# Euroopa Liidu C 61/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 61 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide16. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 61

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide16. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee16. istungjärk toimus 25.–28. novembrini Port Moresbys (Paapua Uus-Guineas). |
| 2009/C 061/01 | Teisipäeval, 25. novembril 2008 toimunud istungi protokoll | 1 |
| Pidulik avaistung | 1 |
| Parlamentaarse ühisassamblee istung | 1 |
| Parlamentaarse ühisassamblee koosseis | 1 |
| Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine | 1 |
| Asendusliikmed | 1 |
| Päevakorra projekti (AKV-EL/100.388) kinnitamine | 2 |
| AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. istungjärgu protokolli (ELT C 271, 25.10.2008) kinnitamine | 2 |
| Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas 24. novembril toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused | 2 |
| Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raport abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta (AKV-EL/100.300/08/lõplik) | 2 |
| Sotsiaal- ja keskkonnakomitee raport laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta (AKV-EL/100.247/08/lõplik) | 2 |
| Aastatuhande arengueesmärgid: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 3 |
| IT-haridus AKV riikides: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 3 |
| 2009/C 061/02 | Kolmapäeval, 26. novembril 2008 toimunud istungi protokoll | 4 |
| Asendusliikmed | 4 |
| Port Morseby deklaratsioon praeguse ülemaailmse kriisi kohta: arutelu | 4 |
| Kiireloomuline küsimus nr 1: olukord Mauritaanias | 4 |
| Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Zimbabwes | 4 |
| Majanduspartnerluslepingute praegune seis: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 4 |
| 2009/C 061/03 | Neljapäeval, 27. novembril 2008 toimunud istungi protokoll | 5 |
| Asendusliikmed | 5 |
| Kaaspresidendi avaldus terrorirünnakute kohta Indias Mumbais | 5 |
| Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus | 5 |
| Küsimused komisjonile | 5 |
| Komisjoni tegevus seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. istungjärgul Ljubljanas (Sloveenias) vastu võetud resolutsioonidega | 5 |
| Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus | 5 |
| Arutelu komisjoniga | 6 |
| Poliitikakomitee raport tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal (AKV-EL/100.291/08/lõplik) | 6 |
| Kaaspresidendi teadaanded | 6 |
| Burkina Faso majandus- ja rahandusministri, AKV ministrite nõukogu eesistuja Lucien Marie-Noël Bembamba avaldus | 6 |
| Koostöö ja frankofoonia eest vastutava endise riigisekretäri ning Euroopa Liidu Nõukogu eesistujat esindava Pierre-André Wiltzeri avaldus | 6 |
| Küsimused nõukogule | 6 |
| Arutelu nõukoguga | 6 |
| Kliimamuutuse mõju väikesaarte rahvastele: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 6 |
| Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning kodanikuühiskonna piirkondlike esindajate ettekanne | 7 |
| Riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid kümnenda Euroopa Arengufondi jaoks | 7 |
| 2009/C 061/04 | Reedel, 28. novembril 2008 toimunud istungi protokoll | 8 |
| Asendusliikmed | 8 |
| Neljapäeva hommikul, 27. novembril 2008 toimunud istungi protokolli kinnitamine | 8 |
| Töötubade tegevuse aruanded | 8 |
| Töökorra muudatuse hääletus | 8 |
| Kolme alalise komitee raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus | 8 |
| Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus | 8 |
| Ülemaailmset toidu- ja finantskriisi käsitleva Port Moresby deklaratsiooni vastuvõtmine | 8 |
| Muud küsimused | 9 |
| Parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgu toimumise aeg ja koht | 9 |
| I lisa   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri | 10 |
| II lisa   25.–28. novembrini 2008. aastal Port Moresbys (Paapua Uus-Guineas) toimunud istungjärgul osalenute nimekiri | 14 |
| III lisa   Teisipäeval, 25. novembril 2008 toimunud istungi lisa | 18 |
| IV lisa   Vastuvõetud resolutsioonid | 19 |
| —   Resolutsioon tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal | 19 |
| —   Resolutsioon abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta | 26 |
| —   Resolutsioon laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta | 31 |
| —   Resolutsioon olukorra kohta Mauritaanias | 37 |
| —   Resolutsioon olukorra kohta Zimbabwes | 40 |
| —   Port Moresby deklaratsioon ülemaailmse toidu- ja finantskriisi kohta | 42 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee16. istungjärk toimus 25.–28. novembrini Port Moresbys (Paapua Uus-Guineas).

2009/C 061/01

Teisipäeval, 25. novembril 2008 toimunud istungi protokoll

1

Pidulik avaistung

1

Parlamentaarse ühisassamblee istung

1

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

1

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

1

Asendusliikmed

1

Päevakorra projekti (AKV-EL/100.388) kinnitamine

2

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. istungjärgu protokolli (ELT C 271, 25.10.2008) kinnitamine

2

Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas 24. novembril toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

2

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raport abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta (AKV-EL/100.300/08/lõplik)

2

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee raport laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta (AKV-EL/100.247/08/lõplik)

2

Aastatuhande arengueesmärgid: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

3

IT-haridus AKV riikides: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

3

2009/C 061/02

Kolmapäeval, 26. novembril 2008 toimunud istungi protokoll

4

Asendusliikmed

4

Port Morseby deklaratsioon praeguse ülemaailmse kriisi kohta: arutelu

4

Kiireloomuline küsimus nr 1: olukord Mauritaanias

4

Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Zimbabwes

4

Majanduspartnerluslepingute praegune seis: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

4

2009/C 061/03

Neljapäeval, 27. novembril 2008 toimunud istungi protokoll

5

Asendusliikmed

5

Kaaspresidendi avaldus terrorirünnakute kohta Indias Mumbais

5

Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus

5

Küsimused komisjonile

5

Komisjoni tegevus seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. istungjärgul Ljubljanas (Sloveenias) vastu võetud resolutsioonidega

5

Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus

5

Arutelu komisjoniga

6

Poliitikakomitee raport tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal (AKV-EL/100.291/08/lõplik)

6

Kaaspresidendi teadaanded

6

Burkina Faso majandus- ja rahandusministri, AKV ministrite nõukogu eesistuja Lucien Marie-Noël Bembamba avaldus

6

Koostöö ja frankofoonia eest vastutava endise riigisekretäri ning Euroopa Liidu Nõukogu eesistujat esindava Pierre-André Wiltzeri avaldus

6

Küsimused nõukogule

6

Arutelu nõukoguga

6

Kliimamuutuse mõju väikesaarte rahvastele: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

6

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning kodanikuühiskonna piirkondlike esindajate ettekanne

7

Riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid kümnenda Euroopa Arengufondi jaoks

7

2009/C 061/04

Reedel, 28. novembril 2008 toimunud istungi protokoll

8

Asendusliikmed

8

Neljapäeva hommikul, 27. novembril 2008 toimunud istungi protokolli kinnitamine

8

Töötubade tegevuse aruanded

8

Töökorra muudatuse hääletus

8

Kolme alalise komitee raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus

8

Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus

8

Ülemaailmset toidu- ja finantskriisi käsitleva Port Moresby deklaratsiooni vastuvõtmine

8

Muud küsimused

9

Parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgu toimumise aeg ja koht

9

I lisa   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri

10

II lisa   25.–28. novembrini 2008. aastal Port Moresbys (Paapua Uus-Guineas) toimunud istungjärgul osalenute nimekiri

14

III lisa   Teisipäeval, 25. novembril 2008 toimunud istungi lisa

18

IV lisa   Vastuvõetud resolutsioonid

19

—   Resolutsioon tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal

19

—   Resolutsioon abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta

26

—   Resolutsioon laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta

31

—   Resolutsioon olukorra kohta Mauritaanias

37

—   Resolutsioon olukorra kohta Zimbabwes

40

—   Port Moresby deklaratsioon ülemaailmse toidu- ja finantskriisi kohta

42

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee 16. istungjärk toimus 25.–28. novembrini Port Moresbys (Paapua Uus-Guineas).

| 16.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 61/1

---

TEISIPÄEVAL, 25. NOVEMBRIL 2008 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2009/C 61/01)

(Istung avati kell 11.00)

Pidulik avaistung

Assamblee ees kõnelesid:

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Tony Aimo (Paapua Uus-Guinea), AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Glenys Kinnock ning Paapua Uus-Guinea asepeaminister dr Puka Temu.

(Istung katkestati kell 11.50 ning see jätkus kell 15.15)

ISTUNGIT JUHATAS Glenys KINNOCK

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

1.   Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri, nii nagu selle esitasid AKV riikide ametivõimud ja Euroopa Parlamendi president, lisatakse protokolli.

2.   Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et AKV riikide ametivõimud on saatnud parlamendiväliste esindajate nimekirja. Kooskõlas partnerluslepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikliga 1 tegi kaaspresident ettepaneku nimetatud esindajad akrediteerida ning nende nimed protokolli lisasse kanda.

Parlamentaarne ühisassamblee oli sellega nõus.

3.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed: Audy (Coelho asendusliige), Budreikaitė (Buski asendusliige), Ford (Arifi asendusliige), Gill (Gröneri asendusliige), Goebbels (Bullmanni asendusliige), Hutchinson (McAvani asendusliige), Jäätteenmäki (Morilloni asendusliige), Lavarra (Zani asendusliige), Leinen (Jönsi asendusliige), Maldeikis (Louisi asendusliige), Martin D. (Fraile Cantóni asendusliige), Neris (Ferreira E. asendusliige), Olajos (Mitchelli asendusliige), Sornosa Martínez (Scheele asendusliige), Sudre (Gauberti asendusliige) ja Zwiefka (Záborská asendusliige).

4.   Päevakorra projekti (AKV-EL/100.388) kinnitamine

Sõnavõtjad: Assarid (Mali), Deva, Cashman, Bowis, Martens, Gahler ja Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid).

Päevakorra projekt kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

5.   AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. istungjärgu protokolli (ELT C 271, 25.10.2008) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

6.   Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas 24. novembril toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident andis ülevaate esmaspäeval, 24. novembril toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsustest:

| — | piraatlust Somaalia vetes arutatakse poliitikakomitee järgmisel koosolekul 2009. aasta veebruaris; |
| --- | --- |

—

piraatlust Somaalia vetes arutatakse poliitikakomitee järgmisel koosolekul 2009. aasta veebruaris;

| — | AKV riikidest pärit liikmete päevarahade küsimus ning toetuste maksmise eeskirjade erinevus Euroopa Parlamendi ja AKV riikide liikmete vahel tuleb jutuks sel nädalal volinik Louis Micheliga ning nende teemadega tegeleb ka juhatus oma järgmisel koosolekul; |
| --- | --- |

—

AKV riikidest pärit liikmete päevarahade küsimus ning toetuste maksmise eeskirjade erinevus Euroopa Parlamendi ja AKV riikide liikmete vahel tuleb jutuks sel nädalal volinik Louis Micheliga ning nende teemadega tegeleb ka juhatus oma järgmisel koosolekul;

| — | banaanide teema lülitatakse majanduspartnerluslepingute üle peetavasse arutelusse; |
| --- | --- |

—

banaanide teema lülitatakse majanduspartnerluslepingute üle peetavasse arutelusse;

| — | juhatus esitab avalduse Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja puudumise kohta parlamentaarselt ühisassambleelt; |
| --- | --- |

—

juhatus esitab avalduse Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja puudumise kohta parlamentaarselt ühisassambleelt;

| — | sekretariaat alustab ettevalmistusi parlamentaarse ühisassamblee valimiste vaatlusmissiooniks, et jälgida Euroopa Parlamendi valimisi järgmise aasta juunis Ühendkuningriigis ja teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

sekretariaat alustab ettevalmistusi parlamentaarse ühisassamblee valimiste vaatlusmissiooniks, et jälgida Euroopa Parlamendi valimisi järgmise aasta juunis Ühendkuningriigis ja teistes liikmesriikides;

| — | kolmas piirkondlik koosolek toimub 2009. aasta veebruarikuu viimasel nädalal Kariibi mere piirkonnas vastavalt 10. detsembril saadud ametlikule kutsele; |
| --- | --- |

—

kolmas piirkondlik koosolek toimub 2009. aasta veebruarikuu viimasel nädalal Kariibi mere piirkonnas vastavalt 10. detsembril saadud ametlikule kutsele;

| — | neljas piirkondlik koosolek toimub kohe pärast 18. istungjärku Lääne-Aafrika piirkonnas, võõrustava riigi määravad kindlaks selle piirkonna riigid; |
| --- | --- |

—

neljas piirkondlik koosolek toimub kohe pärast 18. istungjärku Lääne-Aafrika piirkonnas, võõrustava riigi määravad kindlaks selle piirkonna riigid;

| — | AKV piirkondade strateegiadokumendid tulevad arutusele majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee järgmisel koosolekul, asjakohastes valdkondades konsulteeritakse teiste komiteedega; |
| --- | --- |

—

AKV piirkondade strateegiadokumendid tulevad arutusele majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee järgmisel koosolekul, asjakohastes valdkondades konsulteeritakse teiste komiteedega;

| — | juhatuse inimõiguste raport surmanuhtluse kohta võeti vastu muudetud kujul ning see avaldatakse; |
| --- | --- |

—

juhatuse inimõiguste raport surmanuhtluse kohta võeti vastu muudetud kujul ning see avaldatakse;

| — | juhatuse raport valitsusväliste osalejate kohta viiakse lõpule juhatuse järgmisel koosolekul; |
| --- | --- |

—

juhatuse raport valitsusväliste osalejate kohta viiakse lõpule juhatuse järgmisel koosolekul;

| — | 17. istungjärk toimub 6.–9. aprillini 2009 Prahas (Tšehhi Vabariigis) ja 18. istungjärk 30. novembrist3. detsembrini 2009 Luandas (Angolas); |
| --- | --- |

—

17. istungjärk toimub 6.–9. aprillini 2009 Prahas (Tšehhi Vabariigis) ja 18. istungjärk 30. novembrist3. detsembrini 2009 Luandas (Angolas);

Assamblee kiitis heaks Lääne-Aafrika majandus- ja rahaliidu (UEMOA) taotluse anda talle vaatleja staatus.

Kaaspresident rõhutas selle nädala ühisüritusi ja kolme töötuba, mis toimuvad kolmapäeva pärastlõunal. Ta täpsustas ka seda, kuidas sõnavõtu kestust määratakse.

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud alaliste komiteede esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute kohta: teisipäev, 25. november kell 18.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud alaliste komiteede esitatud raportitele lisatud resolutsioonide ettepanekute kohta: teisipäev, 25. november kell 18.00;

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta ja muud kiireloomulised resolutsioonide ettepanekud pannakse hääletusele: kolmapäeval, 26. novembril kell 12.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta ja muud kiireloomulised resolutsioonide ettepanekud pannakse hääletusele: kolmapäeval, 26. novembril kell 12.00;

| — | küsimused hääletusviiside kohta: esitada kirjalikult neljapäevaks, 27. novembriks kell 18.00. |
| --- | --- |

—

küsimused hääletusviiside kohta: esitada kirjalikult neljapäevaks, 27. novembriks kell 18.00.

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raport abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta (AKV-EL/100.300/08/lõplik)

Waven William (Seišellid) ja Anne Van Lancker tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Dombrovskis, Baldeh (Gambia), Budreikaitė, Deerpalsing (Mauritius), Deva, Kamar (Kenya), Alma (Niger), Martens, Rosati, Deng Dekuek (Sudaan), Agnoletto, Jean-Marie (Saint Lucia), Sudre, Ramotar (Guyana) ja Baum (Euroopa Komisjon).

Waven William (Seišellid) ja Anne Van Lancker vastasid arutelu käigus tõstatatud küsimustele.

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee raport laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta (AKV-EL/100.247/08/lõplik)

Ana Rita Sithole (Mosambiik) ja Liam Aylward tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Bowis, Haug, Schmidt O., Assarid (Mali), Grabowska, Alma (Niger), Novak, Deng Dekuek (Sudaan), William (Seišellid), Deva, Roithova, Jouye de Grandmaison ja Baum (Euroopa Komisjon).

Ana Rita Sithole (Mosambiik) ja Liam Aylward vastasid arutelu käigus tõstatatud küsimustele.

9.   Aastatuhande arengueesmärgid: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Kaaspresident tutvustas teemat.

Sõnavõtjad: Pimple (ÜRO aastatuhande kampaania), Gomes, Toga (Etioopia), Bowis, Kamar (Kenya), Budreikaitė, Tabai (Kiribati), Mataola (Malawi), Assarid (Mali), Gill, Deerpalsing (Mauritius), Aubert, Abdullahi (Nigeeria), William (Seišellid), Novak, Zimmer, Mugambe (Uganda) ja Baum (Euroopa Komisjon).

Hr Mugabe (Uganda) juhtis assamblee tähelepanu Ida-Aafrika piirkonnale tõsist muret valmistavale kahele teemale: emade suremus (viies aastatuhande arengueesmärk) ning väike- ja kergrelvade levik. Kaaspresident väljendas parlamentaarse ühisassamblee moraalset toetust ning tegi ettepaneku käsitleda neid teemasid parlamentaarse ühisassamblee regionaalse koosoleku raames.

10.   IT-haridus AKV riikides: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Kaaspresident tutvustas teemat.

Sõnavõtjad: Pagelio (hariduse riigisekretär, Paapua Uus-Guinea), Deva, Martens, Leinen ja Ribeiro e Castro.

(Istung lõppes kell 19.00)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 16.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 61/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 61/4

---

KOLMAPÄEVAL, 26. NOVEMBRIL 2008 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2009/C 61/02)

(Istung avati kell 9.30)

ISTUNGIT JUHATAS Wilkie RASMUSSEN

Kaaspresident

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed: Audy (Coelho asendusliige), Budreikaitė (Buski asendusliige), Czarnecki (de Villiersi asendusliige), Ford (Arifi asendusliige), Gill (Gröneri asendusliige), Goebbels (Bullmanni asendusliige), Hutchinson (McAvani asendusliige), Jäätteenmäki (Morilloni asendusliige), Lavarra (Zani asendusliige), Leinen (Jönsi asendusliige), Maldeikis (Louisi asendusliige), Martin D. (Fraile Cantóni asendusliige), Neris (Ferreira E. asendusliige), Olajos (Mitchelli asendusliige), Sudre (Gauberti asendusliige) ja Zwiefka (Záborská asendusliige).

2.   Port Morseby deklaratsioon praeguse ülemaailmse kriisi kohta: arutelu

Kaaspresident tutvustas teemat.

Sõnavõtjad: Boto (põllumajanduse ja maaelu arengu tehniline keskus), Dombrovskis, Martens, Toga (Etioopia), Neris, Kamar (Kenya), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Bowis, Ramotar (Guyana), Olajos, Assarid (Mali), Gomes, Deerpalsing (Mauritius), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Aubert, Jean Marie (Saint Lucia), Goebbels, William (Seišellid), Ford, Roithova ja Baum (Euroopa Komisjon).

3.   Kiireloomuline küsimus nr 1: olukord Mauritaanias

Sõnavõtjad: Audy, Bounkoulou (Kongo Vabariik), Toga (Etioopia), Hutchinson, Baldeh (Gambia), Assarid (Mali), Jouye de Grandmaison, Alma (Niger), Mauro, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Lehideux, Guelaye (Mauritaania) ja Baum (Euroopa Komisjon).

Hr Mauro tegi ettepaneku korraldada parlamentaarse ühisassamblee juhatuse koosolek Mauritaanias. Kaaspresidendi kinnitusel kaalutakse seda juhatuses.

4.   Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Zimbabwes

Sõnavõtjad: Gahler, de Sousa (Angola), Bounkoulou (Kongo Vabariik), Gomes, Ribeiro e Castro, Grabowska, Assarid (Mali), Kaczmarek, Alma (Niger), Zimmer, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Dillen, Deng Dekuek (Sudaan), Schmidt O., Chidakwa (Zimbabwe), Holland (Zimbabwe) ja Baum (Euroopa Komisjon).

5.   Majanduspartnerluslepingute praegune seis: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Kaaspresident tutvustas teemat.

Sõnavõtjad: Thompson (Euroopa Komisjon), Gosselin (Vaikse ookeani saarte foorumi sekretariaat), Schröder, Danata (Kamerun), Toga (Etioopia), Hutchinson, Kamar (Kenya), Lahai (Sierra Leone), Ford, Agnoletto, Deerpalsing (Mauritius), Mushelenga (Namiibia), Audy, Alma (Niger), Abdullahi (Nigeeria), Ribeiro e Castro, Polisi (Rwanda), Martin D., William (Seišellid), Mugambe (Uganda) ja Milupi (Sambia).

Tõstatatud küsimustele vastas hr Thompson Euroopa Komisjonist.

Töökorra kohaldamisega seoses märkis hr Audy, et tema meelest on juhatuse avaldus Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja puudumise kohta parlamentaarselt ühisassambleelt ebakorrektne ning ta päris dokumendi staatuse kohta. Kaaspresident selgitas, et see on juhatuse dokument.

Kaaspresident teatas, et lisaks kolmele juba väljakuulutatud töötoale on liikmete palvel organiseeritud kaks lisaekskursiooni kolmapäeva pärastlõunal Hiri ida- ja läänepiirkondadesse.

Kaaspresident juhtis liikmete tähelepanu Hans Joachim Keili juhtumile, ta on parlamendisaadik, Samoa abiminister ning AKV Vaikse ookeani piirkonna ministrite esindaja majanduspartnerluslepingu läbirääkimistel, ta vahistati 2008. aasta septembris Ameerika Ühendriikides ebaseadusliku sisserände süüdistusega, praegu on kautsjoni vastu vabastatud.

(Istung katkestati kell 13.30)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 16.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 61/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 61/5

---

NELJAPÄEVAL, 27. NOVEMBRIL 2008 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2009/C 61/03)

(Istung avati kell 9.20)

ISTUNGIT JUHATAS Glenys KINNOCK

Kaaspresident

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed: Audy (Coelho asendusliige), Budreikaitė (Buski asendusliige), Czarnecki (de Villiersi asendusliige), Ford (Arifi asendusliige), Gill (Gröneri asendusliige), Goebbels (Bullmanni asendusliige), Hutchinson (McAvani asendusliige), Jäätteenmäki (Morilloni asendusliige), Lavarra (Zani asendusliige), Leinen (Jönsi asendusliige), Maldeikis (Louisi asendusliige), Martin D. (Fraile Cantóni asendusliige), Neris (Ferreira E. asendusliige), Olajos (Mitchelli asendusliige), Pomés Ruiz (López-Istúriz White'i asendusliige), Sornosa Martínez (Scheele asendusliige), Sudre (Gauberti asendusliige) ja Zwiefka (Záborská asendusliige).

2.   Kaaspresidendi avaldus terrorirünnakute kohta Indias Mumbais

Sõnavõtjad: kaaspresident Kinnock, Bowis, Gill ja Baldeh (Gambia).

Otsustati, et kaaspresident saadab kaastundeavalduse India ametivõimudele.

3.   Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus

Komisjoni nimel tegi avalduse volinik Michel.

4.   Küsimused komisjonile

Komisjonile esitati kokku 17 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt küsimustele kirjalikult vastanud ja hr Michel vastas suuliselt lisaküsimustele, mis esitati seoses järgmiste küsimustega:

Küsimus nr 1, mille esitas hr O. Schmidt finantskriisi mõju kohta aastatuhande arengueesmärkidele ja majanduspartnerluslepingutele.

Küsimus nr 2, mille esitas hr Assarid (Mali) ametliku arenguabi kohta.

Küsimus nr 3, mille esitas hr Tapsoba (Burkina Faso) finantskriisi kohta.

Küsimus nr 6, mille esitas pr Van Lancker kümnenda Euroopa Arengufondi riiklike strateegiadokumentide vahekokkuvõtte kohta.

Küsimus nr 8, mille esitas hr Van Hecke Rahvusvahelise Kriminaalkohtu usaldusväärsuse kohta.

Küsimus nr 10, mille esitas hr Hutchinson inimväärse töö kohta.

Küsimus nr 12, mille esitas hr Bowis ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta.

Küsimus nr 14, mille esitas pr Aubert loodusvarade kohta.

Küsimus nr 4, mille esitas hr Leinen majanduspartnerluslepingute ja kodanikuühiskonna kohta.

Küsimus nr 5, mille esitas hr Ford Fidži ja Paapua Uus-Guineaga sõlmitava täieliku majanduspartnerluslepingu kohta.

Küsimus nr 16, mille esitas hr William (Seišellid) ettevõtluse arenduskeskuse rahastamise kohta.

Küsimus nr 9, mille esitas pr Gomes inimõiguste rikkumiste kohta Angolas.

Küsimus nr 15, mille esitas pr Neris Euroopa abi kohta pärast loodusõnnetusi Haitil.

Küsimuse nr 13 esitajal (hr Hutchinson esindas pr Carlottit) ja küsimuse nr 17 esitajal (pr Gomes esindas hr Jardim Fernandest) lisaküsimusi ei olnud.

Küsimuste nr 11 ja 7 esitajaid kohal ei olnud.

5.   Komisjoni tegevus seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 15. istungjärgul Ljubljanas (Sloveenias) vastu võetud resolutsioonidega

Volinik Michel viitas laiali jagatud dokumendile, milles on üksikasjalikult välja toodud komisjoni järelmeetmed seoses Ljubljanas (Sloveenias) vastu võetud resolutsioonidega.

Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli avaldus

Komisjoni nimel tegi avalduse volinik Michel.

Sõnavõtjad: kaaspresident Kinnock, De Sousa (Angola), Hutchinson, Bounkoulou (Kongo Vabariik), Polisi (Rwanda), Aubert, Milupi (Sambia), Schröder, Sithole (Mosambiik), Van Hecke, Atim-Ogwal (Uganda), Gomes, Danata (Kamerun) ja Enguda Litumba (Kongo Demokraatlik Vabariik).

Volinik Michel vastas küsimustele.

7.   Arutelu komisjoniga

Sõnavõtjad: Audy, Derpaalsing (Mauritius), Martínez Martínez, Jimenez (Dominikaani Vabariik), Gahler, Holland (Zimbabwe), Cashman ja Jacinthe (Haiti).

Volinik Michel vastas küsimustele.

Viimasele küsimusele, mille esitas hr Baldeh (Gambia) AKV riikidest pärit liikmete päevarahade kohta, vastas volinik Michel, et AKV riikide sekretariaat vastutab AKV riikidest pärit liikmete eelarve haldamise eest.

Poliitikakomitee raport tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal (AKV-EL/100.291/08/lõplik)

Dr Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Kaczmarek, Mustafa (Sudaan), Gomes, Enguda Litumba (Kongo Demokraatlik Vabariik), Ali (Etioopia), Aubert, Ramotar (Guyana), Zimmer, Zwiefka ja Baum (Euroopa Komisjon).

Dr Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke lõpeatsid arutelu.

(Istung katkestati kell 13.05 ja seda jätkati kell 15.25)

ISTUNGIT JUHATAS Wilkie RASMUSSEN

Kaaspresident

9.   Kaaspresidendi teadaanded

Kaaspresident teatas, et vastavalt volinik Louis Micheli hommikul tehtud avaldusele AKV riikidest pärit liikmete päevarahade küsimuse kohta, volitas teda AKV riikide grupp saatma kirja volinikule, tulemused tehakse teatavaks järgmisel juhatuse koosolekul.

Kaaspresident tuletas liikmetele meelde, et juhatus on koostanud avalduse, mis on juba välja jagatud, selles avaldatakse kahetsust Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja puudumise pärast parlamentaarse ühisassamblee istungjärgult.

10.   Burkina Faso majandus- ja rahandusministri, AKV ministrite nõukogu eesistuja Lucien Marie-Noël Bembamba avaldus

AKV ministrite nõukogu nimel tegi avalduse hr Bembamba.

11.   Koostöö ja frankofoonia eest vastutava endise riigisekretäri ning Euroopa Liidu Nõukogu eesistujat esindava Pierre-André Wiltzeri avaldus

Euroopa Liidu Nõukogu nimel tegi avalduse hr Wiltzer.

12.   Küsimused nõukogule

AKV ministrite nõukogule esitati üks küsimus.

Hr Bembamba vastas järgmisele küsimusele.

Küsimus nr 1, mille esitas hr William (Seišellid) kalanduse kohta.

Euroopa Liidu Nõukogule esitati viiesteist küsimust.

Hr Wiltzer vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele, millest osale vastas ka hr Bembamba.

Küsimus nr 5, mille esitas hr Tapsoba (Burkina Faso) finantskriisi kohta.

Küsimus nr 6, mille esitas pr Van Lancker (pr Carlotti eest) AKV eelarve kavandamise kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames.

Küsimus nr 7, mille esitas hr Agnoletto oluliste ravimite kättesaadavuse kohta.

Küsimus nr 14, mille esitas hr Schmidt Dawit Isaaki kohta Eritreas.

Küsimus nr 15, mille esitas pr Gomes inimõiguste rikkumiste kohta Angolas.

Küsimus nr 9, mille esitas hr Bowis ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta.

Järgmiste küsimuste puhul ei esitatud lisaküsimusi:

Küsimus nr 2, mille esitas hr Van Hecke ülemaailmse finantskriisi kohta, ja küsimus nr 3, mille esitas hr Leinen finantskriisi kohta.

Küsimus nr 4, mille esitas hr Assarid (Mali) ametliku arenguabi kohta.

Küsimus nr 12, mille esitas pr Van Lancker pereplaneerimise, reproduktiivtervishoiu peamiste teenuste ja teadustegevuse rahastamise kohta.

Küsimus nr 8, mille esitas pr Neris piirkondliku koostöö kohta Haiti loodusõnnetuste tagajärgede likvideerimiseks.

Küsimus nr 16, mille esitas pr Gomes (hr Jardim Fernandese eest) ELi ja Zimbabwe suhete kohta.

Küsimus nr 10, mille esitas pr Aubert loodusvarade kohta.

Küsimus nr 13, mille esitas hr William (Seišellid) ÜRO parlamentaarse Assamblee kohta.

13.   Arutelu nõukoguga

Sõnavõtjad: Naib (Eritrea), Sudre, Veneto, Milebou (Gabon), William (Seišellid), Assarid (Mali), Bembamba (AKV ministrite nõukogu) ja Wiltzer (Euroopa Liidu Nõukogu).

14.   Kliimamuutuse mõju väikesaarte rahvastele: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Sõnavõtjad: Saulei (Paapua Uus-Guinea ülikooli kraadiõppekeskus), Yausause (Paapua Uus-Guinea keskkonnaministeeriumi kliimamuutuse ametkond), Bowis, Bounkoulou (Kongo Vabariik), Cashman, Baldeh (Gambia), Jouye de Grandmaison, Ramotar (Guyana), Rosati, Assarid (Mali), Jäätteenmäki, William (Seišellid) ja Sabatucci (Euroopa Komisjon).

15.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning kodanikuühiskonna piirkondlike esindajate ettekanne

Sõnavõtjad: Jahier (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee) ja Anthony (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee ning Fidži ametiühingud).

16.   Riiklikud ja piirkondlikud strateegiadokumendid kümnenda Euroopa Arengufondi jaoks

Sõnavõtjad: Baum (Euroopa Komisjon), Lahai (Sierra Leone), Assarid (Mali), Kombo (Kenya), Danata (Kamerun), Thomas (Saint Kitts ja Nevis), Tapsoba (Burkina Faso) ja William (Seišellid).

(Istung lõppes kell 19.07)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 16.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 61/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 61/8

---

REEDEL, 28. NOVEMBRIL 2008 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2009/C 61/04)

(Istung avati kell 8.50)

ISTUNGIT JUHATAS Glenys KINNOCK

Kaaspresident

1.   Asendusliikmed

Kaaspresident tegi teatavaks järgmised asendusliikmed:

Attard-Montalto (Fernandesi asendusliige), Audy (Coelho asendusliige), Budreikaitė (Buski asendusliige), Czarnecki (de Villiersi asendusliige), Ford (Arifi asendusliige), Gill (Gröneri asendusliige), Goebbels (Bullmanni asendusliige), Hutchinson (McAvani asendusliige), Jäätteenmäki (Morilloni asendusliige), Lavarra (Zani asendusliige), Leinen (Jönsi asendusliige), Maldeikis (Louisi asendusliige), Martin D. (Fraile Cantóni asendusliige), Neris (Ferreira E. asendusliige), Olajos (Mitchelli asendusliige), Sornosa Martínez (Scheele asendusliige), Sudre (Gauberti asendusliige) ja Zwiefka (Záborská asendusliige).

2.   Neljapäeva hommikul, 27. novembril 2008 toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Töötubade tegevuse aruanded

| — | Bernard Lehideux Bougainville'i autonoomsest piirkonnast. |
| --- | --- |

—

Bernard Lehideux Bougainville'i autonoomsest piirkonnast.

| — | Waven William (Seišellid) kalandusest, eelkõige tuunikalast Paapua Uus-Guinea ja Euroopa Liidu vahelise majanduspartnerluslepingu kontekstis. |
| --- | --- |

—

Waven William (Seišellid) kalandusest, eelkõige tuunikalast Paapua Uus-Guinea ja Euroopa Liidu vahelise majanduspartnerluslepingu kontekstis.

| — | Ibrahim I. Matola (Malawi) malaariast, tuberkuloosist ja HIV/AIDSist. |
| --- | --- |

—

Ibrahim I. Matola (Malawi) malaariast, tuberkuloosist ja HIV/AIDSist.

4.   Töökorra muudatuse hääletus

Ettepanek võeti vastu töökorra artikli 34 kohaselt mõlema grupi esindajate poolt.

5.   Kolme alalise komitee raportites esitatud resolutsioonide ettepanekute hääletus

| — | Poliitikakomitee raport tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal (AKV-EL/100.291/08/lõplik). Kaasraportöörid: Dr Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke.
  Resolutsioon võeti muudatusteta ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Poliitikakomitee raport tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal (AKV-EL/100.291/08/lõplik). Kaasraportöörid: Dr Komi Selom Klassou (Togo) ja Johan Van Hecke.

Resolutsioon võeti muudatusteta ühehäälselt vastu.

| — | Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raport abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta (AKV-EL/100.300/08/lõplik). Kaasraportöörid: Waven William (Seišellid) ja Anne Van Lancker.
  Vastu võeti muudatusettepanekud 1–5, kompromissmuudatusettepanek 1 (koos hr Agnoletto esitatud suulise muudatusega) ning muudatusettepanekud 10–12.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, üks liige jäi erapooletuks. |
| --- | --- |

—

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee raport abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta (AKV-EL/100.300/08/lõplik). Kaasraportöörid: Waven William (Seišellid) ja Anne Van Lancker.

Vastu võeti muudatusettepanekud 1–5, kompromissmuudatusettepanek 1 (koos hr Agnoletto esitatud suulise muudatusega) ning muudatusettepanekud 10–12.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, üks liige jäi erapooletuks.

| — | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee raport laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta (AKV-EL/100.247/08/lõplik). Kaasraportöörid: Ana Rita Sithole (Mosambiik) ja Liam Aylward.
  Muudatusettepanek 1 võeti vastu.
  Pr Sithole (Mosambiik) esitas põhjenduse AD suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.
  Viis liiget nõudsid lõike 32 eraldi hääletust ning see lõige lükati tagasi.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee raport laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta (AKV-EL/100.247/08/lõplik). Kaasraportöörid: Ana Rita Sithole (Mosambiik) ja Liam Aylward.

Muudatusettepanek 1 võeti vastu.

Pr Sithole (Mosambiik) esitas põhjenduse AD suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

Viis liiget nõudsid lõike 32 eraldi hääletust ning see lõige lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

6.   Kiireloomuliste resolutsioonide ettepanekute hääletus

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Mauritaanias (AKV-EL 100.440/08/comp.)
  Hr Hutchinson esitas lõike 13 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.
  Muudatusettepanekud 1–4 võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, üks liige jäi erapooletuks. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Mauritaanias (AKV-EL 100.440/08/comp.)

Hr Hutchinson esitas lõike 13 kohta suulise muudatusettepaneku, mis võeti vastu.

Muudatusettepanekud 1–4 võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, üks liige jäi erapooletuks.

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Zimbabwes (AKV-EL/100.439/08/comp.)
  Muudatusettepanekuid ei esitatud.
  Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, kaks liiget jäid erapooletuks.
  Sõnavõtja: Ribeiro e Castro faktivea kohta. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek olukorra kohta Zimbabwes (AKV-EL/100.439/08/comp.)

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, kaks liiget jäid erapooletuks.

Sõnavõtja: Ribeiro e Castro faktivea kohta.

7.   Ülemaailmset toidu- ja finantskriisi käsitleva Port Moresby deklaratsiooni vastuvõtmine

Deklaratsioon võeti ühisel heakskiidul vastu.

Selgitused hääletuse kohta (töökorra artikkel 16): Aubert ja Hutchinson (suuliselt) ning Ford (kirjalikult).

8.   Muud küsimused

Sõnavõtjad: Mugambe (Uganda) ja Gomes väike- ja kergrelvadest; Ribeiro e Castro vajadusest tegeleda juba eelnevalt suurte kulude probleemiga 18. istungjärgu toimumiskohas Luandas (Angolas); Audy deklaratsioonide vastuvõtmise menetlusest heakskiidu korras; Bowis töötubadega samal ajal kavandatud kahest külaskäigust; Sithole (Mosambiik) tänas Paapua Uus-Guinea ametivõime korralduse eest; Danata (Kamerun) transpordiküsimustest; Ramotar (Guyana) ettepanekust saata kiri Ameerika Ühendriikide presidendile Barrack Obamale kutsega külastada parlamentaarse ühisassamblee istungjärku.

Kaaspresident tänas Paapua Uus-Guinea ametivõime külalislahkuse eest ning pingutuste eest, mida nad tegid parlamentaarse ühisassamblee 16. istungjärgu korraldamisel Port Moresbys ning selle raames toimunud ühisürituste läbiviimiseks.

9.   Parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärgu toimumise aeg ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 17. istungjärk toimub 6–9. aprillini Prahas (Tšehhi Vabariigis).

Pr Roithova pöördus liikmete poole kinnitusega, et nad on Prahas teretulnud.

(Istung lõppes kell 22.15)

Wilkie RASMUSSEN ja

Glenys KINNOCK

Kaaspresidendid

Sir John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKI SAARED), kaaspresident | KINNOCK, kaaspresident |
| ANGOLA (asepresident) | GAHLER (asepresident) |
| BURKINA FASO (asepresident) | VENTRE (asepresident) |
| KONGO Vabariik (asepresident) | JOUYE DE GRANDMAISON (asepresident) |
| KONGO Demokraatlik Vabariik (asepresident) | CARLOTTI (asepresident) |
| ETIOOPIA (asepresident) | MITCHELL (asepresident) |
| GAMBIA (asepresident) | AUBERT (asepresident) |
| GUYANA (asepresident) | LULLING (asepresident) |
| PAAPUA UUS-GUINEA (asepresident) | BIELAN (asepresident) |
| RWANDA (asepresident) | POLFER (asepresident) |
| SAALOMONI SAARED (asepresident) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (asepresident) |
| SURINAME (asepresident) | BOWIS (asepresident) |
| ZIMBABWE (asepresident) | GOUDIN (asepresident) |
| ANTIGUA JA BARBUDA | AGNOLETTO |
| BAHAMA | ALLISTER |
| BARBADOS | ARIF |
| BELIZE | AYLWARD |
| BENIN | BEREND |
| BOTSWANA | BORRELL FONTELLES |
| BURUNDI | BULLMAN |
| KAMERUN | BUSK |
| ROHENEEMESAARED | CALLANAN |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASHMAN |
| TŠAAD | CIANI |
| KOMOORID | COELHO |
| CÔTE D'IVOIRE | CORNILLET |
| DJIBOUTI | DEVA |
| DOMINICA | DILLEN |
| DOMINIKAANI VABARIIK | DOMBROVSKIS |
| EKVATORIAAL-GUINEA | FERNANDES |
| ERITREA | FERREIRA |
| FIDŽI | FRAILE CANTÓN |
| GABON | GAUBERT |
| GHANA | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| GUINEA-BISSAU | GURMAI |
| JAMAICA | HALL |
| HAITI | HAUG |
| KENYA | HOLM |
| KIRIBATI | IRUJO AMEZAGA |
| LESOTHO | JÖNS |
| LIBEERIA | KACZMAREK |
| MADAGASCAR | KORHOLA |
| MALAWI | KOZLIK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MARSHALLI SAARED (Marshalli Saarte Vabariik) | LEHIDEUX |
| MAURITAANIA | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MAURITIUS | LOUIS |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | McAVAN |
| MOSAMBIIK | MARTENS |
| NAMIIBIA | MAURO |
| NAURU (Nauru Vabariik) | MAYER |
| NIGER | MORILLON |
| NIGEERIA | NOVAK |
| NIUE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| BELAU | RIBEIRO E CASTRO |
| SAINT KITTS JA NEVIS | ROITHOVÁ |
| SAINT LUCIA | ROSATI |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | SANZ PALACIO |
| SAMOA | SCHEELE |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | SCHLYTER |
| SENEGAL | SCHMIDT F. |
| SEIŠELLID | SCHMIDT O. |
| SIERRA LEONE | SCHNELLHARDT |
| SOMAALIA | SCHRÖDER |
| LÕUNA-AAFRIKA | SPERONI |
| SUDAAN | STURDY |
| SVAASIMAA | VAN HECKE |
| TANSAANIA | VAN LANCKER |
| IDA-TIMOR | VENETO |
| TOGO | de VILLIERS |
| TONGA | WIELAND |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WIJKMAN |
| TUVALU | ZÁBORSKÁ |
| UGANDA | ZANI |
| VANUATU | ZĪLE |
| SAMBIA | ZIMMER |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

RASMUSSEN (COOKI SAARED), kaaspresident

KINNOCK, kaaspresident

ANGOLA (asepresident)

GAHLER (asepresident)

BURKINA FASO (asepresident)

VENTRE (asepresident)

KONGO Vabariik (asepresident)

JOUYE DE GRANDMAISON (asepresident)

KONGO Demokraatlik Vabariik (asepresident)

CARLOTTI (asepresident)

ETIOOPIA (asepresident)

MITCHELL (asepresident)

GAMBIA (asepresident)

AUBERT (asepresident)

GUYANA (asepresident)

LULLING (asepresident)

PAAPUA UUS-GUINEA (asepresident)

BIELAN (asepresident)

RWANDA (asepresident)

POLFER (asepresident)

SAALOMONI SAARED (asepresident)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (asepresident)

SURINAME (asepresident)

BOWIS (asepresident)

ZIMBABWE (asepresident)

GOUDIN (asepresident)

ANTIGUA JA BARBUDA

AGNOLETTO

BAHAMA

ALLISTER

BARBADOS

ARIF

BELIZE

AYLWARD

BENIN

BEREND

BOTSWANA

BORRELL FONTELLES

BURUNDI

BULLMAN

KAMERUN

BUSK

ROHENEEMESAARED

CALLANAN

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASHMAN

TŠAAD

CIANI

KOMOORID

COELHO

CÔTE D'IVOIRE

CORNILLET

DJIBOUTI

DEVA

DOMINICA

DILLEN

DOMINIKAANI VABARIIK

DOMBROVSKIS

EKVATORIAAL-GUINEA

FERNANDES

ERITREA

FERREIRA

FIDŽI

FRAILE CANTÓN

GABON

GAUBERT

GHANA

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

GUINEA-BISSAU

GURMAI

JAMAICA

HALL

HAITI

HAUG

KENYA

HOLM

KIRIBATI

IRUJO AMEZAGA

LESOTHO

JÖNS

LIBEERIA

KACZMAREK

MADAGASCAR

KORHOLA

MALAWI

KOZLIK

MALI

LANGENDRIES

MARSHALLI SAARED (Marshalli Saarte Vabariik)

LEHIDEUX

MAURITAANIA

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MAURITIUS

LOUIS

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

McAVAN

MOSAMBIIK

MARTENS

NAMIIBIA

MAURO

NAURU (Nauru Vabariik)

MAYER

NIGER

MORILLON

NIGEERIA

NOVAK

NIUE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

BELAU

RIBEIRO E CASTRO

SAINT KITTS JA NEVIS

ROITHOVÁ

SAINT LUCIA

ROSATI

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

SANZ PALACIO

SAMOA

SCHEELE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SCHLYTER

SENEGAL

SCHMIDT F.

SEIŠELLID

SCHMIDT O.

SIERRA LEONE

SCHNELLHARDT

SOMAALIA

SCHRÖDER

LÕUNA-AAFRIKA

SPERONI

SUDAAN

STURDY

SVAASIMAA

VAN HECKE

TANSAANIA

VAN LANCKER

IDA-TIMOR

VENETO

TOGO

de VILLIERS

TONGA

WIELAND

TRINIDAD JA TOBAGO

WIJKMAN

TUVALU

ZÁBORSKÁ

UGANDA

ZANI

VANUATU

ZĪLE

SAMBIA

ZIMMER

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| IBOVI (KONGO VABARIIK), kaasesimees | CALLANAN, kaasesimees |
| CHERON (HAITI), aseesimees | JÖNS, aseesimees |
| AIMO (PAAPUA UUS-GUINEA), aseesimees | POLFER, aseesimees |
| DE SOUSA (ANGOLA) | BIELAN |
| BELIZE | CARLOTTI |
| DAYORI (BENIN) | COELHO |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | DILLEN |
| COOKI SAARED | GAHLER |
| AMON-AGO (COTE D'IVOIRE) | GAUBERT |
| MUSA NAIB (ERITREA) | GOMES |
| TOGA (ETIOOPIA) | GRABOWSKA |
| CAVUILATI (FIDŽI) | GRÖNER |
| MILEBOU-AUBUSSON (GABON) | GURMAI |
| KUMI (GHANA) | KACZMAREK |
| GRENADA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| GUINEA | LOUIS |
| GUYANA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| KAMAR (KENYA) | MAURO |
| KOLLIE (LIBEERIA) | MORILLON |
| NIUE | SANZ PALACIO |
| STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID) | SCHMIDT F. |
| LÕUNA-AAFRIKA | VAN HECKE |
| MPOROGOMYI (TANSAANIA) | VENTRE |
| KLASSOU (TOGO) | WIELAND |
| TUVALU | ZANI |
| MANDIZHA (ZIMBABWE) | ZIMMER |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

IBOVI (KONGO VABARIIK), kaasesimees

CALLANAN, kaasesimees

CHERON (HAITI), aseesimees

JÖNS, aseesimees

AIMO (PAAPUA UUS-GUINEA), aseesimees

POLFER, aseesimees

DE SOUSA (ANGOLA)

BIELAN

BELIZE

CARLOTTI

DAYORI (BENIN)

COELHO

KESK-AAFRIKA VABARIIK

DILLEN

COOKI SAARED

GAHLER

AMON-AGO (COTE D'IVOIRE)

GAUBERT

MUSA NAIB (ERITREA)

GOMES

TOGA (ETIOOPIA)

GRABOWSKA

CAVUILATI (FIDŽI)

GRÖNER

MILEBOU-AUBUSSON (GABON)

GURMAI

KUMI (GHANA)

KACZMAREK

GRENADA

LÓPEZ ISTÚRIZ

GUINEA

LOUIS

GUYANA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

KAMAR (KENYA)

MAURO

KOLLIE (LIBEERIA)

MORILLON

NIUE

SANZ PALACIO

STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINID)

SCHMIDT F.

LÕUNA-AAFRIKA

VAN HECKE

MPOROGOMYI (TANSAANIA)

VENTRE

KLASSOU (TOGO)

WIELAND

TUVALU

ZANI

MANDIZHA (ZIMBABWE)

ZIMMER

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| KGATHI (BOTSWANA), kaasesimees | SCHLYTER, kaasesimees |
| KUTEKALA (KONGO DV), aseesimees | DOMBROVSKIS, aseesimees |
| WAZIRI (NIGEERIA), aseesimees | RIBEIRO E CASTRO, aseesimees |
| BARBADOS | AGNOLETTO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BEREND |
| EKVATORIAAL-GUINEA | BULLMANN |
| DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA) | BUSK |
| TIHELI (LESOTHO) | CORNILLET |
| ASSARID (MALI) | DEVA |
| GUELAYE (MAURITAANIA) | FERREIRA |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | IRUJO AMEZAGA |
| MUSHELENGA (NAMIIBIA) | KINNOCK |
| BELAU | KOZLÍK |
| POLISI (RWANDA) | LANGENDRIES |
| SAMOA | LEHIDEUX |
| SAO TOME JA PRINCIPE | LULLING |
| SECK (SENEGAL) | MAYER |
| WILLIAM (SEIŠELLID) | McAVAN |
| LAHAI (SIERRA LEONE) | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| SAINT KITTS JA NEVIS | ROSATI |
| SAINT LUCIA | SCHRÖDER |
| DEKUEK (SUDAAN) | SPERONI |
| TONGA | STURDY |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VAN LANCKER |
| MUGAMBE (UGANDA) | de VILLIERS |
| NJOBVU (SAMBIA) | ZĪLE |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

KGATHI (BOTSWANA), kaasesimees

SCHLYTER, kaasesimees

KUTEKALA (KONGO DV), aseesimees

DOMBROVSKIS, aseesimees

WAZIRI (NIGEERIA), aseesimees

RIBEIRO E CASTRO, aseesimees

BARBADOS

AGNOLETTO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BEREND

EKVATORIAAL-GUINEA

BULLMANN

DALRYMPLE-PHILIBERT (JAMAICA)

BUSK

TIHELI (LESOTHO)

CORNILLET

ASSARID (MALI)

DEVA

GUELAYE (MAURITAANIA)

FERREIRA

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

IRUJO AMEZAGA

MUSHELENGA (NAMIIBIA)

KINNOCK

BELAU

KOZLÍK

POLISI (RWANDA)

LANGENDRIES

SAMOA

LEHIDEUX

SAO TOME JA PRINCIPE

LULLING

SECK (SENEGAL)

MAYER

WILLIAM (SEIŠELLID)

McAVAN

LAHAI (SIERRA LEONE)

PLEGUEZUELOS AGUILAR

SAINT KITTS JA NEVIS

ROSATI

SAINT LUCIA

SCHRÖDER

DEKUEK (SUDAAN)

SPERONI

TONGA

STURDY

TRINIDAD JA TOBAGO

VAN LANCKER

MUGAMBE (UGANDA)

de VILLIERS

NJOBVU (SAMBIA)

ZĪLE

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| TOSUL (VANUATU), kaasesimees | SCHEELE, kaasesimees |
| SITHOLE (MOSAMBIIK), aseesimees | NOVAK, aseesimees |
| DEERPALSING (MAURITIUS), aseesimees | ARIF, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMA | AUBERT |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | AYLWARD |
| DANATA (KAMERUN) | BORRELL FONTELLES |
| ROHENEEMESAARED | BOWIS |
| TŠAAD | CASHMAN |
| KOMOORID | CIANI |
| SAID (DJIBOUTI) | FERNANDES |
| DOMINICA | FRAILE CANTÓN |
| JIMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK) | GOUDIN |
| BALDEH (GAMBIA) | HALL |
| GUINEA BISSAU | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| MADAGASKAR | JOUYE DE GRANDMAISON |
| MALAWI | KORHOLA |
| MARSHALLI SAARED | MARTENS |
| NAURU (Nauru Vabariik) | MITCHELL |
| OUMAROU (NIGER) | ROITHOVA |
| SAALOMONI SAARED | SCHMIDT O. |
| SOMAALIA | SCHNELLHARDT |
| RATHPAL (SURINAME) | VENETO |
| THWALA (SVAASIMAA) | WIJKMAN |
| IDA-TIMOR | ZÁBORSKÁ |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

TOSUL (VANUATU), kaasesimees

SCHEELE, kaasesimees

SITHOLE (MOSAMBIIK), aseesimees

NOVAK, aseesimees

DEERPALSING (MAURITIUS), aseesimees

ARIF, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

ALLISTER

BAHAMA

AUBERT

TAPSOBA (BURKINA FASO)

AYLWARD

DANATA (KAMERUN)

BORRELL FONTELLES

ROHENEEMESAARED

BOWIS

TŠAAD

CASHMAN

KOMOORID

CIANI

SAID (DJIBOUTI)

FERNANDES

DOMINICA

FRAILE CANTÓN

JIMENEZ (DOMINIKAANI VABARIIK)

GOUDIN

BALDEH (GAMBIA)

HALL

GUINEA BISSAU

HAUG

KIRIBATI

HOLM

MADAGASKAR

JOUYE DE GRANDMAISON

MALAWI

KORHOLA

MARSHALLI SAARED

MARTENS

NAURU (Nauru Vabariik)

MITCHELL

OUMAROU (NIGER)

ROITHOVA

SAALOMONI SAARED

SCHMIDT O.

SOMAALIA

SCHNELLHARDT

RATHPAL (SURINAME)

VENETO

THWALA (SVAASIMAA)

WIJKMAN

IDA-TIMOR

ZÁBORSKÁ

---

II LISA

25.–28. NOVEMBRINI 2008. AASTAL PORT MORESBYS (PAAPUA UUS-GUINEAS) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL OSALENUTE NIMEKIRI

| RASMUSSEN (Cooki saared), kaaspresident | KINNOCK, kaaspresident |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (asepresident) | AGNOLETTO |
| BRATHWAITE (Barbados) | ATTARD-MONTALTO (Fernandesi asendusliige) (2)
   (4) |
| DAYORI (Benin) | AUBERT (asepresident) |
| NTUANE (Botswana) | AUDY (Coelho asendusliige) |
| KABORE (Burkina Faso) (asepresident) | AYLWARD |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BIELAN (2)
   (3)
   (4) |
| DANATA (Kamerun) | BOWIS (asepresident) |
| BOUNKOULOU (Kongo Vabariik) (asepresident) | BUDREIKAITE (Buski asendusliige) |
| LUTUNDULA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (asepresident) | CASHMAN |
| JIMENEZ (Dominikaani Vabariik) | CZARNECKI (De Villiersi asendusliige) (2)
   (3)
   (4) |
| DOUGAN MALABO (Ekvatoriaal-Guinea) | DEVA |
| NAIB (Eritrea) | DILLEN |
| TOGA (Etioopia) (asepresident) | DOMBROVSKIS |
| CAVUILATI (Fidži) (*) | FORD (Arifi asendusliige) |
| MILEBOU AUBUSSON (Gabon) | GAHLER (asepresident) |
| BALDEH (Gambia) | GILL (Gröneri asendusliige) |
| ATTOH (Ghana) | GOEBBELS (Bullmanni asendusliige) |
| RAMOTAR (Guyana) | GOMES |
| JACINTHE (Haiti) | GOUDIN (asepresident) |
| HAY WEBSTER (Jamaica) | GRABOWSKA |
| KAMAR(Kenya) | HAUG |
| TABAI (Kiribati) | HUTCHINSON (McAvani asendusliige) |
| MAFURA (Lesotho) | JÄÄTTEENMÄKI (Morilloni asendusliige) |
| MAHAZAKA (Madagaskar) | JOUYE DE GRANDMAISON (asepresident) |
| MATOLA (Malawi) | KACZMAREK |
| ASSARID (Mali) | LAVARRA (Zani asendusliige) |
| GUELAYE (Mauritaania) | LEHIDEUX |
| DEERPALSING (Mauritius) | LEINEN (Jönsi asendusliige) |
| WELLY (Mikroneesia Liiduriigid) | MALDEIKIS (Louis' asendusliige) |
| SITHOLE (Mosanbiik) | MARTENS |
| MUSHELENGA (Namiibia) | MARTIN (Fraile Cantóni asendusliige) |
| OUMAROU (Niger) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (asepresident) |
| ABDULLAHI (Nigeeria) | MAURO |
| AIMO (Paapua Uus-Guinea) (asepresident) | NERIS (Ferreira asendusliige) |
| POLISI (Rwanda) (asepresident) | NOVAK |
| THOMAS (Saint Kitts ja Nevis) (*) | OLAJOS (Mitchelli asendusliige) |
| EVERISTUS (Saint Lucia) | POMES (López-Istúriz White'i asendusliige) (2)
   (3) |
| STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) | RIBEIRO E CASTRO |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | ROITHOVA |
| WILLIAM (Seišellid) | ROSATI |
| LAHAI (Sierra Leone) | SCHMIDT O. |
| BATA'ANISIA (Saalomoni Saared) (asepresident) (*) | SCHRÖDER |
| SITHOLE (Lõuna-Aafrika) | SORNOSA MARTINEZ (Scheele asendusliige) |
| DEKUEK (Sudaan) | SPERONI (3)
   (4) |
| RODGERS (Suriname) (asepresident) | SUDRE (Gaubert) |
| MASUKU (Saasimaa) (*) | VAN HECKE (1)
   (2)
   (3) |
| KAGYER DARBO (Tšaad) | VAN LANCKER |
| KLASSOU (Togo) | VENETO (1)
   (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | VENTRE |
| TOSUL (Vanuatu) | WIELAND |
| MILUPI (Sambia) | ZILE |
| CHIDAKWA (Zimbabwe) (asepresident) | ZIMMER |
| | ZWIEFKA (Zaborska asendusliige) |

RASMUSSEN (Cooki saared), kaaspresident

KINNOCK, kaaspresident

DE SOUSA (Angola) (asepresident)

AGNOLETTO

BRATHWAITE (Barbados)

ATTARD-MONTALTO (Fernandesi asendusliige) (2)
   (4)

DAYORI (Benin)

AUBERT (asepresident)

NTUANE (Botswana)

AUDY (Coelho asendusliige)

KABORE (Burkina Faso) (asepresident)

AYLWARD

MANIRAKIZA (Burundi)

BIELAN (2)
   (3)
   (4)

DANATA (Kamerun)

BOWIS (asepresident)

BOUNKOULOU (Kongo Vabariik) (asepresident)

BUDREIKAITE (Buski asendusliige)

LUTUNDULA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (asepresident)

CASHMAN

JIMENEZ (Dominikaani Vabariik)

CZARNECKI (De Villiersi asendusliige) (2)
   (3)
   (4)

DOUGAN MALABO (Ekvatoriaal-Guinea)

DEVA

NAIB (Eritrea)

DILLEN

TOGA (Etioopia) (asepresident)

DOMBROVSKIS

CAVUILATI (Fidži) (*)

FORD (Arifi asendusliige)

MILEBOU AUBUSSON (Gabon)

GAHLER (asepresident)

BALDEH (Gambia)

GILL (Gröneri asendusliige)

ATTOH (Ghana)

GOEBBELS (Bullmanni asendusliige)

RAMOTAR (Guyana)

GOMES

JACINTHE (Haiti)

GOUDIN (asepresident)

HAY WEBSTER (Jamaica)

GRABOWSKA

KAMAR(Kenya)

HAUG

TABAI (Kiribati)

HUTCHINSON (McAvani asendusliige)

MAFURA (Lesotho)

JÄÄTTEENMÄKI (Morilloni asendusliige)

MAHAZAKA (Madagaskar)

JOUYE DE GRANDMAISON (asepresident)

MATOLA (Malawi)

KACZMAREK

ASSARID (Mali)

LAVARRA (Zani asendusliige)

GUELAYE (Mauritaania)

LEHIDEUX

DEERPALSING (Mauritius)

LEINEN (Jönsi asendusliige)

WELLY (Mikroneesia Liiduriigid)

MALDEIKIS (Louis' asendusliige)

SITHOLE (Mosanbiik)

MARTENS

MUSHELENGA (Namiibia)

MARTIN (Fraile Cantóni asendusliige)

OUMAROU (Niger)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (asepresident)

ABDULLAHI (Nigeeria)

MAURO

AIMO (Paapua Uus-Guinea) (asepresident)

NERIS (Ferreira asendusliige)

POLISI (Rwanda) (asepresident)

NOVAK

THOMAS (Saint Kitts ja Nevis) (*)

OLAJOS (Mitchelli asendusliige)

EVERISTUS (Saint Lucia)

POMES (López-Istúriz White'i asendusliige) (2)
   (3)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid)

RIBEIRO E CASTRO

SOLAMALEMALO (Samoa)

ROITHOVA

WILLIAM (Seišellid)

ROSATI

LAHAI (Sierra Leone)

SCHMIDT O.

BATA'ANISIA (Saalomoni Saared) (asepresident) (*)

SCHRÖDER

SITHOLE (Lõuna-Aafrika)

SORNOSA MARTINEZ (Scheele asendusliige)

DEKUEK (Sudaan)

SPERONI (3)
   (4)

RODGERS (Suriname) (asepresident)

SUDRE (Gaubert)

MASUKU (Saasimaa) (*)

VAN HECKE (1)
   (2)
   (3)

KAGYER DARBO (Tšaad)

VAN LANCKER

KLASSOU (Togo)

VENETO (1)
   (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

VENTRE

TOSUL (Vanuatu)

WIELAND

MILUPI (Sambia)

ZILE

CHIDAKWA (Zimbabwe) (asepresident)

ZIMMER

ZWIEFKA (Zaborska asendusliige)

Kohal viibisid ka:

| ANGOLA
  PINTO
  GAMBOA
  SAMY | BARBADOS
  HUMPHREY | BENIN
  ALIA
  SEIDOU ADAMBI
  TODJINOU |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO
  TABSOBA
  OUBA | BURUNDI
  NIBOGORA | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  HAMA TOUKOUR
  NDOUMBA NGONO
  ABDOULAYE DAOUDA
  SOKENG |
| KONGO (Kongo Vabariik)
  OBA | KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik)
  ENDUGA LITUMBA
  KUTEKALA KAAWA
  MBUKU LAKA
  MOLEKE MOLIWA
  BIE BONGENGE MAYICHA | ETIOOPIA
  ALI
  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS |
| EKVATORIAAL-GUINEA
  CARMELO
  BACALE | GABON
  MABAKA
  NTEM ALLOGHO | GHANA
  KUMI |
| HAITI
  DOREUS
  DENIUS
  NELSON
  ACKLUSH | KENYA
  KOMBO | MALI
  BA |
| MAURITAANIA
  OULD BOILIL | MAURITIUS
  GUNESSEE | NAMIIBIA
  DE WAAL
  IIPINGE
  RUMPF |
| NIGEERIA
  USMAN
  AKWASHIKI | PAAPUA UUS-GUINEA
  DEKENA
  GRAHAM
  MALADINA
  ZURENUOC
  ASIK
  WESLEY
  TABAR
  LAGEA
  BOURSIN | RWANDA
  AYINKAMIYE |
| SEIŠELLID
  FAURE | SIERRA LEONE
  BUNDU | SAALOMONI SAARED
  MA'AHANUA |
| LÕUNA-AAFRIKA
  MAGAU
  OPPERMAN
  SOOKLAL | SUDAAN
  JERVASE YAK
  MUSTAFA
  ALOPA
  ABDELLA | SURINAME
  RATHIPAL
  CASTELEN
  JAIRAM |
| TOGO
  GBONE | UGANDA
  ATIM-OGWAL
  KATENKA-APULI | ZIMBABWE
  HOLLAND
  NDLOVU |

ANGOLA

PINTO

GAMBOA

SAMY

BARBADOS

HUMPHREY

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

TODJINOU

BURKINA FASO

TABSOBA

OUBA

BURUNDI

NIBOGORA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

HAMA TOUKOUR

NDOUMBA NGONO

ABDOULAYE DAOUDA

SOKENG

KONGO (Kongo Vabariik)

OBA

KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik)

ENDUGA LITUMBA

KUTEKALA KAAWA

MBUKU LAKA

MOLEKE MOLIWA

BIE BONGENGE MAYICHA

ETIOOPIA

ALI

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

EKVATORIAAL-GUINEA

CARMELO

BACALE

GABON

MABAKA

NTEM ALLOGHO

GHANA

KUMI

HAITI

DOREUS

DENIUS

NELSON

ACKLUSH

KENYA

KOMBO

MALI

BA

MAURITAANIA

OULD BOILIL

MAURITIUS

GUNESSEE

NAMIIBIA

DE WAAL

IIPINGE

RUMPF

NIGEERIA

USMAN

AKWASHIKI

PAAPUA UUS-GUINEA

DEKENA

GRAHAM

MALADINA

ZURENUOC

ASIK

WESLEY

TABAR

LAGEA

BOURSIN

RWANDA

AYINKAMIYE

SEIŠELLID

FAURE

SIERRA LEONE

BUNDU

SAALOMONI SAARED

MA'AHANUA

LÕUNA-AAFRIKA

MAGAU

OPPERMAN

SOOKLAL

SUDAAN

JERVASE YAK

MUSTAFA

ALOPA

ABDELLA

SURINAME

RATHIPAL

CASTELEN

JAIRAM

TOGO

GBONE

UGANDA

ATIM-OGWAL

KATENKA-APULI

ZIMBABWE

HOLLAND

NDLOVU

AKV-ELi MINISTRITE NÕUKOGU

| WILTZER | (koostöö ja frankofoonia eest vastutav endine riigisekretär, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja esindaja) |
| --- | --- |
| BEMBAMBA | (Burkina Faso majandus- ja rahandusminister, AKV ministrite nõukogu eesistuja) |

WILTZER

(koostöö ja frankofoonia eest vastutav endine riigisekretär, Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja esindaja)

BEMBAMBA

(Burkina Faso majandus- ja rahandusminister, AKV ministrite nõukogu eesistuja)

EUROOPA KOMISJON

| MICHEL | Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi volinik |
| --- | --- |

MICHEL

Euroopa Komisjoni arengu ja humanitaarabi volinik

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

JAHIER

ANTHONY

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU TEHNILINE KESKUS

BOTO

DOUDET

ÜRO AASTATUHANDE KAMPAANIA

PIMPLE

VAIKSE OOKEANI SAARTE FOORUMI SEKRETARIAAT

GOSSELIN

ÜRO TOIDU- JA PÕLLUMAJANDUSORGANISATSIOON (FAO)

GUEYE

AKV RIIKIDE SEKRETARIAAT

KAPUTIN kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

NICKEL kaaspeasekretär

---

(*)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

(1)  Viibis kohal 25. novembril 2008.

(2)  Viibis kohal 26. novembril 2008.

(3)  Viibis kohal 27. novembril 2008.

(4)  Viibis kohal 28. novembril 2008.

---

III LISA

TEISIPÄEVAL, 25. NOVEMBRIL 2008 TOIMUNUD ISTUNGI LISA

Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine

FIDŽI

H.E. Ratu CAVUILATI

Fidži suursaadik, Brüssel

SAALOMONI SAARED

H.E. Mr Bernard BATA'ANASIA

Saalomoni Saarte suursaadik, Port Moresby

SVAASIMAA

Pilile MASUKU

Svaasimaa saatkond, esimene sekretär, Brüssel

SAINT KITTS JA NEVIS

Arnold THOMAS

Ida-Kariibi riikide saatkond, asjur, Brüssel

---

IV LISA

VASTUVÕETUD RESOLUTSIOONID

| — | tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal (AKV-EL/100.291/08/lõplik) | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta (AKV-EL/100.300/08/lõplik) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta (AKV-EL/100.247/08/lõplik) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | olukorra kohta Mauritaanias (AKV-EL/100.440/08/lõplik) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | olukorra kohta Zimbabwes (AKV-EL/100.439/08/lõplik) | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Port Moresby deklaratsioon ülemaailmse toidu- ja finantskriisi kohta (AKV-EL/100.393/08/lõplik) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

RESOLUTSIOON (1)

tsiviilisikute kaitsmise kohta ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide rahuvalveoperatsioonide ajal

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea); |
| --- | --- |

—

tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse Genfi konventsioone ja eelkõige neljandat konventsiooni (12. august 1949), mis käsitleb tsiviilisikute kaitsmist sõja ajal, ja selle 1977. aasta ja 2005. aasta lisaprotokolle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Genfi konventsioone ja eelkõige neljandat konventsiooni (12. august 1949), mis käsitleb tsiviilisikute kaitsmist sõja ajal, ja selle 1977. aasta ja 2005. aasta lisaprotokolle;

| — | võttes arvesse 1997. aasta septembris allkirjastatud miinide keelustamise lepingut (Ottawa leping) ning ÜRO teatavate tavarelvade konventsiooni, mis sõlmiti Genfis 10. oktoobril 1980 ja mis jõustus 1983. aasta detsembris, ja selle lisaprotokolle; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta septembris allkirjastatud miinide keelustamise lepingut (Ottawa leping) ning ÜRO teatavate tavarelvade konventsiooni, mis sõlmiti Genfis 10. oktoobril 1980 ja mis jõustus 1983. aasta detsembris, ja selle lisaprotokolle;

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 14.–25. juunil 1993 toimunud inimõiguste maailmakonverentsist tulenevat Viini deklaratsiooni ja tegevuskava; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni ning 14.–25. juunil 1993 toimunud inimõiguste maailmakonverentsist tulenevat Viini deklaratsiooni ja tegevuskava;

| — | võttes arvesse 1998. aastal vastu võetud Rooma statuuti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomise kohta, eriti selle artikleid 6, 7 ja 8; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aastal vastu võetud Rooma statuuti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomise kohta, eriti selle artikleid 6, 7 ja 8;

| — | võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping) (2) ning mida muudeti 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis (3), eriti selle artiklit 8, artikli 17 lõiget 2 ja artikleid 20, 31, 33, 96 ja 97; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma liikmete ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Cotonou leping) (2) ning mida muudeti 25. juunil 2005. aastal Luxembourgis (3), eriti selle artiklit 8, artikli 17 lõiget 2 ja artikleid 20, 31, 33, 96 ja 97;

| — | võttes arvesse 21. aprillil 2005. aastal Bamakos oma 9. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni konfliktijärgse taastamise kohta AKV riikides (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. aprillil 2005. aastal Bamakos oma 9. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni konfliktijärgse taastamise kohta AKV riikides (4);

| — | võttes arvesse 22. juunil 2006. aastal Viinis oma 11. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni piirkondliku integratsiooni rolli kohta rahu ja julgeoleku edendamisel (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. juunil 2006. aastal Viinis oma 11. istungjärgul vastu võetud resolutsiooni piirkondliku integratsiooni rolli kohta rahu ja julgeoleku edendamisel (5);

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 13. aprilli 1998. aasta raportit julgeolekunõukogule S/1998/318 pealkirjaga „Konfliktide põhjused ning püsiva rahu ja jätkusuutliku arengu edendamine Aafrikas”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 13. aprilli 1998. aasta raportit julgeolekunõukogule S/1998/318 pealkirjaga „Konfliktide põhjused ning püsiva rahu ja jätkusuutliku arengu edendamine Aafrikas”;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri raporteid ÜRO Julgeolekunõukogule tsiviilisikute kaitsmise kohta relvastatud konfliktis, mis sisalduvad dokumentides S/1999/957 (8. september 1999), S/2001/331 (30. märts 2001), S/2002/1300 (30. november 2002), S/2004/431 (28. mai 2004), S/2005/740 (28. november 2005) ja S/2007/643 (28. oktoober 2007); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri raporteid ÜRO Julgeolekunõukogule tsiviilisikute kaitsmise kohta relvastatud konfliktis, mis sisalduvad dokumentides S/1999/957 (8. september 1999), S/2001/331 (30. märts 2001), S/2002/1300 (30. november 2002), S/2004/431 (28. mai 2004), S/2005/740 (28. november 2005) ja S/2007/643 (28. oktoober 2007);

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. septembri 1999. aasta resolutsiooni 1265, 19. aprilli 2000. aasta resolutsiooni 1296, 28. aprilli 2006. aasta resolutsiooni 1674 ja 23. detsembri 2006. aasta resolutsiooni 1738 tsiviilisikute kaitse kohta relvastatud konfliktis, millega kinnitatakse veel kord, et relvastatud konflikti osalised kannavad peamist vastutust tsiviilisikute kaitse tagamise eest relvastatud konfliktis, ning millega tunnistatakse ka piirkondlike organisatsioonide olulist panust tsiviilisikute kaitsesse relvastatud konfliktis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 17. septembri 1999. aasta resolutsiooni 1265, 19. aprilli 2000. aasta resolutsiooni 1296, 28. aprilli 2006. aasta resolutsiooni 1674 ja 23. detsembri 2006. aasta resolutsiooni 1738 tsiviilisikute kaitse kohta relvastatud konfliktis, millega kinnitatakse veel kord, et relvastatud konflikti osalised kannavad peamist vastutust tsiviilisikute kaitse tagamise eest relvastatud konfliktis, ning millega tunnistatakse ka piirkondlike organisatsioonide olulist panust tsiviilisikute kaitsesse relvastatud konfliktis;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 15. märtsi 2002. aasta ja 15. detsembri 2003. aasta avaldusi ning rahuvalvemandaate käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu arutelude jooksul tsiviilisikute kaitset puudutavate küsimuste kaalumise meelespead; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 15. märtsi 2002. aasta ja 15. detsembri 2003. aasta avaldusi ning rahuvalvemandaate käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu arutelude jooksul tsiviilisikute kaitset puudutavate küsimuste kaalumise meelespead;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 ja 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni 1820, milles rõhutatakse, kui tähtsad on naiste võrdne osalus ja täielik kaasamine kõikidesse rahu ja julgeoleku säilitamiseks ja edendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 ja 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni 1820, milles rõhutatakse, kui tähtsad on naiste võrdne osalus ja täielik kaasamine kõikidesse rahu ja julgeoleku säilitamiseks ja edendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse;

| — | võttes arvesse ELi operatsiooni peakorteri lõpparuannet, mis käsitleb soolisusega seotud tööd EUFORi Kongo DV missiooni raames; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi operatsiooni peakorteri lõpparuannet, mis käsitleb soolisusega seotud tööd EUFORi Kongo DV missiooni raames;

| — | võttes arvesse ohtude, väljakutsete ja muutuste kõrgetasemelise eksperdirühma avaldatud aruannet „Turvalisema maailma poole: meie jagatud vastutus” (2004), millega nõutakse rahvusvaheliselt üldsuselt otsustavat reageerimist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ohtude, väljakutsete ja muutuste kõrgetasemelise eksperdirühma avaldatud aruannet „Turvalisema maailma poole: meie jagatud vastutus” (2004), millega nõutakse rahvusvaheliselt üldsuselt otsustavat reageerimist;

| — | võttes arvesse 2005. aasta septembris New Yorgis vastu võetud maailma tippkohtumise deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta septembris New Yorgis vastu võetud maailma tippkohtumise deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1385 (2004) ja soovitust 1665 (2004) „Konfliktide ennetamine ja lahendamine: naiste roll”, mis mõlemad võeti vastu 23. juunil 2004. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsiooni 1385 (2004) ja soovitust 1665 (2004) „Konfliktide ennetamine ja lahendamine: naiste roll”, mis mõlemad võeti vastu 23. juunil 2004. aastal;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 30. augusti 2001. aasta resolutsiooni S/2001/1366 julgeolekunõukogu rolli kohta relvastatud konfliktide ennetamisel; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 30. augusti 2001. aasta resolutsiooni S/2001/1366 julgeolekunõukogu rolli kohta relvastatud konfliktide ennetamisel;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. augusti 2003. aasta resolutsiooni S/2003/1502 humanitaarpersonali ning ÜRO ja sellega seotud personali kaitse kohta konfliktipiirkondades ning 9. detsembri 1994. aasta ÜRO ja seotud personali kaitse konventsiooni ja selle 8. detsembri 2005. aasta vabatahtlikku protokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 26. augusti 2003. aasta resolutsiooni S/2003/1502 humanitaarpersonali ning ÜRO ja sellega seotud personali kaitse kohta konfliktipiirkondades ning 9. detsembri 1994. aasta ÜRO ja seotud personali kaitse konventsiooni ja selle 8. detsembri 2005. aasta vabatahtlikku protokolli;

| — | võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade asepeasekretäri kaks korda aastas ÜRO Julgeolekunõukogule esitatavaid avaldusi tsiviilisikute kaitse kohta relvastatud konfliktis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO humanitaarasjade asepeasekretäri kaks korda aastas ÜRO Julgeolekunõukogule esitatavaid avaldusi tsiviilisikute kaitse kohta relvastatud konfliktis;

| — | võttes arvesse ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakonna peamist määratlust, millega selgitatakse rahuvalvet kui viisi aidata konfliktidesse kaasatud riikidel luua tingimusi jätkusuutlikuks rahuks. ÜRO rahuvalvajad — paljude riikide sõdurid ja sõjaväelased, politsei- ja tsiviilpersonal — jälgivad ja vaatlevad rahuprotsesse, mis tekivad konfliktijärgsetes olukordades, ning aitavad konflikti osapooltel rakendada allkirjastatud rahulepingut. Sellist abi osutatakse mitmel kujul, sealhulgas edendades inimeste turvalisust, usaldust suurendavaid meetmeid, võimujagamise korraldamist, valimistoetust ning tugevdades õigusriiki ning majandus- ja sotsiaalset arengut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakonna peamist määratlust, millega selgitatakse rahuvalvet kui viisi aidata konfliktidesse kaasatud riikidel luua tingimusi jätkusuutlikuks rahuks. ÜRO rahuvalvajad — paljude riikide sõdurid ja sõjaväelased, politsei- ja tsiviilpersonal — jälgivad ja vaatlevad rahuprotsesse, mis tekivad konfliktijärgsetes olukordades, ning aitavad konflikti osapooltel rakendada allkirjastatud rahulepingut. Sellist abi osutatakse mitmel kujul, sealhulgas edendades inimeste turvalisust, usaldust suurendavaid meetmeid, võimujagamise korraldamist, valimistoetust ning tugevdades õigusriiki ning majandus- ja sotsiaalset arengut;

| — | võttes arvesse poliitikakomitee raportit (AKV-EL/100.291/08/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomitee raportit (AKV-EL/100.291/08/lõplik),

| A. | arvestades, et rahuvalve klassikaline kontseptsioon, mille kohaselt on rahuvalve peamiselt mõeldud konfliktipoolte lahutamiseks pärast relvarahukokkuleppe allkirjastamist, on aja jooksul muutumas ning hõlmab piirivalvet, demilitariseeritud piirkondade loomist ja kui nii on kokku lepitud, siis vangide vahetuse ja demilitariseerimise jälgimist, olles seega teostatud tavapärase protsessina, mille eesmärk on pakkuda ja säilitada pooltele poliitiline ruum läbirääkimiste läbiviimiseks ja nendevahelise vaidluse osas kokkuleppele jõudmiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rahuvalve klassikaline kontseptsioon, mille kohaselt on rahuvalve peamiselt mõeldud konfliktipoolte lahutamiseks pärast relvarahukokkuleppe allkirjastamist, on aja jooksul muutumas ning hõlmab piirivalvet, demilitariseeritud piirkondade loomist ja kui nii on kokku lepitud, siis vangide vahetuse ja demilitariseerimise jälgimist, olles seega teostatud tavapärase protsessina, mille eesmärk on pakkuda ja säilitada pooltele poliitiline ruum läbirääkimiste läbiviimiseks ja nendevahelise vaidluse osas kokkuleppele jõudmiseks;

| B. | arvestades, et 2005. aasta septembris New Yorgis vastu võetud maailma tippkohtumise deklaratsioonis tunnustas 109 suveräänset riiki ÜRO ja riikide vastutust elanikkonna kaitsmisel genotsiidi, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja etnilise puhastuse eest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2005. aasta septembris New Yorgis vastu võetud maailma tippkohtumise deklaratsioonis tunnustas 109 suveräänset riiki ÜRO ja riikide vastutust elanikkonna kaitsmisel genotsiidi, sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja etnilise puhastuse eest;

| C. | arvestades, et tsiviilisikute kaitsmise ülesannete rohkus mandaatides kisub rahuvalvajaid erinevatesse suundadesse ning relvajõud on üha enam kaasatud pehme julgeolekuga seotud küsimustesse, nagu areng, taastamistööd ja pikaajaline rahutagamine, milleks relvajõude tavaliselt välja ei õpetata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tsiviilisikute kaitsmise ülesannete rohkus mandaatides kisub rahuvalvajaid erinevatesse suundadesse ning relvajõud on üha enam kaasatud pehme julgeolekuga seotud küsimustesse, nagu areng, taastamistööd ja pikaajaline rahutagamine, milleks relvajõude tavaliselt välja ei õpetata;

| D. | arvestades, et rahuvalvemissioonide võimekuse osas kaitsta tsiviilisikuid on üks väljakutseid sellise alalise tsiviilvõimekuse võimaliku rolli ja suutlikkuse alaväärtustamine, mis koosneb paljurahvuselisest hea väljaõppe saanud professionaalsest tsiviilpersonalist, mis on kiiresti positsioonidele paigutatav ja millel on piisavad oskused selliste ülesannete täitmiseks, mis on otseselt asjakohased tsiviilisikute kaitsmisel, näiteks inimõiguste vaatlemine, ühenduse tasandil vahendus, nõu andmine soolistes küsimustes, mobilisatsioon ühenduse tasandil ja teavitamine; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahuvalvemissioonide võimekuse osas kaitsta tsiviilisikuid on üks väljakutseid sellise alalise tsiviilvõimekuse võimaliku rolli ja suutlikkuse alaväärtustamine, mis koosneb paljurahvuselisest hea väljaõppe saanud professionaalsest tsiviilpersonalist, mis on kiiresti positsioonidele paigutatav ja millel on piisavad oskused selliste ülesannete täitmiseks, mis on otseselt asjakohased tsiviilisikute kaitsmisel, näiteks inimõiguste vaatlemine, ühenduse tasandil vahendus, nõu andmine soolistes küsimustes, mobilisatsioon ühenduse tasandil ja teavitamine;

| E. | arvestades, et ÜRO ja Aafrika Liit, keda mõnikord toetab Euroopa Liit, suurendavad sel aastal Aafrika mandril rahuvalvajate arvu, kusjuures uued missioonid toimuvad muu hulgas Sudaanis Dārfūri piirkonnas, Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Somaalias; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO ja Aafrika Liit, keda mõnikord toetab Euroopa Liit, suurendavad sel aastal Aafrika mandril rahuvalvajate arvu, kusjuures uued missioonid toimuvad muu hulgas Sudaanis Dārfūri piirkonnas, Tšaadis, Kesk-Aafrika Vabariigis ja Somaalias;

| F. | arvestades, et Aafrika Liidu rahuvalvejõudusid rahastatakse Euroopa Arengufondi rahutagamisvahendi alusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Aafrika Liidu rahuvalvejõudusid rahastatakse Euroopa Arengufondi rahutagamisvahendi alusel;

| G. | arvestades, et alates 1997. aasta Amsterdami lepingust on ELi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ülesandeks olnud rahu tagamine ning tsiviilisikute ja humanitaarabi kaitsmine, nagu sätestati 1992. aastal Petersbergis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates 1997. aasta Amsterdami lepingust on ELi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika ülesandeks olnud rahu tagamine ning tsiviilisikute ja humanitaarabi kaitsmine, nagu sätestati 1992. aastal Petersbergis;

| H. | arvestades, et kõnealuseid missioone täidetakse ÜRO mandaadi alusel ning et viis niisugust missiooni viiakse läbi või on läbi viidud Aafrikas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõnealuseid missioone täidetakse ÜRO mandaadi alusel ning et viis niisugust missiooni viiakse läbi või on läbi viidud Aafrikas;

| I. | arvestades, et EL, ÜRO ja piirkondlikud organisatsioonid peaksid enne rahuvalveoperatsioonide alustamist tegema konflikti- ja ohuanalüüsi, et paremini aru saada kontekstist, milles nad töötavad, ning seega vältida nende sekkumise negatiivset mõju, näiteks pingete ja konflikti suurendamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL, ÜRO ja piirkondlikud organisatsioonid peaksid enne rahuvalveoperatsioonide alustamist tegema konflikti- ja ohuanalüüsi, et paremini aru saada kontekstist, milles nad töötavad, ning seega vältida nende sekkumise negatiivset mõju, näiteks pingete ja konflikti suurendamist;

| J. | arvestades, et sõjaväelased ei ole veel rahvusvahelise või kolmanda isiku sekkumise osana harjunud määratlema ja kaitsma tsiviilisikuid vaenulikes keskkondades ning sõjaväepersonal ei ole rahuvalveks sageli värvatud otse ÜRO või piirkondlike organisatsioonide poolt, pigem on nad saadetud vägesid võimaldavate riikide poolt, kes säilitavad jurisdiktsiooni oma vägede osas kohaldatava väljaõppe ja võetavate distsiplinaarmeetmete üle; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sõjaväelased ei ole veel rahvusvahelise või kolmanda isiku sekkumise osana harjunud määratlema ja kaitsma tsiviilisikuid vaenulikes keskkondades ning sõjaväepersonal ei ole rahuvalveks sageli värvatud otse ÜRO või piirkondlike organisatsioonide poolt, pigem on nad saadetud vägesid võimaldavate riikide poolt, kes säilitavad jurisdiktsiooni oma vägede osas kohaldatava väljaõppe ja võetavate distsiplinaarmeetmete üle;

| K. | arvestades, et selliste humanitaarabi osutajate, nagu valitsusvälised organisatsioonid ja ÜRO asutused, roll ja lähenemisviis seoses tsiviilisikute kaitsmisega erineb rahuvalvevägede omast; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et selliste humanitaarabi osutajate, nagu valitsusvälised organisatsioonid ja ÜRO asutused, roll ja lähenemisviis seoses tsiviilisikute kaitsmisega erineb rahuvalvevägede omast;

| L. | arvestades, et vastutus asutuse kaitsepraktika kindlaksmääramise osas on sageli jäetud pigem üksikutele kohapealsetele kaitseametnikele ega kujune institutsioonilisel tasandil välja töötatud suuniste põhjal; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vastutus asutuse kaitsepraktika kindlaksmääramise osas on sageli jäetud pigem üksikutele kohapealsetele kaitseametnikele ega kujune institutsioonilisel tasandil välja töötatud suuniste põhjal;

| M. | arvestades, et konfliktist mõjutatud riikides kasutatakse tsiviilelanike, eriti naiste ja laste vastu sageli vägivalda kui sõjapidamisviisi, et alandada ja psühholoogiliselt nõrgestada ohvreid, kes kardavad teada anda seksuaalsest ärakasutamisest ja kuritarvitamisest ükskõik kelle poolt, teiste hulgas rahuvalvevägede ja humanitaarabitöötajate poolt; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et konfliktist mõjutatud riikides kasutatakse tsiviilelanike, eriti naiste ja laste vastu sageli vägivalda kui sõjapidamisviisi, et alandada ja psühholoogiliselt nõrgestada ohvreid, kes kardavad teada anda seksuaalsest ärakasutamisest ja kuritarvitamisest ükskõik kelle poolt, teiste hulgas rahuvalvevägede ja humanitaarabitöötajate poolt;

| N. | arvestades, et rahuvalvemissioonide ulatus, eelkõige pidades silmas täiendavate tsiviilisikutest relvastamata rahuvalvajate arvu ja missioonide geograafilist ulatust, on oluline tegur tsiviilisikute kaitse taseme suurendamisel, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahuvalvemissioonide ulatus, eelkõige pidades silmas täiendavate tsiviilisikutest relvastamata rahuvalvajate arvu ja missioonide geograafilist ulatust, on oluline tegur tsiviilisikute kaitse taseme suurendamisel,

Tsiviilisikute kaitse määratlemine

| 1. | rõhutab, et peamine vastutus tsiviilisikute kaitsmise ja nende põhiliste vajaduste rahuldamise eest lasub riikidel või teistel ametiasutustel või osalejatel, kellel on nende üle tõhus kontroll, ning väliste või kolmanda poole rahuvalveoperatsioonide roll selles on teisejärguline; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et peamine vastutus tsiviilisikute kaitsmise ja nende põhiliste vajaduste rahuldamise eest lasub riikidel või teistel ametiasutustel või osalejatel, kellel on nende üle tõhus kontroll, ning väliste või kolmanda poole rahuvalveoperatsioonide roll selles on teisejärguline;

| 2. | rõhutab, et mittesekkumise põhimõte ei tohi viia raskete kuritegude, nagu genotsiidi ja massimõrvade, etnilise puhastuse, väljasaatmiste ja massivägistamise sallimiseni, vaid pigem selleni, et niisugusel juhul lasub rahvusvahelisel üldsusel vastutus kaitsmise ja otsustavate vastumeetmete võtmise eest, eelkõige selleks, et kaitsta ohustatud ja protsessis olevat elanikkonda ja kaasata võimaluse korral piirkondlikud organisatsioonid konfliktide ületamisse; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et mittesekkumise põhimõte ei tohi viia raskete kuritegude, nagu genotsiidi ja massimõrvade, etnilise puhastuse, väljasaatmiste ja massivägistamise sallimiseni, vaid pigem selleni, et niisugusel juhul lasub rahvusvahelisel üldsusel vastutus kaitsmise ja otsustavate vastumeetmete võtmise eest, eelkõige selleks, et kaitsta ohustatud ja protsessis olevat elanikkonda ja kaasata võimaluse korral piirkondlikud organisatsioonid konfliktide ületamisse;

| 3. | rõhutab, kui oluline on mõista, et rahuvalveoperatsioonidel peaks olema piisavalt tugev mandaat, et toetada rahu ja õigusriigi taastamist või loomist, sealhulgas üleminekut julgeolekusektori reformile; nendib, et selleks tuleb välja töötada integreeritud julgeolekustrateegia, milles nähakse ette ka tsiviiltöötajatest julgeolekujõudude (politsei) koolitus, toetatakse demobilisatsiooni meetmeid ja sätestatakse selged ülesehituse eesmärgid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, kui oluline on mõista, et rahuvalveoperatsioonidel peaks olema piisavalt tugev mandaat, et toetada rahu ja õigusriigi taastamist või loomist, sealhulgas üleminekut julgeolekusektori reformile; nendib, et selleks tuleb välja töötada integreeritud julgeolekustrateegia, milles nähakse ette ka tsiviiltöötajatest julgeolekujõudude (politsei) koolitus, toetatakse demobilisatsiooni meetmeid ja sätestatakse selged ülesehituse eesmärgid;

| 4. | väljendab taas muret kerge- ja väikesekaliibriliste relvade leviku üle ning on arvamusel, et desarmeerimine, demobilisatsioon ja taasintegreerimine peavad moodustama rahuvalveoperatsioonide lahutamatu osa; |
| --- | --- |

4.

väljendab taas muret kerge- ja väikesekaliibriliste relvade leviku üle ning on arvamusel, et desarmeerimine, demobilisatsioon ja taasintegreerimine peavad moodustama rahuvalveoperatsioonide lahutamatu osa;

| 5. | rõhutab, kui tähtis on, et jõupingutuste puhul tsiviilisikute kaitse parandamiseks võetaks arvesse tsiviilisikute ees seisvate väljakutsete ja ohtude mitmekesisemat keerukust, ning tervitab erinevate relvastamata tsiviilosalejate suurenenud suhtlust kohapeal, mis kujutab endast lisandväärtust kaitsestrateegiate rakendamisel; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, kui tähtis on, et jõupingutuste puhul tsiviilisikute kaitse parandamiseks võetaks arvesse tsiviilisikute ees seisvate väljakutsete ja ohtude mitmekesisemat keerukust, ning tervitab erinevate relvastamata tsiviilosalejate suurenenud suhtlust kohapeal, mis kujutab endast lisandväärtust kaitsestrateegiate rakendamisel;

| 6. | rõhutab, et sõjalised strateegiad ei saa olla edukad, kui nendega ei kaasne ulatuslikud humanitaarmeetmed ja rahu tagamise poliitilised eesmärgid; nendib, et tugev mandaat võib olla vajalik, et ületada konfliktiosaliste vahelised kokkupõrked ning tagada rahu loomine ja ülesehitamine, mis tuleb lisada selgelt kaitsestrateegiasse; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et sõjalised strateegiad ei saa olla edukad, kui nendega ei kaasne ulatuslikud humanitaarmeetmed ja rahu tagamise poliitilised eesmärgid; nendib, et tugev mandaat võib olla vajalik, et ületada konfliktiosaliste vahelised kokkupõrked ning tagada rahu loomine ja ülesehitamine, mis tuleb lisada selgelt kaitsestrateegiasse;

| 7. | rõhutab, et mitmed riigid on loonud tsiviilotstarbelise rahuteenistuse ning selle tulemusena saavutanud suurt edu, kaasa arvatud varem Jugoslaavia osaks olnud riikide konfliktijärgses keskkonnas; soovitab teistel riikidel ja piirkondlikel organisatsioonidel, nagu Aafrika Liit ja EL, luua samuti alaline tsiviilotstarbeline rahuteenistus; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et mitmed riigid on loonud tsiviilotstarbelise rahuteenistuse ning selle tulemusena saavutanud suurt edu, kaasa arvatud varem Jugoslaavia osaks olnud riikide konfliktijärgses keskkonnas; soovitab teistel riikidel ja piirkondlikel organisatsioonidel, nagu Aafrika Liit ja EL, luua samuti alaline tsiviilotstarbeline rahuteenistus;

| 8. | tervitab asjaolu, et rahuvalvemandaatidesse lisatakse üha enam tsiviilisikute kaitsmisega seotud tegevusi, ning märgib vajadust selliste mandaatide rakendamise alaste suuniste järele, et tagada terviklikum lähenemine inimarengule, inimõigustele, inimeste vabastamisele ja inimeste julgeolekuga seotud tegevusele; nõuab seepärast tungivalt, et ÜRO ja piirkondlikud organisatsioonid selgitaksid, kuidas tsiviilisikute kaitsmist tõlgendatakse nende missioonide mandaatides ja ühismissioonides, ning toetaksid oma vägede ja personali paremat ettevalmistust nende operatsioonide jaoks; |
| --- | --- |

8.

tervitab asjaolu, et rahuvalvemandaatidesse lisatakse üha enam tsiviilisikute kaitsmisega seotud tegevusi, ning märgib vajadust selliste mandaatide rakendamise alaste suuniste järele, et tagada terviklikum lähenemine inimarengule, inimõigustele, inimeste vabastamisele ja inimeste julgeolekuga seotud tegevusele; nõuab seepärast tungivalt, et ÜRO ja piirkondlikud organisatsioonid selgitaksid, kuidas tsiviilisikute kaitsmist tõlgendatakse nende missioonide mandaatides ja ühismissioonides, ning toetaksid oma vägede ja personali paremat ettevalmistust nende operatsioonide jaoks;

| 9. | rõhutab vajadust täiustada võimekust tegutseda, sealhulgas luues sellise alalise tsiviilrahuvalve võimekuse, mis koosneks hästi varustatud koordinatsioonibüroost operatsiooni peakorteris ja võimaluse korral piirkondlikel tasanditel, ning luues kiiresti positsioonidele asetatava tsiviilpersonali nimekirja ja määrates kindlaks asjakohase personali arvu; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust täiustada võimekust tegutseda, sealhulgas luues sellise alalise tsiviilrahuvalve võimekuse, mis koosneks hästi varustatud koordinatsioonibüroost operatsiooni peakorteris ja võimaluse korral piirkondlikel tasanditel, ning luues kiiresti positsioonidele asetatava tsiviilpersonali nimekirja ja määrates kindlaks asjakohase personali arvu;

| 10. | rõhutab vajadust kaitsta tsiviilelanikke mitte üksnes vägivaldsete rünnakute, vaid ka niisuguste kuritegude nagu rühmituste kallaletungide ja rüüstamise eest; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust kaitsta tsiviilelanikke mitte üksnes vägivaldsete rünnakute, vaid ka niisuguste kuritegude nagu rühmituste kallaletungide ja rüüstamise eest;

| 11. | tervitab Euroopa Liidu Nõukogu otsust luua kodanikukaitse mehhanism ja uus ELi rahastamisvahend, mille eesmärk on parandada erakorralise kodanikukaitseabi mobiliseerimist ja koordineerimist nii ELis kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

11.

tervitab Euroopa Liidu Nõukogu otsust luua kodanikukaitse mehhanism ja uus ELi rahastamisvahend, mille eesmärk on parandada erakorralise kodanikukaitseabi mobiliseerimist ja koordineerimist nii ELis kui ka väljaspool;

| 12. | soovitab, et konkreetse kaitsemandaadiga rahuvalveoperatsioonide sõjalised strateegiad peaksid nende mandaatide tõhusaks täitmiseks sisaldama selliseid praktilisi vahendeid nagu relvastamata tsiviilkaitse, öised ringkäigud ja raadioside, küla kaitsekomiteede korraldamine rahuvalvajate hoiatamiseks, õhukaitse, korrarikkumistele vastamiseks valmisolevate kiirreageerimisrühmade kaasamine, jälgimisel ja pealtkuulamisel satelliitide kasutamine ning stabiilsuspolitsei kaasamine kui võimalus toetada missioone ja pakkuda rahuvalveoperatsioonidele taganemisstrateegiaid; |
| --- | --- |

12.

soovitab, et konkreetse kaitsemandaadiga rahuvalveoperatsioonide sõjalised strateegiad peaksid nende mandaatide tõhusaks täitmiseks sisaldama selliseid praktilisi vahendeid nagu relvastamata tsiviilkaitse, öised ringkäigud ja raadioside, küla kaitsekomiteede korraldamine rahuvalvajate hoiatamiseks, õhukaitse, korrarikkumistele vastamiseks valmisolevate kiirreageerimisrühmade kaasamine, jälgimisel ja pealtkuulamisel satelliitide kasutamine ning stabiilsuspolitsei kaasamine kui võimalus toetada missioone ja pakkuda rahuvalveoperatsioonidele taganemisstrateegiaid;

| 13. | rõhutab, et konfliktipiirkondades peavad rahuvalvejõud kaitsma ka humanitaarabi osutajaid, et tagada nende tegevus kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et konfliktipiirkondades peavad rahuvalvejõud kaitsma ka humanitaarabi osutajaid, et tagada nende tegevus kohalikul tasandil;

| 14. | rõhutab, et kontrollpunktidega seotud osaluslähenemisviisid, millega kaasatakse kohalikud riiklikud esindajad ja kodanikuühiskond, aitavad määratleda haavatavuse tegureid, et välja töötada asjakohased reageeringud, ning juhib tähelepanu majandus-, poliitiliste, tsiviil- ja sõjaliste jõudude vahelise parema kooskõlastatuse tähtsusele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et kontrollpunktidega seotud osaluslähenemisviisid, millega kaasatakse kohalikud riiklikud esindajad ja kodanikuühiskond, aitavad määratleda haavatavuse tegureid, et välja töötada asjakohased reageeringud, ning juhib tähelepanu majandus-, poliitiliste, tsiviil- ja sõjaliste jõudude vahelise parema kooskõlastatuse tähtsusele;

| 15. | kutsub ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles edendama naisi ja lapsi relvastatud konfliktides käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325/2008 ja 1820/2008 rakendamist ning välja töötama riiklikke tegevuskavasid ja strateegiadokumente; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles edendama naisi ja lapsi relvastatud konfliktides käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325/2008 ja 1820/2008 rakendamist ning välja töötama riiklikke tegevuskavasid ja strateegiadokumente;

| 16. | rõhutab olulist rolli, mida naiste juuresolek võib mängida rahuvalvemissioonidel naiste vastu suunatud vägivalla kaotamisel konfliktipiirkonnas ja konfliktijärgses piirkonnas, ning rõhutab samuti, et naisrahuvalvajad on sageli osutunud kohalikele naistele eeskujuks ja inspireerinud neid osalema konfliktijärgses taastamistöös, eelkõige demokraatia ülesehitamises ja majandusarengus; |
| --- | --- |

16.

rõhutab olulist rolli, mida naiste juuresolek võib mängida rahuvalvemissioonidel naiste vastu suunatud vägivalla kaotamisel konfliktipiirkonnas ja konfliktijärgses piirkonnas, ning rõhutab samuti, et naisrahuvalvajad on sageli osutunud kohalikele naistele eeskujuks ja inspireerinud neid osalema konfliktijärgses taastamistöös, eelkõige demokraatia ülesehitamises ja majandusarengus;

| 17. | kutsub üles võtma asjakohaselt arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325/2000 naiste osalemise kohta konfliktide ennetamisel, ohjamisel ja lahendamise mehhanismide loomisel; |
| --- | --- |

17.

kutsub üles võtma asjakohaselt arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325/2000 naiste osalemise kohta konfliktide ennetamisel, ohjamisel ja lahendamise mehhanismide loomisel;

| 18. | mõistab tugevalt hukka juhud, kui rahuvalvajad on kuritarvitanud oma võimu ja olnud kaasatud kohapeal tsiviilisikute seksuaalsesse ärakasutamisse või korruptsiooni, ning rõhutab, et riiklike toetajate reaktsioon on sellisel juhul väga tähtis; nõuab kindlalt, et niisuguseid kuritegusid uuriksid nõuetekohaselt kurjategijate päritoluriigi ametiasutused või Rahvusvaheline Kriminaalkohus; lükkab seoses niisuguste kuritegudega tagasi mis tahes vormis puutumatuse andmise ÜRO töötajatele ja ÜRO mandaadiga sõduritele; |
| --- | --- |

18.

mõistab tugevalt hukka juhud, kui rahuvalvajad on kuritarvitanud oma võimu ja olnud kaasatud kohapeal tsiviilisikute seksuaalsesse ärakasutamisse või korruptsiooni, ning rõhutab, et riiklike toetajate reaktsioon on sellisel juhul väga tähtis; nõuab kindlalt, et niisuguseid kuritegusid uuriksid nõuetekohaselt kurjategijate päritoluriigi ametiasutused või Rahvusvaheline Kriminaalkohus; lükkab seoses niisuguste kuritegudega tagasi mis tahes vormis puutumatuse andmise ÜRO töötajatele ja ÜRO mandaadiga sõduritele;

| 19. | soovitab, et igas rahuvalvemissioonis peaksid osalema üksused, kelle konkreetne ülesanne on rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumise jälgimine ja uurimine ning neist avalikult teavitamine, ning sõltumatu uurimisüksus, selleks et läbi vaadata väidetavad rahuvalvajatepoolsed seksuaalse kuritarvitamise juhtumid, ning luua tuleks asjakohane abisüsteem sellise kuritarvitamise ohvritele ja kuritarvitamise tagajärjel sündinud lastele; |
| --- | --- |

19.

soovitab, et igas rahuvalvemissioonis peaksid osalema üksused, kelle konkreetne ülesanne on rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumise jälgimine ja uurimine ning neist avalikult teavitamine, ning sõltumatu uurimisüksus, selleks et läbi vaadata väidetavad rahuvalvajatepoolsed seksuaalse kuritarvitamise juhtumid, ning luua tuleks asjakohane abisüsteem sellise kuritarvitamise ohvritele ja kuritarvitamise tagajärjel sündinud lastele;

| 20. | nõuab tungivalt järelmehhanismi ehk nn valvekoera loomist, mis sunniks tagama, et kaebuste uurimine oleks läbipaistev ja tõhus, nii et kaebusi käsitletakse riigi tasandil õiglaselt; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt järelmehhanismi ehk nn valvekoera loomist, mis sunniks tagama, et kaebuste uurimine oleks läbipaistev ja tõhus, nii et kaebusi käsitletakse riigi tasandil õiglaselt;

| 21. | rõhutab, et kontaktpunktid on vaja kaasata ÜRO ja valitsusväliste organisatsioonide algatustesse, selleks et ennetada seksuaalset ärakasutamist ja kuritarvitamist ning sellele reageerida; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et kontaktpunktid on vaja kaasata ÜRO ja valitsusväliste organisatsioonide algatustesse, selleks et ennetada seksuaalset ärakasutamist ja kuritarvitamist ning sellele reageerida;

| 22. | soovitab, et kontaktpunktid tagaksid kogukondadele võimaluse oma kaebustest ette kanda, luues ühise kaebuste registreerimise mehhanismi; nendib, et mehhanism peaks olema ligipääsetav kõikidele asutustele ja kontaktpunktidele, nii et kogukonnad teaksid, kuhu nad peavad oma kaebused esitama; |
| --- | --- |

22.

soovitab, et kontaktpunktid tagaksid kogukondadele võimaluse oma kaebustest ette kanda, luues ühise kaebuste registreerimise mehhanismi; nendib, et mehhanism peaks olema ligipääsetav kõikidele asutustele ja kontaktpunktidele, nii et kogukonnad teaksid, kuhu nad peavad oma kaebused esitama;

Mandaatide eeldused, värbamiseeskirjad ja väljaõpe

| 23. | kinnitab, kui tähtis on parandada nii riigi kui mitme rahvuse tasandil missioonile eelnevat väljaõpet ja ka täiendkoolitust (eelkõige rahvusvahelise humanitaarõiguse, inimõiguste ja kontaktpunktide mandaatide rakendamise vallas, sealhulgas seksuaalse vägivalla ennetamise ja sellele reageerimise vallas) paljurahvuseliste vägede positsioonidele paigutamise puhul, ning kritiseerib asjaolu, et ÜRO juhitavate missioonide sõjalise personali puhul peetakse seda üksnes riikliku vastutuse alla kuuluvaks; |
| --- | --- |

23.

kinnitab, kui tähtis on parandada nii riigi kui mitme rahvuse tasandil missioonile eelnevat väljaõpet ja ka täiendkoolitust (eelkõige rahvusvahelise humanitaarõiguse, inimõiguste ja kontaktpunktide mandaatide rakendamise vallas, sealhulgas seksuaalse vägivalla ennetamise ja sellele reageerimise vallas) paljurahvuseliste vägede positsioonidele paigutamise puhul, ning kritiseerib asjaolu, et ÜRO juhitavate missioonide sõjalise personali puhul peetakse seda üksnes riikliku vastutuse alla kuuluvaks;

| 24. | kutsub kooskõlas lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate parlamentaarse ühisassamblee suunistega üles nägema ette eriväljaõppe seoses laste kaitsmisega; |
| --- | --- |

24.

kutsub kooskõlas lapsi ja relvastatud konflikte käsitlevate parlamentaarse ühisassamblee suunistega üles nägema ette eriväljaõppe seoses laste kaitsmisega;

| 25. | nõuab sellise sõdurikaardi väljastamist, mida kasutati EUFORi Kongo DV missiooni raames ja mis sisaldaks suuniseid rahuvalvajatele tsiviilisikutega käitumise kohta; nõuab, et võetaks kasutusele samasugune lapsi käsitlev kaart; |
| --- | --- |

25.

nõuab sellise sõdurikaardi väljastamist, mida kasutati EUFORi Kongo DV missiooni raames ja mis sisaldaks suuniseid rahuvalvajatele tsiviilisikutega käitumise kohta; nõuab, et võetaks kasutusele samasugune lapsi käsitlev kaart;

| 26. | tunnustab ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakonna tehtud jõupingutusi, et pakkuda mõningast värbamisele eelnevat väljaõpet vanemale personalile ja vägede toetajatele, keskenduses eelkõige värbamiseeskirjadele, kuid avaldab kahetsust, et riikidelt ei nõuta osalemist; |
| --- | --- |

26.

tunnustab ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakonna tehtud jõupingutusi, et pakkuda mõningast värbamisele eelnevat väljaõpet vanemale personalile ja vägede toetajatele, keskenduses eelkõige värbamiseeskirjadele, kuid avaldab kahetsust, et riikidelt ei nõuta osalemist;

| 27. | soovitab, et ÜRO liikmesriigid looksid rahuvalvemissioonide jaoks mõeldud ühise väljaõppeakadeemia, kus pakutakse vähemalt juhtkonnale standardset rahvusvahelist põhiväljaõpet tsiviilelanike eest hoolitsemiseks ja nende kaitsmiseks mõeldud humanitaar- ja tehnilise abi ülesannete täitmise valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

soovitab, et ÜRO liikmesriigid looksid rahuvalvemissioonide jaoks mõeldud ühise väljaõppeakadeemia, kus pakutakse vähemalt juhtkonnale standardset rahvusvahelist põhiväljaõpet tsiviilelanike eest hoolitsemiseks ja nende kaitsmiseks mõeldud humanitaar- ja tehnilise abi ülesannete täitmise valdkonnas;

| 28. | soovitab ÜRO piirkondlikel ja allpiirkondlikel organisatsioonidel teha tööd standardsemate väljaõppemoodulite koostamiseks ning suurendada kahe- ja mitmepoolseid õppusi, eelkõige lisades inimõigustest kinnipidamisele teadlikkuse suurendamise meetmed, järgides põhimõtet, et kõik inimesed on võrdsed ja neid tuleb nende vanusest, soost, rassist, etnilisest päritolust, religioonist või veendumustest hoolimata võrdselt kohelda; |
| --- | --- |

28.

soovitab ÜRO piirkondlikel ja allpiirkondlikel organisatsioonidel teha tööd standardsemate väljaõppemoodulite koostamiseks ning suurendada kahe- ja mitmepoolseid õppusi, eelkõige lisades inimõigustest kinnipidamisele teadlikkuse suurendamise meetmed, järgides põhimõtet, et kõik inimesed on võrdsed ja neid tuleb nende vanusest, soost, rassist, etnilisest päritolust, religioonist või veendumustest hoolimata võrdselt kohelda;

| 29. | tervitab ELi panust ühtlustada liikmesriikide seas paremini oma lähenemisviise seoses tsiviilelanike kaitsmisega eelkõige ühiste väljaõppetegevuste pakkumise kaudu ning rõhutab, et tsiviilisikute ja laste kaitsmise mõiste peaks saama sellise väljaõppe osaks professionaalsete ülemaailmsete kodanikuühiskonna algatuste kaudu; |
| --- | --- |

29.

tervitab ELi panust ühtlustada liikmesriikide seas paremini oma lähenemisviise seoses tsiviilelanike kaitsmisega eelkõige ühiste väljaõppetegevuste pakkumise kaudu ning rõhutab, et tsiviilisikute ja laste kaitsmise mõiste peaks saama sellise väljaõppe osaks professionaalsete ülemaailmsete kodanikuühiskonna algatuste kaudu;

| 30. | nõuab, et seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise ennetamine muutuks tavaliseks toetavate riikide personali väljaõppel käsitletavaks küsimuseks ning et kõrvuti operatsioonide endiga kiidetaks heaks ka rahuvalvepersonalipoolse kuritarvitamise ohvrite jaoks ettenähtud asjakohased rahastamis- ja hüvitusmehhanismid; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise ennetamine muutuks tavaliseks toetavate riikide personali väljaõppel käsitletavaks küsimuseks ning et kõrvuti operatsioonide endiga kiidetaks heaks ka rahuvalvepersonalipoolse kuritarvitamise ohvrite jaoks ettenähtud asjakohased rahastamis- ja hüvitusmehhanismid;

| 31. | nõuab tungivalt, et nii ÜRO kui piirkondlikule rahuvalvepersonalile ettenähtud väljaõppemoodulite märkimisväärne osa sisaldaks kuritarvitava käitumise küsimusi, sest sageli on ÜRO missioonipersonalile selgusetu, kuidas kuritarvitamisest ette kanda ja mis juhtub kurjategijaga; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et nii ÜRO kui piirkondlikule rahuvalvepersonalile ettenähtud väljaõppemoodulite märkimisväärne osa sisaldaks kuritarvitava käitumise küsimusi, sest sageli on ÜRO missioonipersonalile selgusetu, kuidas kuritarvitamisest ette kanda ja mis juhtub kurjategijaga;

| 32. | nõuab tungivalt, et igas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonis osaleks erialaspetsialistist nõustaja lastekaitse alal; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et igas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonis osaleks erialaspetsialistist nõustaja lastekaitse alal;

| 33. | tervitab asjaolu, et tänapäeval kasutab ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakond hindamisrühmi, et määrata kindlaks vajakajäämised väljaõppes, ning pakub dokumentaalset tõendust, et oma vägedele väljaõppe andnud riigid vastavad ÜRO nõudmistele; |
| --- | --- |

33.

tervitab asjaolu, et tänapäeval kasutab ÜRO rahuvalveoperatsioonide osakond hindamisrühmi, et määrata kindlaks vajakajäämised väljaõppes, ning pakub dokumentaalset tõendust, et oma vägedele väljaõppe andnud riigid vastavad ÜRO nõudmistele;

| 34. | juhib tähelepanu, et EL on samuti ellu viimas samalaadseid arenguid peaeesmärgi ja tsiviilpeaeesmärgi raames, kuid rõhutab, et EL on siiski veel maha jäänud süstemaatilise lähenemisviisi osas, kuna väljaõpe langeb lõppkokkuvõttes riigi vastutusalasse; |
| --- | --- |

34.

juhib tähelepanu, et EL on samuti ellu viimas samalaadseid arenguid peaeesmärgi ja tsiviilpeaeesmärgi raames, kuid rõhutab, et EL on siiski veel maha jäänud süstemaatilise lähenemisviisi osas, kuna väljaõpe langeb lõppkokkuvõttes riigi vastutusalasse;

| 35. | tuletab ELi liikmesriikidele meelde nende vastutust vastavalt rahvusvahelisele õigusele tagada kõikide tsiviiltöötajate ja sõjaväelaste asjakohane väljaõpe kooskõlas rahvusvaheliste humanitaarstandarditega ning teha kindlaks, et töötatakse välja asjakohased suunised ja need vaadatakse läbi, et tagada kohaliku elanikkonna, kultuuride ja soolise võrdõiguslikkuse austamine; rõhutab inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise tähtsust; |
| --- | --- |

35.

tuletab ELi liikmesriikidele meelde nende vastutust vastavalt rahvusvahelisele õigusele tagada kõikide tsiviiltöötajate ja sõjaväelaste asjakohane väljaõpe kooskõlas rahvusvaheliste humanitaarstandarditega ning teha kindlaks, et töötatakse välja asjakohased suunised ja need vaadatakse läbi, et tagada kohaliku elanikkonna, kultuuride ja soolise võrdõiguslikkuse austamine; rõhutab inimõiguste ja soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise tähtsust;

| 36. | nõuab, et EURO RECAMP programmi alusel Euroopa sõjaväelaste poolt Aafrika sõjaväelastele antavasse väljaõppesse lisatakse süstemaatiliselt väljaõpe inimõigustest kinnipidamise ja tsiviilisikute kaitsmise kohta ning et selleks nähakse ette piisav eelarve; |
| --- | --- |

36.

nõuab, et EURO RECAMP programmi alusel Euroopa sõjaväelaste poolt Aafrika sõjaväelastele antavasse väljaõppesse lisatakse süstemaatiliselt väljaõpe inimõigustest kinnipidamise ja tsiviilisikute kaitsmise kohta ning et selleks nähakse ette piisav eelarve;

| 37. | rõhutab, et tähtis on asjakohaselt kaaluda saadud õppetundide ja heade tavade väärtust, eelkõige selge kaitsemandaadiga operatsioonide, nagu ARTEMISe ja EUFORi Kongo missiooni käigus saadud õppetundide väärtust, et aidata edendada ELi väljaõpet; soovitab eelkõige asetada rõhu selge teabe edastamisele avalikkusele ja aidata kaasa positiivse ettekujutuse tekkimisele operatsioonist, mida hõlbustaks asjaolu, kui enamik ELi vägesid suudaks suhelda keeles, mida elanikkond mõistab; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et tähtis on asjakohaselt kaaluda saadud õppetundide ja heade tavade väärtust, eelkõige selge kaitsemandaadiga operatsioonide, nagu ARTEMISe ja EUFORi Kongo missiooni käigus saadud õppetundide väärtust, et aidata edendada ELi väljaõpet; soovitab eelkõige asetada rõhu selge teabe edastamisele avalikkusele ja aidata kaasa positiivse ettekujutuse tekkimisele operatsioonist, mida hõlbustaks asjaolu, kui enamik ELi vägesid suudaks suhelda keeles, mida elanikkond mõistab;

Teabevahetuse parandamine

| 38. | kinnitab veel kord olulist rolli, mida ELi-AKV parlamentaarne ühisassamblee võib mängida teadlikkuse tõstmisel ja arutelu algatamisel selle kohta, kuidas asetada kaitseküsimus nii ELi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonimandaatide kui ka teiste piirkondlike organisatsioonide rahuvalvemissioonide keskmesse; |
| --- | --- |

38.

kinnitab veel kord olulist rolli, mida ELi-AKV parlamentaarne ühisassamblee võib mängida teadlikkuse tõstmisel ja arutelu algatamisel selle kohta, kuidas asetada kaitseküsimus nii ELi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika operatsioonimandaatide kui ka teiste piirkondlike organisatsioonide rahuvalvemissioonide keskmesse;

| 39. | rõhutab, kui tähtis on, et saadud õppetunnid ei jääks vaid juhtivate rahvaste teada, ning rõhutab, et on äärmiselt tähtis välja töötada Euroopa doktriin sekkumiseks humanitaarolukordades, tuginedes eelkõige nende ELi liikmesriikide kogemustele, kes on selles küsimuses kõige ettenägelikumad, selleks et täiustada selliste värbamiseeskirjade asjakohasust; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, kui tähtis on, et saadud õppetunnid ei jääks vaid juhtivate rahvaste teada, ning rõhutab, et on äärmiselt tähtis välja töötada Euroopa doktriin sekkumiseks humanitaarolukordades, tuginedes eelkõige nende ELi liikmesriikide kogemustele, kes on selles küsimuses kõige ettenägelikumad, selleks et täiustada selliste värbamiseeskirjade asjakohasust;

| 40. | rõhutab vajadust vormistada teabevahetuse süsteem valitsusväliste organisatsioonide ja ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide vahel, hõlmates eelkõige rahuvalve raames pakutava kaitse alased ohtlikud valdkonnad; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust vormistada teabevahetuse süsteem valitsusväliste organisatsioonide ja ÜRO ja piirkondlike organisatsioonide vahel, hõlmates eelkõige rahuvalve raames pakutava kaitse alased ohtlikud valdkonnad;

| 41. | tuletab meelde nõuet, et liikmesriigid kaitsevad ja austavad inimõigusi ja inimlikkuse, neutraliteedi, erapooletuse ja sõltumatuse humanitaarseid põhimõtteid ning tagavad, et humanitaarosalejatel on turvaline ja takistamatu juurdepääs hädas olevale elanikkonnale vastavalt rahvusvahelise õiguse ja riiklike õigusaktide asjakohastele sätetele; |
| --- | --- |

41.

tuletab meelde nõuet, et liikmesriigid kaitsevad ja austavad inimõigusi ja inimlikkuse, neutraliteedi, erapooletuse ja sõltumatuse humanitaarseid põhimõtteid ning tagavad, et humanitaarosalejatel on turvaline ja takistamatu juurdepääs hädas olevale elanikkonnale vastavalt rahvusvahelise õiguse ja riiklike õigusaktide asjakohastele sätetele;

| 42. | nõuab tungivalt, et rahuvalveoperatsioonid suhtleksid kohapeal süstemaatiliselt humanitaarkogukonnaga oma tsiviilisikute kaitsmist käsitleva mandaadi tõlgenduse osas ning et nii operatsiooni poliitiline kui ka sõjaline juhtkond viiks kohalike poliitiliste ja haldusasutustega läbi samalaadseid teabevahetusalaseid algatusi; |
| --- | --- |

42.

nõuab tungivalt, et rahuvalveoperatsioonid suhtleksid kohapeal süstemaatiliselt humanitaarkogukonnaga oma tsiviilisikute kaitsmist käsitleva mandaadi tõlgenduse osas ning et nii operatsiooni poliitiline kui ka sõjaline juhtkond viiks kohalike poliitiliste ja haldusasutustega läbi samalaadseid teabevahetusalaseid algatusi;

| 43. | rõhutab vajadust moodustada iga rahuvalvestruktuuri sees kontaktrühm, et järgida teabevahetusaspekti ja teavitada kohalikku elanikkonda, kaasa arvatud piirnev elanikkond, missiooni tegelikust mandaadist, mis oleks nende rühmade peamine panus rahutagamisoperatsioonide neutraalsuse kaitsmisel; nendib, et rühmajuhi ülesanne oleks luua kohalike kogukondade kaasabil kaebuste registreerimise mehhanism; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust moodustada iga rahuvalvestruktuuri sees kontaktrühm, et järgida teabevahetusaspekti ja teavitada kohalikku elanikkonda, kaasa arvatud piirnev elanikkond, missiooni tegelikust mandaadist, mis oleks nende rühmade peamine panus rahutagamisoperatsioonide neutraalsuse kaitsmisel; nendib, et rühmajuhi ülesanne oleks luua kohalike kogukondade kaasabil kaebuste registreerimise mehhanism;

| 44. | juhib tähelepanu, et teabevahetus kohaliku elanikkonnaga on äärmiselt tähtis ning omaks tuleks võtta suhtumine, mis julgustab selge teabe esitamist ja tagab mõlema soo esindajatele juurdepääsu; nendib, et seda tuleks laiendada teistele kolmandate osapoolte vägedele ning kohapealsetele humanitaar-, inimõiguste- ja arenguorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

44.

juhib tähelepanu, et teabevahetus kohaliku elanikkonnaga on äärmiselt tähtis ning omaks tuleks võtta suhtumine, mis julgustab selge teabe esitamist ja tagab mõlema soo esindajatele juurdepääsu; nendib, et seda tuleks laiendada teistele kolmandate osapoolte vägedele ning kohapealsetele humanitaar-, inimõiguste- ja arenguorganisatsioonidele;

| 45. | rõhutab, et tähtis on läbi viia tsiviiljulgeoleku või ebakindluse tegurite tõhus ja pidev hindamine ning kasutada selle tulemusel koostatavaid analüüse kaitsestrateegiate alusena, eesmärgiga ennetada vägivaldsete konfliktide uuesti tekkimist; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et tähtis on läbi viia tsiviiljulgeoleku või ebakindluse tegurite tõhus ja pidev hindamine ning kasutada selle tulemusel koostatavaid analüüse kaitsestrateegiate alusena, eesmärgiga ennetada vägivaldsete konfliktide uuesti tekkimist;

| 46. | kutsub ELi üles konsulteerides teiste asjakohaste osalejatega, nagu humanitaarasjade koordinatsioonibüroo, läbi viima täiendava konkreetse uuringu, kuidas lisada kaitsestrateegiad ELi arenevasse kriisiohjamisalasesse sõjalisse lähenemisviisi ja kaasata ELi tasandil tsiviilisikute ja eelkõige laste kaitsmisel saadud kogemused, ning on seisukohal, et see peaks olema aluseks niisuguse laiema ELi kaitsedoktriini vastuvõtmisel, mis sisaldaks õigusliku, tsiviil-, humanitaar- ja sõjalise kaitse elemente ja suuniseid nimetatud kaitse osas; |
| --- | --- |

46.

kutsub ELi üles konsulteerides teiste asjakohaste osalejatega, nagu humanitaarasjade koordinatsioonibüroo, läbi viima täiendava konkreetse uuringu, kuidas lisada kaitsestrateegiad ELi arenevasse kriisiohjamisalasesse sõjalisse lähenemisviisi ja kaasata ELi tasandil tsiviilisikute ja eelkõige laste kaitsmisel saadud kogemused, ning on seisukohal, et see peaks olema aluseks niisuguse laiema ELi kaitsedoktriini vastuvõtmisel, mis sisaldaks õigusliku, tsiviil-, humanitaar- ja sõjalise kaitse elemente ja suuniseid nimetatud kaitse osas;

| 47. | rõhutab, et tähtis on moodustada juhtivad asutused, kes suudavad anda konfliktile reageerimiseks selge strateegilise suuna, määrata kindlaks peamised vajakajäämised ning selgitada rollid ja vastutuse konfliktile reageerimisel; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et tähtis on moodustada juhtivad asutused, kes suudavad anda konfliktile reageerimiseks selge strateegilise suuna, määrata kindlaks peamised vajakajäämised ning selgitada rollid ja vastutuse konfliktile reageerimisel;

| 48. | teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile ning riikide parlamentidele ja piirkondlikele parlamentidele, Euroopa Komisjonile, ÜROle ja piirkondlikele organisatsioonidele, nõukogu eesistujale ja Aafrika Liidule. |
| --- | --- |

48.

teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile ning riikide parlamentidele ja piirkondlikele parlamentidele, Euroopa Komisjonile, ÜROle ja piirkondlikele organisatsioonidele, nõukogu eesistujale ja Aafrika Liidule.

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea).

(2)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

(3)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

(4)  ELT C 272, 3.11.2005, lk 26.

(5)  ELT C 307, 15.12.2006, lk 17.

RESOLUTSIOON (1)

abi tõhususe ja ametliku arenguabi määratlemise kohta

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea); |
| --- | --- |

—

tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingu eesmärke; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingu eesmärke;

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse loodud ühised eesmärgid vaesuse kaotamiseks, ning ÜRO 2007. aasta raportit aastatuhande arengueesmärkide kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse loodud ühised eesmärgid vaesuse kaotamiseks, ning ÜRO 2007. aasta raportit aastatuhande arengueesmärkide kohta;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitlevat ühisavaldust „Euroopa konsensus” (Euroopa arengukonsensus), mis allkirjastati 20. detsembril 2005; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitlevat ühisavaldust „Euroopa konsensus” (Euroopa arengukonsensus), mis allkirjastati 20. detsembril 2005;

| — | võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tulemuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tulemuslikkuse kohta;

| — | võttes arvesse Monterrey konsensust, mis võeti vastu 21. ja 22. märtsil 2002 toimunud ÜRO arengu rahastamise rahvusvahelisel konverentsil; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Monterrey konsensust, mis võeti vastu 21. ja 22. märtsil 2002 toimunud ÜRO arengu rahastamise rahvusvahelisel konverentsil;

| — | võttes arvesse komisjoni 28. veebruari 2007. aasta teatist „ELi tegevusjuhend tööjaotuse kohta arengupoliitikas” (KOM(2007)0072); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. veebruari 2007. aasta teatist „ELi tegevusjuhend tööjaotuse kohta arengupoliitikas” (KOM(2007)0072);

| — | võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2008. aasta teatist „Euroopa Liit rahvusvahelise arengupartnerina. Kiirendada edasiminekut aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas” (KOM(2008)0177); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2008. aasta teatist „Euroopa Liit rahvusvahelise arengupartnerina. Kiirendada edasiminekut aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas” (KOM(2008)0177);

| — | võttes arvesse OECD arenguabikomitee 2007. aasta Euroopa Ühenduse vastastikuse eksperdihinnangu peamisi tähelepanekuid ja soovitusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD arenguabikomitee 2007. aasta Euroopa Ühenduse vastastikuse eksperdihinnangu peamisi tähelepanekuid ja soovitusi;

| — | võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu (2008. aasta mai) ja nõukogu (2008. aasta juuni) järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu (2008. aasta mai) ja nõukogu (2008. aasta juuni) järeldusi;

| — | võttes arvesse 2.–4. septembril 2008. aastal Accras peetud abi tulemuslikkust käsitleva kolmanda kõrgetasemelise foorumi tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2.–4. septembril 2008. aastal Accras peetud abi tulemuslikkust käsitleva kolmanda kõrgetasemelise foorumi tulemusi;

| — | võttes arvesse Accra deklaratsiooni, mille võtsid vastu AKV riigipead ja valitsusjuhid 3. oktoobril 2008; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Accra deklaratsiooni, mille võtsid vastu AKV riigipead ja valitsusjuhid 3. oktoobril 2008;

| — | võttes arvesse majandusarengu, rahandus- ja kaubanduskomisjoni raportit (AKV-EL/100.300/08/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu, rahandus- ja kaubanduskomisjoni raportit (AKV-EL/100.300/08/lõplik),

| A. | arvestades, et abi tõhustamise tegevuskavas tuleks välja tuua konkreetsed edusammud vaesuse ja ebavõrdsuse kaotamiseks ning see peaks aitama partnerriikidel saavutada aastatuhande arengueesmärke ja vastata rahvusvaheliselt kokkulepitud inimõigustealastele normidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et abi tõhustamise tegevuskavas tuleks välja tuua konkreetsed edusammud vaesuse ja ebavõrdsuse kaotamiseks ning see peaks aitama partnerriikidel saavutada aastatuhande arengueesmärke ja vastata rahvusvaheliselt kokkulepitud inimõigustealastele normidele;

| B. | arvestades, et Pariisi deklaratsioonis sisalduva omavastutuse määratluse tugeva piiramise tõttu ei tunnustata selgesõnaliselt demokraatliku omavastutuse tähtsust, eriti kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste rolli, ning puudub selge kohustus seoses parlamentide rolliga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Pariisi deklaratsioonis sisalduva omavastutuse määratluse tugeva piiramise tõttu ei tunnustata selgesõnaliselt demokraatliku omavastutuse tähtsust, eriti kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste rolli, ning puudub selge kohustus seoses parlamentide rolliga;

| C. | arvestades, et EL on seoses soolise võrdõiguslikkusega võtnud olulisi kohustusi, mis tuleb täita; arvestades, et soo mõõdet võetakse abi tõhusust käsitleval arutelul arvesse endiselt üksnes piiratud ulatuses; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on seoses soolise võrdõiguslikkusega võtnud olulisi kohustusi, mis tuleb täita; arvestades, et soo mõõdet võetakse abi tõhusust käsitleval arutelul arvesse endiselt üksnes piiratud ulatuses;

| D. | arvestades, et abi mahtude suurendamine ja abi tõhususe parandamine on võrdse tähtsusega ning et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks on vaja saavutada edu nii abi kvantitatiivsete kui ka kvalitatiivsete aspektide puhu, eriti seoses tervishoiu ja sooküsimustega seotud aastatuhande arengueesmärkidega, mille suhtes ei ole tehtud peaaegu mitte mingeid edusamme, kuid mis on kõnealuste kohustuste täitmisel peamised; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et abi mahtude suurendamine ja abi tõhususe parandamine on võrdse tähtsusega ning et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks on vaja saavutada edu nii abi kvantitatiivsete kui ka kvalitatiivsete aspektide puhu, eriti seoses tervishoiu ja sooküsimustega seotud aastatuhande arengueesmärkidega, mille suhtes ei ole tehtud peaaegu mitte mingeid edusamme, kuid mis on kõnealuste kohustuste täitmisel peamised;

| E. | arvestades, et OECD näitajate kohaselt vähenes üldine ELi abi 2007. aastal oluliselt ning et abi summad puhutakse sageli üles, hõlmates võlakergendust ja vahendeid, mis ei jõua partnerriikide elanikeni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et OECD näitajate kohaselt vähenes üldine ELi abi 2007. aastal oluliselt ning et abi summad puhutakse sageli üles, hõlmates võlakergendust ja vahendeid, mis ei jõua partnerriikide elanikeni;

| F. | arvestades, et rahastajad ja partnerriigid peavad pidama kinni kõrgeimatest avatuse ja läbipaistvuse standarditest, eriti kehtib see rahastajate puhul seoses nende abivoogude eelarveprojektidega, mida ei saaks vastasel korral kajastada partnerriikide iga-aastastes eelarveprojektides, mis vähendaks tõsiselt parlamentide suutlikkust kontrollida valitsuse arengupoliitikat ning partnerriikide suutlikkust teha pikaajalisi investeeringuid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahastajad ja partnerriigid peavad pidama kinni kõrgeimatest avatuse ja läbipaistvuse standarditest, eriti kehtib see rahastajate puhul seoses nende abivoogude eelarveprojektidega, mida ei saaks vastasel korral kajastada partnerriikide iga-aastastes eelarveprojektides, mis vähendaks tõsiselt parlamentide suutlikkust kontrollida valitsuse arengupoliitikat ning partnerriikide suutlikkust teha pikaajalisi investeeringuid;

| G. | arvestades, et seotud abi kahjustab tõsiselt abi läbipaistvust ja tõstab Maailmapanga hinnangute kohaselt kaupade ja teenuste hinda kuni 30 %; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seotud abi kahjustab tõsiselt abi läbipaistvust ja tõstab Maailmapanga hinnangute kohaselt kaupade ja teenuste hinda kuni 30 %;

| H. | arvestades, et rahastajad tõrguvad endiselt riiklikke süsteeme kasutamast ning selles suhtes on progress olnud äärmiselt aeglane; arvestades, et see on omavastutuse peamine komponent ning et vastavusse viimine on suutlikkuse arendamise tugevdamisel ja kohalike turgude arendamisel oluline; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahastajad tõrguvad endiselt riiklikke süsteeme kasutamast ning selles suhtes on progress olnud äärmiselt aeglane; arvestades, et see on omavastutuse peamine komponent ning et vastavusse viimine on suutlikkuse arendamise tugevdamisel ja kohalike turgude arendamisel oluline;

| I. | arvestades, et rahvusvaheline abisüsteem on muutumas üha keerulisemaks vertikaalsete struktuuride loomise ning uute era- ja avaliku sektori osalejate ilmumise tõttu, kes töötavad sageli väljaspool olemasolevaid juhiseid ja koostöömehhanisme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvaheline abisüsteem on muutumas üha keerulisemaks vertikaalsete struktuuride loomise ning uute era- ja avaliku sektori osalejate ilmumise tõttu, kes töötavad sageli väljaspool olemasolevaid juhiseid ja koostöömehhanisme;

| J. | arvestades, et eelarvetoetus võib aidata kaasa omavastutusele, institutsioonilise suutlikkuse loomisele ning riigisiseste sidusrühmade aruandekohustuse ja kontrolli parandamisele; arvestades siiski, et selle edu määrab valitsuste suutlikkus kavandada, täita ja arvestada oma avaliku sektori kulutusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eelarvetoetus võib aidata kaasa omavastutusele, institutsioonilise suutlikkuse loomisele ning riigisiseste sidusrühmade aruandekohustuse ja kontrolli parandamisele; arvestades siiski, et selle edu määrab valitsuste suutlikkus kavandada, täita ja arvestada oma avaliku sektori kulutusi;

| K. | arvestades, et partnerriigid seisavad sageli sadade tulemuspõhiste ja poliitiliste tingimuste ees, mis võivad teatavatel juhtudel olla vastuolulised ja kehtestatud eri rahastajate poolt ning võivad luua partnerriikide jaoks ületamatu tõkke, vähendades seega riikide omavastutust ja valitsuste aruandekohustust kodanike ja parlamentide ees; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et partnerriigid seisavad sageli sadade tulemuspõhiste ja poliitiliste tingimuste ees, mis võivad teatavatel juhtudel olla vastuolulised ja kehtestatud eri rahastajate poolt ning võivad luua partnerriikide jaoks ületamatu tõkke, vähendades seega riikide omavastutust ja valitsuste aruandekohustust kodanike ja parlamentide ees;

| L. | arvestades, et tehniline abi võib moodustada abist kuni 50 %, kuid suur osa sellest on jätkuvalt seotud, ülepakutud hinnaga ning ebatõhus kohaliku suutlikkuse ja omavastutuse loomisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tehniline abi võib moodustada abist kuni 50 %, kuid suur osa sellest on jätkuvalt seotud, ülepakutud hinnaga ning ebatõhus kohaliku suutlikkuse ja omavastutuse loomisel;

| M. | arvestades, et üha suurem hulk kõige haavatavamaid ühiskonnakihte muutub endiselt veelgi haavatavamaks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üha suurem hulk kõige haavatavamaid ühiskonnakihte muutub endiselt veelgi haavatavamaks;

| N. | arvestades, et väikesaartest arengumaade ja AKV sisemaariikide majanduslik ja keskkonnaalane haavatavus mitmete kriiside suhtes võib viia tõsiste ebasoodsate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tagajärgede ning vähese majandusliku vastupanuvõimeni ning võib avaldada kahjulikku mõju kõnealuste riikide suutlikkusele jätkata jätkusuutliku arengu eesmärkide täitmist ja viia läbi väga vajalik majandusreform; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et väikesaartest arengumaade ja AKV sisemaariikide majanduslik ja keskkonnaalane haavatavus mitmete kriiside suhtes võib viia tõsiste ebasoodsate sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tagajärgede ning vähese majandusliku vastupanuvõimeni ning võib avaldada kahjulikku mõju kõnealuste riikide suutlikkusele jätkata jätkusuutliku arengu eesmärkide täitmist ja viia läbi väga vajalik majandusreform;

| O. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus on õigustatult teinud suuri jõupingutusi, et teha koostööd kõige vaesemate riikidega; arvestades, et sellega ei ole kaasnenud samalaadsed jõupingutused keskmise sissetulekuga riikide, eriti toiduainete ja kütuste puhasimpordiga väikesaartest arengumaadega koostöö tegemiseks, ning et niisugustel riikidel on oht langeda tagasi madala sissetulekuga riigi staatusesse, kui ei võeta asjakohaseid ja õigeaegseid meetmeid, et aidata neil oma vajadustega tegelda, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus on õigustatult teinud suuri jõupingutusi, et teha koostööd kõige vaesemate riikidega; arvestades, et sellega ei ole kaasnenud samalaadsed jõupingutused keskmise sissetulekuga riikide, eriti toiduainete ja kütuste puhasimpordiga väikesaartest arengumaadega koostöö tegemiseks, ning et niisugustel riikidel on oht langeda tagasi madala sissetulekuga riigi staatusesse, kui ei võeta asjakohaseid ja õigeaegseid meetmeid, et aidata neil oma vajadustega tegelda,

| 1. | tervitab edusamme, mis on tehtud seoses Accra tegevuskavas sisalduvate poliitiliste kohustustega, ning rõhutab kõnealuse tegevuskava ambitsioonika rakendamise vajadust, liikudes kontseptsioonidest ja poliitilistest tõotustest tegelike ja mõõdetavate saavutusteni seoses Pariisi deklaratsiooni põhimõtete rakendamisega; loodab, et EL hakkab tegutsema ettenägelikumalt ning mängima juhtrolli abi tõhususe ülemaailmsel parandamisel; |
| --- | --- |

1.

tervitab edusamme, mis on tehtud seoses Accra tegevuskavas sisalduvate poliitiliste kohustustega, ning rõhutab kõnealuse tegevuskava ambitsioonika rakendamise vajadust, liikudes kontseptsioonidest ja poliitilistest tõotustest tegelike ja mõõdetavate saavutusteni seoses Pariisi deklaratsiooni põhimõtete rakendamisega; loodab, et EL hakkab tegutsema ettenägelikumalt ning mängima juhtrolli abi tõhususe ülemaailmsel parandamisel;

| 2. | kutsub ELi ja AKV riike üles edendama abi tõhustamise tegevuskava raames aktiivselt läbivaadatud Cotonou partnerluslepingus määratletud ühiseid väärtusi ja prioriteete, nagu vaesuse vähendamine, sooline võrdõiguslikkus, jätkusuutlik majandus, sotsiaalne ja keskkonnaalane areng, piirkondlik integratsioon, rahu, julgeoleku ja inimõigusi austava demokraatia edendamine; |
| --- | --- |

2.

kutsub ELi ja AKV riike üles edendama abi tõhustamise tegevuskava raames aktiivselt läbivaadatud Cotonou partnerluslepingus määratletud ühiseid väärtusi ja prioriteete, nagu vaesuse vähendamine, sooline võrdõiguslikkus, jätkusuutlik majandus, sotsiaalne ja keskkonnaalane areng, piirkondlik integratsioon, rahu, julgeoleku ja inimõigusi austava demokraatia edendamine;

| 3. | rõhutab, et demokraatia on jätkusuutliku arengu, rahu ja julgeoleku parim alus; nõuab seega, et ELi-AKV koostöös seataks esikohale demokraatia edendamine, võimaldades läbipaistvat, kaasavat ja vastutavat otsuste tegemist, mis on abi tõhususe parandamise olulisi vahendeid; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et demokraatia on jätkusuutliku arengu, rahu ja julgeoleku parim alus; nõuab seega, et ELi-AKV koostöös seataks esikohale demokraatia edendamine, võimaldades läbipaistvat, kaasavat ja vastutavat otsuste tegemist, mis on abi tõhususe parandamise olulisi vahendeid;

| 4. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid kasutaksid ulatuslikumat sidususe määratlust kui see, mis on sätestatud Accra tegevuskavas, et tagada arengupoliitika suurem sidusus sellistes Euroopa poliitikavaldkondades nagu põllumajandus, kalandus, kaubandus, energia, keskkond, kliimamuutused, julgeolek ja ränne, et hinnata kõnealuste poliitikavaldkondade mõju arengule ja tagada asjakohane reform, selleks et nimetatud poliitikavaldkonnad ei looks mittetariifseid tõkkeid ega kahjustaks aastatuhande arengueesmärkide ja majanduspartnerluslepingute eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid kasutaksid ulatuslikumat sidususe määratlust kui see, mis on sätestatud Accra tegevuskavas, et tagada arengupoliitika suurem sidusus sellistes Euroopa poliitikavaldkondades nagu põllumajandus, kalandus, kaubandus, energia, keskkond, kliimamuutused, julgeolek ja ränne, et hinnata kõnealuste poliitikavaldkondade mõju arengule ja tagada asjakohane reform, selleks et nimetatud poliitikavaldkonnad ei looks mittetariifseid tõkkeid ega kahjustaks aastatuhande arengueesmärkide ja majanduspartnerluslepingute eesmärkide saavutamist;

| 5. | rõhutab, et kuigi Pariisi deklaratsioon on juhtiv dokument abi tõhusust käsitleval arutelul, võivad Cotonou partnerlusleping ja Pariisi deklaratsioon üksteist vastastikku tugevdada, kuna esimene kujutab endast samuti tõhusa arengukoostöö mudelit; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kuigi Pariisi deklaratsioon on juhtiv dokument abi tõhusust käsitleval arutelul, võivad Cotonou partnerlusleping ja Pariisi deklaratsioon üksteist vastastikku tugevdada, kuna esimene kujutab endast samuti tõhusa arengukoostöö mudelit;

Demokraatliku omavastutuse ja aruandekohustuse tagamine

| 6. | rõhutab, et Pariisi deklaratsioonis sisalduvat omavastutuse mõistet tuleks kooskõlas Cotonou partnerluslepinguga laiendada, nii et see hõlmaks demokraatlikku omavastutust (sealhulgas riikide parlamente, kohalikke omavalitsusi, kodanikuühiskondi, sõltumatuid kohtunikke ja meediat), et see võimaldaks suurendada läbipaistvust ja vastastikust aruandekohustust, mis põhineb selgetel ja kontrollitavatel näitajatel, ning tagaks arenguabi eesmärkide täitmise; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et Pariisi deklaratsioonis sisalduvat omavastutuse mõistet tuleks kooskõlas Cotonou partnerluslepinguga laiendada, nii et see hõlmaks demokraatlikku omavastutust (sealhulgas riikide parlamente, kohalikke omavalitsusi, kodanikuühiskondi, sõltumatuid kohtunikke ja meediat), et see võimaldaks suurendada läbipaistvust ja vastastikust aruandekohustust, mis põhineb selgetel ja kontrollitavatel näitajatel, ning tagaks arenguabi eesmärkide täitmise;

| 7. | tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas tunnustatakse parlamentide ja kohalike omavalitsuste tähtsat rolli arenguprotsessis; kutsub rahastajaid ja partnerriikide valitsusi üles tagama, et parlamendid ja kohalikud omavalitsused mängiksid asjakohast rolli abi tõhususe tagamisel, toetades omavastutust, luues tasakaalustatud kontrollisüsteemi eelarve, poliitika ja selle tulemuste kontrollimise abil ning kaasates kodanikud arenguotsuste tegemisse demokraatliku protsessi kaudu; |
| --- | --- |

7.

tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas tunnustatakse parlamentide ja kohalike omavalitsuste tähtsat rolli arenguprotsessis; kutsub rahastajaid ja partnerriikide valitsusi üles tagama, et parlamendid ja kohalikud omavalitsused mängiksid asjakohast rolli abi tõhususe tagamisel, toetades omavastutust, luues tasakaalustatud kontrollisüsteemi eelarve, poliitika ja selle tulemuste kontrollimise abil ning kaasates kodanikud arenguotsuste tegemisse demokraatliku protsessi kaudu;

| 8. | tervitab ka asjaolu, et Accra tegevuskavas tunnustatakse kodanikuühiskonna tähtsat rolli arenguprotsessis; kutsub rahastajaid ja partnerriike üles nägema ette kodanikuühiskonna täieliku ja mõtteka osalemise eelarve ja programmide kavandamises, rakendamises, kontrollimises ja hindamises, ning looma tingimused, mis on vajalikud selleks, et kodanikuühiskond saaks oma rolli täita; |
| --- | --- |

8.

tervitab ka asjaolu, et Accra tegevuskavas tunnustatakse kodanikuühiskonna tähtsat rolli arenguprotsessis; kutsub rahastajaid ja partnerriike üles nägema ette kodanikuühiskonna täieliku ja mõtteka osalemise eelarve ja programmide kavandamises, rakendamises, kontrollimises ja hindamises, ning looma tingimused, mis on vajalikud selleks, et kodanikuühiskond saaks oma rolli täita;

| 9. | Kutsub rahastajaid ja partnerriike üles võtma arvesse vaesuse ebaproportsionaalset mõju naistele ning tagama, et sooline võrdõiguslikkus, naiste mõjuvõimu suurendamine ja naiste õigused lisataks täielikult riiklikesse arenguprotsessidesse; avaldab kahetsust, et Accra tegevuskavas ei tooda välja soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise mehhanisme ning et kõnealune tegevuskava ei hõlma selleks mõeldud edunäitajaid; |
| --- | --- |

9.

Kutsub rahastajaid ja partnerriike üles võtma arvesse vaesuse ebaproportsionaalset mõju naistele ning tagama, et sooline võrdõiguslikkus, naiste mõjuvõimu suurendamine ja naiste õigused lisataks täielikult riiklikesse arenguprotsessidesse; avaldab kahetsust, et Accra tegevuskavas ei tooda välja soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise mehhanisme ning et kõnealune tegevuskava ei hõlma selleks mõeldud edunäitajaid;

| 10. | avaldab kahetsust, et Accra tegevuskavas ei väljendata Pariisi deklaratsioonis sisalduvat kohustust kaasata parlamendid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused praktiliste meetmete teostamisse; loodab, et EL austab partnerriikide juhtimisvõimet ja aitab tugevdada nende suutlikkust seda kasutada, ning nõuab tungivalt, et EL ja partnerriigid töötaksid välja praktilised tegevuskavad, selleks et tagada demokraatlik omavastutus ja leppida kokku edunäitajates; |
| --- | --- |

10.

avaldab kahetsust, et Accra tegevuskavas ei väljendata Pariisi deklaratsioonis sisalduvat kohustust kaasata parlamendid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud omavalitsused praktiliste meetmete teostamisse; loodab, et EL austab partnerriikide juhtimisvõimet ja aitab tugevdada nende suutlikkust seda kasutada, ning nõuab tungivalt, et EL ja partnerriigid töötaksid välja praktilised tegevuskavad, selleks et tagada demokraatlik omavastutus ja leppida kokku edunäitajates;

Abi tõhususe suurendamine

| 11. | tervitab nõukogu järeldusi, milles kinnitatakse taas kohustust saavutada kollektiivse ametliku arenguabi 0,56 % eesmärk aastaks 2010 ning 0,7 % eesmärk aastaks 2015; kutsub üles võtma uusi kohustusi seoses ambitsioonikate mitmeaastaste kavadega, et olla suuteline mõõtma abieelarve järkjärgulist kasvu; |
| --- | --- |

11.

tervitab nõukogu järeldusi, milles kinnitatakse taas kohustust saavutada kollektiivse ametliku arenguabi 0,56 % eesmärk aastaks 2010 ning 0,7 % eesmärk aastaks 2015; kutsub üles võtma uusi kohustusi seoses ambitsioonikate mitmeaastaste kavadega, et olla suuteline mõõtma abieelarve järkjärgulist kasvu;

| 12. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et ei toimuks mingit ametliku arenguabi määratluste laiendamist selleks, et lisada neisse abiga mitteseotud küsimused, nagu sõjalised kulutused; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles eraldama võlakergendusega seotud kulud muudest ametliku arenguabi aruannetest ning mitte lisama Euroopas tudengitele ja pagulastele kulutatud raha arenguabi kogukulude arvutustesse; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et ei toimuks mingit ametliku arenguabi määratluste laiendamist selleks, et lisada neisse abiga mitteseotud küsimused, nagu sõjalised kulutused; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles eraldama võlakergendusega seotud kulud muudest ametliku arenguabi aruannetest ning mitte lisama Euroopas tudengitele ja pagulastele kulutatud raha arenguabi kogukulude arvutustesse;

| 13. | nõuab, et rahastajad eraldaksid abi läbipaistvalt ja vastutustundlikult ning et abivoogude prognoositavus, abi kavandamine ja väljamaksmine suureneksid oluliselt, eriti tänu usaldusväärsete mitmeaastaste kavade koostamisele ja aasta kaupa prognoositavuse tagamisele; tervitab Accra tegevuskava jätkuva programmitöö algatust, mis tagab keskmise tähtajaga prognoositavuse; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et rahastajad eraldaksid abi läbipaistvalt ja vastutustundlikult ning et abivoogude prognoositavus, abi kavandamine ja väljamaksmine suureneksid oluliselt, eriti tänu usaldusväärsete mitmeaastaste kavade koostamisele ja aasta kaupa prognoositavuse tagamisele; tervitab Accra tegevuskava jätkuva programmitöö algatust, mis tagab keskmise tähtajaga prognoositavuse;

Jätkusuutlik majanduskasv jätkusuutliku arengu nimel

| 14. | rõhutab, et üks abi tõhususe näitajaid on see, mil määral aitab see luua tugevat majandust, mis kaitseb keskkonda ja kus ei jäeta kedagi ilma põhilistest sotsiaalteenustest; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et üks abi tõhususe näitajaid on see, mil määral aitab see luua tugevat majandust, mis kaitseb keskkonda ja kus ei jäeta kedagi ilma põhilistest sotsiaalteenustest;

| 15. | kutsub üles arengukoostööle, et käsitleda paremini majanduskasvu tõkkeid, nagu otseste välisinvesteeringute puudumine, kapitali väljavool ja suured haldustakistused väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

15.

kutsub üles arengukoostööle, et käsitleda paremini majanduskasvu tõkkeid, nagu otseste välisinvesteeringute puudumine, kapitali väljavool ja suured haldustakistused väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks;

| 16. | kutsub sellega seoses üles arengupoliitika puhul edendama oskusteabe edastamist, konkurentsi ja tugevat makromajanduspoliitikat ning minimeerima ettevõtete halduskoormust, pidades kinni omandiõigustest või neid kehtestades ning võideldes korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

16.

kutsub sellega seoses üles arengupoliitika puhul edendama oskusteabe edastamist, konkurentsi ja tugevat makromajanduspoliitikat ning minimeerima ettevõtete halduskoormust, pidades kinni omandiõigustest või neid kehtestades ning võideldes korruptsiooni vastu;

| 17. | rõhutab, et õiglane kaubandus võib olla jätkusuutliku majandusarengu juhtimise kõige tõhusamaid vahendeid, mida toetatakse asjakohaste kaasmeetmetega, et käsitleda kohandamisega seotud kulusid ja rahastada sotsiaalset kindlustunnet ja mõjuvõimu suurendamise programme, kuid seda on vaja täiendada ümberjaotus- ja sotsiaalpoliitikaga, tagamaks kasumi võrdne jaotamine; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et õiglane kaubandus võib olla jätkusuutliku majandusarengu juhtimise kõige tõhusamaid vahendeid, mida toetatakse asjakohaste kaasmeetmetega, et käsitleda kohandamisega seotud kulusid ja rahastada sotsiaalset kindlustunnet ja mõjuvõimu suurendamise programme, kuid seda on vaja täiendada ümberjaotus- ja sotsiaalpoliitikaga, tagamaks kasumi võrdne jaotamine;

| 18. | avaldab kahetsust, et seoses riiklike süsteemide kasutamisega on saavutatud vähe edu (üksnes väike osa ametlikust arenguabist eraldatakse riiklike eelarvesüsteemide kaudu, kuigi rahastajad lubasid, et 2010. aastaks on kõnealune näitaja 50 %) ning et isegi nõuetekohaselt toimivate riiklike süsteemidega riikides ei taha rahastajad kõnealuseid süsteeme kasutada; nõuab tungivalt, et doonorriigid kiirendaksid oma abi sidumist riiklike süsteemidega võimalikult suures ulatuses, et tugevdata valitsussüsteeme ning suurendada üldiseks ja valdkondlikuks eelarvetoetuseks kasutatava abi osa, juhul kui eksisteerib hea majanduse ja poliitika juhtimine, mis tagab täieliku eelarve läbipaistvuse ja aruandekohustuse; rõhutab, et eelarvetoetust ei tohiks mingil tingimusel anda, kui on tegemist ulatusliku korruptsiooniga; |
| --- | --- |

18.

avaldab kahetsust, et seoses riiklike süsteemide kasutamisega on saavutatud vähe edu (üksnes väike osa ametlikust arenguabist eraldatakse riiklike eelarvesüsteemide kaudu, kuigi rahastajad lubasid, et 2010. aastaks on kõnealune näitaja 50 %) ning et isegi nõuetekohaselt toimivate riiklike süsteemidega riikides ei taha rahastajad kõnealuseid süsteeme kasutada; nõuab tungivalt, et doonorriigid kiirendaksid oma abi sidumist riiklike süsteemidega võimalikult suures ulatuses, et tugevdata valitsussüsteeme ning suurendada üldiseks ja valdkondlikuks eelarvetoetuseks kasutatava abi osa, juhul kui eksisteerib hea majanduse ja poliitika juhtimine, mis tagab täieliku eelarve läbipaistvuse ja aruandekohustuse; rõhutab, et eelarvetoetust ei tohiks mingil tingimusel anda, kui on tegemist ulatusliku korruptsiooniga;

| 19. | tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas viidatakse lisaks kahepoolsetele rahastajatele ka mitmetele teistele arengus osalejatele; rõhutab, et üks suuri väljakutseid enne 2011. aastat on Pariisi deklaratsiooni põhimõtete laiendamine, selleks et hõlmata vertikaalsed vahendid ja uued rahastajad, nii et tagatakse doonoritevaheline tegelik koostöö ja kooskõla partnerriikidega; |
| --- | --- |

19.

tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas viidatakse lisaks kahepoolsetele rahastajatele ka mitmetele teistele arengus osalejatele; rõhutab, et üks suuri väljakutseid enne 2011. aastat on Pariisi deklaratsiooni põhimõtete laiendamine, selleks et hõlmata vertikaalsed vahendid ja uued rahastajad, nii et tagatakse doonoritevaheline tegelik koostöö ja kooskõla partnerriikidega;

| 20. | kutsub partnerriikide valitsusi üles tuginema eelarvetoetuse puhul usaldatavale riiklikule vaesuse vähendamise kavale, millega tugevdatakse siseriiklikku vastutust, finantshaldust ja kontrolli riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste osalejate süstemaatilise ja pühendunud strateegilise osaluse abil, mis on praegu äärmiselt piiratud; |
| --- | --- |

20.

kutsub partnerriikide valitsusi üles tuginema eelarvetoetuse puhul usaldatavale riiklikule vaesuse vähendamise kavale, millega tugevdatakse siseriiklikku vastutust, finantshaldust ja kontrolli riikide parlamentide, kohalike omavalitsuste ja valitsusväliste osalejate süstemaatilise ja pühendunud strateegilise osaluse abil, mis on praegu äärmiselt piiratud;

| 21. | tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust tagada pikaajalises perspektiivis prognoositavam eelarvetoetuse vorm, kasutades edukatele riikidele suunatud aastatuhande arengueesmärkide lepinguid, kuid rõhutab, et see nõuab partnerriikide tugevat pühendumist aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ning et on vaja tugevalt tulemustele keskendatud pidevat kontrolli; |
| --- | --- |

21.

tervitab Euroopa Komisjoni kavatsust tagada pikaajalises perspektiivis prognoositavam eelarvetoetuse vorm, kasutades edukatele riikidele suunatud aastatuhande arengueesmärkide lepinguid, kuid rõhutab, et see nõuab partnerriikide tugevat pühendumist aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ning et on vaja tugevalt tulemustele keskendatud pidevat kontrolli;

| 22. | tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas mainitakse, et OECD arenguabikomitee rahastajad laiendavad arenguabikomitee 2001. aasta sidumata abi käsitleva soovituse ulatust vähim arenenud riikide hulka mittekuuluvatele suurtes võlgades vaestele riikidele; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid võtaksid tegeliku kohustuse muuta kogu AKV riikidele mõeldud abi 2010. aastaks mitteseotuks, kaasa arvatud tehniline abi, mis peab kajastama riiklikke prioriteete ja eripärasid, riigihankeid, toiduabi ning toiduabi transporti ja ladustamist; |
| --- | --- |

22.

tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas mainitakse, et OECD arenguabikomitee rahastajad laiendavad arenguabikomitee 2001. aasta sidumata abi käsitleva soovituse ulatust vähim arenenud riikide hulka mittekuuluvatele suurtes võlgades vaestele riikidele; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid võtaksid tegeliku kohustuse muuta kogu AKV riikidele mõeldud abi 2010. aastaks mitteseotuks, kaasa arvatud tehniline abi, mis peab kajastama riiklikke prioriteete ja eripärasid, riigihankeid, toiduabi ning toiduabi transporti ja ladustamist;

| 23. | kutsub Euroopa Komisjoni üles kohaldama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist eelarveprotsessis, sidudes muutuvate osade väljamaksmise sugude lõikes rühmitatud näitajate paranemisega; kutsub partnerriike üles lisama soolise võrdõiguslikkuse aspekti kõikidesse eelarvemenetluse tasanditesse ning stimuleerima ulatuslikumat dialoogi naisorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

23.

kutsub Euroopa Komisjoni üles kohaldama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist eelarveprotsessis, sidudes muutuvate osade väljamaksmise sugude lõikes rühmitatud näitajate paranemisega; kutsub partnerriike üles lisama soolise võrdõiguslikkuse aspekti kõikidesse eelarvemenetluse tasanditesse ning stimuleerima ulatuslikumat dialoogi naisorganisatsioonidega;

| 24. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles minema kaugemale Accra tegevuskavast ning vähendama oluliselt tingimuste arvu ja arvama etapiviisiliselt välja majanduspoliitika tingimuslikkuse, kasutades selle asemel vastastikku sõlmitud lepinguid, mis kajastavad ühist arusaama peamistest prioriteetidest, mis seovad väljamaksed tulemuslikkuse ja poliitiliste tulemustega, keskendudes eelkõige aastatuhande arengueesmärkidele, ning looma selleks tegeliku ajakava; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kasutama oma mõju, et veenda Maailmapanka ja Rahvusvahelist Valuutafondi liikuma sama ülemineku suunas, eriti ajal, mil enamiku AKV riikide puhul on oht, et maailma majandust mõjutavad arvukad kriisid avaldavad neile ebasoodsat mõju; |
| --- | --- |

24.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles minema kaugemale Accra tegevuskavast ning vähendama oluliselt tingimuste arvu ja arvama etapiviisiliselt välja majanduspoliitika tingimuslikkuse, kasutades selle asemel vastastikku sõlmitud lepinguid, mis kajastavad ühist arusaama peamistest prioriteetidest, mis seovad väljamaksed tulemuslikkuse ja poliitiliste tulemustega, keskendudes eelkõige aastatuhande arengueesmärkidele, ning looma selleks tegeliku ajakava; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kasutama oma mõju, et veenda Maailmapanka ja Rahvusvahelist Valuutafondi liikuma sama ülemineku suunas, eriti ajal, mil enamiku AKV riikide puhul on oht, et maailma majandust mõjutavad arvukad kriisid avaldavad neile ebasoodsat mõju;

Tööjaotus ja rahastajate koordineerimine

| 25. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama märkimisväärselt oma jõupingutusi, et suurendada rahastajate koordineerimist ja parandada tööjaotust, sidudes mitme- ja kahepoolse abi riiklike protsesside, demokraatliku omavastutuse, aruandekohustuse, ühtlustamise, ühise analüüsi, programmitöö ja kättetoimetamisega, ning vähendada oluliselt programmi rakendamise üksuste arvu; märgib Accra tegevuskava algatust alustada 2009. aasta juuniks dialoogi riigiti toimuva rahvusvahelise tööjaotuse üle; |
| --- | --- |

25.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama märkimisväärselt oma jõupingutusi, et suurendada rahastajate koordineerimist ja parandada tööjaotust, sidudes mitme- ja kahepoolse abi riiklike protsesside, demokraatliku omavastutuse, aruandekohustuse, ühtlustamise, ühise analüüsi, programmitöö ja kättetoimetamisega, ning vähendada oluliselt programmi rakendamise üksuste arvu; märgib Accra tegevuskava algatust alustada 2009. aasta juuniks dialoogi riigiti toimuva rahvusvahelise tööjaotuse üle;

| 26. | loodab, et 2008. aasta rahastajate atlas aitab teavitada ja mõjutada ambitsioonikamat rahastajate koordineerimist ning eelkõige lahendada nn lemmik- ja orbriikide probleemi ning peamistes sektorites, nagu tervishoid, energia, haridus, sotsiaalne ühtekuuluvus, sooline võrdõiguslikkus ja põllumajandus, ilmnenud hooletust; tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas on samuti sätestatud, et rahastajad töötavad selle nimel, et käsitleda ebapiisavat abi saavate riikide probleemi ning tagada, et uus tööjaotuse kord ei viiks väiksema abi andmiseni üksikutele arenguriikidele; |
| --- | --- |

26.

loodab, et 2008. aasta rahastajate atlas aitab teavitada ja mõjutada ambitsioonikamat rahastajate koordineerimist ning eelkõige lahendada nn lemmik- ja orbriikide probleemi ning peamistes sektorites, nagu tervishoid, energia, haridus, sotsiaalne ühtekuuluvus, sooline võrdõiguslikkus ja põllumajandus, ilmnenud hooletust; tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas on samuti sätestatud, et rahastajad töötavad selle nimel, et käsitleda ebapiisavat abi saavate riikide probleemi ning tagada, et uus tööjaotuse kord ei viiks väiksema abi andmiseni üksikutele arenguriikidele;

| 27. | kutsub üles looma suutlikkust kõikides ministeeriumides, et säilitada tervishoiu, hariduse ja soolise võrdõiguslikkuse tõhusus eelarvetoetuse kulutamise abil, kuna riikide omavastutust piirab liiga sageli rahandusministeerium; |
| --- | --- |

27.

kutsub üles looma suutlikkust kõikides ministeeriumides, et säilitada tervishoiu, hariduse ja soolise võrdõiguslikkuse tõhusus eelarvetoetuse kulutamise abil, kuna riikide omavastutust piirab liiga sageli rahandusministeerium;

| 28. | tunnistab suurema jätkusuutliku abi andmise vajadust ebakindlatele riikidele ja madalama sissetulekuga konfliktijärgsetele riikidele; tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas nõutakse rahastajatelt ja partnerriikidelt tungivalt, et nad kohandaksid Pariisi deklaratsiooni OECD arenguabikomitee põhimõtetega hea rahvusvahelise osaluse kohta ebakindlates riikides ja konfliktiolukordades, kuid rõhutab vajadust luua tugev kodanikuühiskond nii ebakindlates kui ka kergesti haavatavates riikides; |
| --- | --- |

28.

tunnistab suurema jätkusuutliku abi andmise vajadust ebakindlatele riikidele ja madalama sissetulekuga konfliktijärgsetele riikidele; tervitab asjaolu, et Accra tegevuskavas nõutakse rahastajatelt ja partnerriikidelt tungivalt, et nad kohandaksid Pariisi deklaratsiooni OECD arenguabikomitee põhimõtetega hea rahvusvahelise osaluse kohta ebakindlates riikides ja konfliktiolukordades, kuid rõhutab vajadust luua tugev kodanikuühiskond nii ebakindlates kui ka kergesti haavatavates riikides;

| 29. | on siiski seisukohal, et on vaja suuremaid ja paremini suunatud jõupingutusi, et suurendada toetust keskmise sissetulekuga AKV riikidele, ning kutsub üles süstemaatilist ja prognoositavat abi andmist käsitleva kokkuleppe peatseks vastuvõtmiseks ja rakendamiseks, mille abil käsitletaks tõhusalt kõnealuste riikide konkreetseid vajadusi, selleks et võimaldada neil jätkata liikumist jätkusuutliku arengu teel; |
| --- | --- |

29.

on siiski seisukohal, et on vaja suuremaid ja paremini suunatud jõupingutusi, et suurendada toetust keskmise sissetulekuga AKV riikidele, ning kutsub üles süstemaatilist ja prognoositavat abi andmist käsitleva kokkuleppe peatseks vastuvõtmiseks ja rakendamiseks, mille abil käsitletaks tõhusalt kõnealuste riikide konkreetseid vajadusi, selleks et võimaldada neil jätkata liikumist jätkusuutliku arengu teel;

| 30. | tervitab asjaolu, et rahastajate kogukond on võtnud kohustuseks kiirendada jõupingutusi, et teha koostööd kõige vaesemate riikidega, ning et Aafrika osa programmikohases abis on suurenemas tänu kohustusele kahekordistada Aafrika jaoks aastaks 2010 ettenähtud ametlikku arenguabi, eriti nüüd, kui kütuse- ja toiduhinnad tõusevad ning ülemaailmsed kliimamuutused avaldavad mõju, mis võib muuta tühiseks kõik juba tehtud jõupingutused; |
| --- | --- |

30.

tervitab asjaolu, et rahastajate kogukond on võtnud kohustuseks kiirendada jõupingutusi, et teha koostööd kõige vaesemate riikidega, ning et Aafrika osa programmikohases abis on suurenemas tänu kohustusele kahekordistada Aafrika jaoks aastaks 2010 ettenähtud ametlikku arenguabi, eriti nüüd, kui kütuse- ja toiduhinnad tõusevad ning ülemaailmsed kliimamuutused avaldavad mõju, mis võib muuta tühiseks kõik juba tehtud jõupingutused;

| 31. | kiidab heaks Commonwealth'i sekretariaadi ning Malta ülikooli saarte ja väikeriikide instituudi tehtud töö haavatavuse ja vastupanuvõime näitajate arendamisel ning loodab, et EL võtab juhtrolli näitajate rakendamises ning väikesaartest arenguriikide ja sisemaa arenguriikide jaoks süstemaatilise abi uue raamistiku kavandamises; teeb ettepaneku, et eelkõige väikeriigid peaksid samaaegselt keskmise tähtajaga arengustrateegia ettevalmistamisega kavandama haavatavuse ja vastupanuvõime profiili; |
| --- | --- |

31.

kiidab heaks Commonwealth'i sekretariaadi ning Malta ülikooli saarte ja väikeriikide instituudi tehtud töö haavatavuse ja vastupanuvõime näitajate arendamisel ning loodab, et EL võtab juhtrolli näitajate rakendamises ning väikesaartest arenguriikide ja sisemaa arenguriikide jaoks süstemaatilise abi uue raamistiku kavandamises; teeb ettepaneku, et eelkõige väikeriigid peaksid samaaegselt keskmise tähtajaga arengustrateegia ettevalmistamisega kavandama haavatavuse ja vastupanuvõime profiili;

| 32. | kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike võtma Doha konverentsil tugeva ühise ELi kohustuse seoses nii arenguabi kvantiteedi kui ka kvaliteediga, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid jätkusuutliku lähenemisviisi ja selgete tegevuskavade abil, mis käsitlevad nende ametliku arenguabi kohustuste täitmist nii individuaalselt kui ka kollektiivselt ning hoolimata praegusest finantskriisist; |
| --- | --- |

32.

kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike võtma Doha konverentsil tugeva ühise ELi kohustuse seoses nii arenguabi kvantiteedi kui ka kvaliteediga, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid jätkusuutliku lähenemisviisi ja selgete tegevuskavade abil, mis käsitlevad nende ametliku arenguabi kohustuste täitmist nii individuaalselt kui ka kollektiivselt ning hoolimata praegusest finantskriisist;

| 33. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, üleaafrikalisele parlamendile, riikide parlamentidele ja piirkondlikele parlamentidele, AKV piirkondlikele organisatsioonidele ja OECD arenguabikomiteele. |
| --- | --- |

33.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule, üleaafrikalisele parlamendile, riikide parlamentidele ja piirkondlikele parlamentidele, AKV piirkondlikele organisatsioonidele ja OECD arenguabikomiteele.

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea).

RESOLUTSIOON (1)

laste töö sotsiaalsete tagajärgede ja laste töö vastu võitlemise strateegiate kohta

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea); |
| --- | --- |

—

tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti vastu 20. novembril 1989. aastal (2) ja mis jõustus 1990. aastal, eriti selle artikleid 28 ja 32; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti vastu 20. novembril 1989. aastal (2) ja mis jõustus 1990. aastal, eriti selle artikleid 28 ja 32;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni 138, mis käsitleb vanuse alammäära tööle lubamisel (1973) (3), ja lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsiooni nr 182 (1999) (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni 138, mis käsitleb vanuse alammäära tööle lubamisel (1973) (3), ja lapsele sobimatu töö ja muu talle sobimatu tegevuse viivitamatu keelustamise konventsiooni nr 182 (1999) (4);

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177–181; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177–181;

| — | võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut, mis sõlmiti 23. juunil 2000 Cotonous ja vaadati läbi 25. juunil 2005 Luxembourgis (edaspidi „Cotonou leping”), eriti selle artikleid 26 ja 50; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut, mis sõlmiti 23. juunil 2000 Cotonous ja vaadati läbi 25. juunil 2005 Luxembourgis (edaspidi „Cotonou leping”), eriti selle artikleid 26 ja 50;

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 20. detsembri 2005. aasta Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitlevat ühisavaldust „Euroopa konsensus”, eriti selle artikleid 12, 97, 101 ja 103 (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni 20. detsembri 2005. aasta Euroopa Liidu arengupoliitikat käsitlevat ühisavaldust „Euroopa konsensus”, eriti selle artikleid 12, 97, 101 ja 103 (5);

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse loodud ühised kriteeriumid vaesuse kaotamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles sätestatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse loodud ühised kriteeriumid vaesuse kaotamiseks;

| — | võttes arvesse tegevusraamistikku „Haridus kõigile: meie ühiste kohustuste saavutamine”, mille maailma haridusfoorum võttis vastu Senegalis Dakaris 2000. aastal (Dakari tippkohtumine) (6); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tegevusraamistikku „Haridus kõigile: meie ühiste kohustuste saavutamine”, mille maailma haridusfoorum võttis vastu Senegalis Dakaris 2000. aastal (Dakari tippkohtumine) (6);

| — | võttes arvesse Brüsseli deklaratsiooni säästvale arengule suunatud hariduse kohta AKV riikides ning selle tegevusraamistikku, mille AKV haridusministrid võtsid vastu 2006. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsseli deklaratsiooni säästvale arengule suunatud hariduse kohta AKV riikides ning selle tegevusraamistikku, mille AKV haridusministrid võtsid vastu 2006. aastal;

| — | võttes arvesse 2003. aasta ELi Lucca deklaratsiooni (Itaalia); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aasta ELi Lucca deklaratsiooni (Itaalia);

| — | võttes arvesse ILO rahvusvahelist programmi laste töö kasutamise lõpetamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO rahvusvahelist programmi laste töö kasutamise lõpetamise kohta;

| — | võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (7); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (7);

| — | võttes arvesse programmi „Haridus kõigile” ülemaailmset seirearuannet 2008 „Haridus kõigile aastaks 2015: kuidas seda saavutada?” (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse programmi „Haridus kõigile” ülemaailmset seirearuannet 2008 „Haridus kõigile aastaks 2015: kuidas seda saavutada?” (8),

| — | võttes arvesse oma resolutsiooni lapse õiguste ja eriti lapssõdurite kohta, mis võeti vastu 15. oktoobril 2003 (9); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsiooni lapse õiguste ja eriti lapssõdurite kohta, mis võeti vastu 15. oktoobril 2003 (9);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades (10); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni laste, eriti laste töö ärakasutamise kohta arengumaades (10);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta: majanduskasvu ja tööhõivepartnerluse rakendamine (11); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta: majanduskasvu ja tööhõivepartnerluse rakendamine (11);

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/100.247/08/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/100.247/08/lõplik),

| A. | arvestades, et laste töö juured ulatuvad rahva vaesusesse ja arengumaade paljude kogukondade kultuuri ja traditsioonidesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et laste töö juured ulatuvad rahva vaesusesse ja arengumaade paljude kogukondade kultuuri ja traditsioonidesse;

| B. | arvestades, et laste töö viib täiskasvanute palkade langemiseni ning seetõttu aitab vaesustsüklile kaasa, sundides täiskasvanuid konkureerima laste odava tööjõuga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et laste töö viib täiskasvanute palkade langemiseni ning seetõttu aitab vaesustsüklile kaasa, sundides täiskasvanuid konkureerima laste odava tööjõuga;

| C. | arvestades, et laste töö nõuab suurt pingutust ning seda tuleb sageli teha rasketes tingimustes, 12–14 tundi päevas, ja sageli tuleb see vähene, mis palgana teenitakse, anda tagasi tööandjale eluruumi ja toidu eest või trahviks saavutamata kvootide eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et laste töö nõuab suurt pingutust ning seda tuleb sageli teha rasketes tingimustes, 12–14 tundi päevas, ja sageli tuleb see vähene, mis palgana teenitakse, anda tagasi tööandjale eluruumi ja toidu eest või trahviks saavutamata kvootide eest;

| D. | arvestades, et ILO andmete kohaselt töötab ligi 165 miljonit last vanuses 5–14 aastat; arvestades, et laste töö halvimad vormid ja laste õiguste rikkumine, kaasa arvatud laste orjus (koduteenijad), laste müümine ja lastekaubandus, laste prostitutsioon, laste värbamine relvakonflikti ja muud töövormid kahjustavad laste stabiilset füüsilist arengut ja vaimset tervist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ILO andmete kohaselt töötab ligi 165 miljonit last vanuses 5–14 aastat; arvestades, et laste töö halvimad vormid ja laste õiguste rikkumine, kaasa arvatud laste orjus (koduteenijad), laste müümine ja lastekaubandus, laste prostitutsioon, laste värbamine relvakonflikti ja muud töövormid kahjustavad laste stabiilset füüsilist arengut ja vaimset tervist;

| E. | arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata laste töö halvimatele vormidele ning nende vastu tuleb kiiresti võtta meetmeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata laste töö halvimatele vormidele ning nende vastu tuleb kiiresti võtta meetmeid;

| F. | arvestades, et teatavad laste ja noorte rühmad, eriti rahvus- ja muudesse vähemustesse kuuluvad lapsed, lapsrändajad, ümberasustatud lapsed ja lapspõgenikud, relvakonfliktidest mõjutatud lapsed, lapssõdurid, orvud ja vanemliku hooleta lapsed, HI-viirusest/AIDSist mõjutatud lapsed ning puuetega lapsed, on eriti suures ohus; arvestades, et tüdrukuid varitseb lisaks ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise oht; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teatavad laste ja noorte rühmad, eriti rahvus- ja muudesse vähemustesse kuuluvad lapsed, lapsrändajad, ümberasustatud lapsed ja lapspõgenikud, relvakonfliktidest mõjutatud lapsed, lapssõdurid, orvud ja vanemliku hooleta lapsed, HI-viirusest/AIDSist mõjutatud lapsed ning puuetega lapsed, on eriti suures ohus; arvestades, et tüdrukuid varitseb lisaks ärakasutamise ja seksuaalse kuritarvitamise oht;

| G. | arvestades, et laste töö on üks kõige silmatorkavamaid näitajaid, mis aitab ära tunda haavatavad lapsed ning sellest tulenevalt osutada puudustele mitmetes aastatuhande arengueesmärkides, nagu vaesuse kaotamine, haridus kõigile, sooline võrdõiguslikkus, HI-viiruse/AIDSi vastu võitlemine ja arenguküsimustega tegelemiseks mõeldud ülemaailmse partnerluse loomine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et laste töö on üks kõige silmatorkavamaid näitajaid, mis aitab ära tunda haavatavad lapsed ning sellest tulenevalt osutada puudustele mitmetes aastatuhande arengueesmärkides, nagu vaesuse kaotamine, haridus kõigile, sooline võrdõiguslikkus, HI-viiruse/AIDSi vastu võitlemine ja arenguküsimustega tegelemiseks mõeldud ülemaailmse partnerluse loomine;

| H. | arvestades, et laste ärieesmärgil ärakasutamine on nende inimõiguste jäme rikkumine ja vastuolus sotsiaalse õigluse põhimõtetega; arvestades, et lapse õiguste konventsiooni ratifitseerimisel tunnustavad osalisriigid laste inimõigusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et laste ärieesmärgil ärakasutamine on nende inimõiguste jäme rikkumine ja vastuolus sotsiaalse õigluse põhimõtetega; arvestades, et lapse õiguste konventsiooni ratifitseerimisel tunnustavad osalisriigid laste inimõigusi;

| I. | arvestades, et kõigile lastele kvaliteetse alghariduse tagamise saavutamine on võti, mis võimaldab lastel omandada kriitilise tähtsusega oskused ja teadmised, mis aitavad neil pääseda vaesusest, mõjutada oma ühiskonna arengut ning teha elus sõltumatuid ja teadlikke valikuid, aidates sellega samuti kaasa oma kodumaa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõigile lastele kvaliteetse alghariduse tagamise saavutamine on võti, mis võimaldab lastel omandada kriitilise tähtsusega oskused ja teadmised, mis aitavad neil pääseda vaesusest, mõjutada oma ühiskonna arengut ning teha elus sõltumatuid ja teadlikke valikuid, aidates sellega samuti kaasa oma kodumaa sotsiaalsele ja majanduslikule arengule;

| J. | arvestades, et tegelik juurdepääs kvaliteetsele haridusele tähendab selliste koolide olemasolu, mis on lapsesõbralikud, vastavad võrdselt mõlema soo vajadustele ning on varustatud tervisliku joogivee ja sanitaarrajatistega, kuna madala tasemega haridus võib lapsi koolist eemale peletada ning asetada nad ärakasutamise ohtu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tegelik juurdepääs kvaliteetsele haridusele tähendab selliste koolide olemasolu, mis on lapsesõbralikud, vastavad võrdselt mõlema soo vajadustele ning on varustatud tervisliku joogivee ja sanitaarrajatistega, kuna madala tasemega haridus võib lapsi koolist eemale peletada ning asetada nad ärakasutamise ohtu;

| K. | arvestades, et laste töö mitmesuguste vormide mõjude hulka kuulub madal alg- ja keskhariduse omandamises osalemise tase (eriti tüdrukute puhul), koolist väljalangevuse, kirjaoskamatuse ja läbikukkumise kõrge tase, laste füüsilise arengu peetus, teismeliste raseduste suur arv, narkootikumide kuritarvitamine laste hulgas ning suur töötus täiskasvanute hulgas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et laste töö mitmesuguste vormide mõjude hulka kuulub madal alg- ja keskhariduse omandamises osalemise tase (eriti tüdrukute puhul), koolist väljalangevuse, kirjaoskamatuse ja läbikukkumise kõrge tase, laste füüsilise arengu peetus, teismeliste raseduste suur arv, narkootikumide kuritarvitamine laste hulgas ning suur töötus täiskasvanute hulgas;

| L. | arvestades, et enamik riike on kehtestanud õigusaktid ja poliitikad, mille eesmärk on laste heaolu ja huvide kaitsmine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et enamik riike on kehtestanud õigusaktid ja poliitikad, mille eesmärk on laste heaolu ja huvide kaitsmine;

| M. | arvestades, et valitsused, tööandjad, töötajad ja nende organisatsioonid ning ühiskond tervikuna kannavad ühist vastutust laste töö järkjärgulise lõpetamise suunas tegutsemise eest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et valitsused, tööandjad, töötajad ja nende organisatsioonid ning ühiskond tervikuna kannavad ühist vastutust laste töö järkjärgulise lõpetamise suunas tegutsemise eest;

| N. | arvestades, et tihti võetakse lapsi tööle väljaspool seaduslikult asutatud ja vastavate õigusaktide kohaselt juhitavaid ettevõtteid ning see toimub eelkõige mitteametlikes sektorites ja põllumajandussektoris, eraviisiliselt kodumajapidamises või perekonna töös, mida isegi ei peeta sotsiaalset tähtsust omavaks töötamiseks, ning mõnel juhul ebaseaduslikus tegevuses; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tihti võetakse lapsi tööle väljaspool seaduslikult asutatud ja vastavate õigusaktide kohaselt juhitavaid ettevõtteid ning see toimub eelkõige mitteametlikes sektorites ja põllumajandussektoris, eraviisiliselt kodumajapidamises või perekonna töös, mida isegi ei peeta sotsiaalset tähtsust omavaks töötamiseks, ning mõnel juhul ebaseaduslikus tegevuses;

| O. | arvestades, et paljudel juhtudel kasutavad AKV riikides lapsi ära Euroopa ettevõtted, mis aitavad seega kaasa laste tööga seotud probleemi halvenemisele AKV riikides; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et paljudel juhtudel kasutavad AKV riikides lapsi ära Euroopa ettevõtted, mis aitavad seega kaasa laste tööga seotud probleemi halvenemisele AKV riikides;

| P. | arvestades, et laste majanduslik ärakasutamine mõjutab 4–10 miljonit last Euroopas (kellest mõned langevad kõige halvemate ärakasutamisvormide ohvriks, kaasa arvatud tütarlaste prostitutsioon), ning et tuleks rõhutada, et paljud kõnealustest lastest ja noortest täiskasvanutest on pärit AKV riikidest ja enamasti elavad ebaseaduslikult Euroopa riikides; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et laste majanduslik ärakasutamine mõjutab 4–10 miljonit last Euroopas (kellest mõned langevad kõige halvemate ärakasutamisvormide ohvriks, kaasa arvatud tütarlaste prostitutsioon), ning et tuleks rõhutada, et paljud kõnealustest lastest ja noortest täiskasvanutest on pärit AKV riikidest ja enamasti elavad ebaseaduslikult Euroopa riikides;

| Q. | arvestades, et ei saa vaadata kõrvale laste tööga antavast panusest perekonna sissetulekusse kõige vaesemates riikides; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ei saa vaadata kõrvale laste tööga antavast panusest perekonna sissetulekusse kõige vaesemates riikides;

| R. | arvestades, et puuduvad vastuväited vanemate laste töötamisele osalise tööajaga perele kuuluvas põllumajandusettevõttes või mõnes muus pereettevõttes, tingimusel et see ei kahjusta nende haridust, tervist ja heaolu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et puuduvad vastuväited vanemate laste töötamisele osalise tööajaga perele kuuluvas põllumajandusettevõttes või mõnes muus pereettevõttes, tingimusel et see ei kahjusta nende haridust, tervist ja heaolu;

| S. | arvestades, et praktikas ei pruugi olla lihtne tõmmata moraalset piiri ärieesmärgil ärakasutatavate laste ja nende laste vahel, kelle tööjõudu kasutatakse, et toetada toimetulekupiiril talumajapidamisi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et praktikas ei pruugi olla lihtne tõmmata moraalset piiri ärieesmärgil ärakasutatavate laste ja nende laste vahel, kelle tööjõudu kasutatakse, et toetada toimetulekupiiril talumajapidamisi;

| T. | arvestades, et selliste haiguste nagu HIV/AIDS nuhtlus on kaasa aidanud laste kaasamisele tulutoovatesse tegevustesse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et selliste haiguste nagu HIV/AIDS nuhtlus on kaasa aidanud laste kaasamisele tulutoovatesse tegevustesse;

| U. | arvestades, et laste töö lõpetamist raskendab kuultuuriline ja sooline ebavõrdsus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et laste töö lõpetamist raskendab kuultuuriline ja sooline ebavõrdsus;

| V. | arvestades, et taskukohase ja tagasimakstava laenu saamise kättesaadavuse parandamine võib vähendada laste tööd ja suurendada koolis käijate arvu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et taskukohase ja tagasimakstava laenu saamise kättesaadavuse parandamine võib vähendada laste tööd ja suurendada koolis käijate arvu;

| W. | arvestades, et alternatiivsete lapsehooldusvõimaluste kättesaadavus aitab kaasa laste töö vähendamisele ja suurema koolis käimise taseme jaoks tingimuste loomisele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et alternatiivsete lapsehooldusvõimaluste kättesaadavus aitab kaasa laste töö vähendamisele ja suurema koolis käimise taseme jaoks tingimuste loomisele;

| X. | arvestades, et täiskasvanute haridustaseme ja palkade toetamise pingutused aitavad piirata laste töö esinemissagedust ja parandavad laste koolis püsimise tõenäosust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et täiskasvanute haridustaseme ja palkade toetamise pingutused aitavad piirata laste töö esinemissagedust ja parandavad laste koolis püsimise tõenäosust;

| Y. | arvestades, et linna ja maa vaheline erinevus mõjutab lapse koolitamist ja töötamist käsitlevaid otsuseid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et linna ja maa vaheline erinevus mõjutab lapse koolitamist ja töötamist käsitlevaid otsuseid;

| Z. | arvestades, et igal lapsel on õigus oma sünni registreerimisele; arvestades, et sündide registreerimata jätmine hõlbustab laste ärakasutamist ja kuritarvitamist tööhõive varjatud sektorites, nagu kodune töö ja põllumajandus, |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et igal lapsel on õigus oma sünni registreerimisele; arvestades, et sündide registreerimata jätmine hõlbustab laste ärakasutamist ja kuritarvitamist tööhõive varjatud sektorites, nagu kodune töö ja põllumajandus,

| AA. | arvestades, et ettevõtted, kelle tegevus rikub laste tööd käsitlevaid rahvusvahelisi juriidilisi dokumente ning rahvusvahelisi ja riikide õigusakte, saavad ebaõiglase konkurentsieelise; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ettevõtted, kelle tegevus rikub laste tööd käsitlevaid rahvusvahelisi juriidilisi dokumente ning rahvusvahelisi ja riikide õigusakte, saavad ebaõiglase konkurentsieelise;

| AB. | arvestades, et arenguriikide põllumajandussektor pakub märkimisväärset potentsiaali laste ärakasutamise osas ning et vastavalt Human Rights Watch'i 2002. aasta aruandele on ligikaudu 70 % ehk 170 miljonit last kaasatud kõnealusesse majandusharusse, kus neid sunnitakse töötama 12 tundi päevas, 365 päeva aastas, ning kus neid ohustavad sageli toksilised pestitsiidid ja äärmuslik temperatuur kuni 100 °C, ning kus nad peavad kandma suuri raskusi ja käsitsema tööstuslikke lõikeriistu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et arenguriikide põllumajandussektor pakub märkimisväärset potentsiaali laste ärakasutamise osas ning et vastavalt Human Rights Watch'i 2002. aasta aruandele on ligikaudu 70 % ehk 170 miljonit last kaasatud kõnealusesse majandusharusse, kus neid sunnitakse töötama 12 tundi päevas, 365 päeva aastas, ning kus neid ohustavad sageli toksilised pestitsiidid ja äärmuslik temperatuur kuni 100 °C, ning kus nad peavad kandma suuri raskusi ja käsitsema tööstuslikke lõikeriistu;

| AC. | arvestades, et pürotehnika, jäätmete ringlussevõtt, kivide lõhkamine ja kaevandamine kuuluvad laste töö kõige halvemate vormide hulka, ning arvestades, et kõige hullem ärakasutamise vorm on laste sõduritena kasutamine sõjas; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et pürotehnika, jäätmete ringlussevõtt, kivide lõhkamine ja kaevandamine kuuluvad laste töö kõige halvemate vormide hulka, ning arvestades, et kõige hullem ärakasutamise vorm on laste sõduritena kasutamine sõjas;

| AD. | arvestades, et arengumaadest pärit kaupade ostjatel on võtmepositsioon, et tuvastada kaubad, mis on täielikult või osaliselt valmistatud laste tööjõudu kasutades, ja nende ostmisest keelduda, ning nad võivad seega võtta kasutusele otsesed ja tõhusad majanduslikud surveabinõud; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et arengumaadest pärit kaupade ostjatel on võtmepositsioon, et tuvastada kaubad, mis on täielikult või osaliselt valmistatud laste tööjõudu kasutades, ja nende ostmisest keelduda, ning nad võivad seega võtta kasutusele otsesed ja tõhusad majanduslikud surveabinõud;

| AE. | arvestades, et laste põhiõigusi võib tõsiselt kahjustada see, kui neid näidatakse ja kasutatakse ära meedias pidevas reklaamis (nt raadio, televisioon ja ajalehed), |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et laste põhiõigusi võib tõsiselt kahjustada see, kui neid näidatakse ja kasutatakse ära meedias pidevas reklaamis (nt raadio, televisioon ja ajalehed),

Üldosa

| 1. | tervitab suurt arvu AKV ja ELi riike, kes on ratifitseerinud ILO konventsioonid 138 ja 182 (vt 1. lisa); palub osalisriikidel tagada konventsioonide rakendamine ja nõuab tungivalt, et need, kes seda veel teinud ei ole, ratifitseeriksid nimetatud konventsioonid viivitamata; |
| --- | --- |

1.

tervitab suurt arvu AKV ja ELi riike, kes on ratifitseerinud ILO konventsioonid 138 ja 182 (vt 1. lisa); palub osalisriikidel tagada konventsioonide rakendamine ja nõuab tungivalt, et need, kes seda veel teinud ei ole, ratifitseeriksid nimetatud konventsioonid viivitamata;

| 2. | tunnistab, et esikohale tuleb seada kõige ohtlikumates majandusharudes töötavad lapsed; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et esikohale tuleb seada kõige ohtlikumates majandusharudes töötavad lapsed;

| 3. | nõuab ülima tõsidusega, et igaüks, kelle vastu leidub tõendeid, et ta värbab või kasutab lapssõdureid, tuleb anda üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule vastutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

3.

nõuab ülima tõsidusega, et igaüks, kelle vastu leidub tõendeid, et ta värbab või kasutab lapssõdureid, tuleb anda üle Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule vastutusele võtmiseks;

| 4. | rõhutab konventsiooni 182 kontekstis vajadust kiire tegutsemise järele, et lõpetada kõige vastuvõetamatumad laste töö vormid, nagu laste töötamine orjust meenutavates ja sunniviisilise töö tingimustes, ohtlik ja tervist ohustav töö narkootikumide tootmisel ja nendega kaubitsemisel ning väikerelvade salakaubavedu ja nendega kaubitsemine, väga väikeste laste ärakasutamine ja laste seksuaalne ärakasutamine ärilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

4.

rõhutab konventsiooni 182 kontekstis vajadust kiire tegutsemise järele, et lõpetada kõige vastuvõetamatumad laste töö vormid, nagu laste töötamine orjust meenutavates ja sunniviisilise töö tingimustes, ohtlik ja tervist ohustav töö narkootikumide tootmisel ja nendega kaubitsemisel ning väikerelvade salakaubavedu ja nendega kaubitsemine, väga väikeste laste ärakasutamine ja laste seksuaalne ärakasutamine ärilistel eesmärkidel;

| 5. | palub ELi liikmesriikidel, kes on alla kirjutanud ILO konventsioonile 182, avaldada igal aastal tõendid artikli 8 järgimise kohta, milles nõutakse, et liikmed abistaksid üksteist tugevdatud rahvusvahelise koostöö ja/või abi kaudu konventsiooni sätete kohaldamisel; |
| --- | --- |

5.

palub ELi liikmesriikidel, kes on alla kirjutanud ILO konventsioonile 182, avaldada igal aastal tõendid artikli 8 järgimise kohta, milles nõutakse, et liikmed abistaksid üksteist tugevdatud rahvusvahelise koostöö ja/või abi kaudu konventsiooni sätete kohaldamisel;

| 6. | palub ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel töötada AKV-ELi partnerluse raames välja ühendatud strateegiad, mille eesmärk on tegeliku olukorra tõepärase hindamise alusel võidelda laste töö vastu, juhindudes lapse parimatest huvidest; seoses sellega rõhutab vajadust kaasata kodanikuühiskond ja ametiühingud täiel määral poliitika väljatöötamisse, laste töö vastu võitlemise meetmete rakendamisse ja kontrollimisse; |
| --- | --- |

6.

palub ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel töötada AKV-ELi partnerluse raames välja ühendatud strateegiad, mille eesmärk on tegeliku olukorra tõepärase hindamise alusel võidelda laste töö vastu, juhindudes lapse parimatest huvidest; seoses sellega rõhutab vajadust kaasata kodanikuühiskond ja ametiühingud täiel määral poliitika väljatöötamisse, laste töö vastu võitlemise meetmete rakendamisse ja kontrollimisse;

| 7. | rõhutab, et laste töö vastu võitlemine nõuab õigeid poliitikavalikuid ja programme, eriti tervishoiu, hariduse, tööhõive ja sotsiaalkaitse valdkonnas, mis tuleb suunata teadlikkuse tõstmisele, ühiskonna mobiliseerimise toetamisele, andmebaaside vahendite ja analüüsi parandamisele, tööõigust käsitlevatele õigusaktidele ja nende jõustamisele, inimväärsele tööle, tasuta kohustuslikule kvaliteetsele haridusele, kutseõppele ja otsestele meetmetele laste eemaldamiseks, rehabiliteerimiseks ja taasintegreerimiseks; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et laste töö vastu võitlemine nõuab õigeid poliitikavalikuid ja programme, eriti tervishoiu, hariduse, tööhõive ja sotsiaalkaitse valdkonnas, mis tuleb suunata teadlikkuse tõstmisele, ühiskonna mobiliseerimise toetamisele, andmebaaside vahendite ja analüüsi parandamisele, tööõigust käsitlevatele õigusaktidele ja nende jõustamisele, inimväärsele tööle, tasuta kohustuslikule kvaliteetsele haridusele, kutseõppele ja otsestele meetmetele laste eemaldamiseks, rehabiliteerimiseks ja taasintegreerimiseks;

| 8. | palub rahvusvahelisel üldsusel, eriti ELi liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil, lisada laste töö probleemid oma arengukoostöö programmide kõikidesse tegevustesse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse 2015. aastaks, käsitledes muu hulgas laste ebapiisava kaitse ja lapse õiguste kuritarvitamise põhjuseid; rõhutab, et niisugune poliitika peab lahendama töölt eemaldatud laste rehabiliteerimise ja sotsiaalse integreerimise probleemid; |
| --- | --- |

8.

palub rahvusvahelisel üldsusel, eriti ELi liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil, lisada laste töö probleemid oma arengukoostöö programmide kõikidesse tegevustesse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse 2015. aastaks, käsitledes muu hulgas laste ebapiisava kaitse ja lapse õiguste kuritarvitamise põhjuseid; rõhutab, et niisugune poliitika peab lahendama töölt eemaldatud laste rehabiliteerimise ja sotsiaalse integreerimise probleemid;

| 9. | tunnistab, et laste töö on suurel määral tingitud vaesusest ja et pikaajaline lahendus peitub jätkusuutlikus majanduskasvus ja heas haldustavas, mis viib sotsiaalse edasiminekuni, eelkõige vaesuse vähendamine ja kõigile alghariduse tagamise saavutamine; |
| --- | --- |

9.

tunnistab, et laste töö on suurel määral tingitud vaesusest ja et pikaajaline lahendus peitub jätkusuutlikus majanduskasvus ja heas haldustavas, mis viib sotsiaalse edasiminekuni, eelkõige vaesuse vähendamine ja kõigile alghariduse tagamise saavutamine;

| 10. | rõhutab vajadust tegelda laste töö lõpetamisega HIV/AIDSi vastase võitluse ja konfliktide lahendamise strateegiate raames; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust tegelda laste töö lõpetamisega HIV/AIDSi vastase võitluse ja konfliktide lahendamise strateegiate raames;

| 11. | rõhutab, et vanemliku hooleta lapsed, nagu orvud, tänavalapsed, riigisiseselt ümberasustatud lapsed, pagulased, inimkaubandusest ning seksuaalsest ja majanduslikust ärakasutamisest mõjutatud lapsed, vajavad erilist hoolt ning et tuleb võtta suunatud meetmeid, et aidata niisuguseid lapsi ning neid toetavaid institutsioone, asutusi ja teenistusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et vanemliku hooleta lapsed, nagu orvud, tänavalapsed, riigisiseselt ümberasustatud lapsed, pagulased, inimkaubandusest ning seksuaalsest ja majanduslikust ärakasutamisest mõjutatud lapsed, vajavad erilist hoolt ning et tuleb võtta suunatud meetmeid, et aidata niisuguseid lapsi ning neid toetavaid institutsioone, asutusi ja teenistusi;

| 12. | märgib, et kuigi paljud valitsused on võtnud vastu poliitikad ja astunud samme laste töö lõpetamiseks, viib mõjutatud laste perekondadele alternatiivsete elatusallikate mittepakkumine halvemate tingimusteni perekondade jaoks; |
| --- | --- |

12.

märgib, et kuigi paljud valitsused on võtnud vastu poliitikad ja astunud samme laste töö lõpetamiseks, viib mõjutatud laste perekondadele alternatiivsete elatusallikate mittepakkumine halvemate tingimusteni perekondade jaoks;

| 13. | rõhutab, et kõiki poliitikaid, mille eesmärk on lõpetada laste töö, tuleks alati vaadelda kõigile inimväärse töö võimaldamise kontekstis ja kooskõlas peamiste rahvusvaheliste tööstandarditega; usub, et ükski laste töö vastu suunatud kampaania ei saa õnnestuda, kui seda ei toetata laiemate reformidega kaubanduse alal nii ELis kui AKV riikides; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et kõiki poliitikaid, mille eesmärk on lõpetada laste töö, tuleks alati vaadelda kõigile inimväärse töö võimaldamise kontekstis ja kooskõlas peamiste rahvusvaheliste tööstandarditega; usub, et ükski laste töö vastu suunatud kampaania ei saa õnnestuda, kui seda ei toetata laiemate reformidega kaubanduse alal nii ELis kui AKV riikides;

| 14. | palub ELi ja AKV riikide valitsustel ja kodanikuühiskonnas osalejatel töötada koos riiklike laste tööga tegelevate töökondade rajamisel, mis muu hulgas pakuvad ja levitavad teavet õiguste ja heade tavade kohta ning töötavad kohalike, riiklike ja rahvusvaheliste valitsusesindajate, valitsusväliste organisatsioonide ja ametiühingute poliitika koordineerimise suunas; |
| --- | --- |

14.

palub ELi ja AKV riikide valitsustel ja kodanikuühiskonnas osalejatel töötada koos riiklike laste tööga tegelevate töökondade rajamisel, mis muu hulgas pakuvad ja levitavad teavet õiguste ja heade tavade kohta ning töötavad kohalike, riiklike ja rahvusvaheliste valitsusesindajate, valitsusväliste organisatsioonide ja ametiühingute poliitika koordineerimise suunas;

| 15. | palub ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel lisada laste tööga seotud probleemid praegustesse ja tulevastesse põllumajandussektori arengualgatustesse; |
| --- | --- |

15.

palub ELi liikmesriikidel ja AKV riikidel lisada laste tööga seotud probleemid praegustesse ja tulevastesse põllumajandussektori arengualgatustesse;

| 16. | nõuab tungivalt, et AKV riikide valitsused tugevdaksid jõupingutusi kõigi sündide ametlikuks registreerimiseks, ja palub Euroopa Komisjonil edendada ja toetada selliseid pingutusi, lisades kõigi sündide registreerimise arengukoostöö poliitikasse; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et AKV riikide valitsused tugevdaksid jõupingutusi kõigi sündide ametlikuks registreerimiseks, ja palub Euroopa Komisjonil edendada ja toetada selliseid pingutusi, lisades kõigi sündide registreerimise arengukoostöö poliitikasse;

| 17. | nõuab tungivalt, et EL võtaks vastu direktiivi, millega kehtestatakse nende ebaseadusliku staatusega laste erikohtlemine, kes on langenud ELi territooriumil inimkaubanduse ja ärakasutamise ohvriks; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et EL võtaks vastu direktiivi, millega kehtestatakse nende ebaseadusliku staatusega laste erikohtlemine, kes on langenud ELi territooriumil inimkaubanduse ja ärakasutamise ohvriks;

Haridus ja laste töö lõpetamine

| 18. | on seisukohal, et iga last, kes ei omanda haridust statsionaaris, ohustab ärakasutamine; usub, et lapse määratlus kõnealuses kontekstis peaks tähendama last, kes jääb asjaomases riigis kohustusliku statsionaarse õppe jaoks ettenähtud vanuse piiresse; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et iga last, kes ei omanda haridust statsionaaris, ohustab ärakasutamine; usub, et lapse määratlus kõnealuses kontekstis peaks tähendama last, kes jääb asjaomases riigis kohustusliku statsionaarse õppe jaoks ettenähtud vanuse piiresse;

| 19. | rõhutab, et kuigi töökogemusel võib olla oma osa lapse hariduses, ei tohiks see olla ärakasutav ega segada lapse statsionaarset õpet ning peaks alati jätma piisavalt aega mängimiseks ja lapsepõlve nautimiseks; märgib, et see kehtib nii tasustatava töö kui ka peres töötamise suhtes, näiteks lapsehoidmine või töö peretalumajapidamises; rõhutab, et kuna lapse tööst saadav sissetulek võib väga madala sissetulekutega perekondade jaoks olla väga tähtis, tuleb võtta kõik meetmed, et mitte kritiseerida vanemaid, kui nad kaitsevad õigusega oma lapsi tööalase ärakasutamise eest; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kuigi töökogemusel võib olla oma osa lapse hariduses, ei tohiks see olla ärakasutav ega segada lapse statsionaarset õpet ning peaks alati jätma piisavalt aega mängimiseks ja lapsepõlve nautimiseks; märgib, et see kehtib nii tasustatava töö kui ka peres töötamise suhtes, näiteks lapsehoidmine või töö peretalumajapidamises; rõhutab, et kuna lapse tööst saadav sissetulek võib väga madala sissetulekutega perekondade jaoks olla väga tähtis, tuleb võtta kõik meetmed, et mitte kritiseerida vanemaid, kui nad kaitsevad õigusega oma lapsi tööalase ärakasutamise eest;

| 20. | nõuab tungivalt, et kõik ELi ja AKV liikmesriigid tagaksid, et aastatuhande arengueesmärgi nr 2 — kõigile alghariduse tagamine — saavutamiseks kehtestatud meetmed oleksid jätkusuutlikud ja kvaliteedile orienteeritud; selle nimel palub ELil siduda hariduse rahastamine kontrollitava klassi suuruse säilitamisega ja õpetajatele rahuldava väljaõppe pakkumisega; nõuab tungivalt, et nii EL kui AKV pakuksid rahalisi vahendeid õpilaste õppevahendite ja toitlustamise tarbeks, püüdes tagada, et haridus ei muutu selliseks kuluallikaks, mis viib laste koolist eemaldamiseni; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et kõik ELi ja AKV liikmesriigid tagaksid, et aastatuhande arengueesmärgi nr 2 — kõigile alghariduse tagamine — saavutamiseks kehtestatud meetmed oleksid jätkusuutlikud ja kvaliteedile orienteeritud; selle nimel palub ELil siduda hariduse rahastamine kontrollitava klassi suuruse säilitamisega ja õpetajatele rahuldava väljaõppe pakkumisega; nõuab tungivalt, et nii EL kui AKV pakuksid rahalisi vahendeid õpilaste õppevahendite ja toitlustamise tarbeks, püüdes tagada, et haridus ei muutu selliseks kuluallikaks, mis viib laste koolist eemaldamiseni;

| 21. | palub Euroopa Komisjonil koos kiire tähelepanu pööramisega suunata hariduse rahastamine neile, keda kõige enam ohustab ärakasutamine, nimelt tütarlastele, konfliktidest mõjutatud piirkondade lastele ja tõrjutud või ohustatud ühiskonnagruppidest pärit lastele ning põllumajanduslikes maapiirkondades elavatele lastele; |
| --- | --- |

21.

palub Euroopa Komisjonil koos kiire tähelepanu pööramisega suunata hariduse rahastamine neile, keda kõige enam ohustab ärakasutamine, nimelt tütarlastele, konfliktidest mõjutatud piirkondade lastele ja tõrjutud või ohustatud ühiskonnagruppidest pärit lastele ning põllumajanduslikes maapiirkondades elavatele lastele;

| 22. | palub valitsustel parandada laste töö õiguslikku raamistikku ja lisada laste töö probleemid hariduspoliitikasse ja kavadesse, võttes arvesse linna ja maa erinevusi; |
| --- | --- |

22.

palub valitsustel parandada laste töö õiguslikku raamistikku ja lisada laste töö probleemid hariduspoliitikasse ja kavadesse, võttes arvesse linna ja maa erinevusi;

| 23. | palub AKV riikidel suurendada kulutusi haridusele, eelkõige kõigile alghariduse tagamisele ja täiskasvanute koolitusele; |
| --- | --- |

23.

palub AKV riikidel suurendada kulutusi haridusele, eelkõige kõigile alghariduse tagamisele ja täiskasvanute koolitusele;

| 24. | rõhutab, kui oluline on tugevdada laste töö ja hariduse aluseks olevaid teadmisi ja asjakohaseid võrgustikke, näiteks uurimise ja seire, andmekogumise ning küsitlustest ja pilootprojektidest saadava tagasiside tõhusa ja asjakohase analüüsi abil, et parandada arusaama peamistest laste tööga seotud probleemidest ning laste ja haridusega seotud piirkondlikest ja riiklikest eripäradest; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, kui oluline on tugevdada laste töö ja hariduse aluseks olevaid teadmisi ja asjakohaseid võrgustikke, näiteks uurimise ja seire, andmekogumise ning küsitlustest ja pilootprojektidest saadava tagasiside tõhusa ja asjakohase analüüsi abil, et parandada arusaama peamistest laste tööga seotud probleemidest ning laste ja haridusega seotud piirkondlikest ja riiklikest eripäradest;

| 25. | julgustab parandama heade tavade propageerimist ja levitamist, mis on keskendatud tegelikele poliitilistele ja majanduslikele muutustele ning mis põhinevad ajakohastel teadmistel laste töö olukorra kohta; |
| --- | --- |

25.

julgustab parandama heade tavade propageerimist ja levitamist, mis on keskendatud tegelikele poliitilistele ja majanduslikele muutustele ning mis põhinevad ajakohastel teadmistel laste töö olukorra kohta;

| 26. | palub valitsustel ja muudel seaduslikult asutatud tööandjatel kehtestada haridusmeetmed, mis on suunatud töötavatele lastele ja nende perekondadele ja mille eesmärk on leevendada kõnealuste laste töötamisest tulenevaid mõjusid; |
| --- | --- |

26.

palub valitsustel ja muudel seaduslikult asutatud tööandjatel kehtestada haridusmeetmed, mis on suunatud töötavatele lastele ja nende perekondadele ja mille eesmärk on leevendada kõnealuste laste töötamisest tulenevaid mõjusid;

| 27. | nõuab, et loodaks üleminekuklassid lastele, kes jõuavad hariduse omandamise juurde hiljem ja kes naasevad sinna töö juurest, konflikti või ümberasustamise järel; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et loodaks üleminekuklassid lastele, kes jõuavad hariduse omandamise juurde hiljem ja kes naasevad sinna töö juurest, konflikti või ümberasustamise järel;

| 28. | väljendab muret rahvusvaheliste meetmete lahknevuste üle, eriti aastatuhande arengueesmärgi nr 2 ja ILO konventsiooni 138 üle, kusjuures viimati mainituga seatakse vanuse alammääraks tööle lubamisel 15 või erandkorras 14 aastat, kuigi selles nõutakse kõigile üksnes põhihariduse tasemel haridust; on seisukohal, et see seab lapsed vanuses 11–15 aastat suurendatud ärakasutamise ohtu, ja nõuab, et see lahknevus lahendatakse; |
| --- | --- |

28.

väljendab muret rahvusvaheliste meetmete lahknevuste üle, eriti aastatuhande arengueesmärgi nr 2 ja ILO konventsiooni 138 üle, kusjuures viimati mainituga seatakse vanuse alammääraks tööle lubamisel 15 või erandkorras 14 aastat, kuigi selles nõutakse kõigile üksnes põhihariduse tasemel haridust; on seisukohal, et see seab lapsed vanuses 11–15 aastat suurendatud ärakasutamise ohtu, ja nõuab, et see lahknevus lahendatakse;

Ettevõtlussektori kohustused laste töö lõpetamisel

| 29. | tervitab kasvavat suundumust, mille kohaselt suured ettevõtted koostavad sotsiaalse käitumise juhised ja kirjutavad vabatahtlikult alla eetilise kaubanduse algatustele; usub siiski, et niisugused vabatahtlikud juhised ei asenda ametlikku kontrolli ja peamiste tööstandardite läbipaistvat järgimist; |
| --- | --- |

29.

tervitab kasvavat suundumust, mille kohaselt suured ettevõtted koostavad sotsiaalse käitumise juhised ja kirjutavad vabatahtlikult alla eetilise kaubanduse algatustele; usub siiski, et niisugused vabatahtlikud juhised ei asenda ametlikku kontrolli ja peamiste tööstandardite läbipaistvat järgimist;

| 30. | julgustab töökohal käitumisjuhiste edendamist, miinimumpalku ja perekonna majanduslikku kindlust käsitlevate õigusaktide jõustamist; |
| --- | --- |

30.

julgustab töökohal käitumisjuhiste edendamist, miinimumpalku ja perekonna majanduslikku kindlust käsitlevate õigusaktide jõustamist;

| 31. | palub Euroopa Komisjonil säilitada ja tugevdada ettevõtlussektori vastutust laste töö lõpetamise eest; palub Euroopa Komisjonil kohustada kõiki ELis tegutsevaid ettevõtlussektoreid dokumenteerima, aru andma ja võtma vastutuse töötavade eest kõigil tarneahela tasanditel; palub seetõttu komisjonil luua laste töö vihjeliini, et võimaldada teabe jagamist laste töö kohta vahetult ELis tegutsevates ettevõtetes või nende tarneahelas; usub, et niisugust tarneahela kooskõlastamist tuleks toetada korrapäraste ja põhjalike kontrollidega kõigil tasanditel ja nende tõendamiseks tuleks läbi viia sõltumatu audit; on seisukohal, et kui ilmneb, et ettevõte kasutab tarneahelas laste tööd, peaks Euroopa Komisjon teda kohustama paika seadma ja avaldama mitte üle kolmeaastase kestusega kindla ajakavaga programmi laste töö viivitamatuks lõpetamiseks selles tarneahelas; on arvamusel, et välja tuleks töötada sanktsioonide programm, mida rakendatakse juhul, kui laste töö kasutamine jätkub; |
| --- | --- |

31.

palub Euroopa Komisjonil säilitada ja tugevdada ettevõtlussektori vastutust laste töö lõpetamise eest; palub Euroopa Komisjonil kohustada kõiki ELis tegutsevaid ettevõtlussektoreid dokumenteerima, aru andma ja võtma vastutuse töötavade eest kõigil tarneahela tasanditel; palub seetõttu komisjonil luua laste töö vihjeliini, et võimaldada teabe jagamist laste töö kohta vahetult ELis tegutsevates ettevõtetes või nende tarneahelas; usub, et niisugust tarneahela kooskõlastamist tuleks toetada korrapäraste ja põhjalike kontrollidega kõigil tasanditel ja nende tõendamiseks tuleks läbi viia sõltumatu audit; on seisukohal, et kui ilmneb, et ettevõte kasutab tarneahelas laste tööd, peaks Euroopa Komisjon teda kohustama paika seadma ja avaldama mitte üle kolmeaastase kestusega kindla ajakavaga programmi laste töö viivitamatuks lõpetamiseks selles tarneahelas; on arvamusel, et välja tuleks töötada sanktsioonide programm, mida rakendatakse juhul, kui laste töö kasutamine jätkub;

| 32. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja AKV riikide valitsused tagaksid, et mis tahes ettevõte, mille puhul on tuvastatud laste töö kasutamine, on kohustatud tagama, et tema heaks töötavad lapsed integreeritakse nõuetekohaselt haridussüsteemi; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja AKV riikide valitsused tagaksid, et mis tahes ettevõte, mille puhul on tuvastatud laste töö kasutamine, on kohustatud tagama, et tema heaks töötavad lapsed integreeritakse nõuetekohaselt haridussüsteemi;

| 33. | rõhutab, et nende AKV riikide puhul, kes saavad GSP ja GSP+ programmidest kasu, ei või GSP ja GSP+ staatus sõltuda mitte ainult ILO laste tööd käsitlevate konventsioonide ja ÜRO lapseõiguste konventsioonide ratifitseerimisest, vaid ka nende järgimise näitamisest; selleks palub Euroopa Komisjonil luua korrapärase ja sagedase seire ning kõnealuste konventsioonide sätetega vastavuse kohta aruandmise struktuuri; märgib, et tõsise ja süstemaatilise rikkumise korral tuleb võtta asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et nende AKV riikide puhul, kes saavad GSP ja GSP+ programmidest kasu, ei või GSP ja GSP+ staatus sõltuda mitte ainult ILO laste tööd käsitlevate konventsioonide ja ÜRO lapseõiguste konventsioonide ratifitseerimisest, vaid ka nende järgimise näitamisest; selleks palub Euroopa Komisjonil luua korrapärase ja sagedase seire ning kõnealuste konventsioonide sätetega vastavuse kohta aruandmise struktuuri; märgib, et tõsise ja süstemaatilise rikkumise korral tuleb võtta asjakohaseid meetmeid;

| 34. | usub, et riigihangetes peaksid sisalduma sätted, mis kohustavad kõnealuseid ettevõtteid tõestama tarneahela vastavust rahvusvahelistele laste töö standarditele, et niisuguseid hankelepinguid ei sõlmitaks nimetatud tõendite puudumisel ning et valitsusvälistel organisatsioonidel ja teistel osalistel peab olema asjakohane võimalus (avalikul tasandil) tõestada vastupidist; rõhutab tungivalt, et niisuguseid sätteid ei tohiks mingil juhul pidada mittetariifseteks kaubandustõketeks; |
| --- | --- |

34.

usub, et riigihangetes peaksid sisalduma sätted, mis kohustavad kõnealuseid ettevõtteid tõestama tarneahela vastavust rahvusvahelistele laste töö standarditele, et niisuguseid hankelepinguid ei sõlmitaks nimetatud tõendite puudumisel ning et valitsusvälistel organisatsioonidel ja teistel osalistel peab olema asjakohane võimalus (avalikul tasandil) tõestada vastupidist; rõhutab tungivalt, et niisuguseid sätteid ei tohiks mingil juhul pidada mittetariifseteks kaubandustõketeks;

| 35. | palub ELi liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil siduda kaubandusalaste töölähetuste, eksporditoetuste, toetuste ja laenudena ettevõtetele antud tugi rahvusvahelise laste tööd käsitleva konventsiooni järgimise tõestamisega; |
| --- | --- |

35.

palub ELi liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil siduda kaubandusalaste töölähetuste, eksporditoetuste, toetuste ja laenudena ettevõtetele antud tugi rahvusvahelise laste tööd käsitleva konventsiooni järgimise tõestamisega;

| 36. | rõhutab, et üleilmastumise ja maailmakaubanduse liberaliseerimisega peab kaasnema põhiõiguste, sealhulgas laste töö keelustamise järgimine; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et üleilmastumise ja maailmakaubanduse liberaliseerimisega peab kaasnema põhiõiguste, sealhulgas laste töö keelustamise järgimine;

| 37. | nõuab, et rahvusvaheline üldsus (kuhu kuulub ka Maailma Kaubandusorganisatsioon) algataks nn lapse kvaliteedimärgi, mis näitaks selgelt, et toode on kasvatatud/toodetud laste tööjõudu kasutamata, ning mida saaks kasutada konkreetselt riikides, kus laste töö on teadaolevalt ülekaalus; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et rahvusvaheline üldsus (kuhu kuulub ka Maailma Kaubandusorganisatsioon) algataks nn lapse kvaliteedimärgi, mis näitaks selgelt, et toode on kasvatatud/toodetud laste tööjõudu kasutamata, ning mida saaks kasutada konkreetselt riikides, kus laste töö on teadaolevalt ülekaalus;

| 38. | teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide Kariibi mere foorumile, Vaikse ookeani saarte foorumile, ELi liikmesriikidele, ÜRO Lastefondile ja Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile. |
| --- | --- |

38.

teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide Kariibi mere foorumile, Vaikse ookeani saarte foorumile, ELi liikmesriikidele, ÜRO Lastefondile ja Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile.

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea).

(2)  http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/k2crc.htm

(3)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c138.htm

(4)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c182.htm

(5)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

(6)  http://unesdoc.unesco.org/images/0012/001211/121147e.pdf

(7)  KOM(2008)55 lõplik.

(8)  http://unesdoc.unesco.org/images/0015/001547/154743e.pdf

(9)  ELT C 26, 29.1.2004, lk 17.

(10)  P6_TA (2005)0272.

(11)  17 P6_TA(2007)0062.

RESOLUTSIOON (1)

olukorra kohta Mauritaanias

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea); |
| --- | --- |

—

tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja sätteid, 2000. aasta juunikuu Lomé deklaratsiooni ja Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu loomist käsitlevat protokolli valitsuse põhiseadusevastaste muudatuste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja sätteid, 2000. aasta juunikuu Lomé deklaratsiooni ja Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu loomist käsitlevat protokolli valitsuse põhiseadusevastaste muudatuste kohta;

| — | võttes arvesse rahu- ja julgeolekunõukogu tehtud otsuseid ning selle 144. ja 151. istungit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahu- ja julgeolekunõukogu tehtud otsuseid ning selle 144. ja 151. istungit;

| — | võttes arvesse ÜRO julgeolekunõukogu 20. augusti 2008. aasta avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO julgeolekunõukogu 20. augusti 2008. aasta avaldust;

| — | võttes arvesse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS), Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni avaldusi ja resolutsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse (ECOWAS), Euroopa Liidu ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni avaldusi ja resolutsioone;

| — | võttes arvesse Cotonou lepingu artikli 96 alusel avatud konsultatsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingu artikli 96 alusel avatud konsultatsioone;

| — | võttes arvesse kommünikeed, mis võeti vastu 21. novembril 2008. aastal Addis Abebas toimunud Mauritaania olukorda käsitleval konsulteerimiskohtumisel, kus osalesid Araabia Riikide Liiga, ÜRO, Islami Konverentsi Organisatsioon, EL ja Aafrika Liit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kommünikeed, mis võeti vastu 21. novembril 2008. aastal Addis Abebas toimunud Mauritaania olukorda käsitleval konsulteerimiskohtumisel, kus osalesid Araabia Riikide Liiga, ÜRO, Islami Konverentsi Organisatsioon, EL ja Aafrika Liit;

| — | võttes arvesse 7.–11. oktoobril 2008. aastal teabe kogumise eesmärgil Mauritaania Islamivabariiki külastanud AKV suursaadikute komitee aruannet; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–11. oktoobril 2008. aastal teabe kogumise eesmärgil Mauritaania Islamivabariiki külastanud AKV suursaadikute komitee aruannet;

| — | võttes arvesse Mauritaania rahvusassamblee 14. septembri 2008. aasta resolutsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mauritaania rahvusassamblee 14. septembri 2008. aasta resolutsiooni,

| A. | arvestades, et 6. augustil 2008. aastal kukutas kindral Mohamed Ould Abdel Azizi juhitav sõjaline hunta Mauritaania Islamivabariigi presidendi šeik Sidi Mohamed Ould Abdallahi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 6. augustil 2008. aastal kukutas kindral Mohamed Ould Abdel Azizi juhitav sõjaline hunta Mauritaania Islamivabariigi presidendi šeik Sidi Mohamed Ould Abdallahi;

| B. | arvestades, et riigi majanduslik ja sotsiaalne olukord on katastroofiline ning et areng tagab kõige paremini demokraatia edu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riigi majanduslik ja sotsiaalne olukord on katastroofiline ning et areng tagab kõige paremini demokraatia edu;

| C. | arvestades, et president Abdallahi valiti demokraatlikult 2007. aasta aprillis demokraatliku üleminekuprotsessi lõpus, mida tervitasid eeskujuna rahvusvaheline üldsus ja mida tõendasid Euroopa Liidu valimiste vaatlemise missioon ja Euroopa Parlamendi delegatsioon; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et president Abdallahi valiti demokraatlikult 2007. aasta aprillis demokraatliku üleminekuprotsessi lõpus, mida tervitasid eeskujuna rahvusvaheline üldsus ja mida tõendasid Euroopa Liidu valimiste vaatlemise missioon ja Euroopa Parlamendi delegatsioon;

| D. | arvestades ELi-poolset demokraatliku ülemineku toetust ning 10. Euroopa Arengufondi raames ettenähtud 156 miljoni euro suurust toetusprogrammi perioodiks 2008–2013, mis täiendavad juba antavat abi, ja alates 1985. aastast abina eraldatud 335 miljonit eurot; |
| --- | --- |

D.

arvestades ELi-poolset demokraatliku ülemineku toetust ning 10. Euroopa Arengufondi raames ettenähtud 156 miljoni euro suurust toetusprogrammi perioodiks 2008–2013, mis täiendavad juba antavat abi, ja alates 1985. aastast abina eraldatud 335 miljonit eurot;

| E. | arvestades, et Mauritaania on Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse ehk teisisõnu Barcelona protsessi liige ning osales 13. juulil 2008 Pariisis toimunud Vahemere tippkohtumisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Mauritaania on Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse ehk teisisõnu Barcelona protsessi liige ning osales 13. juulil 2008 Pariisis toimunud Vahemere tippkohtumisel;

| F. | arvestades, et kuigi valitsuse vahetus toimus ilma verevalamiseta, vahistati president Abdallahi ja mitmed teised poliitikategelased ning et president Abdallahit ei ole ikka veel vabastatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi valitsuse vahetus toimus ilma verevalamiseta, vahistati president Abdallahi ja mitmed teised poliitikategelased ning et president Abdallahit ei ole ikka veel vabastatud;

| G. | arvestades, et hunta moodustas nn kõrgema riiginõukogu ning et kõnealuse nõukogu esimees kindral Mohamed Ould Abdel Aziz määrati nn põhiseadusliku määrusega riigipeaks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hunta moodustas nn kõrgema riiginõukogu ning et kõnealuse nõukogu esimees kindral Mohamed Ould Abdel Aziz määrati nn põhiseadusliku määrusega riigipeaks;

| H. | arvestades, et põhiseaduslikul määrusel, milles hunta määratleb oma volitused ja mis võimaldab tal valitseda dekreedi alusel, puudub õiguslik alus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et põhiseaduslikul määrusel, milles hunta määratleb oma volitused ja mis võimaldab tal valitseda dekreedi alusel, puudub õiguslik alus;

| I. | arvestades, et kõrgem riiginõukogu määras peaministri; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kõrgem riiginõukogu määras peaministri;

| J. | arvestades, et raskused Mauritaanias olid riigipöörde ajal poliitilise iseloomuga ja seega oleks need olnud võimalik lahendada rahumeelsel viisil ning poliitiliste vahendite ja dialoogi abil; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et raskused Mauritaanias olid riigipöörde ajal poliitilise iseloomuga ja seega oleks need olnud võimalik lahendada rahumeelsel viisil ning poliitiliste vahendite ja dialoogi abil;

| K. | arvestades, et hoolimata kõnealustest raskustest on Mauritaania teinud märkimisväärseid edusamme äärmiselt tundlikes sisepoliitika küsimustes, nagu pagulaste tagasipöördumine, orjuse kaotamine ja meedia liberaliseerimine, ning et see on hea märk tugevalt juurduva demokraatia võimalikuks väljakujundamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hoolimata kõnealustest raskustest on Mauritaania teinud märkimisväärseid edusamme äärmiselt tundlikes sisepoliitika küsimustes, nagu pagulaste tagasipöördumine, orjuse kaotamine ja meedia liberaliseerimine, ning et see on hea märk tugevalt juurduva demokraatia võimalikuks väljakujundamiseks;

| L. | arvestades, et kõikide poliitiliste jõudude vahel on vaja avatud arutelu, et luua põhiseadusliku korra taastamise vahendid ning täidesaatva ja seadusandliku võimu vahelist tasakaalu juhtivad mehhanismid, et tagada põhiseaduse raames presidendi ja parlamendi vaheline nõuetekohane tasakaal ja vajalik poliitiline stabiilsus ilma sõjaliste jõudude sekkumiseta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõikide poliitiliste jõudude vahel on vaja avatud arutelu, et luua põhiseadusliku korra taastamise vahendid ning täidesaatva ja seadusandliku võimu vahelist tasakaalu juhtivad mehhanismid, et tagada põhiseaduse raames presidendi ja parlamendi vaheline nõuetekohane tasakaal ja vajalik poliitiline stabiilsus ilma sõjaliste jõudude sekkumiseta;

| M. | arvestades mitmeid kriisi lõpetamise ja põhiseadusliku korra taastamise vahendeid, mille on esitanud poliitilised jõud ja kodanikuühiskond, eelkõige demokraatliku opositsiooni ettepanekut ja rahvusassamblee esitatud ülemineku tegevuskava; |
| --- | --- |

M.

arvestades mitmeid kriisi lõpetamise ja põhiseadusliku korra taastamise vahendeid, mille on esitanud poliitilised jõud ja kodanikuühiskond, eelkõige demokraatliku opositsiooni ettepanekut ja rahvusassamblee esitatud ülemineku tegevuskava;

| N. | arvestades julgeolekuprobleeme Saheli-Sahara riikides, mis annavad elujõudu terrorismile, piiriülesele kuritegevusele ning relvade ja narkootikumi salakaubaveole ning avaldavad destabiliseerivat mõju allpiirkonna riikidele; |
| --- | --- |

N.

arvestades julgeolekuprobleeme Saheli-Sahara riikides, mis annavad elujõudu terrorismile, piiriülesele kuritegevusele ning relvade ja narkootikumi salakaubaveole ning avaldavad destabiliseerivat mõju allpiirkonna riikidele;

| O. | arvestades Mauritaania rolli kõnealuste probleemide vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

O.

arvestades Mauritaania rolli kõnealuste probleemide vastu võitlemisel;

| P. | arvestades rahvusvahelise üldsuse, eriti AKV riikide rühma, ECOWASi, Aafrika Liidu, ELi, Araabia Liiga ja ÜRO väljendatud hukkamõistu riigipöördele ning Aafrika Liidu ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni otsust peatada kuni demokraatia taastamiseni Mauritaania liikmesus; |
| --- | --- |

P.

arvestades rahvusvahelise üldsuse, eriti AKV riikide rühma, ECOWASi, Aafrika Liidu, ELi, Araabia Liiga ja ÜRO väljendatud hukkamõistu riigipöördele ning Aafrika Liidu ja Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni otsust peatada kuni demokraatia taastamiseni Mauritaania liikmesus;

| Q. | arvestades, et 22. septembril 2008 esitas Aafrika Liit huntale ultimaatumi taastada põhiseaduslik kord ja ennistada tingimusteta ametisse šeik Sidi Mohamed Ould Abdallahi 6. oktoobriks 2008; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 22. septembril 2008 esitas Aafrika Liit huntale ultimaatumi taastada põhiseaduslik kord ja ennistada tingimusteta ametisse šeik Sidi Mohamed Ould Abdallahi 6. oktoobriks 2008;

| R. | arvestades, et sõjaväeline hunta lükkas ultimaatumi tagasi ning et teisipäeval, 7. oktoobril 2008, kutsus Aafrika Liidu komisjon Aafrika Liidu liikmesriike mitte tunnustama Mauritaania putšiste; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et sõjaväeline hunta lükkas ultimaatumi tagasi ning et teisipäeval, 7. oktoobril 2008, kutsus Aafrika Liidu komisjon Aafrika Liidu liikmesriike mitte tunnustama Mauritaania putšiste;

| S. | arvestades konsulteerimise alustamist Euroopa Liidu ja Mauritaania vahel kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 96, millega nähakse niisugune konsulteerimine ette juhul, kui üks lepingupool leiab, et teine lepingupool ei ole täitnud kohustust austada inimõigusi, demokraatia põhimõtteid ja õigusriiki; |
| --- | --- |

S.

arvestades konsulteerimise alustamist Euroopa Liidu ja Mauritaania vahel kooskõlas Cotonou lepingu artikliga 96, millega nähakse niisugune konsulteerimine ette juhul, kui üks lepingupool leiab, et teine lepingupool ei ole täitnud kohustust austada inimõigusi, demokraatia põhimõtteid ja õigusriiki;

| T. | arvestades, et Maailmapank peatas 175 miljoni USA dollari ulatuses abi andmise Mauritaaniale, et abi andmise peatamine mõjutab ligikaudu 17 Mauritaania riiklikku projekti ja riigi osalust Maailmapanga piirkondlikes projektides, muu hulgas seoses maaelu arengu, tervishoiu, hariduse ja infrastruktuuriga (näiteks tee-ehitus); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Maailmapank peatas 175 miljoni USA dollari ulatuses abi andmise Mauritaaniale, et abi andmise peatamine mõjutab ligikaudu 17 Mauritaania riiklikku projekti ja riigi osalust Maailmapanga piirkondlikes projektides, muu hulgas seoses maaelu arengu, tervishoiu, hariduse ja infrastruktuuriga (näiteks tee-ehitus);

| U. | arvestades, et politsei kasutas vägivalda, selleks et ajada laiali koalitsioonierakondade korraldatud keelatud meeleavaldused, kus nõuti president Abdallahi ennistamist, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et politsei kasutas vägivalda, selleks et ajada laiali koalitsioonierakondade korraldatud keelatud meeleavaldused, kus nõuti president Abdallahi ennistamist,

| 1. | mõistab hukka Mauritaania presidendi ja valitsuse kukutamise relvajõudude poolt ning rõhutab, et demokraatlikult loodud institutsioone tuleb austada; avaldab kahetsust kõnealuse tagasilöögi üle, võttes arvesse märkimisväärseid edusamme, mis tehti Mauritaanias viimastel aastatel seoses demokraatia arengu ja õigusriigiga; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Mauritaania presidendi ja valitsuse kukutamise relvajõudude poolt ning rõhutab, et demokraatlikult loodud institutsioone tuleb austada; avaldab kahetsust kõnealuse tagasilöögi üle, võttes arvesse märkimisväärseid edusamme, mis tehti Mauritaanias viimastel aastatel seoses demokraatia arengu ja õigusriigiga;

| 2. | märgib võimult kõrvaldatud president šeik Sidi Mohamed Ould Abdallahi viimist tema kodukülla, kus teda hoitakse koduarestis, ning nõuab jätkuvalt tema kohest ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

2.

märgib võimult kõrvaldatud president šeik Sidi Mohamed Ould Abdallahi viimist tema kodukülla, kus teda hoitakse koduarestis, ning nõuab jätkuvalt tema kohest ja tingimusteta vabastamist;

| 3. | kutsub Mauritaania ametiasutusi üles austama inimõigusi, sealhulgas sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust; |
| --- | --- |

3.

kutsub Mauritaania ametiasutusi üles austama inimõigusi, sealhulgas sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabadust;

| 4. | väidab, et laiapõhjalised konsultatsioonid on ainus vahend, mis aitab kriisi lõpetada ja võimaldab demokraatlikel institutsioonidel taas täita oma ülesandeid, sealhulgas kasutada parlamendil täielikult oma eelisõigusi; |
| --- | --- |

4.

väidab, et laiapõhjalised konsultatsioonid on ainus vahend, mis aitab kriisi lõpetada ja võimaldab demokraatlikel institutsioonidel taas täita oma ülesandeid, sealhulgas kasutada parlamendil täielikult oma eelisõigusi;

| 5. | palub valitsevatel sõjaväevõimudel koostada viivitamata ajakava põhiseadusliku korra ja demokraatlike institutsioonide taastamiseks ning muuta sõjaväevõimude jaoks võimatuks valimistel kandideerimine; |
| --- | --- |

5.

palub valitsevatel sõjaväevõimudel koostada viivitamata ajakava põhiseadusliku korra ja demokraatlike institutsioonide taastamiseks ning muuta sõjaväevõimude jaoks võimatuks valimistel kandideerimine;

| 6. | palub vastavalt kõikidel Mauritaania poliitikategelastel luua niisugusteks konsultatsioonideks viivitamata asjakohane raamistik; |
| --- | --- |

6.

palub vastavalt kõikidel Mauritaania poliitikategelastel luua niisugusteks konsultatsioonideks viivitamata asjakohane raamistik;

| 7. | tervitab Euroopa Liidu ja Mauritaania valitsevate võimude vahel alanud konsultatsioone ning palub Euroopa Komisjonil esitada parlamentaarsele ühisassambleele regulaarselt eduaruandeid artikli 96 alusel läbiviidavate konsultatsioonide ja ajakava koostamise kohta põhiseadusliku korra taastamiseks, kuid avaldab kahetsust, et selles osas ei ole toimunud märgatavat edu; |
| --- | --- |

7.

tervitab Euroopa Liidu ja Mauritaania valitsevate võimude vahel alanud konsultatsioone ning palub Euroopa Komisjonil esitada parlamentaarsele ühisassambleele regulaarselt eduaruandeid artikli 96 alusel läbiviidavate konsultatsioonide ja ajakava koostamise kohta põhiseadusliku korra taastamiseks, kuid avaldab kahetsust, et selles osas ei ole toimunud märgatavat edu;

| 8. | tervitab Aafrika Liidu teadaannet, et ta esitab konkreetsed ettepanekud, pidades silmas, et Mauritaania kõrgem riiginõukogu lükkas ultimaatumi tagasi; |
| --- | --- |

8.

tervitab Aafrika Liidu teadaannet, et ta esitab konkreetsed ettepanekud, pidades silmas, et Mauritaania kõrgem riiginõukogu lükkas ultimaatumi tagasi;

| 9. | palub Aafrika Liidul ja ELil uurida kõiki sihtsanktsioone, mida võiks sõjaväeliste putšistide vastu kehtestada (reisikeeld, varade külmutamine jms), kui lähitulevikus ei võeta kohustuseks koostada asjakohane ja usutav kava kriisi lõpetamiseks ja põhiseadusliku korra taastamiseks, kuid mitte võtta samme, mis võivad ohustada Mauritaania arengut ja selle elanike elamistingimuste parandamist; |
| --- | --- |

9.

palub Aafrika Liidul ja ELil uurida kõiki sihtsanktsioone, mida võiks sõjaväeliste putšistide vastu kehtestada (reisikeeld, varade külmutamine jms), kui lähitulevikus ei võeta kohustuseks koostada asjakohane ja usutav kava kriisi lõpetamiseks ja põhiseadusliku korra taastamiseks, kuid mitte võtta samme, mis võivad ohustada Mauritaania arengut ja selle elanike elamistingimuste parandamist;

| 10. | rõhutab, et Mauritaania elanikke, keda mõjutab juba tõsiselt majandus- ja toidukriis, ei tohi muuta praeguse poliitilise kriisi pantvangideks, ning palub Euroopa Komisjonil rakendada demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames kodanikuühiskonna jaoks mõeldud toetusprojekte; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Mauritaania elanikke, keda mõjutab juba tõsiselt majandus- ja toidukriis, ei tohi muuta praeguse poliitilise kriisi pantvangideks, ning palub Euroopa Komisjonil rakendada demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames kodanikuühiskonna jaoks mõeldud toetusprojekte;

| 11. | nõuab tungivalt, et hunta kaaluks mitmekülgset kasu, mida tooks Mauritaania elanikele osalemine rahu, demokraatiat, õitsengut ning inimeste, sotsiaalset ja kurtuurilist arusaama käsitlevas poliitilises protsessis, mida rõhutati Vahemere tippkohtumisel 13. juulil 2008, kus osales ka Mauritaania Islamivabariigi president šeik Sidi Mohamed Ould Abdallahi; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et hunta kaaluks mitmekülgset kasu, mida tooks Mauritaania elanikele osalemine rahu, demokraatiat, õitsengut ning inimeste, sotsiaalset ja kurtuurilist arusaama käsitlevas poliitilises protsessis, mida rõhutati Vahemere tippkohtumisel 13. juulil 2008, kus osales ka Mauritaania Islamivabariigi president šeik Sidi Mohamed Ould Abdallahi;

| 12. | tervitab AKV suursaadikute komitee delegatsiooni saatmist Mauritaaniasse ning märgib 14. septembri 2008. aasta Mauritaania rahvusassamblee resolutsiooni vastuvõtmist; |
| --- | --- |

12.

tervitab AKV suursaadikute komitee delegatsiooni saatmist Mauritaaniasse ning märgib 14. septembri 2008. aasta Mauritaania rahvusassamblee resolutsiooni vastuvõtmist;

| 13. | otsustab saata Mauritaaniasse AKV-ELi parlamentaarse delegatsiooni, et see aitaks Mauritaania parlamendil taas leida oma ühtsus ja otsida kriisist väljapääsu, mis sobiks kõikidele osalistele; |
| --- | --- |

13.

otsustab saata Mauritaaniasse AKV-ELi parlamentaarse delegatsiooni, et see aitaks Mauritaania parlamendil taas leida oma ühtsus ja otsida kriisist väljapääsu, mis sobiks kõikidele osalistele;

| 14. | teeb kaaspresidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile, Aafrika Liidu komisjonile, Araabia Magribi Liidule, ÜRO Julgeolekunõukogule ja rahvusassambleele ning teistele Mauritaania ametiasutustele. |
| --- | --- |

14.

teeb kaaspresidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile, Aafrika Liidu komisjonile, Araabia Magribi Liidule, ÜRO Julgeolekunõukogule ja rahvusassambleele ning teistele Mauritaania ametiasutustele.

---

(1)  Vastu võetnud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea).

RESOLUTSIOON (1)

olukorra kohta Zimbabwes

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea); |
| --- | --- |

—

tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea);

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;

| — | võttes arvesse üleaafrikalise parlamendi valimiste vaatlemise missiooni 29. märtsi 2008. aasta aruannet ühtlustatud valimiste kohta Zimbabwe Vabariigis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üleaafrikalise parlamendi valimiste vaatlemise missiooni 29. märtsi 2008. aasta aruannet ühtlustatud valimiste kohta Zimbabwe Vabariigis;

| — | võttes arvesse üleaafrikalise parlamendi valimiste vaatlemise missiooni 29. juuni 2008. aasta esialgset avaldust Zimbabwe presidendivalimiste teise vooru ja parlamendi alamkoja erakorraliste valimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üleaafrikalise parlamendi valimiste vaatlemise missiooni 29. juuni 2008. aasta esialgset avaldust Zimbabwe presidendivalimiste teise vooru ja parlamendi alamkoja erakorraliste valimiste kohta;

| — | võttes arvesse üleaafrikalise parlamendi valimiste vaatlemise missiooni 30. juuni 2008. aasta vaheavaldust Zimbabwe presidendivalimiste teise vooru ja parlamendi erakorraliste valimiste kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üleaafrikalise parlamendi valimiste vaatlemise missiooni 30. juuni 2008. aasta vaheavaldust Zimbabwe presidendivalimiste teise vooru ja parlamendi erakorraliste valimiste kohta;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu Zimbabwe valimiste vaatlemise missiooni 29. juuni 2008. aasta esialgset avaldust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu Zimbabwe valimiste vaatlemise missiooni 29. juuni 2008. aasta esialgset avaldust;

| — | võttes arvesse Sharm el Sheikhis 1. juulil 2008 toimunud Aafrika Liidu tippkohtumisel vastu võetud resolutsiooni Zimbabwe rahvusliku ühtsuse valitsuse loomise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Sharm el Sheikhis 1. juulil 2008 toimunud Aafrika Liidu tippkohtumisel vastu võetud resolutsiooni Zimbabwe rahvusliku ühtsuse valitsuse loomise kohta;

| — | võttes arvesse 2001. aastal Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) parlamentaarsel foorumil vastu võetud demokraatlike valimiste põhimõtteid ja suuniseid ning 2004. aasta augustis Mauritiusel toimunud SADC tippkohtumisel vastu võetud demokraatlike valimiste põhimõtteid ja suuniseid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aastal Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) parlamentaarsel foorumil vastu võetud demokraatlike valimiste põhimõtteid ja suuniseid ning 2004. aasta augustis Mauritiusel toimunud SADC tippkohtumisel vastu võetud demokraatlike valimiste põhimõtteid ja suuniseid;

| — | võttes arvesse 15. septembri 2008. aasta kokkulepet Zimbabwe partei Aafrika Rahvaliit-Isamaa Rinne ja Liikumise Demokraatlike Muutuste Eest (MDC) kahe rühma vahel Zimbabwel ees seisvate väljakutsete lahendamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembri 2008. aasta kokkulepet Zimbabwe partei Aafrika Rahvaliit-Isamaa Rinne ja Liikumise Demokraatlike Muutuste Eest (MDC) kahe rühma vahel Zimbabwel ees seisvate väljakutsete lahendamise kohta;

| — | võttes arvesse SADC lepingut ja selle protokolle, sealhulgas SADC valimisprotokolli; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse SADC lepingut ja selle protokolle, sealhulgas SADC valimisprotokolli;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja, Aafrika inimeste ja rahvaste õiguste hartat ning Aafrika arengu uut partnerlust (NEPAD), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu põhikirja, Aafrika inimeste ja rahvaste õiguste hartat ning Aafrika arengu uut partnerlust (NEPAD),

| A. | arvestades, et 2008. aasta märtsi presidendi-, parlamendi- (alamkoja) ja senati valimistel ning juuni valimistel toimus lubamatu vägivalla kasutamine ja opositsiooni õiguste rikkumine, mille panid toime Zimbabwe sõjaväe ja politsei liikmed, kelle oli positsioonidele paigutanud Mugabe partei ZANU-PF; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2008. aasta märtsi presidendi-, parlamendi- (alamkoja) ja senati valimistel ning juuni valimistel toimus lubamatu vägivalla kasutamine ja opositsiooni õiguste rikkumine, mille panid toime Zimbabwe sõjaväe ja politsei liikmed, kelle oli positsioonidele paigutanud Mugabe partei ZANU-PF;

| B. | arvestades, et valimiskampaania ajal opositsioonipartei MDC peasekretäri Tandai Biti vahistamine ja kõnealuse partei liidri Morgan Tsvangirai, kes kandideeris Robert Mugabe vastu ning oli sunnitud põgenema Euroopa saatkonda ja seejärel riigist lahkuma, mõrvakatse sundisid hr Tsvangiraid presidendivalimistel kandideerimisest loobuma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valimiskampaania ajal opositsioonipartei MDC peasekretäri Tandai Biti vahistamine ja kõnealuse partei liidri Morgan Tsvangirai, kes kandideeris Robert Mugabe vastu ning oli sunnitud põgenema Euroopa saatkonda ja seejärel riigist lahkuma, mõrvakatse sundisid hr Tsvangiraid presidendivalimistel kandideerimisest loobuma;

| C. | arvestades, et hoolimata elanikkonnale avaldatud survest ja elanike igasugusest hirmutamisest saavutas Morgan Tsvangirai presidendivalimiste esimeses voorus suure häälteenamuse ning et ka MDC võitis (alamkoja) parlamendivalimised ja parlamendi spiikri valimised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata elanikkonnale avaldatud survest ja elanike igasugusest hirmutamisest saavutas Morgan Tsvangirai presidendivalimiste esimeses voorus suure häälteenamuse ning et ka MDC võitis (alamkoja) parlamendivalimised ja parlamendi spiikri valimised;

| D. | arvestades, et 27. juuni 2008. aasta valimiste ametlike tulemuste alusel valiti ametisolev president Robert Mugabe tagasi pärast Morgan Tsvangirai loobumist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 27. juuni 2008. aasta valimiste ametlike tulemuste alusel valiti ametisolev president Robert Mugabe tagasi pärast Morgan Tsvangirai loobumist;

| E. | arvestades, et paljud Aafrika vaatlusmissioonid (Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus, üleaafrikaline parlament, Aafrika Liit) väitsid, et vägivalla tõttu ei kajastanud valimistulemused rahva tahet; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paljud Aafrika vaatlusmissioonid (Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus, üleaafrikaline parlament, Aafrika Liit) väitsid, et vägivalla tõttu ei kajastanud valimistulemused rahva tahet;

| F. | arvestades, et 15. septembri 2008. aasta poliitiline kokkulepe rahvusliku ühtsuse valitsuse loomise põhimõtte kohta eesmärgiga lõpetada kriis on samm edasi ja saavutatud tänu president Thabo Mbeki vahendusele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 15. septembri 2008. aasta poliitiline kokkulepe rahvusliku ühtsuse valitsuse loomise põhimõtte kohta eesmärgiga lõpetada kriis on samm edasi ja saavutatud tänu president Thabo Mbeki vahendusele;

| G. | arvestades kahe poole vaheliste rahvusliku ühtsuse valitsust käsitlevate läbirääkimiste jätkuvat ummikseisu; |
| --- | --- |

G.

arvestades kahe poole vaheliste rahvusliku ühtsuse valitsust käsitlevate läbirääkimiste jätkuvat ummikseisu;

| H. | arvestades, et kõnealuste valimiste katastroofiline läbiviimine halvendas Zimbabwe elanike niigi katastroofilist humanitaarolukorda, sundides inimesi lahkuma oma kodust ja riigist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõnealuste valimiste katastroofiline läbiviimine halvendas Zimbabwe elanike niigi katastroofilist humanitaarolukorda, sundides inimesi lahkuma oma kodust ja riigist;

| I. | arvestades, et riik seisab kooleraepideemia, praktiliselt kokkuvarisenud tervishoiusüsteemi ja katkenud veevarustuse probleemi ees; arvestades, et inimeste eluiga langes viimasel aastakümnel 60 aastalt 37 aastale meeste puhul ja 60 aastalt 34 aastale naiste puhul; arvestades, et Zimbabwes elab praegu 1,7 miljonit HI-viiruse kandjat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riik seisab kooleraepideemia, praktiliselt kokkuvarisenud tervishoiusüsteemi ja katkenud veevarustuse probleemi ees; arvestades, et inimeste eluiga langes viimasel aastakümnel 60 aastalt 37 aastale meeste puhul ja 60 aastalt 34 aastale naiste puhul; arvestades, et Zimbabwes elab praegu 1,7 miljonit HI-viiruse kandjat;

| J. | arvestades, et oktoobris toideti maailma toiduabi programmi raames 2 miljonit Zimbabwe elanikku, kuid et kõnealune näitaja kasvab eelduste kohaselt 5,1 miljonini 2009. aastaks, mis tähendab, et pool riigi elanikkonnast on varsti abist sõltuv; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oktoobris toideti maailma toiduabi programmi raames 2 miljonit Zimbabwe elanikku, kuid et kõnealune näitaja kasvab eelduste kohaselt 5,1 miljonini 2009. aastaks, mis tähendab, et pool riigi elanikkonnast on varsti abist sõltuv;

| K. | arvestades, et UNICEFi andmete kohaselt annab tunde hinnanguliselt üksnes 40 % riigi õpetajatest ning üksnes kolmandik õpilastest ilmub tundidesse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et UNICEFi andmete kohaselt annab tunde hinnanguliselt üksnes 40 % riigi õpetajatest ning üksnes kolmandik õpilastest ilmub tundidesse;

| L. | märkides murega, et kahetsusväärselt keelduti lubamast Zimbabwesse delegatsiooni, kuhu kuulusid endine USA president Jimmy Carter, endine ÜRO peasekretär Kofi Annan ja inimõiguste aktivist Graça Machel, |
| --- | --- |

L.

märkides murega, et kahetsusväärselt keelduti lubamast Zimbabwesse delegatsiooni, kuhu kuulusid endine USA president Jimmy Carter, endine ÜRO peasekretär Kofi Annan ja inimõiguste aktivist Graça Machel,

| 1. | mõistab kindlalt hukka rahva vastu suunatud vägivalla- ja hirmukampaaniad, et mõjutada 2008. aasta valimiste hääletustulemusi, ning opositsiooni õiguste rikkumise; |
| --- | --- |

1.

mõistab kindlalt hukka rahva vastu suunatud vägivalla- ja hirmukampaaniad, et mõjutada 2008. aasta valimiste hääletustulemusi, ning opositsiooni õiguste rikkumise;

| 2. | teatab, et niisuguste jõhkrate rikkumiste valguses ei saa öelda, et Zimbabwe 2008. aasta juuni valimised olid läbipaistvad, usutavad ja õiglased; |
| --- | --- |

2.

teatab, et niisuguste jõhkrate rikkumiste valguses ei saa öelda, et Zimbabwe 2008. aasta juuni valimised olid läbipaistvad, usutavad ja õiglased;

| 3. | tervitab Aafrika vahendamisalaseid jõupingutusi, mida juhtis president Thabo Mbeki, ning nõuab tungivalt Aafrika riikide ja piirkondlike institutsioonide, nagu SADC ja Aafrika Liit, ning Aafrika väljapaistvate isikute suuremat kaasamist Zimbabwe olukorrale lahenduse leidmiseks peetavatesse läbirääkimistesse ja seejärel seiresse; |
| --- | --- |

3.

tervitab Aafrika vahendamisalaseid jõupingutusi, mida juhtis president Thabo Mbeki, ning nõuab tungivalt Aafrika riikide ja piirkondlike institutsioonide, nagu SADC ja Aafrika Liit, ning Aafrika väljapaistvate isikute suuremat kaasamist Zimbabwe olukorrale lahenduse leidmiseks peetavatesse läbirääkimistesse ja seejärel seiresse;

| 4. | kinnitab, et rahvusliku ühtsuse valitsus on lahendus kriisi lõpetamiseks ja üleminekuperioodi alustamiseks, mis võimaldab institutsioonide reformimist ja õigusriigi taastamist; rõhutab, et 15. septembri 2008. aasta pädevuse jagunemise kokkuleppes nõustusid pooled tegema kostööd jätkusuutliku ja kestva demokraatia ning Zimbabwe praegusele poliitilisele, majanduslikule ja sotsiaalsele kriisile rahumeelse lahenduse leidmise nimel; |
| --- | --- |

4.

kinnitab, et rahvusliku ühtsuse valitsus on lahendus kriisi lõpetamiseks ja üleminekuperioodi alustamiseks, mis võimaldab institutsioonide reformimist ja õigusriigi taastamist; rõhutab, et 15. septembri 2008. aasta pädevuse jagunemise kokkuleppes nõustusid pooled tegema kostööd jätkusuutliku ja kestva demokraatia ning Zimbabwe praegusele poliitilisele, majanduslikule ja sotsiaalsele kriisile rahumeelse lahenduse leidmise nimel;

| 5. | nõuab tungivalt kõigilt lepingupooltelt oma kohustuste täitmist, lepingu rakendamisele konstruktiivselt ja täielikult kaasaaitamist ning läbirääkimistel suurema vaoshoituse ja mõõdukuse näitamist; rõhutab, et kõik pooled on võrdsed ja peaksid hoiduma mis tahes ühepoolsest tegevusest seoses uue valitsuse moodustamisega; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt kõigilt lepingupooltelt oma kohustuste täitmist, lepingu rakendamisele konstruktiivselt ja täielikult kaasaaitamist ning läbirääkimistel suurema vaoshoituse ja mõõdukuse näitamist; rõhutab, et kõik pooled on võrdsed ja peaksid hoiduma mis tahes ühepoolsest tegevusest seoses uue valitsuse moodustamisega;

| 6. | palub tungivalt rahvusvahelisel üldsusel tagada olulise humanitaarabi kiire andmine Zimbabwe elanikele; |
| --- | --- |

6.

palub tungivalt rahvusvahelisel üldsusel tagada olulise humanitaarabi kiire andmine Zimbabwe elanikele;

| 7. | märgib poliitilise kriisi laastavat mõju Zimbabwe elanikele; märgib, et EL eraldas just abi andmiseks 10 miljonit eurot, ning palub Zimbabwe ametivõimudel kaotada kõik humanitaarabiorganisatsioonidele kehtestatud piirangud ja tagada, et humanitaarabi oleks võimalik kätte toimetada kooskõlas inimsuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

7.

märgib poliitilise kriisi laastavat mõju Zimbabwe elanikele; märgib, et EL eraldas just abi andmiseks 10 miljonit eurot, ning palub Zimbabwe ametivõimudel kaotada kõik humanitaarabiorganisatsioonidele kehtestatud piirangud ja tagada, et humanitaarabi oleks võimalik kätte toimetada kooskõlas inimsuse, neutraalsuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtetega;

| 8. | väljendab sügavat muret seoses Zimbabwe pagulaste olukorraga kõnealuses piirkonnas ja mõistab hukka Zimbabwe pagulaste vastu ümbritsevates riikides toime pandud vägivallaaktid; palub Euroopa Komisjonil toetada naaberriike pagulaste jaoks mõeldud rahalise ja materiaalse abi programmidega; |
| --- | --- |

8.

väljendab sügavat muret seoses Zimbabwe pagulaste olukorraga kõnealuses piirkonnas ja mõistab hukka Zimbabwe pagulaste vastu ümbritsevates riikides toime pandud vägivallaaktid; palub Euroopa Komisjonil toetada naaberriike pagulaste jaoks mõeldud rahalise ja materiaalse abi programmidega;

| 9. | palub tungivalt kõikidel sidusrühmadel ja rahvusvahelisel üldsusel olla valmis tagama abi kiire andmine Zimbabwe konfliktijärgseks ülesehitamiseks; |
| --- | --- |

9.

palub tungivalt kõikidel sidusrühmadel ja rahvusvahelisel üldsusel olla valmis tagama abi kiire andmine Zimbabwe konfliktijärgseks ülesehitamiseks;

| 10. | väljendab sügavat kahetsust, et vanematekogu humanitaarabi delegatsioonile, kuhu kuulusid endine ÜRO peasekretär Kofi Annan, USA ekspresident Jimmy Carter ning naiste ja laste õiguste kaitsja Graça Machel, keeldus Mugabe valitsus viisat andmast, kuna nad tahtsid kasutada oma mõju, et suurendada kohese ja pikemaajalise abi voolu riiki, selleks et peatada Zimbabwe elanike kohutavad kannatused; toetab tugevalt vanematekogu jätkuvaid jõupingutusi, et leevendada Zimbabwe humanitaarkriisi; |
| --- | --- |

10.

väljendab sügavat kahetsust, et vanematekogu humanitaarabi delegatsioonile, kuhu kuulusid endine ÜRO peasekretär Kofi Annan, USA ekspresident Jimmy Carter ning naiste ja laste õiguste kaitsja Graça Machel, keeldus Mugabe valitsus viisat andmast, kuna nad tahtsid kasutada oma mõju, et suurendada kohese ja pikemaajalise abi voolu riiki, selleks et peatada Zimbabwe elanike kohutavad kannatused; toetab tugevalt vanematekogu jätkuvaid jõupingutusi, et leevendada Zimbabwe humanitaarkriisi;

| 11. | palub tulevasel rahvusliku ühtsuse valitsusel luua neutraalne ja sõltumatu rahu ja lepituse komisjon riigi paranemisprotsessi edendamiseks, kes vaatab läbi inimsusevastased kuriteod, piinamised, vägistamised ja teised sisekonfliktides toimepandud kuriteod; |
| --- | --- |

11.

palub tulevasel rahvusliku ühtsuse valitsusel luua neutraalne ja sõltumatu rahu ja lepituse komisjon riigi paranemisprotsessi edendamiseks, kes vaatab läbi inimsusevastased kuriteod, piinamised, vägistamised ja teised sisekonfliktides toimepandud kuriteod;

| 12. | usub, et vastvalitud parlamendi suutlikkuse tugevdamiseks on oluline seda rahastada ja toetada; |
| --- | --- |

12.

usub, et vastvalitud parlamendi suutlikkuse tugevdamiseks on oluline seda rahastada ja toetada;

| 13. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile, Aafrika Liidule, SADCile ja ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

13.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, üleaafrikalisele parlamendile, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile, Aafrika Liidule, SADCile ja ÜRO peasekretärile.

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea).

Port Moresby deklaratsioon

ülemaailmse toidu- ja finantskriisi kohta

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee, tulles kokku 25.–28. novembril 2008 Port Moresbys (Paapua Uus-Guinea):

Toiduainete hinnakriis

| 1. | palub ELi institutsioonidel võtta kiiresti vastu ja rakendada hiljuti kokkulepitud 1 miljardi euro suuruse toiduabi rahastamisvahendi ettepanek ilma vastavate kärbeteta kahepoolsetes abieelarvetes, selleks et reageerida arengumaade kiireloomulistele vajadustele olulise lisaabiga; |
| --- | --- |

1.

palub ELi institutsioonidel võtta kiiresti vastu ja rakendada hiljuti kokkulepitud 1 miljardi euro suuruse toiduabi rahastamisvahendi ettepanek ilma vastavate kärbeteta kahepoolsetes abieelarvetes, selleks et reageerida arengumaade kiireloomulistele vajadustele olulise lisaabiga;

| 2. | palub AKV ja ELi valitsustel reageerida kõige haavatavamate, eriti naiste ja laste kiireloomulistele vajadustele, tugevdades toitumisalaseid sekkumisi ja turvavõrke ning laiendades sotsiaalkaitsesüsteeme; |
| --- | --- |

2.

palub AKV ja ELi valitsustel reageerida kõige haavatavamate, eriti naiste ja laste kiireloomulistele vajadustele, tugevdades toitumisalaseid sekkumisi ja turvavõrke ning laiendades sotsiaalkaitsesüsteeme;

| 3. | rõhutab, et suur nõudlus ja spekulatsioon tekitasid toidu- ja kütusehindade tõusu; märgib, et volatiilsed toiduhinnad mõjutavad eriti kõige haavatavamaid rühmi, nagu lapsed, naised, vaesed linnaelanikud, maaelanikud, kellel ei ole maad, rändkarjakasvatajad, väikepõllupidajad, ning paljusid elanikke, keda mõjutavad vapustused ja konfliktid või nendest taastumine, nagu riigisiseselt ümberasustatud inimesed ja pagulased; märgib, et kuigi maailma toiduhinnad hiljuti langesid, on teravilja, riisi ja õlitaimede hinnad eeldatavalt järgmise kümne aasta jooksul 10–30 % kõrgemad kui möödunud kümnendil; märgib, et tõusvad kütusehinnad tabavad eriti tõsiselt arengumaade põllumajandustootjaid, tõstes väetiste ja transpordi hindu, eriti sisemaariikides; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et suur nõudlus ja spekulatsioon tekitasid toidu- ja kütusehindade tõusu; märgib, et volatiilsed toiduhinnad mõjutavad eriti kõige haavatavamaid rühmi, nagu lapsed, naised, vaesed linnaelanikud, maaelanikud, kellel ei ole maad, rändkarjakasvatajad, väikepõllupidajad, ning paljusid elanikke, keda mõjutavad vapustused ja konfliktid või nendest taastumine, nagu riigisiseselt ümberasustatud inimesed ja pagulased; märgib, et kuigi maailma toiduhinnad hiljuti langesid, on teravilja, riisi ja õlitaimede hinnad eeldatavalt järgmise kümne aasta jooksul 10–30 % kõrgemad kui möödunud kümnendil; märgib, et tõusvad kütusehinnad tabavad eriti tõsiselt arengumaade põllumajandustootjaid, tõstes väetiste ja transpordi hindu, eriti sisemaariikides;

| 4. | tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärk nr 1 vähendada nälja tõttu kannatavate inimeste osakaalu poole võrra, kuid iga päev jääb nälga ligikaudu miljard inimest, hoolimata asjaolust, et maailmas toodetakse piisavalt toiduaineid, et toita ära kogu elanikkond; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärk nr 1 vähendada nälja tõttu kannatavate inimeste osakaalu poole võrra, kuid iga päev jääb nälga ligikaudu miljard inimest, hoolimata asjaolust, et maailmas toodetakse piisavalt toiduaineid, et toita ära kogu elanikkond;

| 5. | rõhutab, et arenguriigid, kellest paljud on toiduainete netoimportijad, on kõige suuremad volatiilsete toiduhindade ohvrid ning et on vaja lisada toiduainete tootmine uuesti rahvusvahelisse tegevuskavasse; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et arenguriigid, kellest paljud on toiduainete netoimportijad, on kõige suuremad volatiilsete toiduhindade ohvrid ning et on vaja lisada toiduainete tootmine uuesti rahvusvahelisse tegevuskavasse;

| 6. | palub AKV ja ELi valitsustel ühiselt tagada, et piisav abi ja avalikud kulutused suunataks toiduga kindlustamise tagamiseks, nagu on sätestanud 2004. aasta juuni Maputo deklaratsioonis Aafrika Liidu riigipead ja valitsusjuhid; |
| --- | --- |

6.

palub AKV ja ELi valitsustel ühiselt tagada, et piisav abi ja avalikud kulutused suunataks toiduga kindlustamise tagamiseks, nagu on sätestanud 2004. aasta juuni Maputo deklaratsioonis Aafrika Liidu riigipead ja valitsusjuhid;

| 7. | palub AKV ja ELi valitsustel suurendada investeeringuid, et saavutada põllumajanduse 2 % kasv aastas, taastada peamised toiduvarud, mis on praegu kõigi aegade väiksemad, ning tugevdada ülemaailmseid seire- ja teabesüsteeme; |
| --- | --- |

7.

palub AKV ja ELi valitsustel suurendada investeeringuid, et saavutada põllumajanduse 2 % kasv aastas, taastada peamised toiduvarud, mis on praegu kõigi aegade väiksemad, ning tugevdada ülemaailmseid seire- ja teabesüsteeme;

| 8. | palub jõukatel rahvastel, kaasa arvatud ELi liikmesriigid, ning ametisseasuval USA valitsusel vähendada põllumajandustoetusi ja kaotada põllumajanduse eksporditoetused, mida kõige rikkamad riigid lubasid Doha arenguvooru alguses, kuigi sellest saadik ei ole ülemaailmsel tasandil erilist edu saavutatud; |
| --- | --- |

8.

palub jõukatel rahvastel, kaasa arvatud ELi liikmesriigid, ning ametisseasuval USA valitsusel vähendada põllumajandustoetusi ja kaotada põllumajanduse eksporditoetused, mida kõige rikkamad riigid lubasid Doha arenguvooru alguses, kuigi sellest saadik ei ole ülemaailmsel tasandil erilist edu saavutatud;

| 9. | palub AKV valitsustel kaasata põllumajandustootjad ja rändkarjakasvatajad, kellest paljud on naised, oma põllumajandus- ja maakasutuspoliitika väljatöötamisse; |
| --- | --- |

9.

palub AKV valitsustel kaasata põllumajandustootjad ja rändkarjakasvatajad, kellest paljud on naised, oma põllumajandus- ja maakasutuspoliitika väljatöötamisse;

| 10. | palub AKV valitsustel anda väiketalunikele, eriti naistele, rohkem õigusi, tagades nende juurdepääs maale, laenule ja uuele tehnoloogiale, mis suurendab tootlikkust; |
| --- | --- |

10.

palub AKV valitsustel anda väiketalunikele, eriti naistele, rohkem õigusi, tagades nende juurdepääs maale, laenule ja uuele tehnoloogiale, mis suurendab tootlikkust;

| 11. | palub Euroopa Komisjonil ja ELi liikmesriikidel parandada põllumajandus-, kaubandus- ja arengupoliitika vahelist sidusust; |
| --- | --- |

11.

palub Euroopa Komisjonil ja ELi liikmesriikidel parandada põllumajandus-, kaubandus- ja arengupoliitika vahelist sidusust;

Finantskriis ja ülemaailmne finantssüsteem

| 12. | palub rahvusvahelisel üldsusel reguleerida ülemaailmset finantssüsteemi, et tagada läbipaistvus ja hoida ära ebaeetiline spekuleerimine, ning seda reformida, et tagada arengumaadele suurem sõnaõigus; |
| --- | --- |

12.

palub rahvusvahelisel üldsusel reguleerida ülemaailmset finantssüsteemi, et tagada läbipaistvus ja hoida ära ebaeetiline spekuleerimine, ning seda reformida, et tagada arengumaadele suurem sõnaõigus;

| 13. | palub ELi liikmesriikidel vähendada ülemaailmse majanduskasvu aeglustumise mõju arengumaade majanduskasvule, kaubandusele ja otsestele välisinvesteeringutele, aidates tugevdada nende kaubandussuutlikkust ja parandada nende infrastruktuuri ja lihtsustada rahaülekannete tegemist; |
| --- | --- |

13.

palub ELi liikmesriikidel vähendada ülemaailmse majanduskasvu aeglustumise mõju arengumaade majanduskasvule, kaubandusele ja otsestele välisinvesteeringutele, aidates tugevdada nende kaubandussuutlikkust ja parandada nende infrastruktuuri ja lihtsustada rahaülekannete tegemist;

| 14. | palub lisaks ELi liikmesriikidel täita oma kohustusi seoses ametliku arenguabiga (st 0,56 % siseriiklikust kogutoodangust 2010. aastaks ja 0,7 % 2015. aastaks) ning mitte kasutada finantskriisi, et õigustada abi kärpimist, eriti kui miljardeid eurosid on eraldatud äärmiselt lühikese aja jooksul ülemaailmse finantskriisi vastu võitlemiseks, samal ajal kui rahvusvahelisel üldsusel paistab olevat palju suuremaid raskusi vahendite eraldamisega nälja ja vaesuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

14.

palub lisaks ELi liikmesriikidel täita oma kohustusi seoses ametliku arenguabiga (st 0,56 % siseriiklikust kogutoodangust 2010. aastaks ja 0,7 % 2015. aastaks) ning mitte kasutada finantskriisi, et õigustada abi kärpimist, eriti kui miljardeid eurosid on eraldatud äärmiselt lühikese aja jooksul ülemaailmse finantskriisi vastu võitlemiseks, samal ajal kui rahvusvahelisel üldsusel paistab olevat palju suuremaid raskusi vahendite eraldamisega nälja ja vaesuse vastu võitlemiseks;

| 15. | palub ELil ja AKV riikidel võtta meetmeid, et kõrvaldada maksuparadiisid, maksudest kõrvalehoidmine ja keelatud kapitali väljavool arengumaadest, mis maksab kõnealustele riikidele ligikaudu 800 miljardit eurot aastas ehk kaheksa korda rohkem, kui nad abina saavad; |
| --- | --- |

15.

palub ELil ja AKV riikidel võtta meetmeid, et kõrvaldada maksuparadiisid, maksudest kõrvalehoidmine ja keelatud kapitali väljavool arengumaadest, mis maksab kõnealustele riikidele ligikaudu 800 miljardit eurot aastas ehk kaheksa korda rohkem, kui nad abina saavad;

| 16. | palub AKV ja ELi riigipeadel kasutada 29. novembrist2. detsembrini 2008 Dohas toimunud ÜRO arengu rahastamise tippkohtumist, et tagada tõeline edu õiglasema ülemaailmse arengu rahastamise uute lähenemisviiside määratlemisel; |
| --- | --- |

16.

palub AKV ja ELi riigipeadel kasutada 29. novembrist2. detsembrini 2008 Dohas toimunud ÜRO arengu rahastamise tippkohtumist, et tagada tõeline edu õiglasema ülemaailmse arengu rahastamise uute lähenemisviiside määratlemisel;

| 17. | palub G20 riikidel täita 15. novembril 2008 Washingtoni tippkohtumisel võetud kohustusi; |
| --- | --- |

17.

palub G20 riikidel täita 15. novembril 2008 Washingtoni tippkohtumisel võetud kohustusi;

| 18. | palub kõikidel sidusrühmadel teha koostööd, et tagada Doha arenguvooru edukas, jätkusuutlik ja õigeaegne lõpetamine. |
| --- | --- |

18.

palub kõikidel sidusrühmadel teha koostööd, et tagada Doha arenguvooru edukas, jätkusuutlik ja õigeaegne lõpetamine.

---