülönböztetett csoportot értjük: 1) érdekképviseleti szervezetek, amelyek a társadalom bizonyos csoportjainak vagy az egész társadalomnak az érdekeit és értékeit képviselik és népszerűsítik; 2) szolgáltató szervezetek, amelyek tagjaik vagy az ügyfelek szélesebb köre számára nyújtanak szolgáltatásokat, és 3) támogató szervezetek, amelyek a szükséget szenvedők számára vagy bizonyos tevékenységek lehetővé tételére kínálnak forrásokat. A civil szervezetek közé tartoznak a szakszervezetek, a munkáltatói és üzleti szövetségek, a védegyletek, a szociális szolgáltatásokat nyújtó, illetve a társadalom sebezhető csoportjait képviselő szervezetek, valamint a különleges érdekeket képviselő szervezetek: például az ifjúsági szervezetek vagy a fogyasztói szövetségek. Zimmer, A. és Priller, E. (szerk.), Future of Civil Society. Making Central European Nonprofit Organizations work. VS Verlag für Sozialwissenschaften, 16. o.

1

Future of Civil Society. Making Central European Nonprofit Organizations work.

(2)  Ezt korábban „új, megerősített megállapodásnak” nevezték. Az EU-Ukrajna csúcs közös nyilatkozata (2008. szeptember 9.) az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás megkötésére szólít fel.

2

(3)  Az ukrán elnök 2005. december 29-i, 1871. sz. rendelete.

3

(4)  A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK ÉS AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK az európai szomszédságpolitikához tartozó partnerországok közösségi ügynökségekben és közösségi programokban való részvételét elősegítő általános megközelítésről – COM(2006) 724 végleges.

4

(5)  További információkért lásd: Sushko, O., Khorolsky, R., Shumylo O., Shevliakov, I. (2007), The New Enhanced Agreement between Ukraine and the EU: Proposals of Ukrainian Experts [Ukrán szekértők javaslatai az EU és Ukrajna közötti új, megerősített megállapodáshoz]. KAS Policy Paper 8; valamint: Hillion, C. (2007), Mapping-Out the New Contractual Relations between the European Union and Its Neighbours: Learning from the EU-Ukraine „Enhanced Agreement” [Az Európai Unió és szomszédai közti új szerződéses kapcsolatok feltérképezése: az EU–Ukrajna „megerősített megállapodás” tanulságai], In: European Foreign Affairs Review 12, 169–182. o.

5

The New Enhanced Agreement between Ukraine and the EU: Proposals of Ukrainian Experts

Mapping-Out the New Contractual Relations between the European Union and Its Neighbours: Learning from the EU-Ukraine „Enhanced Agreement”

---

MELLÉKLETEK

I. MELLÉKLET

AZ UKRÁN CIVIL TÁRSADALOM ÖSSZETÉTELE ÉS TEVÉKENYSÉGÜK MÉRTÉKE AZ EGYES RÉGIÓKBAN

| 52 693 | nem kormányzati szervezet és központjaik |
| --- | --- |
| 20 186 | vallási szervezet |
| 18 960 | szakszervezet |
| 15 867 | politikai párt és képviseleti irodáik |
| 10 705 | jótékonysági szervezet |
| 6003 | társasházi tulajdonostársak egyesülete |
| 5480 | fogyasztói társaság |
| 982 | hitelegyesület |
| 473 | fogyasztói társaságok egyesülete |
| 2007. július 1-jei adatok. Az összegzés minden bejegyzett civil szervezetet tartalmaz. A szakértők szerint azonban a számtalan bejegyzett szervezet közül legfeljebb 2500 végez ténylegesen társadalmi tevékenységet. |

52 693

nem kormányzati szervezet és központjaik

20 186

vallási szervezet

18 960

szakszervezet

15 867

politikai párt és képviseleti irodáik

10 705

jótékonysági szervezet

6003

társasházi tulajdonostársak egyesülete

5480

fogyasztói társaság

982

hitelegyesület

473

fogyasztói társaságok egyesülete

2007. július 1-jei adatok. Az összegzés minden bejegyzett civil szervezetet tartalmaz. A szakértők szerint azonban a számtalan bejegyzett szervezet közül legfeljebb 2500 végez ténylegesen társadalmi tevékenységet.

A legaktívabb régiók a következők:

| Lemberg és Kijev városa | több mint 4000 civil szervezet |
| --- | --- |
| Zaporizzsjai oblaszty (régió) | mintegy 1500 civil szervezet |
| Dnyipropetrovszki oblaszty | közel 1000 civil szervezet |
| Odesszai oblaszty | mintegy 1000 civil szervezet |
| Luhanszki oblaszty | több mint 750 civil szervezet |
| Forrás: | Latsyba, M. (2008), Development of Civil Society in Ukraine [Az ukrajnai civil társadalom fejlődése]. Politikai Tanulmányok Független Ukrajnai Központja. |

Lemberg és Kijev városa

több mint 4000 civil szervezet

Zaporizzsjai oblaszty (régió)

mintegy 1500 civil szervezet

Dnyipropetrovszki oblaszty

közel 1000 civil szervezet

Odesszai oblaszty

mintegy 1000 civil szervezet

Luhanszki oblaszty

több mint 750 civil szervezet

Forrás:

Latsyba, M. (2008), Development of Civil Society in Ukraine [Az ukrajnai civil társadalom fejlődése]. Politikai Tanulmányok Független Ukrajnai Központja.

II. MELLÉKLET

AZ UKRÁN CIVIL SZERVEZETEK TEVÉKENYSÉGÉNEK KIEMELT TERÜLETEI

| Gyermekekkel és fiatalokkal végzett munka | 45 % |
| --- | --- |
| Szociális problémák megoldása | 35 % |
| Az emberi jogok védelme | 31 % |
| Közoktatás | 28 % |
| A civil szektor fejlesztése | 19 % |

Gyermekekkel és fiatalokkal végzett munka

45 %

Szociális problémák megoldása

35 %

Az emberi jogok védelme

31 %

Közoktatás

28 %

A civil szektor fejlesztése

19 %

Az ukrán igazságügyi minisztériumnál 2007. január 1-jén1 791 országos civil szervezet volt bejegyezve:

| 412 | szakmai szervezet | 77 | veteránok és fogyatékkal élők egyesülete |
| --- | --- | --- | --- |
| 332 | testnevelési és sportszervezet | 56 | környezetvédelmi szervezet |
| 168 | oktatási és a kulturális egyesület | 45 | nőszervezet |
| 153 | tudományos, technológiai és művészeti egyesület | 36 | csernobili katasztrófaelhárító szervezet |
| 153 | ifjúsági szervezet | 13 | gyermekszervezet |
| 137 | nemzeti és baráti kapcsolatokat ápoló szervezet | 9 | munkaadói szervezet |
| 114 | szakszervezet és szövetségeik | 3 | történelmi és kulturális műemlékvédelmi szervezet |
| Forrás: | Latsyba, M. (2008), Development of Civil Society in Ukraine [Az ukrajnai civil társadalom fejlődése]. Politikai Tanulmányok Független Ukrajnai Központja; valamint: Creative Centre Counterpart (2006), NGO Status and Development Dynamics, 2002-2005 [A civil szervezetek helyzete és fejlődési dinamikája 2002 és 2005 között]. Hivatkozás: Latsyba i.m. |

412

szakmai szervezet

77

veteránok és fogyatékkal élők egyesülete

332

testnevelési és sportszervezet

56

környezetvédelmi szervezet

168

oktatási és a kulturális egyesület

45

nőszervezet

153

tudományos, technológiai és művészeti egyesület

36

csernobili katasztrófaelhárító szervezet

153

ifjúsági szervezet

13

gyermekszervezet

137

nemzeti és baráti kapcsolatokat ápoló szervezet

9

munkaadói szervezet

114

szakszervezet és szövetségeik

3

történelmi és kulturális műemlékvédelmi szervezet

Forrás:

Latsyba, M. (2008), Development of Civil Society in Ukraine [Az ukrajnai civil társadalom fejlődése]. Politikai Tanulmányok Független Ukrajnai Központja; valamint: Creative Centre Counterpart (2006), NGO Status and Development Dynamics, 2002-2005 [A civil szervezetek helyzete és fejlődési dinamikája 2002 és 2005 között]. Hivatkozás: Latsyba i.m.

III. MELLÉKLET

A CIVIL SZERVEZETEK BEVÉTELEINEK ÖSSZEHASONLÍTÓ TÁBLÁZATA

| Vizsgált országok | A civil szervezetek finanszírozási forrásai, %-ban |
| --- | --- |
| Köztámogatások | A civil szervezet által nyújtott szolgáltatások ellenértéke | Magántámogatások, leszámítva az önkéntesek munkaidőköltségét |
| Egyesült Királyság | 45 % | 43 % | 11 % |
| Németország | 64 % | 32 % | 3 % |
| Franciaország | 58 % | 35 % | 8 % |
| Lengyelország | 24 % | 60 % | 15 % |
| Románia | 45 % | 29 % | 26 % |
| Magyarország | 27 % | 55 % | 18 % |
| Szlovákia | 21 % | 54 % | 25 % |
| Csehország | 39 % | 47 % | 14 % |
| Oroszország | 1 % | 36 % | 63 % |
| UKRAJNA | 2 % | 25 % | 72 % |
| Forrás: | Latsyba, M. (2008), Development of Civil Society in Ukraine [Az ukrajnai civil társadalom fejlődése]. Politikai Tanulmányok Független Ukrajnai Központja. az alábbi források alapján: | Lester M. Salomon et al. (2003), Global Civil Society. An Overview [Civil társadalom a világban. Áttekintés]. Johns Hopkins Egyetem, Egyesült Államok; |

Vizsgált országok

A civil szervezetek finanszírozási forrásai, %-ban

Köztámogatások

A civil szervezet által nyújtott szolgáltatások ellenértéke

Magántámogatások, leszámítva az önkéntesek munkaidőköltségét

Egyesült Királyság

45 %

43 %

11 %

Németország

64 %

32 %

3 %

Franciaország

58 %

35 %

8 %

Lengyelország

24 %

60 %

15 %

Románia

45 %

29 %

26 %

Magyarország

27 %

55 %

18 %

Szlovákia

21 %

54 %

25 %

Csehország

39 %

47 %

14 %

Oroszország

1 %

36 %

63 %

UKRAJNA

2 %

25 %

72 %

Forrás:

Latsyba, M. (2008), Development of Civil Society in Ukraine [Az ukrajnai civil társadalom fejlődése]. Politikai Tanulmányok Független Ukrajnai Központja. az alábbi források alapján:

Lester M. Salomon et al. (2003), Global Civil Society. An Overview [Civil társadalom a világban. Áttekintés]. Johns Hopkins Egyetem, Egyesült Államok;

| | Civil Society Institute (2005), NGO Funding in Ukraine. Analytical Study [Civil szervezetek finanszírozása Ukrajnában. Elemző tanulmány]. Kijev; |
| --- | --- |

Civil Society Institute (2005), NGO Funding in Ukraine. Analytical Study [Civil szervezetek finanszírozása Ukrajnában. Elemző tanulmány]. Kijev;

| | Municipal Economy Institute Foundation (2003), The Role of Non-Commercial Sector in the Economic Development of Russia [A nonprofit szektor szerepe Oroszország gazdasági fejlődésében]. Moszkva. |
| --- | --- |

Municipal Economy Institute Foundation (2003), The Role of Non-Commercial Sector in the Economic Development of Russia [A nonprofit szektor szerepe Oroszország gazdasági fejlődésében]. Moszkva.

---