# Úřední věstník C 51/2009

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 51 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 524. března 2009 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 51

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 524. března 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 051/01 | Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 2,00 % 1. března 2009 — Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| 2009/C 051/02 | Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 3. prosince 2008 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair — Zpravodaj: Lotyšsko | 2 |
| 2009/C 051/03 | Závěrečná zpráva ve věci č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair | 3 |
| 2009/C 051/04 | Shrnutí rozhodnutí Komise ze dne 17. prosince 2008, kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair) (oznámeno pod číslem K(2008) 8458 v konečném znění) | 4 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2009/C 051/05 | Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/9/ES o lanových drahách pro dopravu osob (
  1
  ) | 9 |
| 2009/C 051/06 | Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel (
  1
  ) | 12 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 051/01

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace: 2,00 % 1. března 2009 — Směnné kurzy vůči euru

1

2009/C 051/02

Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 3. prosince 2008 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair — Zpravodaj: Lotyšsko

2

2009/C 051/03

Závěrečná zpráva ve věci č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair

3

2009/C 051/04

Shrnutí rozhodnutí Komise ze dne 17. prosince 2008, kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP (Věc č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair) (oznámeno pod číslem K(2008) 8458 v konečném znění)

(oznámeno pod číslem K(2008) 8458 v konečném znění)

4

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2009/C 051/05

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/9/ES o lanových drahách pro dopravu osob (
  1
  )

1

9

2009/C 051/06

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel (
  1
  )

1

12

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Komise |
| 2009/C 051/07 | Oznámení o zahájení přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky | 17 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 051/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5482 – GSN/FUN) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 051/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power) (
  1
  ) | 23 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

2009/C 051/07

Oznámení o zahájení přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky

17

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 051/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5482 – GSN/FUN) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

22

2009/C 051/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power) (
  1
  )

1

23

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2009/C 051/10 | Oprava svátků v roce 2009 (Úř. věst. C 14, 21.1.2009) | 24 |

Opravy

2009/C 051/10

Oprava svátků v roce 2009 (Úř. věst. C 14, 21.1.2009)

(Úř. věst. C 14, 21.1.2009)

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/1

---

Úroková míra použitá Evropskou centrální bankou pro hlavní refinanční operace (1):

2,00 % 1. března 2009

Směnné kurzy vůči euru (2)

3. března 2009

(2009/C 51/01)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2615 |
| JPY | japonský jen | 123,64 |
| DKK | dánská koruna | 7,4510 |
| GBP | britská libra | 0,89575 |
| SEK | švédská koruna | 11,4853 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4826 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 9,0125 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 27,961 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 306,84 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7087 |
| PLN | polský zlotý | 4,7350 |
| RON | rumunský lei | 4,2990 |
| TRY | turecká lira | 2,1802 |
| AUD | australský dolar | 1,9619 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6219 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,7866 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,5303 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9550 |
| KRW | jihokorejský won | 1 968,44 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,2300 |
| CNY | čínský juan | 8,6303 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3747 |
| IDR | indonéská rupie | 15 131,69 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,6795 |
| PHP | filipínské peso | 61,560 |
| RUB | ruský rubl | 45,7697 |
| THB | thajský baht | 45,603 |
| BRL | brazilský real | 3,0468 |
| MXN | mexické peso | 19,2631 |
| INR | indická rupie | 65,5600 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2615

JPY

japonský jen

123,64

DKK

dánská koruna

7,4510

GBP

britská libra

0,89575

SEK

švédská koruna

11,4853

CHF

švýcarský frank

1,4826

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

9,0125

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

27,961

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

306,84

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7087

PLN

polský zlotý

4,7350

RON

rumunský lei

4,2990

TRY

turecká lira

2,1802

AUD

australský dolar

1,9619

CAD

kanadský dolar

1,6219

HKD

hongkongský dolar

9,7866

NZD

novozélandský dolar

2,5303

SGD

singapurský dolar

1,9550

KRW

jihokorejský won

1 968,44

ZAR

jihoafrický rand

13,2300

CNY

čínský juan

8,6303

HRK

chorvatská kuna

7,3747

IDR

indonéská rupie

15 131,69

MYR

malajsijský ringgit

4,6795

PHP

filipínské peso

61,560

RUB

ruský rubl

45,7697

THB

thajský baht

45,603

BRL

brazilský real

3,0468

MXN

mexické peso

19,2631

INR

indická rupie

65,5600

---

(1)

Míra použití při poslední operaci provedené před uvedeným dnem. V případě obchodní soutěže s proměnlivou mírou se jako úroková míra použije mezní míra.

(2)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/2

---

Stanovisko poradního výboru pro spojování podniků přijaté na jeho zasedání dne 3. prosince 2008 ohledně návrhu rozhodnutí ve věci č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair

Zpravodaj: Lotyšsko

(2009/C 51/02)

| 1. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená transakce představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování. |
| --- | --- |

1.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že oznámená transakce představuje spojení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování.

| 2. | Poradní výbor souhlasí s Komisí, že se v úvahu berou tyto trhy:






  a) | trhy s jednosměrnou leteckou nákladní dopravou:






  — | pro mezikontinentální nákladní dopravu mezi Evropou a Severní Amerikou, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Poradní výbor souhlasí s Komisí, že se v úvahu berou tyto trhy:

a)

trhy s jednosměrnou leteckou nákladní dopravou:

—

pro mezikontinentální nákladní dopravu mezi Evropou a Severní Amerikou,

| — | mezi Evropou a určitými zeměmi pro nákladní dopravu mezi Evropou a Jižní Amerikou, země v karibské oblasti, země Dálného východu a Afriky; |
| --- | --- |

—

mezi Evropou a určitými zeměmi pro nákladní dopravu mezi Evropou a Jižní Amerikou, země v karibské oblasti, země Dálného východu a Afriky;

| b) | trh s poskytováním služeb dálkové letecké dopravy konečným zákazníkům, rozdělen na základě dvojic místo odletu – místo určení (tzv. „O&D“):






  — | přičemž k místům odletu patří letiště v Amsterodamu a také letiště v Düsseldorfu a Bruselu, přinejmenším u letů do destinací Punta Cana, Cancún, Havana, Curacao a Aruba, avšak také případně u letů do Vancouvru, Toronta a Miami |
| --- | --- | --- |

b)

trh s poskytováním služeb dálkové letecké dopravy konečným zákazníkům, rozdělen na základě dvojic místo odletu – místo určení (tzv. „O&D“):

—

přičemž k místům odletu patří letiště v Amsterodamu a také letiště v Düsseldorfu a Bruselu, přinejmenším u letů do destinací Punta Cana, Cancún, Havana, Curacao a Aruba, avšak také případně u letů do Vancouvru, Toronta a Miami

| — | a místo určení bude pravděpodobně omezeno na výše uvedené destinace, ale může zahrnovat i další místa, a přesná definice trhu může v každém případě zůstat otevřená; |
| --- | --- |

—

a místo určení bude pravděpodobně omezeno na výše uvedené destinace, ale může zahrnovat i další místa, a přesná definice trhu může v každém případě zůstat otevřená;

| c) | trh s velkoobchodním prodejem míst pro cestující v letadle provozovatelům souborných služeb pro cesty, pobyty a zájezdy zahrnující lety mezi letišti v Amsterodamu, Düsseldorfu a Bruselu a veškerými místy určení dálkových letů po celém světě, přičemž trh možná bude nutno rozdělit podle tras na základě dvojic místo odletu – místo určení uvedených v bodě 2.b) s ohledem na trh s poskytováním služeb dálkové letecké dopravy konečným zákazníkům. |
| --- | --- |

c)

trh s velkoobchodním prodejem míst pro cestující v letadle provozovatelům souborných služeb pro cesty, pobyty a zájezdy zahrnující lety mezi letišti v Amsterodamu, Düsseldorfu a Bruselu a veškerými místy určení dálkových letů po celém světě, přičemž trh možná bude nutno rozdělit podle tras na základě dvojic místo odletu – místo určení uvedených v bodě 2.b) s ohledem na trh s poskytováním služeb dálkové letecké dopravy konečným zákazníkům.

| 3. | Poradní výbor souhlasí s posouzením Komise, v němž se stanoví, že oznámená transakce by zásadně nenarušila účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části ve vztahu k relevantním trhům s leteckou nákladní dopravou. |
| --- | --- |

3.

Poradní výbor souhlasí s posouzením Komise, v němž se stanoví, že oznámená transakce by zásadně nenarušila účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části ve vztahu k relevantním trhům s leteckou nákladní dopravou.

| 4. | Poradní výbor souhlasí s posouzením Komise, v němž se stanoví, že oznámená transakce by zásadně nenarušila účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části ve vztahu k trhům s poskytováním služeb dálkové letecké dopravy konečným zákazníkům. |
| --- | --- |

4.

Poradní výbor souhlasí s posouzením Komise, v němž se stanoví, že oznámená transakce by zásadně nenarušila účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části ve vztahu k trhům s poskytováním služeb dálkové letecké dopravy konečným zákazníkům.

| 5. | Poradní výbor souhlasí s posouzením Komise, v němž se stanoví, že oznámená transakce by zásadně nenarušila účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části ve vztahu k trhům s velkoobchodním prodejem míst pro cestující v letadle provozovatelům souborných služeb pro cesty, pobyty a zájezdy. |
| --- | --- |

5.

Poradní výbor souhlasí s posouzením Komise, v němž se stanoví, že oznámená transakce by zásadně nenarušila účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části ve vztahu k trhům s velkoobchodním prodejem míst pro cestující v letadle provozovatelům souborných služeb pro cesty, pobyty a zájezdy.

| 6. | Poradní výbor souhlasí se stanoviskem Komise, že oznámená transakce by měla být prohlášena za slučitelnou se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

6.

Poradní výbor souhlasí se stanoviskem Komise, že oznámená transakce by měla být prohlášena za slučitelnou se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení o spojování a článkem 57 Dohody o EHP.

---

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/3

---

Závěrečná zpráva (1) ve věci č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair

(2009/C 51/03)

Dne 17. července 2008 Komise obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (dále „nařízení ES o spojování“), kterým podnik KLM Royal Dutch Airlines N.V., zcela kontrolovaný podnikem Air France-KLM Holding S.A., získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Martinair Holland N.V.

Na základě výsledku první fáze šetření trhu došla Komise k závěru, že navrhovaná transakce vyvolává vážné pochybnosti o tom, zda je slučitelná se společným trhem, a to důsledkem otázek hospodářské soutěže v oblasti osobní letecké dopravy na určitých trasách. Oznamující strana následně předložila návrh závazku. Spočíval v přizpůsobení cenového vývoje sazeb za letenky ekonomické třídy po případném spojení na trasách, u nichž byly zjištěny obavy o hospodářskou soutěž podle vývoje cen těchto sazeb, cenám nabízeným u srovnatelných tras. Tržní test daných závazků však odhalil pochybnosti o funkčnosti a účinnosti mechanismu cenové kontroly a poukázal na to, že realizace a kontrola dodržování daného závazku byly příliš složité. Navrhovaný závazek se tak ukázal být nedostatečně konkrétní na to, aby rozptýlil vážné obavy zjištěné Komisí v průběhu první fáze šetření.

Komise proto dne 8. září 2008 došla k závěru, že transakce vyvolává vážné pochybnosti ohledně její slučitelnosti se společným trhem a fungováním Dohody o EHP, a rozhodla se zahájit řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení ES o spojování.

Oznamující strana předložila své připomínky k uvedenému rozhodnutí podle čl. 6 odst. 1 písm. c) a ústně požádala o přístup k základním dokumentům ve spisu v souladu s osvědčenými postupy pro případy spojování podniků. Tým pracovníků zabývající se danou věci tentýž den odpověděl, že nebyla učiněna žádná odůvodněná podání ve smyslu odstavce 45 osvědčených postupů a že žádné základní dokumenty, k nimž by mohl být přístup poskytnut, proto neexistují. Oznamující strana na své žádosti poté již netrvala.

Na základě hloubkového šetření trhu došla Komise k závěru, že navrhovaná transakce nenaruší závažným způsobem účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu ani na jeho podstatné části, a že by proto měla být prohlášena na slučitelnou se společným trhem podle čl. 8 odst. 1 nařízení ES o spojování a s článkem 57 Dohody o EHP. Následně nebylo oznamující straně zasláno žádné prohlášení o námitkách.

Úředníkovi pro slyšení nebyly stranami ani žádnou třetí stranou zaslány žádné dotazy ani stanoviska. Tato věc nevyžaduje žádné zvláštní poznámky ohledně práva na slyšení.

V Bruselu dne 12. prosince 2008.

Michael ALBERS

---

(1)  Podle článků 15 a 16 rozhodnutí Komise (2001/462/ES, ESUO) ze dne 23. května 2001 o mandátu úředníků pro slyšení v určitých řízeních ve věcech hospodářské soutěže (Úř. věst. L 162, 19.6.2001, s. 21).

1

---

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/4

---

Shrnutí rozhodnutí Komise

ze dne 17. prosince 2008,

kterým se spojení prohlašuje za slučitelné se společným trhem a s fungováním Dohody o EHP

(Věc č. COMP/M.5141 – KLM/Martinair)

(oznámeno pod číslem K(2008) 8458 v konečném znění)

(pouze anglické znění je závazné)

(2009/C 51/04)

Dne 17. prosince 2008 přijala Komise rozhodnutí ohledně spojení podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování), a zejména čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení. Znění celého rozhodnutí bez důvěrných informací je k dispozici v úředním jazyce případu a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na adrese:

http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   STRANY SPOJENÍ

| (1) | KLM Royal Dutch Airlines N.V. (dále jen „KLM“), nizozemský podnik zcela ovládaný společností Air France-KLM Holding S.A. (dále jen „Air France-KLM“, Francie), je síťový přepravce poskytující veškeré služby s leteckým uzlem na letišti Schiphol v Amsterdamu (dále jen „Schiphol“). Jeho dvě základní činnosti jsou osobní a nákladní letecká doprava. |
| --- | --- |

(1)

KLM Royal Dutch Airlines N.V. (dále jen „KLM“), nizozemský podnik zcela ovládaný společností Air France-KLM Holding S.A. (dále jen „Air France-KLM“, Francie), je síťový přepravce poskytující veškeré služby s leteckým uzlem na letišti Schiphol v Amsterdamu (dále jen „Schiphol“). Jeho dvě základní činnosti jsou osobní a nákladní letecká doprava.

| (2) | Společnost Martinair (dále jen „Martinair“) je nizozemský přepravce zajišťující lety z bodu do bodu se základnou na letišti Schiphol. Společnost Martinair nabízí charterové a pravidelné lety v rámci osobní a nákladní dopravy. Její letecký park zajišťuje pouze mezikontinentální lety. Společnost Martinair provozuje osobní leteckou dopravu na letiště Vancouver, Toronto, Miami, Havana, Varadero, San José, Punta Cana, Puerto Plata, Cancún, Curacao a Aruba. Společnost provozuje nákladní leteckou dopravu mezi Evropou a těmito kontinenty: Afrika, Blízký východ, Dálný východ, Severní Amerika a Latinská Amerika. |
| --- | --- |

(2)

Společnost Martinair (dále jen „Martinair“) je nizozemský přepravce zajišťující lety z bodu do bodu se základnou na letišti Schiphol. Společnost Martinair nabízí charterové a pravidelné lety v rámci osobní a nákladní dopravy. Její letecký park zajišťuje pouze mezikontinentální lety. Společnost Martinair provozuje osobní leteckou dopravu na letiště Vancouver, Toronto, Miami, Havana, Varadero, San José, Punta Cana, Puerto Plata, Cancún, Curacao a Aruba. Společnost provozuje nákladní leteckou dopravu mezi Evropou a těmito kontinenty: Afrika, Blízký východ, Dálný východ, Severní Amerika a Latinská Amerika.

II.   SPOJENÍ

| (3) | Společnost KLM v současnosti vlastní 50 % akcií společnosti Martinair, a to rovným dílem s podnikem Maersk Holding B.V., společností se sídlem v Nizozemsku, která je dceřinou společností zcela ve vlastnictví podniku A.P. Moller-Maersk A/S (dále jen „Maersk“), dánské společnosti působící převážně v námořní a pozemní dopravě. Vzhledem k organizaci společnosti a řízení podniku Martinair v současnosti společnost Martinair ovládají společně společnosti KLM a Maersk. Společnost KLM hodlá získat 50 % akcií ve společnosti Martinair, které v současnosti drží podnik Maersk. |
| --- | --- |

(3)

Společnost KLM v současnosti vlastní 50 % akcií společnosti Martinair, a to rovným dílem s podnikem Maersk Holding B.V., společností se sídlem v Nizozemsku, která je dceřinou společností zcela ve vlastnictví podniku A.P. Moller-Maersk A/S (dále jen „Maersk“), dánské společnosti působící převážně v námořní a pozemní dopravě. Vzhledem k organizaci společnosti a řízení podniku Martinair v současnosti společnost Martinair ovládají společně společnosti KLM a Maersk. Společnost KLM hodlá získat 50 % akcií ve společnosti Martinair, které v současnosti drží podnik Maersk.

| (4) | V souladu s tím obdržela Komise dne 17. července 2008 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení ES o spojování, kterým podnik KLM získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Martinair. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s tím obdržela Komise dne 17. července 2008 oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení ES o spojování, kterým podnik KLM získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Martinair.

III.   VÝZNAM PRO CELÉ SPOLEČENSTVÍ

| (5) | Oznámené spojení má význam pro celé Společenství ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení ES o spojování. |
| --- | --- |

(5)

Oznámené spojení má význam pro celé Společenství ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení ES o spojování.

IV.   POSTUP A SHRNUTÍ

| (6) | Na základě výsledků šetření trhu v první fázi Komise dospěla k závěru, že navrhovaná transakce vyvolává vážné obavy, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem, vzhledem k problémům v oblasti hospodářské soutěže zjištěným s ohledem na osobní leteckou dopravu na trasách mezi Amsterdamem a Arubou a Curacaem. Dne 18. srpna 2008 strany předložily závazky, které zahrnovaly srovnávání vývoje cen po spojení, pokud jde o letenky v ekonomické třídě na trasách spojujících Amsterdam a Arubu a Curacao, s vývojem cen letenek v ekonomické třídě v koši srovnatelných tras. Ukázalo se však, že navrhovaný závazek není vhodný k odstranění vážných obav, které Komise zjistila. Dne 8. září 2008 přijala Komise rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení ES o spojování. |
| --- | --- |

(6)

Na základě výsledků šetření trhu v první fázi Komise dospěla k závěru, že navrhovaná transakce vyvolává vážné obavy, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem, vzhledem k problémům v oblasti hospodářské soutěže zjištěným s ohledem na osobní leteckou dopravu na trasách mezi Amsterdamem a Arubou a Curacaem. Dne 18. srpna 2008 strany předložily závazky, které zahrnovaly srovnávání vývoje cen po spojení, pokud jde o letenky v ekonomické třídě na trasách spojujících Amsterdam a Arubu a Curacao, s vývojem cen letenek v ekonomické třídě v koši srovnatelných tras. Ukázalo se však, že navrhovaný závazek není vhodný k odstranění vážných obav, které Komise zjistila. Dne 8. září 2008 přijala Komise rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 6 odst. 1 písm. c) nařízení ES o spojování.

V.   KONCEPČNÍ RÁMEC PRO POSOUZENÍ Z HLEDISKA HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

| (7) | Navrhované spojení znamená přechod ze společné kontroly na výhradní kontrolu. Již před transakcí proto společnost KLM vykonává určitý stupeň kontroly nad společností Martinair. Mimoto motivace společnosti KLM soutěžit se společností Martinair je patrně omezena vzhledem ke skutečnosti, že společnost KLM má nárok na polovinu zisku společnosti Martinair. |
| --- | --- |

(7)

Navrhované spojení znamená přechod ze společné kontroly na výhradní kontrolu. Již před transakcí proto společnost KLM vykonává určitý stupeň kontroly nad společností Martinair. Mimoto motivace společnosti KLM soutěžit se společností Martinair je patrně omezena vzhledem ke skutečnosti, že společnost KLM má nárok na polovinu zisku společnosti Martinair.

| (8) | Komise však na základě organizace společnosti Martinair, jejího řízení a interních dokumentů zjistila, že společnost KLM má malý vliv na rozhodnutí společnosti Martinair ohledně cen, rozhodnutí o vstupu na konkrétní trasu, zvýšení nebo snížení kapacity a podobná provozní rozhodnutí. Ve skutečnosti je vliv společnosti KLM na tržní chování společnosti Martinair omezený na právo veta, co se týká dalekosáhlejších, strategických a provozních rozhodnutí, včetně zejména strategických rozhodnutí o činnosti v určitých obchodních segmentech (např. osobní letecká doprava na krátké vzdálenosti nebo dálková osobní letecká doprava, nákladní letecká doprava) a rozhodnutí o rozšíření nebo omezení leteckého parku společnosti Martinair. Šetření trhu mimoto do značné míry potvrdilo, že konkurenti stran spojení a zákazníci obecně považují společnosti KLM a Martinair za konkurenční v oblasti osobní i nákladní dopravy. |
| --- | --- |

(8)

Komise však na základě organizace společnosti Martinair, jejího řízení a interních dokumentů zjistila, že společnost KLM má malý vliv na rozhodnutí společnosti Martinair ohledně cen, rozhodnutí o vstupu na konkrétní trasu, zvýšení nebo snížení kapacity a podobná provozní rozhodnutí. Ve skutečnosti je vliv společnosti KLM na tržní chování společnosti Martinair omezený na právo veta, co se týká dalekosáhlejších, strategických a provozních rozhodnutí, včetně zejména strategických rozhodnutí o činnosti v určitých obchodních segmentech (např. osobní letecká doprava na krátké vzdálenosti nebo dálková osobní letecká doprava, nákladní letecká doprava) a rozhodnutí o rozšíření nebo omezení leteckého parku společnosti Martinair. Šetření trhu mimoto do značné míry potvrdilo, že konkurenti stran spojení a zákazníci obecně považují společnosti KLM a Martinair za konkurenční v oblasti osobní i nákladní dopravy.

| (9) | Na základě těchto skutečností Komise podrobně analyzovala účinky, které by mohlo mít omezení stávající míry soutěže mezi společnostmi KLM a Martinair vyplývajícími z navrhovaného spojení na hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(9)

Na základě těchto skutečností Komise podrobně analyzovala účinky, které by mohlo mít omezení stávající míry soutěže mezi společnostmi KLM a Martinair vyplývajícími z navrhovaného spojení na hospodářskou soutěž.

VI.   NÁKLADNÍ LETECKÁ DOPRAVA

6.1   Relevantní trhy produktů a zeměpisné trhy

| (10) | Šetření trhu potvrdilo, že se námořní doprava v rostoucí míře stává ekonomicky lákavou možností nejen pro nákladní dopravu uvnitř Evropy, nýbrž rovněž pro mezikontinentální nákladní dopravu. Vzhledem k citlivosti na dobu přepravy však mnoho druhů nákladu vyžaduje nadále leteckou dopravu. Pro účely tohoto rozhodnutí není nutné rozhodnout, zda jsou mezikontinetální nákladní doprava, letecká a námořní doprava součástí stejného trhu, či nikoli, jelikož navrhované spojení nenarušuje významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části při jakémkoli vymezení trhu. |
| --- | --- |

(10)

Šetření trhu potvrdilo, že se námořní doprava v rostoucí míře stává ekonomicky lákavou možností nejen pro nákladní dopravu uvnitř Evropy, nýbrž rovněž pro mezikontinentální nákladní dopravu. Vzhledem k citlivosti na dobu přepravy však mnoho druhů nákladu vyžaduje nadále leteckou dopravu. Pro účely tohoto rozhodnutí není nutné rozhodnout, zda jsou mezikontinetální nákladní doprava, letecká a námořní doprava součástí stejného trhu, či nikoli, jelikož navrhované spojení nenarušuje významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části při jakémkoli vymezení trhu.

| (11) | Z šetření trhu rovněž vyplynulo, že není nutné další dělení trhu pro nákladní leteckou dopravu podle kategorií nebo povahy přepravovaného zboží. Zákazníci obvykle nakupují prostor, který plní veškerými druhy nákladu, včetně zboží podléhajícího rychle zkáze a dalšího zboží, jež může vyžadovat zvláštní manipulaci. Mimoto se totéž letadlo obvykle používá k přepravě různých druhů nákladu a přepravci mohou své služby poměrně snadno přizpůsobit zvláštním požadavkům u určitého zboží. V tomto ohledu však není nutno rozhodnout o přesném vymezení trhu, jelikož navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části při jakémkoli vymezení trhu. |
| --- | --- |

(11)

Z šetření trhu rovněž vyplynulo, že není nutné další dělení trhu pro nákladní leteckou dopravu podle kategorií nebo povahy přepravovaného zboží. Zákazníci obvykle nakupují prostor, který plní veškerými druhy nákladu, včetně zboží podléhajícího rychle zkáze a dalšího zboží, jež může vyžadovat zvláštní manipulaci. Mimoto se totéž letadlo obvykle používá k přepravě různých druhů nákladu a přepravci mohou své služby poměrně snadno přizpůsobit zvláštním požadavkům u určitého zboží. V tomto ohledu však není nutno rozhodnout o přesném vymezení trhu, jelikož navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části při jakémkoli vymezení trhu.

| (12) | V souladu s předchozími rozhodnutími toto rozhodnutí vymezuje v případě mezikontinentální nákladní dopravy trh pro nákladní leteckou dopravu na základě spojení jednotlivých kontinentů, přinejmenším co se týká kontinentů s dostatečně vyvinutou infrastrukturou, která umožňuje návaznost na další spoje. Toto bylo potvrzeno u Severní Ameriky a Evropy pro všechny druhy zboží, včetně zboží podléhajícího rychle zkáze, které je náročné na včasné dodání, například květiny. V tomto ohledu šetření trhu potvrdilo, že vzhledem k dobře rozvinuté evropské infrastruktuře pro silniční nákladní dopravu je u všech druhů nákladu včetně květin mnoho nákladních letišť v Evropě zaměnitelných s letištěm Schiphol. Co se týká Afriky, Jižní Ameriky a částí Asie, z šetření trhu vyplynulo, že tyto kontinenty je nutno dále rozdělit podle jednotlivých zemí. |
| --- | --- |

(12)

V souladu s předchozími rozhodnutími toto rozhodnutí vymezuje v případě mezikontinentální nákladní dopravy trh pro nákladní leteckou dopravu na základě spojení jednotlivých kontinentů, přinejmenším co se týká kontinentů s dostatečně vyvinutou infrastrukturou, která umožňuje návaznost na další spoje. Toto bylo potvrzeno u Severní Ameriky a Evropy pro všechny druhy zboží, včetně zboží podléhajícího rychle zkáze, které je náročné na včasné dodání, například květiny. V tomto ohledu šetření trhu potvrdilo, že vzhledem k dobře rozvinuté evropské infrastruktuře pro silniční nákladní dopravu je u všech druhů nákladu včetně květin mnoho nákladních letišť v Evropě zaměnitelných s letištěm Schiphol. Co se týká Afriky, Jižní Ameriky a částí Asie, z šetření trhu vyplynulo, že tyto kontinenty je nutno dále rozdělit podle jednotlivých zemí.

| (13) | Šetření trhu mimoto odhalilo, že trhy pro nákladní leteckou dopravu jsou svou povahou jednosměrné, jelikož se poptávka po nákladní letecké dopravě může na jednotlivých koncích trasy významně lišit. Šetření trhu rovněž potvrdilo zjištění Komise v předchozích případech, že nepřímé lety jsou obecně náhradou pro přímé lety. |
| --- | --- |

(13)

Šetření trhu mimoto odhalilo, že trhy pro nákladní leteckou dopravu jsou svou povahou jednosměrné, jelikož se poptávka po nákladní letecké dopravě může na jednotlivých koncích trasy významně lišit. Šetření trhu rovněž potvrdilo zjištění Komise v předchozích případech, že nepřímé lety jsou obecně náhradou pro přímé lety.

| (14) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s ohledem na trasy spojující Evropu a Severní Ameriku nutno trh pro nákladní leteckou dopravu rozdělit na základě dvojic jednosměrných mezikontinentálních letů a u všech ostatních tras na základě letů mezi kontinentem a jednotlivými zeměmi. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s ohledem na trasy spojující Evropu a Severní Ameriku nutno trh pro nákladní leteckou dopravu rozdělit na základě dvojic jednosměrných mezikontinentálních letů a u všech ostatních tras na základě letů mezi kontinentem a jednotlivými zeměmi.

6.2   Posouzení hospodářské soutěže

| (15) | Co se týká nákladní letecké dopravy mezi Evropou a Severní Amerikou, společný podíl stran spojení na trhu zůstane nižší než 25 % a strany spojení budou i nadále čelit silné hospodářské soutěži ze strany řady dalších významných leteckých společností, například Lufthansa, British Airways a zásilkové služby jako FedEx a UPS. Obdobně s ohledem na nákladní leteckou dopravu mezi Evropou a zeměmi Dálného východu, u nichž se činnosti stran spojení překrývají, dosáhne společný podíl stran spojení na trhu nejvýše 25 % a strany spojení budou i nadále čelit silné hospodářské soutěži se strany řady dalších přepravců, jako je Lufthansa, Cargolux, Cathay Pacific a Air China. Navrhované spojení proto nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části, pokud jde o jakýkoli z těchto trhů. |
| --- | --- |

(15)

Co se týká nákladní letecké dopravy mezi Evropou a Severní Amerikou, společný podíl stran spojení na trhu zůstane nižší než 25 % a strany spojení budou i nadále čelit silné hospodářské soutěži ze strany řady dalších významných leteckých společností, například Lufthansa, British Airways a zásilkové služby jako FedEx a UPS. Obdobně s ohledem na nákladní leteckou dopravu mezi Evropou a zeměmi Dálného východu, u nichž se činnosti stran spojení překrývají, dosáhne společný podíl stran spojení na trhu nejvýše 25 % a strany spojení budou i nadále čelit silné hospodářské soutěži se strany řady dalších přepravců, jako je Lufthansa, Cargolux, Cathay Pacific a Air China. Navrhované spojení proto nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části, pokud jde o jakýkoli z těchto trhů.

| (16) | Co se týká nákladní letecké dopravy mezi Evropou a Jižní Amerikou, transakce se dotkne trhů na trasách spojujících Evropu s těmito zeměmi: Kolumbie, Peru a Ekvádor. Společné podíly stran spojení na trhu na těchto trasách činí mezi (30–40) % (na trase z Ekvádoru do Evropy) a (60–70) % (na trase z Kolumbie do Evropy) a přírůstky podílů na trhu jsou značné. Situace je podobná v případě tras spojujících Evropu s některými zeměmi kolem Karibského moře, konkrétně Mexikem a Kubou, na nichž podíly stran spojení dosáhnou mezi (20–30) % (na trase z Kuby do Evropy) a (50–60) % (na trasách z Mexika do Evropy) a přírůstky budou opět značné. Pokud jde o trasy spojující Evropu s africkými zeměmi, podíly stran spojení na trhu budou vysoké zejména na trasách z Evropy do Keni (společný podíl na trhu ve výši (50–60) %) a z Evropy do Súdánu (společný podíl na trhu ve výši (60–70) %), přičemž přírůstky budou na těchto trasách taktéž značné. |
| --- | --- |

(16)

Co se týká nákladní letecké dopravy mezi Evropou a Jižní Amerikou, transakce se dotkne trhů na trasách spojujících Evropu s těmito zeměmi: Kolumbie, Peru a Ekvádor. Společné podíly stran spojení na trhu na těchto trasách činí mezi (30–40) % (na trase z Ekvádoru do Evropy) a (60–70) % (na trase z Kolumbie do Evropy) a přírůstky podílů na trhu jsou značné. Situace je podobná v případě tras spojujících Evropu s některými zeměmi kolem Karibského moře, konkrétně Mexikem a Kubou, na nichž podíly stran spojení dosáhnou mezi (20–30) % (na trase z Kuby do Evropy) a (50–60) % (na trasách z Mexika do Evropy) a přírůstky budou opět značné. Pokud jde o trasy spojující Evropu s africkými zeměmi, podíly stran spojení na trhu budou vysoké zejména na trasách z Evropy do Keni (společný podíl na trhu ve výši (50–60) %) a z Evropy do Súdánu (společný podíl na trhu ve výši (60–70) %), přičemž přírůstky budou na těchto trasách taktéž značné.

| (17) | I na těch trasách, na nichž mají strany spojení vysoké společné podíly na trhu a u nichž jsou přírůstky podílů na trhu značné, však strany obvykle čelí řadě silných konkurentů, kteří na ně budou vyvíjet tlak po uskutečnění transakce. Překážky vstupu na trh nákladní letecké dopravy na příslušných trasách jsou (jak se zdá) poměrně nízké. Na některé z těchto tras skutečně nedávno vstoupila řada nových účastníků. V průběhu šetření trhu mimoto zákazníci (mezi nimi velcí zasílatelé s určitým stupněm vyjednávací síly) projevili svou připravenost přejít na jiného dodavatele, pokud by se strany spojení rozhodly zvýšit ceny, a někteří konkurenti stran spojení uvedli, že mají nadbytečnou kapacitu, aby mohli uspokojit dodatečnou poptávku. |
| --- | --- |

(17)

I na těch trasách, na nichž mají strany spojení vysoké společné podíly na trhu a u nichž jsou přírůstky podílů na trhu značné, však strany obvykle čelí řadě silných konkurentů, kteří na ně budou vyvíjet tlak po uskutečnění transakce. Překážky vstupu na trh nákladní letecké dopravy na příslušných trasách jsou (jak se zdá) poměrně nízké. Na některé z těchto tras skutečně nedávno vstoupila řada nových účastníků. V průběhu šetření trhu mimoto zákazníci (mezi nimi velcí zasílatelé s určitým stupněm vyjednávací síly) projevili svou připravenost přejít na jiného dodavatele, pokud by se strany spojení rozhodly zvýšit ceny, a někteří konkurenti stran spojení uvedli, že mají nadbytečnou kapacitu, aby mohli uspokojit dodatečnou poptávku.

| (18) | Ze všech těchto důvodů se v rozhodnutí vyvozuje závěr, že navrhované spojení pravděpodobně nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části, pokud jde o jakoukoli trasu, na nichž se činnosti stran spojení v oblasti nákladní letecké dopravy překrývají. |
| --- | --- |

(18)

Ze všech těchto důvodů se v rozhodnutí vyvozuje závěr, že navrhované spojení pravděpodobně nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části, pokud jde o jakoukoli trasu, na nichž se činnosti stran spojení v oblasti nákladní letecké dopravy překrývají.

VII.   OSOBNÍ LETECKÁ DOPRAVA

7.1   Relevantní trh produktů a zeměpisný trh

| (19) | Činnosti stran spojení v oblasti osobní letecké dopravy se překrývají na trasách spojujících Amsterdam s těmito osmi vzdálenými (rekreačními) destinacemi: Vancouver, Toronto, Miami, Punta Cana, Cancún, Havana, Curacao a Aruba. |
| --- | --- |

(19)

Činnosti stran spojení v oblasti osobní letecké dopravy se překrývají na trasách spojujících Amsterdam s těmito osmi vzdálenými (rekreačními) destinacemi: Vancouver, Toronto, Miami, Punta Cana, Cancún, Havana, Curacao a Aruba.

| (20) | Šetření trhu i průzkum u zákazníků, který Komise v tomto případě zadala, potvrdily praxi Komise v předchozích případech, a to považovat „velkoobchodní“ nabídku sedadel v letadle cestovním kancelářím za odlišný trh od trhu pro poskytování služeb pravidelné letecké dopravy konečným zákazníkům. Podle průzkumu u zákazníků bylo zjištěno, že z hlediska strany poptávky koneční zákazníci obvykle nepovažují kompletně zařízené dovolené a nezávislé cesty za nahraditelné. V souladu s tím by pouze malá část zákazníků pořizujících kompletně zařízené dovolené přešla na samostatně prodávané lety a ještě menší část zákazníků kupujících samostatně prodávané lety by uvažovala o pořízení kompletně zařízené dovolené. |
| --- | --- |

(20)

Šetření trhu i průzkum u zákazníků, který Komise v tomto případě zadala, potvrdily praxi Komise v předchozích případech, a to považovat „velkoobchodní“ nabídku sedadel v letadle cestovním kancelářím za odlišný trh od trhu pro poskytování služeb pravidelné letecké dopravy konečným zákazníkům. Podle průzkumu u zákazníků bylo zjištěno, že z hlediska strany poptávky koneční zákazníci obvykle nepovažují kompletně zařízené dovolené a nezávislé cesty za nahraditelné. V souladu s tím by pouze malá část zákazníků pořizujících kompletně zařízené dovolené přešla na samostatně prodávané lety a ještě menší část zákazníků kupujících samostatně prodávané lety by uvažovala o pořízení kompletně zařízené dovolené.

7.1.1   Poskytování služeb pravidelné letecké dopravy konečným zákazníkům

| (21) | Co se týká trhu pro poskytování služeb osobní letecké dopravy konečným zákazníkům, šetření trhu a průzkum u zákazníků potvrdily, že pro účely posouzení navrhovaného spojení není vhodný tradiční přístup používající místo odletu/místo destinace, na jehož základě Komise vymezila relevantní trh v předchozích případech. Co se týká místa odletu, šetření trhu a průzkum u zákazníků odhalily, že na relevantní trh je nutno zahrnout letiště Düsseldorf a Brusel, přinejmenším pro lety do pěti letovisek v karibských zemích (tj. Punta Cana, Cancún, Havana, Curacao a Aruba), jelikož velká část cestujících do těchto destinací považuje tato dvě letiště za náhradu letiště Schiphol. Co se týká letů do Vancouveru, Toronta a Miami, není v tomto ohledu nutno rozhodnout o přesném vymezení trhu, jelikož navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části ani při nejužším vymezení trhu zahrnujícím pouze lety z Amsterdamu. |
| --- | --- |

(21)

Co se týká trhu pro poskytování služeb osobní letecké dopravy konečným zákazníkům, šetření trhu a průzkum u zákazníků potvrdily, že pro účely posouzení navrhovaného spojení není vhodný tradiční přístup používající místo odletu/místo destinace, na jehož základě Komise vymezila relevantní trh v předchozích případech. Co se týká místa odletu, šetření trhu a průzkum u zákazníků odhalily, že na relevantní trh je nutno zahrnout letiště Düsseldorf a Brusel, přinejmenším pro lety do pěti letovisek v karibských zemích (tj. Punta Cana, Cancún, Havana, Curacao a Aruba), jelikož velká část cestujících do těchto destinací považuje tato dvě letiště za náhradu letiště Schiphol. Co se týká letů do Vancouveru, Toronta a Miami, není v tomto ohledu nutno rozhodnout o přesném vymezení trhu, jelikož navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části ani při nejužším vymezení trhu zahrnujícím pouze lety z Amsterdamu.

| (22) | Co se týká místa destinace, z šetření trhu a průzkumu u zákazníků vyplynulo, že přinejmenším u pěti letovisek v karibských zemích existuje mezi jednotlivými vzdálenými (rekreačními) místy určitý stupeň nahraditelnosti, neposkytly však jednoznačné výsledky, pokud jde o přesný rozsah místa destinace. V tomto ohledu však není nutno rozhodnout o přesném vymezení trhu, jelikož navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části při jakémkoli vymezení trhu. |
| --- | --- |

(22)

Co se týká místa destinace, z šetření trhu a průzkumu u zákazníků vyplynulo, že přinejmenším u pěti letovisek v karibských zemích existuje mezi jednotlivými vzdálenými (rekreačními) místy určitý stupeň nahraditelnosti, neposkytly však jednoznačné výsledky, pokud jde o přesný rozsah místa destinace. V tomto ohledu však není nutno rozhodnout o přesném vymezení trhu, jelikož navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části při jakémkoli vymezení trhu.

| (23) | Šetření trhu mimoto potvrdilo praxi Komise v předchozích případech, že na relevantní trh je nutno zahrnout nepřímé lety, pokud jsou v počítačových rezervačních systémech prodávány jako navazující lety pro příslušnou dvojici místa odletu a místa destinace, jsou provozovány denně a znamenají pouze omezené prodloužení cesty (navazující čas nejvýše 150 minut). |
| --- | --- |

(23)

Šetření trhu mimoto potvrdilo praxi Komise v předchozích případech, že na relevantní trh je nutno zahrnout nepřímé lety, pokud jsou v počítačových rezervačních systémech prodávány jako navazující lety pro příslušnou dvojici místa odletu a místa destinace, jsou provozovány denně a znamenají pouze omezené prodloužení cesty (navazující čas nejvýše 150 minut).

7.1.2   Velkoobchodní nabídka sedadel cestovním kancelářím

| (24) | V předchozích rozhodnutích Komise měla za to, že relevantní trh pro velkoobchodní nabídku sedadel cestovním kancelářím zahrnuje nabídku sedadel v letadlech při všech letech na dlouhé vzdálenosti bez dalšího rozdělení trhu podle destinace. Z šetření trhu vyplynulo, že může být opodstatněné další rozdělení velkoobchodního trhu podle jednotlivých tras. Tak tomu může být přinejmenším u tras, u nichž si cestovní kanceláře nemohou libovolně vybrat mezi destinacemi, jelikož sedadla nakupují od leteckých společností až v okamžiku, kdy jejich zákazníci projeví zájem o kompletně zařízenou dovolenou do určitého místa. Pro účely tohoto rozhodnutí však není nutno v tomto ohledu rozhodnout o přesném vymezení trhu, jelikož navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části při jakémkoli vymezení trhu. |
| --- | --- |

(24)

V předchozích rozhodnutích Komise měla za to, že relevantní trh pro velkoobchodní nabídku sedadel cestovním kancelářím zahrnuje nabídku sedadel v letadlech při všech letech na dlouhé vzdálenosti bez dalšího rozdělení trhu podle destinace. Z šetření trhu vyplynulo, že může být opodstatněné další rozdělení velkoobchodního trhu podle jednotlivých tras. Tak tomu může být přinejmenším u tras, u nichž si cestovní kanceláře nemohou libovolně vybrat mezi destinacemi, jelikož sedadla nakupují od leteckých společností až v okamžiku, kdy jejich zákazníci projeví zájem o kompletně zařízenou dovolenou do určitého místa. Pro účely tohoto rozhodnutí však není nutno v tomto ohledu rozhodnout o přesném vymezení trhu, jelikož navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části při jakémkoli vymezení trhu.

| (25) | Pokud jde o trh pro poskytování služeb pravidelné letecké dopravy konečným zákazníkům, šetření trhu potvrdilo, že pro účely tohoto případu jsou letiště v Amsterdamu, Düsseldorfu a Bruselu součástí stejného relevantního trhu pro velkoobchodní nabídku sedadel cestovním kancelářím. |
| --- | --- |

(25)

Pokud jde o trh pro poskytování služeb pravidelné letecké dopravy konečným zákazníkům, šetření trhu potvrdilo, že pro účely tohoto případu jsou letiště v Amsterdamu, Düsseldorfu a Bruselu součástí stejného relevantního trhu pro velkoobchodní nabídku sedadel cestovním kancelářím.

7.2   Posouzení hospodářské soutěže

7.2.1   Příslušná hypotetická situace pro posouzení účinku navrhované transakce s ohledem na činnosti stran spojení v oblasti osobní letecké dopravy

| (26) | Při šetření trhu, které Komise provedla, bylo zjištěno, že činnosti společnosti Martinair v oblasti osobní letecké dopravy byly v posledních několika letech ztrátové a že pravděpodobně budou ztrátové i nadále navzdory nedávnému významnému úsilí společnosti Martinair o restrukturalizaci. Ve skutečnosti se zdá, že k dalšímu provozování osobní letecké dopravy za hranicí dalších dvou let bude muset společnost Martinair vynaložit určité velké investice. |
| --- | --- |

(26)

Při šetření trhu, které Komise provedla, bylo zjištěno, že činnosti společnosti Martinair v oblasti osobní letecké dopravy byly v posledních několika letech ztrátové a že pravděpodobně budou ztrátové i nadále navzdory nedávnému významnému úsilí společnosti Martinair o restrukturalizaci. Ve skutečnosti se zdá, že k dalšímu provozování osobní letecké dopravy za hranicí dalších dvou let bude muset společnost Martinair vynaložit určité velké investice.

| (27) | Hlavní investice, kterou by společnost Martinair musela učinit k zachování osobní letecké dopravy, se týká obnovení prakticky celého jejího leteckého parku pro osobní dopravu. Letecký park společnosti Martinair pro osobní dopravu je velmi zastaralý a nevýkonný. Kvůli technickým problémům s letadly jsou lety společnosti Martinair často opožděny. V poslední době proto konkurenceschopnost společnosti Martinair v oblasti dálkové osobní letecké dopravy utrpěla a bez potřebného obnovení leteckého parku je pravděpodobné, že se její konkurenceschopnost bude dále snižovat. Finanční situace společnosti Martinair však ztěžuje získání finančních prostředků na investice do leteckého parku. Co se týká obnovení leteckého parku, podle stanov společnosti Martinair má společnost KLM právo veta. Postavení společnosti Martinair v tomto ohledu znamená, že je pravděpodobné, že konkurenční tlak vyvíjený společností Martinair bude v dohledné době narušen. Vzhledem k těmto skutečnostem je pravděpodobné, že účinky navrhovaného spojení s ohledem na činnosti stran spojení v oblasti osobní letecké dopravy budou omezené. |
| --- | --- |

(27)

Hlavní investice, kterou by společnost Martinair musela učinit k zachování osobní letecké dopravy, se týká obnovení prakticky celého jejího leteckého parku pro osobní dopravu. Letecký park společnosti Martinair pro osobní dopravu je velmi zastaralý a nevýkonný. Kvůli technickým problémům s letadly jsou lety společnosti Martinair často opožděny. V poslední době proto konkurenceschopnost společnosti Martinair v oblasti dálkové osobní letecké dopravy utrpěla a bez potřebného obnovení leteckého parku je pravděpodobné, že se její konkurenceschopnost bude dále snižovat. Finanční situace společnosti Martinair však ztěžuje získání finančních prostředků na investice do leteckého parku. Co se týká obnovení leteckého parku, podle stanov společnosti Martinair má společnost KLM právo veta. Postavení společnosti Martinair v tomto ohledu znamená, že je pravděpodobné, že konkurenční tlak vyvíjený společností Martinair bude v dohledné době narušen. Vzhledem k těmto skutečnostem je pravděpodobné, že účinky navrhovaného spojení s ohledem na činnosti stran spojení v oblasti osobní letecké dopravy budou omezené.

7.2.2   Poskytování služeb letecké dopravy konečným zákazníkům

| (28) | Co se týká letů do tří severoamerických měst Vancouver, Toronto a Miami, společné podíly stran spojení jsou poměrně vysoké v rozmezí od (70–80) % do (70–80) %, pokud se vezmou v úvahu pouze lety z Amsterdamu, a činí (50–60) %, jestliže se zahrnou rovněž lety z Düsseldorfu a Bruselu. Existuje však řada reálných alternativ, jež mají k dispozici koneční zákazníci, kteří chtějí do těchto tří měst cestovat z Nizozemska, včetně letů nabízených společnostmi Air Canada, United Airlines, British Airways, Air Transat, Lufthansa a Continental Airlines, jež budou po uskutečnění transakce nadále vyvíjet tlak na subjekt vzniklý spojením. Není proto pravděpodobné, že navrhovaná transakce významně naruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu, pokud jde o tyto tři trasy. |
| --- | --- |

(28)

Co se týká letů do tří severoamerických měst Vancouver, Toronto a Miami, společné podíly stran spojení jsou poměrně vysoké v rozmezí od (70–80) % do (70–80) %, pokud se vezmou v úvahu pouze lety z Amsterdamu, a činí (50–60) %, jestliže se zahrnou rovněž lety z Düsseldorfu a Bruselu. Existuje však řada reálných alternativ, jež mají k dispozici koneční zákazníci, kteří chtějí do těchto tří měst cestovat z Nizozemska, včetně letů nabízených společnostmi Air Canada, United Airlines, British Airways, Air Transat, Lufthansa a Continental Airlines, jež budou po uskutečnění transakce nadále vyvíjet tlak na subjekt vzniklý spojením. Není proto pravděpodobné, že navrhovaná transakce významně naruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu, pokud jde o tyto tři trasy.

| (29) | Na trasách spojujících Amsterdam, Düsseldorf a Brusel s Punta Canou, Cancúnem a Havanou činí odpovídající společné podíly stran spojení na trhu (70–80) %, (80–90) % a (80–90) %. Společnost Martinair provozuje pravidelné a nepravidelné přímé lety z Amsterdamu, zatímco společnost KLM provozuje na těchto trasách pouze nepřímé lety. V Amsterdamu, Bruselu a Düsseldorfu existuje řada konkurenčních přímých a nepřímých alternativ. Například společnost LTU provozuje přímé lety do Punta Cany a Cancúnu z Düsseldorfu, společnost ArkeFly provozuje přímé lety do těchto dvou destinací z Amsterdamu, společnost Jetairfly provozuje přímé lety do Punta Cany z Bruselu a společnost Iberia nabízí každodenní nepřímé lety do Havany z letiště v Amsterdamu, Düsseldorfu i Bruselu. |
| --- | --- |

(29)

Na trasách spojujících Amsterdam, Düsseldorf a Brusel s Punta Canou, Cancúnem a Havanou činí odpovídající společné podíly stran spojení na trhu (70–80) %, (80–90) % a (80–90) %. Společnost Martinair provozuje pravidelné a nepravidelné přímé lety z Amsterdamu, zatímco společnost KLM provozuje na těchto trasách pouze nepřímé lety. V Amsterdamu, Bruselu a Düsseldorfu existuje řada konkurenčních přímých a nepřímých alternativ. Například společnost LTU provozuje přímé lety do Punta Cany a Cancúnu z Düsseldorfu, společnost ArkeFly provozuje přímé lety do těchto dvou destinací z Amsterdamu, společnost Jetairfly provozuje přímé lety do Punta Cany z Bruselu a společnost Iberia nabízí každodenní nepřímé lety do Havany z letiště v Amsterdamu, Düsseldorfu i Bruselu.

| (30) | Z šetření trhu a průzkumu u zákazníků mimoto vyplynulo, že co se týká Cancúnu a Punta Cany, existuje značný konkurenční tlak ze strany ostatních typických přímořských letovisek. Rovněž v případě Havany z průzkumu u zákazníků vyplynulo, že by značná část zákazníků buď necestovala vůbec, nebo by přešla na jiné destinace, jestliže by ceny letů do Havany vzrostly o 5–10 %. Vzhledem k těmto skutečnostem je nutno vyvodit závěr, že rovněž v případě těchto tří destinací navrhovaná transakce pravděpodobně nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části. |
| --- | --- |

(30)

Z šetření trhu a průzkumu u zákazníků mimoto vyplynulo, že co se týká Cancúnu a Punta Cany, existuje značný konkurenční tlak ze strany ostatních typických přímořských letovisek. Rovněž v případě Havany z průzkumu u zákazníků vyplynulo, že by značná část zákazníků buď necestovala vůbec, nebo by přešla na jiné destinace, jestliže by ceny letů do Havany vzrostly o 5–10 %. Vzhledem k těmto skutečnostem je nutno vyvodit závěr, že rovněž v případě těchto tří destinací navrhovaná transakce pravděpodobně nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části.

| (31) | Na trasách spojujících Amsterdam s Curacaem a Arubou obě strany spojení provozují přímé pravidelné lety z Amsterdamu. Do těchto dvou destinací neexistují žádné alternativní lety z Düsseldorfu nebo Bruselu. Společný podíl stran spojení na trhu činí na obou těchto trasách (80–90) %, zatímco na třetího účastníka na obou trasách, společnost ArkeFly, připadá zbývajících (10–20) %. Společnost ArkeFly provozuje pravidelné lety na obou trasách, do Aruby s třemi přímými lety týdně a do Curacaa s lety šestkrát týdně (od 1. listopadu 2008 sedmkrát týdně). |
| --- | --- |

(31)

Na trasách spojujících Amsterdam s Curacaem a Arubou obě strany spojení provozují přímé pravidelné lety z Amsterdamu. Do těchto dvou destinací neexistují žádné alternativní lety z Düsseldorfu nebo Bruselu. Společný podíl stran spojení na trhu činí na obou těchto trasách (80–90) %, zatímco na třetího účastníka na obou trasách, společnost ArkeFly, připadá zbývajících (10–20) %. Společnost ArkeFly provozuje pravidelné lety na obou trasách, do Aruby s třemi přímými lety týdně a do Curacaa s lety šestkrát týdně (od 1. listopadu 2008 sedmkrát týdně).

| (32) | Z šetření trhu a průzkumu u zákazníků vyplynulo, že se tyto dvě trasy poněkud liší od ostatních destinací, do nichž strany spojení zajišťují leteckou dopravu. Kvůli historickým a kulturním vazbám mezi Nizozemskými Antilami a Nizozemskem je na těchto trasách poměrně vysoký počet cestujících, kteří navštěvují své přátele a příbuzné, a značný počet nizozemských rezidentů má na těchto ostrovech druhý domov. Existuje však velká část typických rekreantů cestujících do těchto dvou destinací. Z průzkumu u zákazníků rovněž v případě Aruby a Curacaa vyplynulo, že při 5–10 % nárůstu cen letů na těchto trasách by značný počet cestujících buď necestoval vůbec, nebo by přešel ke společnosti ArkeFly či na jiná letoviska. |
| --- | --- |

(32)

Z šetření trhu a průzkumu u zákazníků vyplynulo, že se tyto dvě trasy poněkud liší od ostatních destinací, do nichž strany spojení zajišťují leteckou dopravu. Kvůli historickým a kulturním vazbám mezi Nizozemskými Antilami a Nizozemskem je na těchto trasách poměrně vysoký počet cestujících, kteří navštěvují své přátele a příbuzné, a značný počet nizozemských rezidentů má na těchto ostrovech druhý domov. Existuje však velká část typických rekreantů cestujících do těchto dvou destinací. Z průzkumu u zákazníků rovněž v případě Aruby a Curacaa vyplynulo, že při 5–10 % nárůstu cen letů na těchto trasách by značný počet cestujících buď necestoval vůbec, nebo by přešel ke společnosti ArkeFly či na jiná letoviska.

| (33) | Na základě všech těchto skutečností proto z šetření trhu v druhé fázi a průzkumu u zákazníků rovněž v případě těchto dvou tras vyplývá, že navrhované spojení pravděpodobně významně nenaruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části. |
| --- | --- |

(33)

Na základě všech těchto skutečností proto z šetření trhu v druhé fázi a průzkumu u zákazníků rovněž v případě těchto dvou tras vyplývá, že navrhované spojení pravděpodobně významně nenaruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části.

7.2.3   Velkoobchodní nabídka sedadel cestovním kancelářím

| (34) | Co se týká velkoobchodní nabídky sedadel cestovním kancelářím pro lety spojující pouze Amsterdam, nebo Amsterdam, Düsseldorf a Brusel s třemi severoamerickými městy Vancouver, Toronto a Miami a třemi letovisky Punta Cana, Cancún a Havana, situace je podobná jako v případě trhu pro poskytování služeb pravidelné osobní letecké dopravy konečným zákazníkům. Vzhledem k počtu alternativních poskytovatelů služeb na těchto trasách není pravděpodobné, že navrhovaná transakce významně naruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části, pokud jde o tyto destinace. |
| --- | --- |

(34)

Co se týká velkoobchodní nabídky sedadel cestovním kancelářím pro lety spojující pouze Amsterdam, nebo Amsterdam, Düsseldorf a Brusel s třemi severoamerickými městy Vancouver, Toronto a Miami a třemi letovisky Punta Cana, Cancún a Havana, situace je podobná jako v případě trhu pro poskytování služeb pravidelné osobní letecké dopravy konečným zákazníkům. Vzhledem k počtu alternativních poskytovatelů služeb na těchto trasách není pravděpodobné, že navrhovaná transakce významně naruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části, pokud jde o tyto destinace.

| (35) | Co se týká Curacaa a Aruby, společný podíl stran spojení na trhu činí v daných případech (90–95) % a (90–95) %. Jediný konkurent na těchto dvou trasách, společnost ArkeFly, využívá většinu své kapacity pro vlastní potřebu pro kompletně zařízené dovolené nabízené společností TUI nebo jinými poskytovateli kompletně zařízených dovolených, kteří patří do stejné skupiny společností jako TUI a ArkeFly, a má proto podíl na „velkoobchodním trhu“ pouze ve výši (5–10) %. Pokud by však byly započteny prodeje pro vlastní potřebu, byl by podíl společnosti ArkeFly více než (6–12)násobně vyšší a dosáhl by přibližně (40–60) %. V této souvislosti je nutno podotknout, že společnost ArkeFly během šetření trhu v druhé fázi uvedla, že by podle okolností uvážila zvýšení svého prodeje konkurenčním cestovním kancelářím, pokud by se na ni obrátila skupina cestovních kanceláří s žádostí o zajištění sedadel při jejích letech. |
| --- | --- |

(35)

Co se týká Curacaa a Aruby, společný podíl stran spojení na trhu činí v daných případech (90–95) % a (90–95) %. Jediný konkurent na těchto dvou trasách, společnost ArkeFly, využívá většinu své kapacity pro vlastní potřebu pro kompletně zařízené dovolené nabízené společností TUI nebo jinými poskytovateli kompletně zařízených dovolených, kteří patří do stejné skupiny společností jako TUI a ArkeFly, a má proto podíl na „velkoobchodním trhu“ pouze ve výši (5–10) %. Pokud by však byly započteny prodeje pro vlastní potřebu, byl by podíl společnosti ArkeFly více než (6–12)násobně vyšší a dosáhl by přibližně (40–60) %. V této souvislosti je nutno podotknout, že společnost ArkeFly během šetření trhu v druhé fázi uvedla, že by podle okolností uvážila zvýšení svého prodeje konkurenčním cestovním kancelářím, pokud by se na ni obrátila skupina cestovních kanceláří s žádostí o zajištění sedadel při jejích letech.

| (36) | Mimoto je nutno přihlédnout k nepřímému tlaku vyvíjenému navazujícím trhem pro konečné uživatele, tj. zákazníky, kteří pořizují kompletně zařízené dovolené od cestovních kanceláří. Šetření trhu a průzkum u zákazníků prokázaly, že nizozemští cestovatelé, kteří cestují ve volném čase, jsou obecně velmi citliví na ceny. Pokud by strany spojení po uskutečnění transakce zvýšily ceny pro cestovní kanceláře, značný počet zákazníků, kteří by si normálně pořídili kompletně zařízenou dovolenou u jednoho z konkurentů společnosti TUI, by pravděpodobně přešel na dovolenou společnosti TUI. V tomto případě by však došlo ke ztrátě cestujících rovněž u subjektu vzniklého spojením, což by jej pravděpodobně odradilo od zvýšení ceny. |
| --- | --- |

(36)

Mimoto je nutno přihlédnout k nepřímému tlaku vyvíjenému navazujícím trhem pro konečné uživatele, tj. zákazníky, kteří pořizují kompletně zařízené dovolené od cestovních kanceláří. Šetření trhu a průzkum u zákazníků prokázaly, že nizozemští cestovatelé, kteří cestují ve volném čase, jsou obecně velmi citliví na ceny. Pokud by strany spojení po uskutečnění transakce zvýšily ceny pro cestovní kanceláře, značný počet zákazníků, kteří by si normálně pořídili kompletně zařízenou dovolenou u jednoho z konkurentů společnosti TUI, by pravděpodobně přešel na dovolenou společnosti TUI. V tomto případě by však došlo ke ztrátě cestujících rovněž u subjektu vzniklého spojením, což by jej pravděpodobně odradilo od zvýšení ceny.

| (37) | Na základě všech výše uvedených skutečností je proto i u těchto dvou tras nepravděpodobné, že navrhovaná transakce významně naruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části. |
| --- | --- |

(37)

Na základě všech výše uvedených skutečností je proto i u těchto dvou tras nepravděpodobné, že navrhovaná transakce významně naruší účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části.

VIII.   ZÁVĚR

| (38) | Z výše uvedených důvodů obsahuje rozhodnutí závěr, že navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části. |
| --- | --- |

(38)

Z výše uvedených důvodů obsahuje rozhodnutí závěr, že navrhované spojení nenaruší významně účinnou hospodářskou soutěž na společném trhu nebo jeho podstatné části.

| (39) | Spojení by proto mělo být prohlášeno za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 1 nařízení ES o spojování a článkem 57 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(39)

Spojení by proto mělo být prohlášeno za slučitelné se společným trhem a fungováním Dohody o EHP v souladu s čl. 2 odst. 2 a čl. 8 odst. 1 nařízení ES o spojování a článkem 57 Dohody o EHP.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/9

---

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/9/ES o lanových drahách pro dopravu osob

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

(2009/C 51/05)

| ESO (1) | Odkaz a název harmonizované normy
  (a referenční dokument) | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy
  (Poznámka 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 1709:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Inspekce před uvedením do provozu, údržba, provozní kontroly a zkoušky | – | |
| CEN | EN 1908:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Napínací zařízení | – | |
| CEN | EN 1909:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Obnovení provozu a evakuace | – | |
| CEN | EN 12385-8:2002
  Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 8: Pramenná tažná a nosná tažná lana pro instalace lanovek navržených pro dopravu osob | – | |
| CEN | EN 12385-9:2002
  Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 9: Uzavřená vinutá nosná lana pro instalace lanovek navržených pro dopravu osob | – | |
| CEN | EN 12397:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Provoz | – | |
| CEN | EN 12927-1:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 1: Kritéria výběru lan a upevnění konců lan | – | |
| CEN | EN 12927-2:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 2: Součinitele bezpečnosti | – | |
| CEN | EN 12927-3:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 3: Záplet šestipramenných tažných, dopravních a vlečných lan | – | |
| CEN | EN 12927-4:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 4: Upevnění konců lan | – | |
| CEN | EN 12927-5:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 5: Skladování, doprava, pokládání a napínání | – | |
| CEN | EN 12927-6:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 6: Kritéria vyřazení | – | |
| CEN | EN 12927-7:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 7: Kontrola, oprava a údržba | – | |
| CEN | EN 12927-8:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 8: Magnetické defektoskopické zkoušení lan | – | |
| CEN | EN 12929-1:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Všeobecné požadavky – Část 1: Požadavky na všechna zařízení | – | |
| CEN | EN 12929-2:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Všeobecné požadavky – Část 2: Doplňující požadavky na kyvadlové dvoulanové visuté lanové dráhy bez brzd na běhounu | – | |
| CEN | EN 12930:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Výpočty | – | |
| CEN | EN 13107:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Stavební objekty | – | |
| CEN | EN 13223:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Poháněcí a další mechanická zařízení | – | |
| CEN | EN 13243:2004
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Elektrická zařízení mimo poháněcí zařízení | – | |
| EN 13243:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN 13796-1:2005
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 1: Uchycení, běhouny, vozové brzdy, uzavřené vozy, sedačky, vozy, údržba vozů, vlečné závěsy | – | |
| EN 13796-1:2005/AC:2007 | | |
| CEN | EN 13796-2:2005
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 2: Zkoušky odporu proti skluzu uchycení | – | |
| CEN | EN 13796-3:2005
  Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 3: Únavová zkouška | – | |

ESO (1)

Odkaz a název harmonizované normy

(a referenční dokument)

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy

(Poznámka 1)

CEN

EN 1709:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Inspekce před uvedením do provozu, údržba, provozní kontroly a zkoušky

–

CEN

EN 1908:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Napínací zařízení

–

CEN

EN 1909:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Obnovení provozu a evakuace

–

CEN

EN 12385-8:2002

Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 8: Pramenná tažná a nosná tažná lana pro instalace lanovek navržených pro dopravu osob

–

CEN

EN 12385-9:2002

Ocelová drátěná lana – Bezpečnost – Část 9: Uzavřená vinutá nosná lana pro instalace lanovek navržených pro dopravu osob

–

CEN

EN 12397:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Provoz

–

CEN

EN 12927-1:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 1: Kritéria výběru lan a upevnění konců lan

–

CEN

EN 12927-2:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 2: Součinitele bezpečnosti

–

CEN

EN 12927-3:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 3: Záplet šestipramenných tažných, dopravních a vlečných lan

–

CEN

EN 12927-4:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 4: Upevnění konců lan

–

CEN

EN 12927-5:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 5: Skladování, doprava, pokládání a napínání

–

CEN

EN 12927-6:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 6: Kritéria vyřazení

–

CEN

EN 12927-7:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 7: Kontrola, oprava a údržba

–

CEN

EN 12927-8:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Lana – Část 8: Magnetické defektoskopické zkoušení lan

–

CEN

EN 12929-1:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Všeobecné požadavky – Část 1: Požadavky na všechna zařízení

–

CEN

EN 12929-2:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Všeobecné požadavky – Část 2: Doplňující požadavky na kyvadlové dvoulanové visuté lanové dráhy bez brzd na běhounu

–

CEN

EN 12930:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Výpočty

–

CEN

EN 13107:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Stavební objekty

–

CEN

EN 13223:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Poháněcí a další mechanická zařízení

–

CEN

EN 13243:2004

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Elektrická zařízení mimo poháněcí zařízení

–

EN 13243:2004/AC:2005

CEN

EN 13796-1:2005

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 1: Uchycení, běhouny, vozové brzdy, uzavřené vozy, sedačky, vozy, údržba vozů, vlečné závěsy

–

EN 13796-1:2005/AC:2007

CEN

EN 13796-2:2005

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 2: Zkoušky odporu proti skluzu uchycení

–

CEN

EN 13796-3:2005

Bezpečnostní požadavky na osobní lanové dráhy – Vozy – Část 3: Únavová zkouška

–

| Pozn. 1 | Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. |
| --- | --- |

Pozn. 1

Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

POZNÁMKA:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3).

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. |
| --- | --- |

—

Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu.

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org), |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org),

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/12

---

Sdělení Komise v rámci provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se rekreačních plavidel

(Text s významem pro EHP)

(Zveřejnění názvů a odkazů harmonizovaných norem v rámci směrnice)

(2009/C 51/06)

| ESO (1) | Odkaz a název harmonizované normy
  (a referenční dokument) | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy
  (Poznámka 1) |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Nafukovací čluny – Část 1: Čluny s maximálním výkonem motoru 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Nafukovací čluny – Část 2: Čluny s maximálním výkonem motoru od 4,5 kW do 15 kW (ISO 6185-2:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Nafukovací čluny – Část 3: Čluny s maximálním výkonem motoru od 15 kW (ISO 6185-3:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Malá plavidla – Ohnivzdorné palivové hadice (ISO 7840:2004) | EN ISO 7840:1995 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 2004) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Malá plavidla – Shromažďovací soustavy odpadních vod (ISO 8099:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Malá plavidla – Palivové hadice neodolné ohni (ISO 8469:2006) | EN ISO 8469:1995 | Datum ukončení platnosti
  (31. 1. 2007) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Malá plavidla – Lodní pohonné spalovací pístové motory – Měření výkonu a jeho záznam (ISO 8665:2006) | EN ISO 8665:1995 | Datum ukončení platnosti
  (31. 12. 2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Malá plavidla – Základní údaje (ISO 8666:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Systémy lan a kladek (ISO 8847:2004) | EN 28847:1989 | Datum ukončení platnosti
  (30. 11. 2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Malá plavidla – Drenážní čerpadla s elektrickým pohonem na stejnosměrný proud (ISO 8849:2003) | EN 28849:1993 | Datum ukončení platnosti
  (30. 4. 2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Malá plavidla – Ventily a prostupy obšívkou – Část 1: Kovové části (ISO 9093-1:1994) | – | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Malá plavidla – Ventily a prostupy obšívkou – Část 2: Nekovové (ISO 9093-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Malá plavidla – Požární ochrana – Část 1: Plavidla s délkou trupu do 15 m včetně (ISO 9094-1:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Malá plavidla – Požární ochrana – Část 2: Plavidla s délkou trupu přes 15 m (ISO 9094-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Malá plavidla – Elektrické ventilátory (ISO 9097:1991) | – | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Malá plavidla – Identifikace plavidla – Kódový systém (ISO 10087:2006) | EN ISO 10087:1996 | Datum ukončení platnosti
  (30. 9. 2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2001
  Malá plavidla – Pevně instalované palivové systémy a pevné palivové nádrže (ISO 10088:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Malá plavidla – Elektrické systémy – Instalace stejnosměrného proudu malého napětí (ISO 10133:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Malá plavidla – Soustavy zkapalněného uhlovodíkového plynu (LPG) (ISO 10239:2008) | EN ISO 10239:2000 | Datum ukončení platnosti
  (31. 8. 2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Malá plavidla – Příručka uživatele (ISO 10240:2004) | EN ISO 10240:1996 | Datum ukončení platnosti
  (30. 4. 2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Malá plavidla – Hydraulická kormidelní zařízení (ISO 10592:1994) | – | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Malá plavidla – Větrání prostorů benzínových motorů a/nebo benzínových nádrží (ISO 11105:1997) | – | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Malá plavidla – Grafické symboly (ISO 11192:2005) | – | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Malá plavidla – Ochrana startu zatíženého motoru (ISO 11547:1994) | – | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2000
  Malá plavidla se strojním pohonem – Zorné pole ze stanoviště kormidelníka (ISO 11591:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Malá plavidla s délkou trupu menší než 8 m – Stanovení maximálního propulzního výkonu (ISO 11592:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Malá plavidla – Vodotěsné kokpity a kokpity s rychlým odvodněním (ISO 11812:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 1: Materiály: termosetové pryskyřice, výztuže ze skelného vlákna, referenční laminát (ISO 12215-1:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 2: Materiály – Jádra sendvičových konstrukcí, vložkové materiály (ISO 12215-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 3: Materiály – Ocel, hliníkové slitiny, dřevo a jiné materiály (ISO 12215-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 4: Dílna a výroba (ISO 12215-4:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 5: Výpočtová zatížení pro jednotrupá plavidla, výpočtová napětí, stanovení rozměrů (ISO 12215-5:2008) | – | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 6: Konstrukční uspořádání a detaily (ISO 12215-6:2008) | – | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Malá plavidla – Okna, průlezy, příklopy, pevná okna a dveře – Požadavky na pevnost a vodotěsnost (ISO 12216:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 1: Neoplachtěné čluny s délkou trupu od 6 m (ISO 12217-1:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 2: Plachetnice s délkou trupu od 6 m (ISO 12217-2:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 3: Čluny s délkou trupu menší než 6 m (ISO 12217-3:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Malá plavidla – Elektrické systémy – Instalace střídavého proudu (ISO 13297:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Malá plavidla – Vodní skútry – Požadavky na konstrukci a instalaci systémů (ISO 13590:2003) | – | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Převodové spojovací systémy (ISO 13929:2001) | – | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Malá plavidla – Vzduchem šířený hluk vydávaný motorovými rekreačními plavidly – Část 1: Postupy měření během proplutí (ISO 14509-1:2008) | EN ISO 14509:2000 | 30. 4. 2009 |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Malá plavidla – Hluk šířený vzduchem vyzařovaný z motorového rekreačního plavidla – Část 2: Používání referenčního plavidla pro posuzování hluku (ISO 14509-2:2006) | – | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Malá plavidla – Sporáky na kapalná paliva (ISO 14895:2000) | – | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Malá plavidla – Štítek plavidla (ISO 14945:2004) | – | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Malá plavidla – Maximální nosnost (ISO 14946:2001) | – | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Malá plavidla – Drenážní čerpací soustavy (ISO 15083:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Malá plavidla – Kotvení, uvazování a vlečení – Upevňovací uzly (ISO 15084:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Malá plavidla – Ochrana proti pádu osoby přes palubu a prostředky pro zpětné vstoupení na palubu (ISO 15085:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Malá plavidla – Palivové a elektrické komponenty vestavěných benzinových motorů (ISO 15584:2001) | – | |
| CEN | EN 15609:2008
  Zařízení a příslušenství na LPG – Pohonné systémy na LPG pro čluny, plachetnice a další plavidla – Požadavky na instalaci | – | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Malá plavidla – Zařízení dálkového ovládání pro malé čluny s vodometem (ISO 15652:2003) | – | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Malá plavidla – Vestavěné naftové motory – Na motoru upevněné součásti palivové a elektrické soustavy (ISO 16147:2002) | – | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Malá plavidla – Pevně vestavěné benzínové a naftové palivové nádrže (ISO 21487:2006) | – | |
| CEN | EN 28846:1993
  Malá plavidla – Elektrická zařízení – Ochrana proti vznícení okolních hořlavých plynů (ISO 8846:1990) | – | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Malá plavidla – Dálkově ovládaná kormidelní zařízení (ISO 8848:1990) | – | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Malá plavidla – Systém dálkového ovládání pro samostatné přívěsné motory s výkonem od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990) | – | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | Pozn. 3 | Datum ukončení platnosti
  (31. 3. 2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000 | – | |
| Elektrické instalace na lodích – Část 507: Rekreační plavidla (IEC 60092-507:2000) | | |

ESO (1)

Odkaz a název harmonizované normy

(a referenční dokument)

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení presumpce shody nahrazované normy

(Poznámka 1)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Nafukovací čluny – Část 1: Čluny s maximálním výkonem motoru 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Nafukovací čluny – Část 2: Čluny s maximálním výkonem motoru od 4,5 kW do 15 kW (ISO 6185-2:2001)

–

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Nafukovací čluny – Část 3: Čluny s maximálním výkonem motoru od 15 kW (ISO 6185-3:2001)

–

CEN

EN ISO 7840:2004

Malá plavidla – Ohnivzdorné palivové hadice (ISO 7840:2004)

EN ISO 7840:1995

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 2004)

CEN

EN ISO 8099:2000

Malá plavidla – Shromažďovací soustavy odpadních vod (ISO 8099:2000)

–

CEN

EN ISO 8469:2006

Malá plavidla – Palivové hadice neodolné ohni (ISO 8469:2006)

EN ISO 8469:1995

Datum ukončení platnosti

(31. 1. 2007)

CEN

EN ISO 8665:2006

Malá plavidla – Lodní pohonné spalovací pístové motory – Měření výkonu a jeho záznam (ISO 8665:2006)

EN ISO 8665:1995

Datum ukončení platnosti

(31. 12. 2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Malá plavidla – Základní údaje (ISO 8666:2002)

–

CEN

EN ISO 8847:2004

Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Systémy lan a kladek (ISO 8847:2004)

EN 28847:1989

Datum ukončení platnosti

(30. 11. 2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 8849:2003

Malá plavidla – Drenážní čerpadla s elektrickým pohonem na stejnosměrný proud (ISO 8849:2003)

EN 28849:1993

Datum ukončení platnosti

(30. 4. 2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Malá plavidla – Ventily a prostupy obšívkou – Část 1: Kovové části (ISO 9093-1:1994)

–

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Malá plavidla – Ventily a prostupy obšívkou – Část 2: Nekovové (ISO 9093-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Malá plavidla – Požární ochrana – Část 1: Plavidla s délkou trupu do 15 m včetně (ISO 9094-1:2003)

–

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Malá plavidla – Požární ochrana – Část 2: Plavidla s délkou trupu přes 15 m (ISO 9094-2:2002)

–

CEN

EN ISO 9097:1994

Malá plavidla – Elektrické ventilátory (ISO 9097:1991)

–

EN ISO 9097:1994/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Malá plavidla – Identifikace plavidla – Kódový systém (ISO 10087:2006)

EN ISO 10087:1996

Datum ukončení platnosti

(30. 9. 2006)

CEN

EN ISO 10088:2001

Malá plavidla – Pevně instalované palivové systémy a pevné palivové nádrže (ISO 10088:2001)

–

CEN

EN ISO 10133:2000

Malá plavidla – Elektrické systémy – Instalace stejnosměrného proudu malého napětí (ISO 10133:2000)

–

CEN

EN ISO 10239:2008

Malá plavidla – Soustavy zkapalněného uhlovodíkového plynu (LPG) (ISO 10239:2008)

EN ISO 10239:2000

Datum ukončení platnosti

(31. 8. 2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Malá plavidla – Příručka uživatele (ISO 10240:2004)

EN ISO 10240:1996

Datum ukončení platnosti

(30. 4. 2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Malá plavidla – Hydraulická kormidelní zařízení (ISO 10592:1994)

–

EN ISO 10592:1995/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Malá plavidla – Větrání prostorů benzínových motorů a/nebo benzínových nádrží (ISO 11105:1997)

–

CEN

EN ISO 11192:2005

Malá plavidla – Grafické symboly (ISO 11192:2005)

–

CEN

EN ISO 11547:1995

Malá plavidla – Ochrana startu zatíženého motoru (ISO 11547:1994)

–

EN ISO 11547:1995/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN ISO 11591:2000

Malá plavidla se strojním pohonem – Zorné pole ze stanoviště kormidelníka (ISO 11591:2000)

–

CEN

EN ISO 11592:2001

Malá plavidla s délkou trupu menší než 8 m – Stanovení maximálního propulzního výkonu (ISO 11592:2001)

–

CEN

EN ISO 11812:2001

Malá plavidla – Vodotěsné kokpity a kokpity s rychlým odvodněním (ISO 11812:2001)

–

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 1: Materiály: termosetové pryskyřice, výztuže ze skelného vlákna, referenční laminát (ISO 12215-1:2000)

–

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 2: Materiály – Jádra sendvičových konstrukcí, vložkové materiály (ISO 12215-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 3: Materiály – Ocel, hliníkové slitiny, dřevo a jiné materiály (ISO 12215-3:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 4: Dílna a výroba (ISO 12215-4:2002)

–

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 5: Výpočtová zatížení pro jednotrupá plavidla, výpočtová napětí, stanovení rozměrů (ISO 12215-5:2008)

–

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Malá plavidla – Konstrukce trupu a rozměry – Část 6: Konstrukční uspořádání a detaily (ISO 12215-6:2008)

–

CEN

EN ISO 12216:2002

Malá plavidla – Okna, průlezy, příklopy, pevná okna a dveře – Požadavky na pevnost a vodotěsnost (ISO 12216:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 1: Neoplachtěné čluny s délkou trupu od 6 m (ISO 12217-1:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 2: Plachetnice s délkou trupu od 6 m (ISO 12217-2:2002)

–

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Stanovení a kategorizace stability a plovatelnosti – Část 3: Čluny s délkou trupu menší než 6 m (ISO 12217-3:2002)

–

CEN

EN ISO 13297:2000

Malá plavidla – Elektrické systémy – Instalace střídavého proudu (ISO 13297:2000)

–

CEN

EN ISO 13590:2003

Malá plavidla – Vodní skútry – Požadavky na konstrukci a instalaci systémů (ISO 13590:2003)

–

EN ISO 13590:2003/AC:2004

CEN

EN ISO 13929:2001

Malá plavidla – Kormidelní zařízení – Převodové spojovací systémy (ISO 13929:2001)

–

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Malá plavidla – Vzduchem šířený hluk vydávaný motorovými rekreačními plavidly – Část 1: Postupy měření během proplutí (ISO 14509-1:2008)

EN ISO 14509:2000

30. 4. 2009

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Malá plavidla – Hluk šířený vzduchem vyzařovaný z motorového rekreačního plavidla – Část 2: Používání referenčního plavidla pro posuzování hluku (ISO 14509-2:2006)

–

CEN

EN ISO 14895:2003

Malá plavidla – Sporáky na kapalná paliva (ISO 14895:2000)

–

CEN

EN ISO 14945:2004

Malá plavidla – Štítek plavidla (ISO 14945:2004)

–

EN ISO 14945:2004/AC:2005

CEN

EN ISO 14946:2001

Malá plavidla – Maximální nosnost (ISO 14946:2001)

–

EN ISO 14946:2001/AC:2005

CEN

EN ISO 15083:2003

Malá plavidla – Drenážní čerpací soustavy (ISO 15083:2003)

–

CEN

EN ISO 15084:2003

Malá plavidla – Kotvení, uvazování a vlečení – Upevňovací uzly (ISO 15084:2003)

–

CEN

EN ISO 15085:2003

Malá plavidla – Ochrana proti pádu osoby přes palubu a prostředky pro zpětné vstoupení na palubu (ISO 15085:2003)

–

CEN

EN ISO 15584:2001

Malá plavidla – Palivové a elektrické komponenty vestavěných benzinových motorů (ISO 15584:2001)

–

CEN

EN 15609:2008

Zařízení a příslušenství na LPG – Pohonné systémy na LPG pro čluny, plachetnice a další plavidla – Požadavky na instalaci

–

CEN

EN ISO 15652:2005

Malá plavidla – Zařízení dálkového ovládání pro malé čluny s vodometem (ISO 15652:2003)

–

CEN

EN ISO 16147:2002

Malá plavidla – Vestavěné naftové motory – Na motoru upevněné součásti palivové a elektrické soustavy (ISO 16147:2002)

–

CEN

EN ISO 21487:2006

Malá plavidla – Pevně vestavěné benzínové a naftové palivové nádrže (ISO 21487:2006)

–

CEN

EN 28846:1993

Malá plavidla – Elektrická zařízení – Ochrana proti vznícení okolních hořlavých plynů (ISO 8846:1990)

–

EN 28846:1993/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN 28848:1993

Malá plavidla – Dálkově ovládaná kormidelní zařízení (ISO 8848:1990)

–

EN 28848:1993/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

CEN

EN 29775:1993

Malá plavidla – Systém dálkového ovládání pro samostatné přívěsné motory s výkonem od 15 kW do 40 kW (ISO 9775:1990)

–

EN 29775:1993/A1:2000

Pozn. 3

Datum ukončení platnosti

(31. 3. 2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

–

Elektrické instalace na lodích – Část 507: Rekreační plavidla (IEC 60092-507:2000)

| Pozn. 1 | Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. |
| --- | --- |

Pozn. 1

Datum ukončení presumpce shody je obvykle datum ukončení platnosti (dup) stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

| Pozn. 3 | Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice. |
| --- | --- |

Pozn. 3

Dochází-li ke změnám, je referenčním dokumentem norma EN CCCCC:YYYY, její předchozí změny, pokud existují, a nová, citovaná změna. Nahrazovanou normu (sloupec 3) proto tvoří norma EN CCCCC:YYYY a její předchozí změny, pokud existují, ale bez nové, citované změny. Od uvedeného data přestává u nahrazované normy platit presumpce shody se základními požadavky směrnice.

POZNÁMKA:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3). |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od Evropských organizací pro normalizaci nebo od národních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je v příloze směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (2), ve znění směrnice 98/48/ES (3).

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

| — | Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu. |
| --- | --- |

—

Tento seznam nahrazuje všechny předchozí seznamy zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie. Komise zajišťuje aktualizaci tohoto seznamu.

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na adrese:

http://ec.europa.eu/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropské organizace pro normalizaci:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org), |
| --- | --- |

—

Cenelec: rue de Stassart 35, B-1050 Brusel, tel. (32-2) 519 08 68; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org),

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org).

(2)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  Úř. věst. L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/17

---

Oznámení o zahájení přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky

(2009/C 51/07)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (1) platných antidumpingových opatření uložených z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“). Komise navíc obdržela žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

1.   Žádosti o přezkum

Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti byla podána dne 1. prosince 2008 výborem Euroalliages (Styčným výborem odvětví feroslitin) jménem výrobců představujících 100 % výroby křemíku ve Společenství.

Žádost o prozatímní přezkum opatření byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a je omezena co do rozsahu na zkoumání dumpingu.

2.   Výrobek

Přezkoumávaným výrobkem je křemík pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 2804 69 00. Tento kód KN se uvádí pouze pro informaci.

3.   Stávající opatření

V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 398/2004 (3). Nařízením Rady ES č. 42/2007 (4) bylo konečné antidumpingové clo rozšířeno na dovoz křemíku zaslaného z Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoliv.

4.   Odůvodnění přezkumů

4.1   Odůvodnění přezkumu před pozbytím platnosti

Žádost je odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Společenství.

S ohledem na ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanovil výbor Euroalliages běžnou hodnotu pro Čínskou lidovou republiku na základě ceny ve vhodné zemi s tržním hospodářstvím uvedené v odst. 5.1 písm. d) tohoto oznámení. Tvrzení o pokračování dumpingu vychází ze srovnání takto stanovené běžné hodnoty s vývozními cenami dotčeného výrobku při jeho prodeji na vývoz do Společenství.

Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.

Výbor Euroalliages dále poukazuje na to, že během období platnosti opatření se vývozci/výrobci dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky pokusili stávající opatření porušit praktikami obcházení, kterým zabránilo nařízení Rady (ES) č. 42/2007 (4).

Výbor Euroalliages dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný. V tomto ohledu výbor Euroalliages předkládá důkaz v tom smyslu, že pokud by opatření zanikla, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by pravděpodobně stoupla v důsledku nevyužité kapacity a zásob v dotčené zemi. Výbor Euroalliages navíc tvrdí, že vývoz do dalších třetích zemí, tj. Japonska, Kanady a Norska, je prováděn za dumpingové ceny.

Rovněž tvrdí, že dovoz dotčeného výrobku se pravděpodobně zvýší v důsledku platných opatření vztahujících se na dovoz obdobných výrobků, které pocházejí z dotčené země, na jiných tradičních trzích než v EU (tj. ve Spojených státech amerických). To vše může vést k tomu, že do Společenství budou přesměrovány vývozy dotčeného výrobku z jiných třetích zemí.

Kromě toho výbor Euroalliages tvrdí, že poškození zabraňuje zejména existence opatření a jakékoli obnovení významných dovozů za dumpingové ceny z dotčené země by pravděpodobně vedlo k obnovení poškození výrobního odvětví Společenství, pokud by bylo umožněno, aby opatření přestala platit.

4.2   Odůvodnění prozatímního přezkumu

Žádost podle čl. 11 odst. 3 se opírá o zjevný důkaz poskytnutý sdružením EUSMET, že okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, se změnily a že tyto nové okolnosti jsou trvalého charakteru.

EUSMET tvrdí, že okolnosti se od zavedení opatření mimo jiné z důvodu významného zvýšení spotřeby významně změnily. Dále tvrdí, že úroveň dumpingu se výrazně snížila. Pokračující uplatňování opatření ve stávající výši proto není k vyrovnání dumpingu nadále nutné.

5.   Postup

Po konzultaci s poradním výborem Komise uznala, že existují dostatečné důkazy pro odůvodnění zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu, a zahajuje přezkumy podle čl. 11 odst. 2 a odst. 3 základního nařízení.

5.1   Postup pro stanovení dumpingu, pravděpodobnosti dumpingu a újmy

Šetřením se stanoví, zda je či není pravděpodobné, že konec platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy. Na základě částečného prozatímního přezkumu se určí, zda je stávající úroveň opatření k vyrovnání dumpingu působícího újmu odpovídající.

a)   Výběr vzorku

S ohledem na zjevně velký počet stran účastnících se tohoto řízení může Komise rozhodnout, že v souladu s článkem 17 základního nařízení použije výběr vzorku.

i)   Výběr vzorku vývozců/výrobců v dotčené zemi

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni vývozci/výrobci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se přihlásili, a to tak, že se obrátí na Komisi a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 jí poskytnou o své společnosti nebo společnostech tyto údaje:

| — | název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby, |
| --- | --- |

—

název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,

| — | obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. ledna do 31. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na vývoz do Společenství za období od 1. ledna do 31. prosince 2008,

| — | obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. ledna do 31. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného na domácím trhu za období od 1. ledna do 31. prosince 2008,

| — | obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného do třetích zemí za období od 1. ledna do 31. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

obrat, vyjádřený v místní měně, a objem, vyjádřený v tunách, dotčeného výrobku prodaného do třetích zemí za období od 1. ledna do 31. prosince 2008,

| — | podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. ledna do 31. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o činnostech společnosti týkajících se výroby dotčeného výrobku a objemu výroby dotčeného výrobku vyjádřeného v tunách, výrobní kapacity a investic do výrobní kapacity za období od 1. ledna do 31. prosince 2008,

| — | názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení (5), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

názvy a podrobnosti o činnostech veškerých společností ve spojení (5), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo v rámci domácího trhu) dotčeného výrobku,

| — | jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku. |
| --- | --- |

—

jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.

Poskytnutím výše uvedených informací společnost vyjadřuje souhlas se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě. Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže. Komise se kromě toho obrátí na orgány v zemi vývozu a jakákoli známá sdružení vývozců/výrobců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku vývozců/výrobců za nezbytné.

Společnost nemůže mít jistotu, že bude do vzorku vybrána, a proto se vývozcům/výrobcům, kteří chtějí žádat o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, doporučuje, aby si ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) tohoto oznámení vyžádali dotazník a ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) prvním pododstavci tohoto oznámení jej předložili. Je však třeba věnovat pozornost poslední větě odst. 5.1 písm. b) tohoto oznámení.

ii)   Výběr vzorku dovozců

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, žádají se všichni dovozci nebo zástupci jednající jejich jménem, aby se Komisi přihlásili a poskytli o své společnosti nebo společnostech ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě i) a ve formátu uvedeném v odstavci 7 tyto údaje:

| — | název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby, |
| --- | --- |

—

název, adresu, e-mailovou adresu, telefonní a faxová čísla a jméno kontaktní osoby,

| — | celkový obrat společnosti v eurech za období od 1. ledna do 31. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

celkový obrat společnosti v eurech za období od 1. ledna do 31. prosince 2008,

| — | celkový počet zaměstnanců, |
| --- | --- |

—

celkový počet zaměstnanců,

| — | podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku, |
| --- | --- |

—

podrobnosti o činnostech společnosti, co se týče dotčeného výrobku,

| — | objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky nebo zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Korejské republiky, na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. ledna do 31. prosince 2008, |
| --- | --- |

—

objem, vyjádřený v tunách, a hodnotu, vyjádřenou v eurech, dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky nebo zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Korejské republiky, na trh Společenství a jeho dalšího prodeje na trhu Společenství za období od 1. ledna do 31. prosince 2008,

| — | názvy veškerých společností ve spojení (5), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech, |
| --- | --- |

—

názvy veškerých společností ve spojení (5), jež se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku, a podrobnosti o jejich činnostech,

| — | jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku. |
| --- | --- |

—

jakékoli další podstatné informace, jež by Komisi napomohly ve výběru vzorku.

Poskytnutím výše uvedených informací společnost vyjadřuje souhlas se svým případným zařazením do vzorku. Je-li společnost vybrána jako součást vzorku, znamená to, že vyplní dotazník a že souhlasí s přešetřením svých odpovědí přímo na místě. Pokud společnost uvede, že se svým případným zařazením do vzorku nesouhlasí, má se za to, že při šetření nespolupracovala. Důsledky nedostatečné spolupráce jsou uvedeny v odstavci 8 níže. Komise se kromě toho obrátí na jakákoli známá sdružení dovozců s cílem získat informace, které považuje pro výběr vzorku dovozců za nezbytné.

iii)   Závěrečný výběr vzorků

Všechny zúčastněné strany, jež chtějí předložit jakékoli podstatné informace týkající se výběru vzorků, tak musí učinit ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě ii).

Komise hodlá provést závěrečný výběr vzorků po konzultaci s dotčenými stranami, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorků.

Společnosti zařazené do vzorků musí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodě iii) vyplnit dotazník a musí spolupracovat v rámci šetření.

Nedojde-li k dostatečné spolupráci, může Komise podle čl. 17 odst. 4 a článku 18 základního nařízení při svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Zjištění vycházející z dostupných údajů může být pro dotčenou stranu méně příznivé, jak je vysvětleno v odstavci 8.

b)   Dotazníky

S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zařazeným do vzorku, všem sdružením vývozců/výrobců v Čínské lidové republice, dovozcům zařazeným do vzorku, všem jí známým sdružením dovozců.

Vývozci/výrobci v Čínské lidové republice, kteří za účelem použití čl. 17 odst. 3 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení žádají o individuální dumpingové rozpětí, musí ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii) tohoto oznámení předložit vyplněný dotazník. Musí si tedy ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě i) dotazník vyžádat. Tyto strany by si však měly být vědomy skutečnosti, že i když je pro vývozce/výrobce použita metoda výběru vzorku, může se Komise přesto rozhodnout nestanovit pro ně individuální dumpingové rozpětí, pokud je počet vývozců/výrobců tak vysoký, že by individuální zjišťování znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.

c)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy. Tyto informace a důkazy musí Komise obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě ii).

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží zvláštní důvody pro takové slyšení. Tato žádost musí být podána ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii).

d)   Výběr země s tržním hospodářstvím

Jako vhodnou zemi s tržním hospodářstvím pro určení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou hodlá Komise použít Brazílii. Zúčastněné strany se vyzývají, aby ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) vyjádřily své připomínky ke vhodnosti této volby.

e)   Žádosti o tržní zacházení nebo individuální zacházení

Pro ty vývozce/výrobce v Čínské lidové republice, kteří předloží žádost a dostatečné důkazy o tom, že působí v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Vývozci/výrobci, kteří hodlají předložit řádně odůvodněnou žádost, tak musí učinit ve zvláštní lhůtě stanovené v odst. 6 písm. d). Komise zašle formuláře žádostí všem vývozcům/výrobcům v Čínské lidové republice zahrnutým do vzorku a všem sdružením vývozců/výrobců uvedeným v podnětu, jakož i orgánům Čínské lidové republiky. Tento formulář žádosti může žadatel použít rovněž pro žádost o individuální zacházení, tzn. že splňuje kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

5.2   Postup pro posouzení zájmu Společenství

V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude rozhodnuto, zda by zachování antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství. Z tohoto důvodu může Komise zaslat dotazníky známým podnikům výrobního odvětví Společenství, dovozcům, jejich zájmovým svazům, zástupcům uživatelů a zájmovým organizacím spotřebitelů. Pokud tyto strany, včetně těch, které Komisi nejsou známy, prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, mohou se v obecných lhůtách stanovených v odst. 6 písm. a) bodě ii) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace. Strany, které jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. a) bodě iii) požádat o slyšení, přičemž musí uvést zvláštní důvody pro takové slyšení. Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 základního nařízení budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.

6.   Lhůty

a)   Obecné lhůty

i)   Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí

Všechny zúčastněné strany by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, nejpozději do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

ii)   Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak. Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

Společnosti vybrané do vzorku musí své odpovědi na dotazník předložit ve lhůtách stanovených v odst. 6 písm. b) bodě iii).

iii)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.

b)   Zvláštní lhůta v souvislosti s výběrem vzorku

| i) | Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku, při jeho závěrečném výběru ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

i)

Informace uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodech i) a ii) by Komise měla obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie s ohledem na její úmysl konzultovat dotčené strany, jež vyjádřily souhlas se zařazením do vzorku, při jeho závěrečném výběru ve lhůtě 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

| ii) | Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

ii)

Veškeré další informace podstatné pro výběr vzorku uvedené v odst. 5.1 písm. a) bodě iii) musí Komise obdržet do 21 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

| iii) | Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku. |
| --- | --- |

iii)

Odpovědi na dotazník od stran, jež byly vybrány do vzorku, musí Komise obdržet do 37 dnů ode dne, kdy jim bylo oznámeno, že byly zařazeny do vzorku.

c)   Zvláštní lhůta pro výběr země s tržním hospodářstvím

Strany účastnící se šetření mohou vyjádřit své připomínky ke vhodnosti Brazílie, která bude, jak bylo uvedeno v odst. 5.1 písm. d), pravděpodobně použita jako země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s Čínskou lidovou republikou. Komise musí tyto připomínky obdržet do 10 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

d)   Zvláštní lhůta pro podání žádosti o tržní zacházení a/nebo o individuální zacházení

Řádně doložené žádosti o status tržního hospodářství (jak je uvedeno v odst. 5.1 písm. e)) a/nebo o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení musí Komise obdržet do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

7.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a emailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Limited“ (6) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „For inspection by interested parties“.

Korespondenční adresa Evropské komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Nedostatečná spolupráce

Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení vycházet pozitivní nebo negativní zjištění z dostupných údajů.

Zjistí-li se, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a v souladu s článkem 18 základního nařízení se může vycházet z dostupných údajů. Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.

9.   Časový rozvrh šetření

Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

10.   Zpracování osobních údajů

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (7).

11.   Úředník pro slyšení

Domnívají-li se zúčastněné strany, že se při uplatňování svých práv na obhajobu setkávají s obtížemi, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení z GŘ pro obchod. Tento úředník slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise a v případě nutnosti nabízí zprostředkování při procesních záležitostech ovlivňujících ochranu jejich zájmů v tomto řízení, zejména co se týče otázek přístupu ke spisu, důvěrnosti, prodloužení lhůt a nakládání se stanovisky podanými písemně a/nebo ústně. Další informace a kontaktní údaje jsou zúčastněným stranám k dispozici na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové stránce GŘ pro obchod (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  Úř. věst. C 254, 7.10.2008, s. 9.

(2)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 66, 4.3.2004, s. 15.

(4)  Úř. věst. L 13, 19.1.2007, s. 1.

(5)  Informace o významu termínu společnosti ve spojení viz článek 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

(6)  Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

(7)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/22

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5482 – GSN/FUN)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 51/08)

| 1. | Komise dne 25. února 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Game Show Network, LLC („GSN“, Spojené státy americké) kontrolovaný společně podnikem Liberty Media Corporation („Liberty Media“, Spojené státy americké) a podnikem Sony Pictures Entertainment („SPE“, Spojené státy americké) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Fun Technologies, Inc („FUN“, Kanada). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 25. února 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Game Show Network, LLC („GSN“, Spojené státy americké) kontrolovaný společně podnikem Liberty Media Corporation („Liberty Media“, Spojené státy americké) a podnikem Sony Pictures Entertainment („SPE“, Spojené státy americké) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem Fun Technologies, Inc („FUN“, Kanada).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku GSN: dodávání televizního kanálu Game Show Network televizním provozovatelům ve Spojených státech amerických. Podnik GSN rovněž provozuje internetovou stránku GSN.com, která nabízí různé internetové služby, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku GSN: dodávání televizního kanálu Game Show Network televizním provozovatelům ve Spojených státech amerických. Podnik GSN rovněž provozuje internetovou stránku GSN.com, která nabízí různé internetové služby,

| — | podniku FUN: zveřejňování a distribuce dovednostních internetových oddechových her ke hraní na vlastních internetových stránkách a některých stránkách třetích stran, |
| --- | --- |

—

podniku FUN: zveřejňování a distribuce dovednostních internetových oddechových her ke hraní na vlastních internetových stránkách a některých stránkách třetích stran,

| — | podniku Liberty Media: videoobchod a internetový obchod, mediální, komunikační a zábavní průmysl, |
| --- | --- |

—

podniku Liberty Media: videoobchod a internetový obchod, mediální, komunikační a zábavní průmysl,

| — | podniku SPE: vývoj, produkce, získávání a distribuce filmů, televizních programů, televizních kanálů a jiných digitálních programů. Podnik SPE rovněž nabízí zábavní zboží jako hry a vyzváněcí znělky pro internet a mobilní platformy. |
| --- | --- |

—

podniku SPE: vývoj, produkce, získávání a distribuce filmů, televizních programů, televizních kanálů a jiných digitálních programů. Podnik SPE rovněž nabízí zábavní zboží jako hry a vyzváněcí znělky pro internet a mobilní platformy.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5482 – GSN/FUN na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5482 – GSN/FUN na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/23

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 51/09)

| 1. | Komise dne 25. února 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Mytilineos Holdings S.A. („Mytilineos“, Řecko) a Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A. („MOH“, Řecko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad společností vytvářející společný podnik Corinthos Power S.A. („Corinthos Power“, Řecko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 25. února 2009 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Mytilineos Holdings S.A. („Mytilineos“, Řecko) a Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A. („MOH“, Řecko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady nákupem akcií společnou kontrolu nad společností vytvářející společný podnik Corinthos Power S.A. („Corinthos Power“, Řecko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku Mytilineos holdings S.A.: činnosti v různých odvětvích např.: i) metalurgie a těžba, ii) projekty EPC (tj. inženýrská činnost, nákup a konstrukce), iii) energie, včetně výroby elektrické energie a velkoobchodní dodávky a iv) výroba obranných vozidel, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku Mytilineos holdings S.A.: činnosti v různých odvětvích např.: i) metalurgie a těžba, ii) projekty EPC (tj. inženýrská činnost, nákup a konstrukce), iii) energie, včetně výroby elektrické energie a velkoobchodní dodávky a iv) výroba obranných vozidel,

| — | podniku Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A.: činnosti v odvětví rafinerií a prodej ropných výrobků (maloobchodní a jiné než maloobchodní prodeje motorových paliv, palivo pro tryskové motory, topný olej, maziva atd.), |
| --- | --- |

—

podniku Motor Oil (Hellas) Corinth Refineries S.A.: činnosti v odvětví rafinerií a prodej ropných výrobků (maloobchodní a jiné než maloobchodní prodeje motorových paliv, palivo pro tryskové motory, topný olej, maziva atd.),

| — | podniku Corinthos Power S.A.: výroba a velkoobchodní dodávky elektrické energie. |
| --- | --- |

—

podniku Corinthos Power S.A.: výroba a velkoobchodní dodávky elektrické energie.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5445 – Mytilineos/Motor Oil/Corinthos Power na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

Opravy

| 4.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/24

---

Oprava svátků v roce 2009

(
  Úřední věstník Evropské unie C 14 ze dne 21. ledna 2009
  )

(2009/C 51/10)

Strana šest, řádek „Itálie“:

místo:

„1.1, 13.4, 1.5, 21.5, 1.6, 2.6, 21.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12“,

má být:

„1.1, 6.1, 13.4, 25.4, 1.5, 2.6, 15.8, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12“.

---