# Europos Sąjungos C 62/2009

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 62 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 52 tomas2009m. kovo 17d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 62

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

52 tomas2009m. kovo 17d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2009/C 062/01 | 2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Bulgarijos konvergencijos programos | 1 |
| 2009/C 062/02 | 2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Čekijos Respublika konvergencijos programos | 6 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2009/C 062/01

2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Bulgarijos konvergencijos programos

1

2009/C 062/02

2009 m. kovo 10 d. Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2008–2011 m. Čekijos Respublika konvergencijos programos

6

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Komisija |
| 2009/C 062/03 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 11 |
| 2009/C 062/04 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  ) | 15 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

2009/C 062/03

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis — Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

11

2009/C 062/04

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann) (
  1
  )

1

15

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2009/C 062/05 | Tarybos išvados 2008 m. lapkričio 27 d. dėl suderintos darbo strategijos ir praktinių kovos su elektroniniais nusikaltimais priemonių | 16 |
| | Komisija |
| 2009/C 062/06 | Euro kursas | 19 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2009/C 062/05

Tarybos išvados 2008 m. lapkričio 27 d. dėl suderintos darbo strategijos ir praktinių kovos su elektroniniais nusikaltimais priemonių

16

Komisija

2009/C 062/06

Euro kursas

19

| | V   Skelbimai |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 062/07 | Pranešimas apie preferencinius susitarimus, kuriais nustatoma Bendrijos, Vakarų Balkanų šalių ir Turkijos įstrižinė kilmės kumuliacija | 20 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Komisija |
| 2009/C 062/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 22 |
| | KITI AKTAI |
| | Komisija |
| 2009/C 062/09 | Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį — Laikotarpio pratęsimas — Perkančiųjų institucijų paraiška | 23 |

V   Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 062/07

Pranešimas apie preferencinius susitarimus, kuriais nustatoma Bendrijos, Vakarų Balkanų šalių ir Turkijos įstrižinė kilmės kumuliacija

20

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

2009/C 062/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5494 — Enel/Endesa) — Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

22

KITI AKTAI

Komisija

2009/C 062/09

Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį — Laikotarpio pratęsimas — Perkančiųjų institucijų paraiška

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. kovo 10 d.

dėl atnaujintos 2008–2011 m. Bulgarijos konvergencijos programos

(2009/C 62/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Bulgarijos konvergencijos programą, kuri apima 2008–2011 m. laikotarpį (2). |
| --- | --- |

(1)

2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Bulgarijos konvergencijos programą, kuri apima 2008–2011 m. laikotarpį (2).

| (2) | Kelerius pastaruosius metus Bulgarijos ekonomika sparčiai augo – vidutiniškai daugiau kaip po 6 %, kartu didėjant makroekonominiam disbalansui, t.y. didėjo išorės deficitas ir infliacija. Kiek tai susiję su valiutų valdyba, pinigų ir kreditavimo sąlygos 2008 m. pasunkėjo, stiprėjant šalies rizikos veiksniams ir toliau kylant realiajam efektyviajam valiutų keitimo kursui. Pasireiškiant pasaulinio ekonomikos vystymosi sulėtėjimo ir finansų krizės neigiamam poveikiui, BVP augimas 2009–2010 m. turėtų staigiai sulėtėti ir išlikti gerokai mažesnis už potencialų, dėl to atsirastų su mokestinėmis pajamomis susijusi įtampa. Taigi Bulgarijai kyla uždavinys išlaikyti augimą esant rimtam ir užsitęsusiam pasauliniam ekonomikos nuosmukiui ir kartu spręsti esamo makroekonominio disbalanso problemą toliau vykdant griežtą fiskalinę ir pajamų politiką. Šiomis aplinkybėmis programoje numatytomis politikos priemonėmis siekiama stiprinti ekonomikos atsparumą. Nepaisant pradinės padėties, t. y. mažo valstybės skolos ir BVP santykio ir didelio kelerių metų fiskalinio pertekliaus, dėl didelės infliacijos ir nemažo einamosios sąskaitos deficito vyriausybė negalėjo priimti fiskalinių skatinamųjų priemonių paketo vidaus paklausai skatinti. Ilguoju laikotarpiu šaliai teks gerinti valstybės finansų kokybę visuomenei sparčiai senėjant ir blogėjant demografinei padėčiai. |
| --- | --- |

(2)

Kelerius pastaruosius metus Bulgarijos ekonomika sparčiai augo – vidutiniškai daugiau kaip po 6 %, kartu didėjant makroekonominiam disbalansui, t.y. didėjo išorės deficitas ir infliacija. Kiek tai susiję su valiutų valdyba, pinigų ir kreditavimo sąlygos 2008 m. pasunkėjo, stiprėjant šalies rizikos veiksniams ir toliau kylant realiajam efektyviajam valiutų keitimo kursui. Pasireiškiant pasaulinio ekonomikos vystymosi sulėtėjimo ir finansų krizės neigiamam poveikiui, BVP augimas 2009–2010 m. turėtų staigiai sulėtėti ir išlikti gerokai mažesnis už potencialų, dėl to atsirastų su mokestinėmis pajamomis susijusi įtampa. Taigi Bulgarijai kyla uždavinys išlaikyti augimą esant rimtam ir užsitęsusiam pasauliniam ekonomikos nuosmukiui ir kartu spręsti esamo makroekonominio disbalanso problemą toliau vykdant griežtą fiskalinę ir pajamų politiką. Šiomis aplinkybėmis programoje numatytomis politikos priemonėmis siekiama stiprinti ekonomikos atsparumą. Nepaisant pradinės padėties, t. y. mažo valstybės skolos ir BVP santykio ir didelio kelerių metų fiskalinio pertekliaus, dėl didelės infliacijos ir nemažo einamosios sąskaitos deficito vyriausybė negalėjo priimti fiskalinių skatinamųjų priemonių paketo vidaus paklausai skatinti. Ilguoju laikotarpiu šaliai teks gerinti valstybės finansų kokybę visuomenei sparčiai senėjant ir blogėjant demografinei padėčiai.

| (3) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP augimas nuo 6,5 % 2008 m. sumažės iki 4,7 % 2009 m., o vėliau per likusį programos laikotarpį vėl padidės iki vidutiniškai 5,5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (3), galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas iš esmės palankiomis 2009 m. ir vėlesnių metų augimo prielaidomis. Šios prielaidos atspindi didelę vidaus paklausą, visų pirma investicijų augimą, ir realiojo eksporto vystymosi spartėjimą per visą programos laikotarpį – tai nesuderinama nei su tiesioginių užsienio investicijų srautų į šalį lėtėjimu, nei su vangesne pasauline prekyba. Tačiau dėl programoje numatomo daug didesnio importo augimo kartu didėjant vidaus paklausai išorės deficitas 2009–2011 m. mažėtų tik palaipsniui. Programoje pateikta 2009 m. infliacijos projekcija, pagrįsta švelnesnio nuosmukio prielaida, rodo, kad infliacija bus didelė, o tai reiškia, jog pažanga siekiant nominaliosios konvergencijos nebus didelė. 2010–2011 m. infliacijos perspektyva yra tikroviška. |
| --- | --- |

(3)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP augimas nuo 6,5 % 2008 m. sumažės iki 4,7 % 2009 m., o vėliau per likusį programos laikotarpį vėl padidės iki vidutiniškai 5,5 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (3), galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas iš esmės palankiomis 2009 m. ir vėlesnių metų augimo prielaidomis. Šios prielaidos atspindi didelę vidaus paklausą, visų pirma investicijų augimą, ir realiojo eksporto vystymosi spartėjimą per visą programos laikotarpį – tai nesuderinama nei su tiesioginių užsienio investicijų srautų į šalį lėtėjimu, nei su vangesne pasauline prekyba. Tačiau dėl programoje numatomo daug didesnio importo augimo kartu didėjant vidaus paklausai išorės deficitas 2009–2011 m. mažėtų tik palaipsniui. Programoje pateikta 2009 m. infliacijos projekcija, pagrįsta švelnesnio nuosmukio prielaida, rodo, kad infliacija bus didelė, o tai reiškia, jog pažanga siekiant nominaliosios konvergencijos nebus didelė. 2010–2011 m. infliacijos perspektyva yra tikroviška.

| (4) | Naujausioje atnaujintoje programoje 2008 m. numatomas 3 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto perteklius, kuris atitinka pradinį siektiną rodiklį. Biudžeto rezultatai rodo geresnę pradinę padėtį (atlikus korekciją atsižvelgiant į nenumatytą vienkartinę 2007 m. skolos panaikinimo priemonę, kuri sudaro 3,5 % BVP). Nepaisant didelio importo augimo ir didelės infliacijos 2008 m., iš netiesioginių mokesčių surinktos pajamos buvo 1,5 % BVP mažesnės, negu iš pradžių planuota. Įvedus 10 % vienodo tarifo gyventojų pajamų mokestį, iš tiesioginių mokesčių surinktos pajamos buvo 0,5 % BVP mažesnės, negu buvo numatyta 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje. Drausmės išlaidų srityje nebuvo visiškai laikomasi, nes patvirtintos maždaug 1,75 % BVP dydžio papildomos socialinės išlaidos ir išlaidos infrastruktūrai. Vis dėlto, daugiau nei numatyta padidėjus nominaliajam BVP augimui, išlaidų ir BVP santykis buvo mažesnis, negu numatyta ankstesnėje programoje. |
| --- | --- |

(4)

Naujausioje atnaujintoje programoje 2008 m. numatomas 3 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto perteklius, kuris atitinka pradinį siektiną rodiklį. Biudžeto rezultatai rodo geresnę pradinę padėtį (atlikus korekciją atsižvelgiant į nenumatytą vienkartinę 2007 m. skolos panaikinimo priemonę, kuri sudaro 3,5 % BVP). Nepaisant didelio importo augimo ir didelės infliacijos 2008 m., iš netiesioginių mokesčių surinktos pajamos buvo 1,5 % BVP mažesnės, negu iš pradžių planuota. Įvedus 10 % vienodo tarifo gyventojų pajamų mokestį, iš tiesioginių mokesčių surinktos pajamos buvo 0,5 % BVP mažesnės, negu buvo numatyta 2007 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje. Drausmės išlaidų srityje nebuvo visiškai laikomasi, nes patvirtintos maždaug 1,75 % BVP dydžio papildomos socialinės išlaidos ir išlaidos infrastruktūrai. Vis dėlto, daugiau nei numatyta padidėjus nominaliajam BVP augimui, išlaidų ir BVP santykis buvo mažesnis, negu numatyta ankstesnėje programoje.

| (5) | 2009 m. biudžeto įstatymu siekiama, kad valdžios sektoriaus biudžeto perteklius būtų 3 % BVP. Įstatyme numatytos tam tikros diskrecinės priemonės, kurių bendras poveikis biudžetui būtų neutralus. Pajamų srityje įmokų į valstybinį pensijų fondą tarifo sumažinimo 4 % poveikį kompensuotų sveikatos priežiūros įmokos tarifo padidinimas 2 % ir vidutinių privalomųjų mažiausių draudžiamųjų pajamų ribos padidinimas 26,5 % nominaliąja verte. Išlaidų srityje pirminės išlaidos turėtų augti, daugiausia dėl didesnių socialinių išmokų ir kompensacijų darbuotojams. Pensijos bus padidintos beveik 20 % dviem etapais nuo 2009 m. balandžio 1d. ir liepos 1d. Numatyta, kad valdžios sektoriaus išlaidos darbo užmokesčiui padidės 10 %. Siekiant įgyvendinti biudžeto tikslus, vėl nustatyta taisyklė, kuria išlaidų, neįskaitant palūkanų (išskyrus pervedimus socialinės apsaugos srityje), apmokėjimas ribojamas iki 90 % biudžeto asignavimų, jei galutinis pajamų rodiklis prastesnis, nei numatyta biudžete. 2009 m. biudžeto įstatyme numatomas apmokėjimas dar mažesnis, jei konsoliduotos valdžios sektoriaus pajamos sumažėtų iki tokio dydžio, kad biudžeto balansas taptų neigiamas. |
| --- | --- |

(5)

2009 m. biudžeto įstatymu siekiama, kad valdžios sektoriaus biudžeto perteklius būtų 3 % BVP. Įstatyme numatytos tam tikros diskrecinės priemonės, kurių bendras poveikis biudžetui būtų neutralus. Pajamų srityje įmokų į valstybinį pensijų fondą tarifo sumažinimo 4 % poveikį kompensuotų sveikatos priežiūros įmokos tarifo padidinimas 2 % ir vidutinių privalomųjų mažiausių draudžiamųjų pajamų ribos padidinimas 26,5 % nominaliąja verte. Išlaidų srityje pirminės išlaidos turėtų augti, daugiausia dėl didesnių socialinių išmokų ir kompensacijų darbuotojams. Pensijos bus padidintos beveik 20 % dviem etapais nuo 2009 m. balandžio 1d. ir liepos 1d. Numatyta, kad valdžios sektoriaus išlaidos darbo užmokesčiui padidės 10 %. Siekiant įgyvendinti biudžeto tikslus, vėl nustatyta taisyklė, kuria išlaidų, neįskaitant palūkanų (išskyrus pervedimus socialinės apsaugos srityje), apmokėjimas ribojamas iki 90 % biudžeto asignavimų, jei galutinis pajamų rodiklis prastesnis, nei numatyta biudžete. 2009 m. biudžeto įstatyme numatomas apmokėjimas dar mažesnis, jei konsoliduotos valdžios sektoriaus pajamos sumažėtų iki tokio dydžio, kad biudžeto balansas taptų neigiamas.

| (6) | Programoje apibrėžtoje biudžeto strategijoje planuojama, kad vidutinės trukmės tikslo, kuris yra 1,5 % BVP biudžeto perteklius, būtų laikomasi per visą programos laikotarpį. Dabartinėje atnaujintoje programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus biudžeto perteklius išliks 3 % BVP dydžio, o pirminis balansas nesikeis, t.y. bus beveik 4 % BVP perteklius iki 2011 m. Planuojama, kad struktūrinis biudžeto balansas (t.y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) per programos laikotarpį ir toliau bus apie 3,5 % BVP perteklius. Nors numatoma, kad neigiamas gamybos apimties atotrūkis didės, pagrindinės fiskalinės politikos kryptys vidutinės trukmės laikotarpiu iš esmės bus neutralios. |
| --- | --- |

(6)

Programoje apibrėžtoje biudžeto strategijoje planuojama, kad vidutinės trukmės tikslo, kuris yra 1,5 % BVP biudžeto perteklius, būtų laikomasi per visą programos laikotarpį. Dabartinėje atnaujintoje programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus biudžeto perteklius išliks 3 % BVP dydžio, o pirminis balansas nesikeis, t.y. bus beveik 4 % BVP perteklius iki 2011 m. Planuojama, kad struktūrinis biudžeto balansas (t.y. pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) per programos laikotarpį ir toliau bus apie 3,5 % BVP perteklius. Nors numatoma, kad neigiamas gamybos apimties atotrūkis didės, pagrindinės fiskalinės politikos kryptys vidutinės trukmės laikotarpiu iš esmės bus neutralios.

| (7) | Gresia didelė rizika, kad programoje numatyti biudžeto rezultatai bus prastesni. Didžiausia rizika kyla dėl pagrindinio makroekonominio scenarijaus, kuris pagrįstas labai palankiomis 2009 ir 2010 m. augimo prielaidomis. Kiek tai susiję su pajamomis, valstybės finansų rizika 2009–2010 m. yra didesnė, negu buvo kelerius ankstesnius metus, ir susijusi su staigesniu ekonomikos augimo sulėtėjimu ir persiorientavimu į augimą, kuriam būdingos ne tokios didelės mokestinės pajamos. Turint omenyje numatomą ekonomikos augimo lėtėjimą ir spaudimą didinti išlaidas paklausai skatinti, išlaidų augimą kontroliuoti taikant 90 % biudžeto vykdymo taisyklę 2009 m. gali būti sudėtinga. |
| --- | --- |

(7)

Gresia didelė rizika, kad programoje numatyti biudžeto rezultatai bus prastesni. Didžiausia rizika kyla dėl pagrindinio makroekonominio scenarijaus, kuris pagrįstas labai palankiomis 2009 ir 2010 m. augimo prielaidomis. Kiek tai susiję su pajamomis, valstybės finansų rizika 2009–2010 m. yra didesnė, negu buvo kelerius ankstesnius metus, ir susijusi su staigesniu ekonomikos augimo sulėtėjimu ir persiorientavimu į augimą, kuriam būdingos ne tokios didelės mokestinės pajamos. Turint omenyje numatomą ekonomikos augimo lėtėjimą ir spaudimą didinti išlaidas paklausai skatinti, išlaidų augimą kontroliuoti taikant 90 % biudžeto vykdymo taisyklę 2009 m. gali būti sudėtinga.

| (8) | Ilgalaikių su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų projekcijų, parengtų remiantis bendrosiomis makroekonominėmis prielaidomis, pateiktomis Ekonominės politikos komiteto ir Komisijos, nėra, todėl neįmanoma palygintinai ir patikimai įvertinti Bulgarijos visuomenės senėjimo poveikio, kaip šiuo metu daroma anksčiau į ES įstojusių 25 valstybių narių atžvilgiu. Dar net neapsvarsčius ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, pasakytina, kad 2008 m. biudžeto būklė (didelis struktūrinis perteklius) labai padeda mažinti skolą. Didelis pirminis biudžeto perteklius vidutinės trukmės laikotarpiu padėtų apriboti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri šiuo metu nedidelė. |
| --- | --- |

(8)

Ilgalaikių su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų projekcijų, parengtų remiantis bendrosiomis makroekonominėmis prielaidomis, pateiktomis Ekonominės politikos komiteto ir Komisijos, nėra, todėl neįmanoma palygintinai ir patikimai įvertinti Bulgarijos visuomenės senėjimo poveikio, kaip šiuo metu daroma anksčiau į ES įstojusių 25 valstybių narių atžvilgiu. Dar net neapsvarsčius ilgalaikio visuomenės senėjimo poveikio biudžetui, pasakytina, kad 2008 m. biudžeto būklė (didelis struktūrinis perteklius) labai padeda mažinti skolą. Didelis pirminis biudžeto perteklius vidutinės trukmės laikotarpiu padėtų apriboti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri šiuo metu nedidelė.

| (9) | Bulgarijos biudžeto sistemai iki šiol buvo būdingi labai geri biudžeto tikslų laikymosi rodikliai, nors tai vyko labai spartaus ekonomikos augimo sąlygomis. Pastaruoju metu ši sistema patobulinta racionalizavus biudžetinę procedūrą, sugriežtinus ataskaitų teikimo reikalavimus ir į biudžetinius dokumentus įtraukus išsamesnę makroekonominę analizę ir fiskalinės rizikos vertinimą. Vis dėlto šios sistemos privaloma laikytis tik pirmaisiais metais iš trejų biudžeto planavimo perspektyvos metų ir vyriausybei suteikiamos tam tikros savarankiškos išlaidų tvirtinimo galios, dėl to mažėja fiskalinis skaidrumas ir atskaitomybė. Nepaisant šių trūkumų, programoje nenumatoma esminių biudžeto sistemos pokyčių, išskyrus toliau siekti pažangos įgyvendinant rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymą. 2009 m. biudžeto įstatyme pakartotinai nustačius 90 % biudžeto vykdymo taisyklę siekiama užtikrinti, kad biudžeto tikslas būtų pasiektas apribojant valdžios sektoriaus išlaidų augimą. Tačiau šios taisyklės įgyvendinimas įstatyme nėra aiškiai apibrėžtas, todėl galėtų atsirasti galimybių savarankiškiems veiksmams. |
| --- | --- |

(9)

Bulgarijos biudžeto sistemai iki šiol buvo būdingi labai geri biudžeto tikslų laikymosi rodikliai, nors tai vyko labai spartaus ekonomikos augimo sąlygomis. Pastaruoju metu ši sistema patobulinta racionalizavus biudžetinę procedūrą, sugriežtinus ataskaitų teikimo reikalavimus ir į biudžetinius dokumentus įtraukus išsamesnę makroekonominę analizę ir fiskalinės rizikos vertinimą. Vis dėlto šios sistemos privaloma laikytis tik pirmaisiais metais iš trejų biudžeto planavimo perspektyvos metų ir vyriausybei suteikiamos tam tikros savarankiškos išlaidų tvirtinimo galios, dėl to mažėja fiskalinis skaidrumas ir atskaitomybė. Nepaisant šių trūkumų, programoje nenumatoma esminių biudžeto sistemos pokyčių, išskyrus toliau siekti pažangos įgyvendinant rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymą. 2009 m. biudžeto įstatyme pakartotinai nustačius 90 % biudžeto vykdymo taisyklę siekiama užtikrinti, kad biudžeto tikslas būtų pasiektas apribojant valdžios sektoriaus išlaidų augimą. Tačiau šios taisyklės įgyvendinimas įstatyme nėra aiškiai apibrėžtas, todėl galėtų atsirasti galimybių savarankiškiems veiksmams.

| (10) | Bulgarijos vyriausybė dar nepatvirtino konkrečių priemonių paketo finansų sektoriaus padėčiai stabilizuoti. Tačiau siekiant padidinti pasitikėjimą bankų sistema, iki 100 000 BGN padidinta indėlių garantija, o vyriausybė padidino valstybinio Bulgarijos plėtros banko kapitalą, kad sudarytų palankesnes MVĮ finansavimo sąlygas. |
| --- | --- |

(10)

Bulgarijos vyriausybė dar nepatvirtino konkrečių priemonių paketo finansų sektoriaus padėčiai stabilizuoti. Tačiau siekiant padidinti pasitikėjimą bankų sistema, iki 100 000 BGN padidinta indėlių garantija, o vyriausybė padidino valstybinio Bulgarijos plėtros banko kapitalą, kad sudarytų palankesnes MVĮ finansavimo sąlygas.

| (11) | Atsižvelgiant į ekonomikos disbalansą, fiskalinė politika orientuojama į siekį išlaikyti investuotojų pasitikėjimą ir išsaugoti makroekonominį stabilumą. Todėl Bulgarijos vyriausybė, reaguodama į ekonomikos augimo sulėtėjimą, pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), dėl kurio gruodžio mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba, nepatvirtino trumpalaikių skatinamųjų priemonių paketo. Atsižvelgiant į vidutinės trukmės reformų darbotvarkę ir šaliai skirtas rekomendacijas, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d., programoje numatomos struktūrinės priemonės ekonomikos atsparumui stiprinti, pavyzdžiui, priemonės, kuriomis siekiama palaikyti užimtumo lygį, didinti verslo gebėjimą prisitaikyti prie krizės sąlygų, gerinti rinkos veikimą, prireikus komerciniams bankams suteikti paramą kapitalu ir taip skatinti skolinti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, didinti eksportą ir gerinti ES lėšų įsisavinimą. Šiomis priemonėmis laiku ir tinkamai reaguojama į pagrindinius politikos tikslus pagal trumpalaikę perspektyvą. Į atnaujintą programą įtraukta nemažai kitų struktūrinių reformų priemonių, kurios yra ilgalaikės valstybės finansų kokybės ir tvarumo gerinimo strategijos dalis, pavyzdžiui, pensijų sistemos reforma, tolesnių švietimo reformos strategijos etapų įgyvendinimas (be kita ko, toliau optimizuojant mokyklų tinklą ir gerinant mokykloms skirto biudžeto sistemą) ir pastaruoju metu patvirtintos sveikatos priežiūros strategijos įgyvendinimas. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į ekonomikos disbalansą, fiskalinė politika orientuojama į siekį išlaikyti investuotojų pasitikėjimą ir išsaugoti makroekonominį stabilumą. Todėl Bulgarijos vyriausybė, reaguodama į ekonomikos augimo sulėtėjimą, pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), dėl kurio gruodžio mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba, nepatvirtino trumpalaikių skatinamųjų priemonių paketo. Atsižvelgiant į vidutinės trukmės reformų darbotvarkę ir šaliai skirtas rekomendacijas, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d., programoje numatomos struktūrinės priemonės ekonomikos atsparumui stiprinti, pavyzdžiui, priemonės, kuriomis siekiama palaikyti užimtumo lygį, didinti verslo gebėjimą prisitaikyti prie krizės sąlygų, gerinti rinkos veikimą, prireikus komerciniams bankams suteikti paramą kapitalu ir taip skatinti skolinti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, didinti eksportą ir gerinti ES lėšų įsisavinimą. Šiomis priemonėmis laiku ir tinkamai reaguojama į pagrindinius politikos tikslus pagal trumpalaikę perspektyvą. Į atnaujintą programą įtraukta nemažai kitų struktūrinių reformų priemonių, kurios yra ilgalaikės valstybės finansų kokybės ir tvarumo gerinimo strategijos dalis, pavyzdžiui, pensijų sistemos reforma, tolesnių švietimo reformos strategijos etapų įgyvendinimas (be kita ko, toliau optimizuojant mokyklų tinklą ir gerinant mokykloms skirto biudžeto sistemą) ir pastaruoju metu patvirtintos sveikatos priežiūros strategijos įgyvendinimas.

| (12) | Bulgarijos vyriausybės parengta konsolidavimo programa padėtų apriboti didelį ekonomikos išorės ir vidaus disbalansą. Konkrečiau, programoje 2008–2011 m. laikotarpiu numatomas 1 % BVP struktūrinis konsolidavimas. Bendrosios fiskalinės kryptys, vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį, 2009 m. yra ribojamojo pobūdžio, o 2010–2011 m. išlieka iš esmės neutralios. Programos tikslas – išlaikyti pagal ciklą pakoreguotą 1,5 % BVP biudžeto perteklių – būtų pasiektas per visą programos laikotarpį. |
| --- | --- |

(12)

Bulgarijos vyriausybės parengta konsolidavimo programa padėtų apriboti didelį ekonomikos išorės ir vidaus disbalansą. Konkrečiau, programoje 2008–2011 m. laikotarpiu numatomas 1 % BVP struktūrinis konsolidavimas. Bendrosios fiskalinės kryptys, vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį, 2009 m. yra ribojamojo pobūdžio, o 2010–2011 m. išlieka iš esmės neutralios. Programos tikslas – išlaikyti pagal ciklą pakoreguotą 1,5 % BVP biudžeto perteklių – būtų pasiektas per visą programos laikotarpį.

| (13) | Kalbant apie duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus stabilumo ir konvergencijos programų elgesio kodekse, programoje trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų (4). |
| --- | --- |

(13)

Kalbant apie duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus stabilumo ir konvergencijos programų elgesio kodekse, programoje trūksta tam tikrų neprivalomų duomenų (4).

Daroma bendra išvada, kad programa siekiama per visą laikotarpį išlaikyti patikimą biudžeto būklę, kurią rodo planuojamas didelis valdžios sektoriaus biudžeto perteklius. Reaguojant į ekonomikos augimo sulėtėjimą numatytomis struktūrinėmis priemonėmis, kurios atitinka EEAP, siekiama stiprinti ekonomikos augimo potencialą. Dėl didesnės rizikos, kuri kyla dėl esamos ekonominės padėties netikrumo ir jos poveikio pajamoms, biudžeto politikos kryptys rodytų, kad vidutinės trukmės tikslas užtikrinti 1,5 % BVP biudžeto perteklių bus pasiektas per visą programos laikotarpį. Taigi, Bulgarijai kyla uždavinys išlaikyti augimą esant rimtam ir užsitęsusiam pasaulinės ekonomikos nuosmukiui. Be to, šalis turėtų įgyvendinti ryžtingą politiką dideliam išorės deficitui ištaisyti, be kita ko, toliau vykdydama griežtą fiskalinę politiką ir apribodama darbo užmokesčio augimą viešajame sektoriuje. Be to, šaliai būtina gerinti viešųjų išlaidų kokybę tobulinant administracinius gebėjimus ir spartinant struktūrines reformas.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą ir poreikį užtikrinti tvarią konvergenciją, Bulgarija raginama:

| i) | toliau vykdyti griežtą fiskalinę politiką ir išlaikyti patikimą fiskalinę būklę ribojant išlaidų augimą, kad būtų lengviau apriboti esamą išorės disbalansą ir pasirengti galimam pajamų trūkumui; |
| --- | --- |

i)

toliau vykdyti griežtą fiskalinę politiką ir išlaikyti patikimą fiskalinę būklę ribojant išlaidų augimą, kad būtų lengviau apriboti esamą išorės disbalansą ir pasirengti galimam pajamų trūkumui;

| ii) | apriboti darbo užmokesčio augimą viešajame sektoriuje, siekiant padėti apskritai valdyti darbo užmokesčio augimą ir didinti konkurencingumą; |
| --- | --- |

ii)

apriboti darbo užmokesčio augimą viešajame sektoriuje, siekiant padėti apskritai valdyti darbo užmokesčio augimą ir didinti konkurencingumą;

| iii) | toliau didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, visų pirma visiškai įgyvendinant programinį biudžeto sudarymą, stiprinant administracinius gebėjimus ir reformuojant darbo ir produktų rinkų, švietimo ir sveikatos priežiūros sritis, kad padidėtų našumas. |
| --- | --- |

iii)

toliau didinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, visų pirma visiškai įgyvendinant programinį biudžeto sudarymą, stiprinant administracinius gebėjimus ir reformuojant darbo ir produktų rinkų, švietimo ir sveikatos priežiūros sritis, kad padidėtų našumas.

Pagrindinių makroekonomikos ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 6,2 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 6,2 | 6,4 | 1,8 | 2,5 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 6,4 | 6,4 | 6,8 | 6,9 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 7,6 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 7,6 | 12,0 | 5,4 | 4,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 7,2 | 6,9 | 4,4 | 3,7 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 1,5 | 1,1 | – 0,7 | – 1,8 | – 1,4 |
| 2009 m. sausio mėn. COM (6) | 2,7 | 3,0 | – 0,3 | – 2,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 0,7 | – 0,1 | – 0,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP (7) | – 20,6 | – 22,9 | – 20,7 | – 18,4 | – 16,6 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 21,3 | – 23,3 | – 19,1 | – 17,6 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | – 19,9 | – 20,7 | – 19,5 | – 18,6 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 41,6 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 41,6 | 41,4 | 40,8 | 40,9 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 42,2 | 43,7 | 43,9 | 43,9 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 41,5 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 41,5 | 38,2 | 38,8 | 38,9 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 39,1 | 40,7 | 40,9 | 41,0 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 0,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 0,1 | 3,2 | 2,0 | 2,0 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 3,1 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 1,1 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 1,1 | 4,1 | 2,8 | 2,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 4,3 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | – 0,4 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 0,8 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 2,8 | 3,1 | 3,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 2,9 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 2,5 | 2,2 | 2,1 | 2,8 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 2,9 | 3,1 | 3,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola (9)

  (% BVP) | 2008 m. gruodžio mėn. KP | 18,2 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 18,2 | 13,8 | 12,2 | 10,7 | nėra duomenų |
| 2007 m. gruodžio mėn. KP | 19,8 | 18,3 | 17,4 | 16,9 | nėra duomenų |
| Šaltinis:

  Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2008 m. gruodžio mėn. KP

6,2

6,5

4,7

5,2

5,8

2009 m. sausio mėn. COM

6,2

6,4

1,8

2,5

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

6,4

6,4

6,8

6,9

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2008 m. gruodžio mėn. KP

7,6

12,4

6,7

4,7

4,0

2009 m. sausio mėn. COM

7,6

12,0

5,4

4,8

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

7,2

6,9

4,4

3,7

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

1,5

1,1

– 0,7

– 1,8

– 1,4

2009 m. sausio mėn. COM (6)

2,7

3,0

– 0,3

– 2,3

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

0,7

– 0,1

– 0,6

nėra duomenų

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP (7)

– 20,6

– 22,9

– 20,7

– 18,4

– 16,6

2009 m. sausio mėn. COM

– 21,3

– 23,3

– 19,1

– 17,6

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

– 19,9

– 20,7

– 19,5

– 18,6

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

41,6

41,3

43,4

43,4

43,7

2009 m. sausio mėn. COM

41,6

41,4

40,8

40,9

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

42,2

43,7

43,9

43,9

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

41,5

38,3

40,4

40,4

40,7

2009 m. sausio mėn. COM

41,5

38,2

38,8

38,9

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

39,1

40,7

40,9

41,0

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

0,1

3,0

3,0

3,0

3,0

2009 m. sausio mėn. COM

0,1

3,2

2,0

2,0

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

3,1

3,0

3,0

3,0

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

1,1

3,9

3,9

3,9

3,9

2009 m. sausio mėn. COM

1,1

4,1

2,8

2,7

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

4,3

4,0

4,0

4,0

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

– 0,4

2,6

3,2

3,6

3,5

2009 m. sausio mėn. COM

– 0,8

2,2

2,1

2,8

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

2,8

3,1

3,3

nėra duomenų

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

2,9

2,6

3,2

3,6

3,5

2009 m. sausio mėn. COM

2,5

2,2

2,1

2,8

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

2,9

3,1

3,3

nėra duomenų

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola (9)

(% BVP)

2008 m. gruodžio mėn. KP

18,2

15,4

15,4

15,3

15,2

2009 m. sausio mėn. COM

18,2

13,8

12,2

10,7

nėra duomenų

2007 m. gruodžio mėn. KP

19,8

18,3

17,4

16,9

nėra duomenų

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  2008 m. gruodžio 23 d. Bulgarijos valdžios institucijos pateikė programos papildymą, kuriame išsamiai nurodytos priemonės, patvirtintos reaguojant į ekonomikos nuosmukį. Papildyme nepateikta jokių reikšmingų fiskalinės ir struktūrinės politikos pakeitimų, palyginti su konvergencijos programoje išdėstyta politika, o biudžeto projekcijos nesikeičia.

(3)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. prognozę, bet taip pat į kitą po to gautą informaciją.

(4)  Visų pirma nepateikti tam tikri ilgalaikio tvarumo duomenys.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 5,0 %, 6,3 %, 6,0 % ir 6,0 % atitinkamai 2007–2010 m.

(7)  Skirtumas tarp dabartinėje atnaujintoje programoje ir Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje pateiktų 2007 m. grynojo skolinimosi rodiklių rodo, kad nesutampa prekių ir paslaugų komponento balansas.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal ciklą pakoreguotas balansas programose pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija. Naujausioje atnaujintoje programoje programos laikotarpiu nenumatoma vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpine prognoze; 2007 m. vienkartinės priemonės sudarė 3,3 % BVP (išlaidos).

(9)  Programoje ir Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje pateiktos skolos ir BVP santykio projekcijos daugiausia skiriasi dėl didesnio projektuojamo finansinio turto kaupimo rodiklio, į kurį neatsižvelgė Komisijos tarnybos, vadovaudamosi tuo, kad politika nesikeis.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/6

---

TARYBOS NUOMONĖ

2009 m. kovo 10 d.

dėl atnaujintos 2008–2011 m. Čekijos Respublika konvergencijos programos

(2009/C 62/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos Respublika konvergencijos programą, apimančią 2008–2011 m. laikotarpį. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. lapkričio mėn. pateikta programa, įskaitant gruodžio mėn. pateiktą jos papildymą, yra per daug optimistiška, turint omenyje nepalankius makroekonominius pokyčius. Be to, ji pažymi, kad antrasis skatinimo priemonių paketas buvo paskelbtas 2009 m. vasario 16 d. ir šiame įvertinime jis nėra nagrinėjamas. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. kovo 10 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Čekijos Respublika konvergencijos programą, apimančią 2008–2011 m. laikotarpį. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad 2008 m. lapkričio mėn. pateikta programa, įskaitant gruodžio mėn. pateiktą jos papildymą, yra per daug optimistiška, turint omenyje nepalankius makroekonominius pokyčius. Be to, ji pažymi, kad antrasis skatinimo priemonių paketas buvo paskelbtas 2009 m. vasario 16 d. ir šiame įvertinime jis nėra nagrinėjamas.

| (2) | Po trejų metų sparčios plėtros 2008 m. Čekijos Respublika ekonomikos augimas sulėtėjo ir manoma, kad 2009 m. ekonomikos augimas bus dar lėtesnis. Dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės mažėjant išorės paklausai gerokai sulėtės labai atviros Čekijos Respublika ekonomikos eksporto augimas. Be to, dėl mažėjančių tiesioginių užsienio investicijų, griežtų kreditų teikimo sąlygų ir negatyvesnio verslo atstovų ir vartotojų požiūrio mažėja vidaus paklausa, ypač investicijos. Reaguodama į augimo lėtėjimą, vyriausybė į 2009 m. biudžetą įtraukė fiskalinių skatinimo priemonių paketą, kuriame yra įvairių su pajamomis ir išlaidomis susijusių priemonių. Jomis siekiama skatinti vidaus paklausą ir remti įmones nuosmukio laikotarpiu. Nuo 2010 m. ekonomika turėtų palaipsniui atsigauti, o kartu tikimasi geresnių išorės sąlygų. Tačiau nepanašu, kad augimas vėl bus toks didelis, koks buvo prieš krizę. Tai gali turėti neigiamą poveikį valdžios sektoriaus finansams, kuriems pastaraisiais metais buvo naudingas didelis pajamų augimas ir kurių ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui, nepaisant palyginti mažo valdžios sektoriaus deficito ir skolos, esama rizikos dėl greito visuomenės senėjimo. 2008 m. antroje pusėje Čekijos nacionalinis bankas sušvelnino pinigų politiką keletą kartų iš eilės sumažindamas palūkanų normas (nuo 3,75 % 2008 m. liepos mėn. iki 2,25 % 2008 m. gruodžio mėn.). 2008 m. šiek tiek (1,3 %) pakilo Čekijos kronos nominalusis efektyvusis valiutos keitimo kursas. |
| --- | --- |

(2)

Po trejų metų sparčios plėtros 2008 m. Čekijos Respublika ekonomikos augimas sulėtėjo ir manoma, kad 2009 m. ekonomikos augimas bus dar lėtesnis. Dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės mažėjant išorės paklausai gerokai sulėtės labai atviros Čekijos Respublika ekonomikos eksporto augimas. Be to, dėl mažėjančių tiesioginių užsienio investicijų, griežtų kreditų teikimo sąlygų ir negatyvesnio verslo atstovų ir vartotojų požiūrio mažėja vidaus paklausa, ypač investicijos. Reaguodama į augimo lėtėjimą, vyriausybė į 2009 m. biudžetą įtraukė fiskalinių skatinimo priemonių paketą, kuriame yra įvairių su pajamomis ir išlaidomis susijusių priemonių. Jomis siekiama skatinti vidaus paklausą ir remti įmones nuosmukio laikotarpiu. Nuo 2010 m. ekonomika turėtų palaipsniui atsigauti, o kartu tikimasi geresnių išorės sąlygų. Tačiau nepanašu, kad augimas vėl bus toks didelis, koks buvo prieš krizę. Tai gali turėti neigiamą poveikį valdžios sektoriaus finansams, kuriems pastaraisiais metais buvo naudingas didelis pajamų augimas ir kurių ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui, nepaisant palyginti mažo valdžios sektoriaus deficito ir skolos, esama rizikos dėl greito visuomenės senėjimo. 2008 m. antroje pusėje Čekijos nacionalinis bankas sušvelnino pinigų politiką keletą kartų iš eilės sumažindamas palūkanų normas (nuo 3,75 % 2008 m. liepos mėn. iki 2,25 % 2008 m. gruodžio mėn.). 2008 m. šiek tiek (1,3 %) pakilo Čekijos kronos nominalusis efektyvusis valiutos keitimo kursas.

| (3) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP augimas nuo 4,4 % 2008 m. sumažės iki 3,7 % 2009 m., o vėliau per likusį programos laikotarpį vėl padidės iki vidutiniškai 4,8 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas labai palankiomis 2009 m. ir 2010 m., ir palankiomis vėlesnių metų augimo prielaidomis, tačiau jį reikėtų traktuoti atsižvelgiant į programos pateikimo datą – 2008 m. spalio 1 d. ir į pagrindinius ekonominius įvykius, kurie įvyko nuo tos dienos.
  Visų pirma, atsižvelgiant į pastaraisiais mėnesiais staiga pablogėjusią pagrindinių Čekijos Respublika prekybos partnerių ekonominę perspektyvą, manoma, kad eksportas sumažės gerokai labiau, ir gali atsitikti taip, kad neatsigaus taip greitai, kaip numatyta programoje. Be to, radikaliai pasikeitusi ekonominė padėtis grindžiama prielaida, kad potencialiam augimui krizė poveikio neturės, tačiau tai mažai tikėtina atsižvelgiant į numatomą investicijų, visų pirma tiesioginių užsienio investicijų, augimo mažėjimą. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos. |
| --- | --- |

(3)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP augimas nuo 4,4 % 2008 m. sumažės iki 3,7 % 2009 m., o vėliau per likusį programos laikotarpį vėl padidės iki vidutiniškai 4,8 %. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas labai palankiomis 2009 m. ir 2010 m., ir palankiomis vėlesnių metų augimo prielaidomis, tačiau jį reikėtų traktuoti atsižvelgiant į programos pateikimo datą – 2008 m. spalio 1 d. ir į pagrindinius ekonominius įvykius, kurie įvyko nuo tos dienos.

Visų pirma, atsižvelgiant į pastaraisiais mėnesiais staiga pablogėjusią pagrindinių Čekijos Respublika prekybos partnerių ekonominę perspektyvą, manoma, kad eksportas sumažės gerokai labiau, ir gali atsitikti taip, kad neatsigaus taip greitai, kaip numatyta programoje. Be to, radikaliai pasikeitusi ekonominė padėtis grindžiama prielaida, kad potencialiam augimui krizė poveikio neturės, tačiau tai mažai tikėtina atsižvelgiant į numatomą investicijų, visų pirma tiesioginių užsienio investicijų, augimo mažėjimą. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos.

| (4) | Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje 2008 m. numatytas 1,2 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,9 % BVP deficitu. Geresnį nei tikėtasi rezultatą daugiausia lėmė geresnė pradinė padėtis nuo 2007 m. ir anksčiau parengtų reformų paketas, kurį įgyvendino vyriausybė. Tai iš dalies atsvėrė mažiau palankūs 2008 m. pokyčiai. Visų pirma, nors išlaidų augimas iš esmės atitiko planuotą augimą, pajamos augo kiek lėčiau nei planuota. Dėl vartotojų išlaidų mažėjimo pridėtinės vertės mokesčio surinkta šiek tiek mažiau nei tikėtasi, ir tai išlygino dėl 2008 m. padidintos žemiausios PVM ribos atsiradusį poveikį, o tiesioginiai mokesčiai labiau atitiko vyriausybės prognozes, nes darbo rinka išliko stabili. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinėje prognozėje 2008 m. numatytas 1,2 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 2,9 % BVP deficitu. Geresnį nei tikėtasi rezultatą daugiausia lėmė geresnė pradinė padėtis nuo 2007 m. ir anksčiau parengtų reformų paketas, kurį įgyvendino vyriausybė. Tai iš dalies atsvėrė mažiau palankūs 2008 m. pokyčiai. Visų pirma, nors išlaidų augimas iš esmės atitiko planuotą augimą, pajamos augo kiek lėčiau nei planuota. Dėl vartotojų išlaidų mažėjimo pridėtinės vertės mokesčio surinkta šiek tiek mažiau nei tikėtasi, ir tai išlygino dėl 2008 m. padidintos žemiausios PVM ribos atsiradusį poveikį, o tiesioginiai mokesčiai labiau atitiko vyriausybės prognozes, nes darbo rinka išliko stabili.

| (5) | Siekiama, kad 2009 m. valdžios sektoriaus balansas būtų –1,6 % BVP, palyginti su Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje numatyta –2,5 % BVP projekcija. Apskaičiuota, kad grynasis diskrecinių priemonių, kurios buvo patvirtintos priimant fiskalinių skatinimo priemonių paketą ir turi beveik vienodą poveikį pajamoms ir išlaidoms, poveikis biudžeto balansui yra apie 1 % BVP. Šios priemonės atsveria iš pradžių numatytas ribojamąsias konvergencijos programos kryptis. Remiantis Komisijos tarnybų tarpine prognoze, tai reiškia nedidelį augimą – apie 0,75 % BVP. Apskaičiuota, kad automatinių stabilizatorių poveikis biudžeto balanso pablogėjimui – apie 0,5 % BVP. |
| --- | --- |

(5)

Siekiama, kad 2009 m. valdžios sektoriaus balansas būtų –1,6 % BVP, palyginti su Komisijos tarnybų tarpinėje prognozėje numatyta –2,5 % BVP projekcija. Apskaičiuota, kad grynasis diskrecinių priemonių, kurios buvo patvirtintos priimant fiskalinių skatinimo priemonių paketą ir turi beveik vienodą poveikį pajamoms ir išlaidoms, poveikis biudžeto balansui yra apie 1 % BVP. Šios priemonės atsveria iš pradžių numatytas ribojamąsias konvergencijos programos kryptis. Remiantis Komisijos tarnybų tarpine prognoze, tai reiškia nedidelį augimą – apie 0,75 % BVP. Apskaičiuota, kad automatinių stabilizatorių poveikis biudžeto balanso pablogėjimui – apie 0,5 % BVP.

| (6) | Programoje numatyta, kad vidutinės trukmės tikslas – 1 % BVP struktūrinis deficitas, pakoreguotas pagal ciklą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, bus pasiektas iki 2012 m. (t. y. ne programos laikotarpiu). Prognozuojama, kad po 2009 m. pagerės tiek nominalusis, tiek struktūrinis balansas dėl sumažėjusių visų pirma su tarpiniu vartojimu ir kompensacijomis darbuotojams susijusių išlaidų, kurios 2009–2011 m. turėtų mažėti daugiau negu 0,5 % BVP per metus. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatyta, kad vidutinės trukmės tikslas – 1 % BVP struktūrinis deficitas, pakoreguotas pagal ciklą atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, bus pasiektas iki 2012 m. (t. y. ne programos laikotarpiu). Prognozuojama, kad po 2009 m. pagerės tiek nominalusis, tiek struktūrinis balansas dėl sumažėjusių visų pirma su tarpiniu vartojimu ir kompensacijomis darbuotojams susijusių išlaidų, kurios 2009–2011 m. turėtų mažėti daugiau negu 0,5 % BVP per metus.

| (7) | Yra rizika, kad biudžeto rezultatai bus prastesni. Galima teigti, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiami biudžeto tikslai, yra labai palankus. Tarpiniam vartojimui ir darbuotojų kompensacijoms mažėjant per metus daugiau negu 0,5 procentinio punkto BVP ir nesant svarbių veiksmingumo didinimo priemonių, gali kilti rizika bendrai viešųjų paslaugų kokybei. Neatrodo, kad numatant išlaidų socialinėms išmokoms mažėjimą, atsižvelgta į tikėtiną bedarbių pašalpų didėjimą dėl numatomo padėties darbo rinkoje pablogėjimo. Be to, fiskalinių skatinimo priemonių pakete numatytų mažesnių mokesčių gali nepavykti kompensuoti ateityje sutaupytomis lėšomis. Programoje numatytos siektinos išlaidos yra grindžiamos vidutinės trukmės išlaidų programoje nustatytomis viršutinėmis ribomis, kurios anksčiau buvo viršytos. Dėl sulėtėjusio augimo pajamos taip pat gali būti mažesnės nei planuota, o pajamų prielaidos programoje yra atsargios. |
| --- | --- |

(7)

Yra rizika, kad biudžeto rezultatai bus prastesni. Galima teigti, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiami biudžeto tikslai, yra labai palankus. Tarpiniam vartojimui ir darbuotojų kompensacijoms mažėjant per metus daugiau negu 0,5 procentinio punkto BVP ir nesant svarbių veiksmingumo didinimo priemonių, gali kilti rizika bendrai viešųjų paslaugų kokybei. Neatrodo, kad numatant išlaidų socialinėms išmokoms mažėjimą, atsižvelgta į tikėtiną bedarbių pašalpų didėjimą dėl numatomo padėties darbo rinkoje pablogėjimo. Be to, fiskalinių skatinimo priemonių pakete numatytų mažesnių mokesčių gali nepavykti kompensuoti ateityje sutaupytomis lėšomis. Programoje numatytos siektinos išlaidos yra grindžiamos vidutinės trukmės išlaidų programoje nustatytomis viršutinėmis ribomis, kurios anksčiau buvo viršytos. Dėl sulėtėjusio augimo pajamos taip pat gali būti mažesnės nei planuota, o pajamų prielaidos programoje yra atsargios.

| (8) | Remiantis 2005 m. projekcijomis, parengtomis taikant bendrą metodiką, ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES vidurkį; todėl vertinama, kad kyla didelė rizika Čekijos Respublika finansų ilgalaikiam tvarumui. Pradėti pirmieji pensijų ir sveikatos priežiūros reformų etapai; tai sumažins išlaidas. Tačiau abiejose srityse dar reikia daug nuveikti, atsižvelgiant į teisingumo, prieinamumo ir tvarumo principus. Nors, kaip įvertinta programoje, biudžeto būklė 2008 m. gerokai pagerėjo, taip atsitiko ne dėl diskrecinių priemonių, o dėl geresnės pradinės padėties 2007 m., be to, padėtį blogina visuomenės senėjimas. Vidutinės trukmės laikotarpiu pasiekus pirminį perteklių ir įgyvendinus tolesnes struktūrines priemones, kuriomis siekiama sumažinti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, sumažėtų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylanti rizika. |
| --- | --- |

(8)

Remiantis 2005 m. projekcijomis, parengtomis taikant bendrą metodiką, ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra didesnis už ES vidurkį; todėl vertinama, kad kyla didelė rizika Čekijos Respublika finansų ilgalaikiam tvarumui. Pradėti pirmieji pensijų ir sveikatos priežiūros reformų etapai; tai sumažins išlaidas. Tačiau abiejose srityse dar reikia daug nuveikti, atsižvelgiant į teisingumo, prieinamumo ir tvarumo principus. Nors, kaip įvertinta programoje, biudžeto būklė 2008 m. gerokai pagerėjo, taip atsitiko ne dėl diskrecinių priemonių, o dėl geresnės pradinės padėties 2007 m., be to, padėtį blogina visuomenės senėjimas. Vidutinės trukmės laikotarpiu pasiekus pirminį perteklių ir įgyvendinus tolesnes struktūrines priemones, kuriomis siekiama sumažinti su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, sumažėtų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui kylanti rizika.

| (9) | 2004 m. Čekija Respublika įdiegė vidutinės trukmės biudžeto sistemą, kurioje trejiems metams nustatyti valstybės biudžeto metiniai tikslai. Tikslai grindžiami nominaliųjų išlaidų viršutinėmis ribomis ir pajamomis, apskaičiuotomis remiantis planuojamu BVP augimu. Nuo vidutinės trukmės biudžeto sistemos pradžios pirminės išlaidų ribos buvo viršytos padidinus išlaidas diskreciniu pagrindu ir turėjo poveikio rezultatams. 2006 ir 2007 m. patirtos išlaidos vidutiniškai 7 % viršijo pirmines viršutines ribas. Čekija Respublika planuoja keletą pakeitimų, skirtų biudžeto valdymui ir mokesčių surinkimui gerinti. Nuo 2009 m. sausio mėn. biudžetas sudaromas orientuojantis į rezultatus ir tikslus. Nuo 2010 m. sausio mėn. bus labiau integruota ir supaprastinta mokesčių sistema ir bus modernizuota administracinė parama siekiant palengvinti Finansų ministerijos darbą – šiuo tikslu 2008 m. paskelbti konkursai. Šiomis priemonėmis bus padedama gerinti biudžeto vykdymą, o ar pavyks laikytis išlaidų ribų, priklausys nuo to, kokios priemonės bus patvirtintos ateityje. |
| --- | --- |

(9)

2004 m. Čekija Respublika įdiegė vidutinės trukmės biudžeto sistemą, kurioje trejiems metams nustatyti valstybės biudžeto metiniai tikslai. Tikslai grindžiami nominaliųjų išlaidų viršutinėmis ribomis ir pajamomis, apskaičiuotomis remiantis planuojamu BVP augimu. Nuo vidutinės trukmės biudžeto sistemos pradžios pirminės išlaidų ribos buvo viršytos padidinus išlaidas diskreciniu pagrindu ir turėjo poveikio rezultatams. 2006 ir 2007 m. patirtos išlaidos vidutiniškai 7 % viršijo pirmines viršutines ribas. Čekija Respublika planuoja keletą pakeitimų, skirtų biudžeto valdymui ir mokesčių surinkimui gerinti. Nuo 2009 m. sausio mėn. biudžetas sudaromas orientuojantis į rezultatus ir tikslus. Nuo 2010 m. sausio mėn. bus labiau integruota ir supaprastinta mokesčių sistema ir bus modernizuota administracinė parama siekiant palengvinti Finansų ministerijos darbą – šiuo tikslu 2008 m. paskelbti konkursai. Šiomis priemonėmis bus padedama gerinti biudžeto vykdymą, o ar pavyks laikytis išlaidų ribų, priklausys nuo to, kokios priemonės bus patvirtintos ateityje.

| (10) | Reaguodama į finansų krizę Čekija Respublika ėmė įgyvendinti keletą priemonių, įskaitant Čekijos eksporto banko, Eksporto garantijų ir draudimo korporacijos, Čekijos ir Moravijos garantijų ir plėtros banko kapitalo didinimą, kurių bendra vertė – 2 mlrd. CZK. Šių įstaigų kapitalo didinimas bus naudingas eksportuojančioms įmonėms, ypač MVĮ. Be to, iki 50 000 EUR padidinta indėlių garantijų sistemos suma. |
| --- | --- |

(10)

Reaguodama į finansų krizę Čekija Respublika ėmė įgyvendinti keletą priemonių, įskaitant Čekijos eksporto banko, Eksporto garantijų ir draudimo korporacijos, Čekijos ir Moravijos garantijų ir plėtros banko kapitalo didinimą, kurių bendra vertė – 2 mlrd. CZK. Šių įstaigų kapitalo didinimas bus naudingas eksportuojančioms įmonėms, ypač MVĮ. Be to, iki 50 000 EUR padidinta indėlių garantijų sistemos suma.

| (11) | Atsižvelgdama į Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), dėl kurio gruodžio mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba, Čekija Respublika patvirtino atgaivinimo planą, kurį sudaro skatinimo priemonės. Vykdant ne itin ekspansyvią bendrą fiskalinę politiką, šios priemonės – tinkamas atsakas į makroekonominę biudžeto būklę turint omenyje tai, kad, atsižvelgiant į greito senėjimo keliamą riziką ilgalaikiam tvarumui, reikalingos platesnio masto konsolidavimo pastangos. Galima laikyti, kad Čekijos valdžios institucijų skatinimo priemonės atitinka EEAP, nes yra tikslinės ir taikomos laiku.
  Namų ūkių disponuojamosios pajamos bus remiamos 1,5 procentinio punkto sumažinus darbuotojų mokamas socialinio draudimo įmokas, nors tokį sumažinimą gali būti sudėtinga atšaukti. Ši priemonė taip pat turės struktūrinį poveikį darbo rinkai – didinant pasiūlą ir darant spaudimą mažinti bruto darbo užmokestį. Be to, sprendimas investuoti į statybą ir infrastruktūros modernizavimą pasitelkus valstybinį transporto infrastruktūros fondą turėtų padėti palaikyti užimtumą ir padidinti bendrą paklausą. Šios priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. Atsižvelgdama į pablogėjusias ekonomines perspektyvas, 2009 m. vasario 16 d. vyriausybė paskelbė antrą priemonių paketą. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgdama į Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), dėl kurio gruodžio mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba, Čekija Respublika patvirtino atgaivinimo planą, kurį sudaro skatinimo priemonės. Vykdant ne itin ekspansyvią bendrą fiskalinę politiką, šios priemonės – tinkamas atsakas į makroekonominę biudžeto būklę turint omenyje tai, kad, atsižvelgiant į greito senėjimo keliamą riziką ilgalaikiam tvarumui, reikalingos platesnio masto konsolidavimo pastangos. Galima laikyti, kad Čekijos valdžios institucijų skatinimo priemonės atitinka EEAP, nes yra tikslinės ir taikomos laiku.

Namų ūkių disponuojamosios pajamos bus remiamos 1,5 procentinio punkto sumažinus darbuotojų mokamas socialinio draudimo įmokas, nors tokį sumažinimą gali būti sudėtinga atšaukti. Ši priemonė taip pat turės struktūrinį poveikį darbo rinkai – didinant pasiūlą ir darant spaudimą mažinti bruto darbo užmokestį. Be to, sprendimas investuoti į statybą ir infrastruktūros modernizavimą pasitelkus valstybinį transporto infrastruktūros fondą turėtų padėti palaikyti užimtumą ir padidinti bendrą paklausą. Šios priemonės yra susijusios su vidutinės trukmės reformų darbotvarke ir šaliai skirtomis rekomendacijomis, kurias Komisija, remdamasi Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, pasiūlė 2009 m. sausio 28 d. Atsižvelgdama į pablogėjusias ekonomines perspektyvas, 2009 m. vasario 16 d. vyriausybė paskelbė antrą priemonių paketą.

| (12) | Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpine prognoze, manoma, kad fiskalinė politika 2009 m. bus ne itin ekspansyvi iš dalies dėl išimtinio viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio padidinimo. Struktūrinis balansas pagerės po 2009 m. daugiausia dėl išlaidų ribojimo. Pasiekti fiskalinius tikslus gali būti sunku, jei nebus imtasi papildomų priemonių, atsižvelgiant į palankias makroekonomines programos prielaidas, ir konkrečių veiksmų planuojamam išlaidų mažinimui paremti. |
| --- | --- |

(12)

Remiantis Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpine prognoze, manoma, kad fiskalinė politika 2009 m. bus ne itin ekspansyvi iš dalies dėl išimtinio viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio padidinimo. Struktūrinis balansas pagerės po 2009 m. daugiausia dėl išlaidų ribojimo. Pasiekti fiskalinius tikslus gali būti sunku, jei nebus imtasi papildomų priemonių, atsižvelgiant į palankias makroekonomines programos prielaidas, ir konkrečių veiksmų planuojamam išlaidų mažinimui paremti.

| (13) | Kiek tai susiję su stabilumo ir konvergencijos programų elgesio kodekse nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (3). |
| --- | --- |

(13)

Kiek tai susiję su stabilumo ir konvergencijos programų elgesio kodekse nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (3).

Daroma bendra išvada, kad pastaraisiais metais valdžios sektoriaus deficitas Čekijoje Respublika buvo palyginti nedidelis, o skolos santykis nesiekė 30 % BVP ir buvo akivaizdžiai mažesnis už 60 % pamatinę vertę. Atrodo, kad ne itin ekspansyvi fiskalinė politika, įskaitant skatinimo priemones, yra tinkama ekonominio nuosmukio sąlygomis ir atitinka EEAP, tačiau tai paveiks valstybės finansus. Be to, egzistuoja su biudžeto projekcijomis susijusi rizika, visų pirma atsižvelgiant į palankias augimo prielaidas, konkrečių veiksmų padėti užtikrinti planuojamą išlaidų mažinimą nuo 2009 m. nebuvimą ir į praėjusio laikotarpio rezultatus dėl vidutinės trukmės biudžeto sistemoje nustatytų viršutinių išlaidų ribų viršijimo. Greitas visuomenės senėjimas verčia nerimauti dėl ilgalaikio fiskalinio tvarumo. Apskritai ši rizika rodo, kad reikia vidutinės trukmės fiskalinio konsolidavimo ir papildomų pastangų vykdant struktūrines reformas.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą informaciją ir į poreikį užtikrinti tvarią konvergenciją, Čekija Respublika raginama:

| i) | įgyvendinti 2009 m. fiskalinius planus, įskaitant skatinimo priemones, laikantis EEAP bei Stabilumo ir augimo pakto; |
| --- | --- |

i)

įgyvendinti 2009 m. fiskalinius planus, įskaitant skatinimo priemones, laikantis EEAP bei Stabilumo ir augimo pakto;

| ii) | pradedant nuo 2010 m. vykdyti didelį struktūrinį konsolidavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo ir paremti biudžeto strategiją įgyvendinant konkrečias priemones, skirtas išlaidoms mažinti 2010–2011 m.; |
| --- | --- |

ii)

pradedant nuo 2010 m. vykdyti didelį struktūrinį konsolidavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo ir paremti biudžeto strategiją įgyvendinant konkrečias priemones, skirtas išlaidoms mažinti 2010–2011 m.;

| iii) | atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, tęsti būtinas pensijų ir sveikatos priežiūros reformas, kad būtų pagerintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas. |
| --- | --- |

iii)

atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, tęsti būtinas pensijų ir sveikatos priežiūros reformas, kad būtų pagerintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | 6,6 | 4,4 | 3,7 | 4,4 | 5,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 6,0 | 4,2 | 1,7 | 2,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 5,9 | 5,0 | 5,1 | 5,3 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2008 m. lapkričio mėn KP | 3,0 | 6,4 | 2,9 | 3,0 | 2,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 3,0 | 6,3 | 2,6 | 2,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 2,4 | 3,9 | 2,3 | 2,1 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (4)

  (% potencialiojo BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | 2,7 | 1,9 | 0,4 | – 0,4 | – 0,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM (5) | 3,7 | 3,4 | 0,7 | – 1,1 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 1,8 | 1,4 | 0,7 | 0,5 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | – 0,8 | – 1,0 | – 0,5 | 0,4 | 1,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 0,8 | – 0,3 | – 0,8 | – 1,1 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,4 | – 1,6 | – 0,4 | 1,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | 41,7 | 41,0 | 40,6 | 39,6 | 39,0 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 41,6 | 40,7 | 40,7 | 41,1 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 39,8 | 39,5 | 38,1 | 37,1 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | 42,6 | 42,2 | 42,2 | 41,1 | 40,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 42,6 | 42,0 | 43,2 | 43,4 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 43,3 | 42,4 | 40,7 | 39,4 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | – 1,0 | – 1,2 | – 1,6 | – 1,5 | – 1,2 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 1,0 | – 1,2 | – 2,5 | – 2,3 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 3,4 | – 2,9 | – 2,6 | – 2,3 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | 0,2 | 0,0 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,1 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 0,2 | 0,0 | – 1,3 | – 1,1 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

  (% BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | – 2,0 | – 2,0 | – 1,7 | – 1,4 | – 1,1 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 2,3 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (6)

  (% BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | – 1,7 | – 1,9 | – 1,7 | – 1,3 | – 1,1 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | – 2,1 | – 2,4 | – 2,8 | – 1,9 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | – 4,1 | – 3,4 | – 2,8 | – 2,5 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2008 m. lapkričio mėn. KP | 28,9 | 28,8 | 27,9 | 26,8 | 25,5 |
| 2009 m. sausio mėn. COM | 28,9 | 27,9 | 29,4 | 30,6 | nėra duomenų |
| 2007 m. lapkričio mėn. KP | 30,4 | 30,3 | 30,2 | 30,0 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2007 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2008 m. lapkričio mėn. KP

6,6

4,4

3,7

4,4

5,2

2009 m. sausio mėn. COM

6,0

4,2

1,7

2,3

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

5,9

5,0

5,1

5,3

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2008 m. lapkričio mėn KP

3,0

6,4

2,9

3,0

2,5

2009 m. sausio mėn. COM

3,0

6,3

2,6

2,3

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

2,4

3,9

2,3

2,1

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (4)

(% potencialiojo BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

2,7

1,9

0,4

– 0,4

– 0,2

2009 m. sausio mėn. COM (5)

3,7

3,4

0,7

– 1,1

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

1,8

1,4

0,7

0,5

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

– 0,8

– 1,0

– 0,5

0,4

1,2

2009 m. sausio mėn. COM

– 0,8

– 0,3

– 0,8

– 1,1

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,4

– 1,6

– 0,4

1,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

41,7

41,0

40,6

39,6

39,0

2009 m. sausio mėn. COM

41,6

40,7

40,7

41,1

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

39,8

39,5

38,1

37,1

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

42,6

42,2

42,2

41,1

40,2

2009 m. sausio mėn. COM

42,6

42,0

43,2

43,4

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

43,3

42,4

40,7

39,4

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

– 1,0

– 1,2

– 1,6

– 1,5

– 1,2

2009 m. sausio mėn. COM

– 1,0

– 1,2

– 2,5

– 2,3

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 3,4

– 2,9

– 2,6

– 2,3

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

0,2

0,0

– 0,3

– 0,4

– 0,1

2009 m. sausio mėn. COM

0,2

0,0

– 1,3

– 1,1

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 1,1

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (4)

(% BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

– 2,0

– 2,0

– 1,7

– 1,4

– 1,1

2009 m. sausio mėn. COM

– 2,3

– 2,4

– 2,8

– 1,9

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (6)

(% BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

– 1,7

– 1,9

– 1,7

– 1,3

– 1,1

2009 m. sausio mėn. COM

– 2,1

– 2,4

– 2,8

– 1,9

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

– 4,1

– 3,4

– 2,8

– 2,5

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2008 m. lapkričio mėn. KP

28,9

28,8

27,9

26,8

25,5

2009 m. sausio mėn. COM

28,9

27,9

29,4

30,6

nėra duomenų

2007 m. lapkričio mėn. KP

30,4

30,3

30,2

30,0

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. prognozę, taip pat į kitą po to gautą informaciją.

(3)  Visų pirma, nepateikti duomenys, susiję su 2011 m. valstybės išlaidomis, sugrupuotomis pagal funkcijas, likvidžiu finansiniu turtu ir grynąją finansine skola valdžios sektoriaus atžvilgiu, ir dėl to sunkiau atlikti objektyvų vertinimą.

(4)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(5)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 4,5 %, 4,5 %, 4,4 % ir 4,2 % atitinkamai 2007–2010 m.

(6)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 0,1 % BVP 2008 m.; jos buvo priskirtos įprastinėms išlaidų kategorijoms remiantis tuo, kad jų sudedamosios dalys yra pasikartojančios valdžios sektoriaus išlaidų sudedamosios dalys ir kad Komisijos tarnybų sausio mėn. tarpinėje prognozėje jų apimtis nėra didelė.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. sausio mėn. tarpinės prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Komisija

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/11

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 62/03)

| Sprendimo priėmimo data | 2009 2 27 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 23/08 |
| Valstybė narė | Prancūzija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties |
| Teisinis pagrindas | Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų |
| Pagalbos forma | — |
| Biudžetas | — |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | Iki 2010 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Visi sektoriai |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | — |
| Kita informacija | — |

Sprendimo priėmimo data

2009 2 27

Pagalbos Nr.

N 23/08

Valstybė narė

Prancūzija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Régime temporaire relatif aux aides sous forme de garanties

Teisinis pagrindas

Article 20 de la constitution du 4 octobre 1958; articles L. 2251-1, L. 3231-1, L. 4211-1, L. 2252-1, L. 3231-4, L. 4253-1, L. 5111-4, L. 2253-7, L. 3231-7, L. 4253-3 et L. 4211-1 du code général des collectivités territoriales; circulaire du ministre de l'intérieur du 3 juillet 2006 sur la mise en œuvre de la loi du 13 août 2004 relative aux libertés et responsabilités locales en ce qui concerne les interventions économiques des collectivités territoriales et de leurs groupements et ses annexes; circulaire du Premier ministre du 26 janvier 2006 rappelant la réglementation communautaire de la concurrence applicable aux aides publiques aux entreprises; circulaires DIACT du 30 novembre 2007 et du 24 décembre 2008 relatives à l'application de la règlementation des aides publiques aux entreprises

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Pagalba po reikšmingų ekonominių sukrėtimų

Pagalbos forma

—

Biudžetas

—

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

Iki 2010 12 31

Ekonomikos sektorius

Visi sektoriai

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

—

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2008 12 18 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 344/08 |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Regionas | Groot Amsterdam |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o. |
| Teisinis pagrindas | Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V. |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Rizikos kapitalas, moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, mažos ir vidutinės įmonės |
| Pagalbos forma | Rizikos kapitalo finansavimas |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 7 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | Iki 2019 12 14 |
| Ekonomikos sektorius | Apdirbamoji pramonė |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Gemeente Amsterdam |
| Amstel 1 |
| Postbus 202 |
| 1000 AE, Amsterdam |
| NEDERLAND |

Sprendimo priėmimo data

2008 12 18

Pagalbos Nr.

N 344/08

Valstybė narė

Nyderlandai

Regionas

Groot Amsterdam

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Life Sciences Fund Amsterdam BV i.o.

Teisinis pagrindas

Gemeentewet (artikel 160), Provinciewet (artikel 158), Fund and Management Agreement — Life Sciences Fund Amsterdam B.V.

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Rizikos kapitalas, moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, mažos ir vidutinės įmonės

Pagalbos forma

Rizikos kapitalo finansavimas

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 7 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

Iki 2019 12 14

Ekonomikos sektorius

Apdirbamoji pramonė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Gemeente Amsterdam

Amstel 1

Postbus 202

1000 AE, Amsterdam

NEDERLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2009 2 11 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 426/08 |
| Valstybė narė | Latvija |
| Regionas | 87(3)(a) |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai |
| Teisinis pagrindas | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Regioninė plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 42,32 mln. LVL |
| Pagalbos intensyvumas | 50 % |
| Trukmė | Iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Energetika |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Sprendimo priėmimo data

2009 2 11

Pagalbos Nr.

N 426/08

Valstybė narė

Latvija

Regionas

87(3)(a)

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai

Teisinis pagrindas

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (576.-581.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.1. aktivitati „Pasakumi centralizetas siltumapgades sistemu efektivitates paaugstinašanai““ projekts

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Regioninė plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 42,32 mln. LVL

Pagalbos intensyvumas

50 %

Trukmė

Iki 2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Energetika

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2009 2 11 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 428/08 |
| Valstybė narė | Latvija |
| Regionas | 87(3)(a) |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba |
| Teisinis pagrindas | Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Regioninė plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma: 17,34 mln. LVL |
| Pagalbos intensyvumas | 50 % |
| Trukmė | Iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Energetika |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“ |
| Mucenieku iela 3 |
| Riga, LV-1050 |
| LATVIJA |

Sprendimo priėmimo data

2009 2 11

Pagalbos Nr.

N 428/08

Valstybė narė

Latvija

Regionas

87(3)(a)

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba

Teisinis pagrindas

Darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajums (582.-587.rindkopa); Eiropas Savienibas strukturfondu un Kohezijas fonda vadibas likums (Publicets: „Latvijas Vestnesis“ 33 (3609) 23.02.2007); Ministru kabineta noteikumu „Noteikumi par darbibas programmas „Infrastruktura un pakalpojumi“ papildinajuma 3.5.2.2. aktivitati „Atjaunojamo energoresursu izmantojošu kogeneracijas elektrostaciju attistiba““ projekts

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Regioninė plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma: 17,34 mln. LVL

Pagalbos intensyvumas

50 %

Trukmė

Iki 2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Energetika

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Valsts agentura „Buvniecibas, energetikas un majoklu valsts agentura“

Mucenieku iela 3

Riga, LV-1050

LATVIJA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Sprendimo priėmimo data | 2008 12 15 |
| --- | --- |
| Pagalbos Nr. | N 431/08 |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Luftfahrtforschungsprogramm |
| Teisinis pagrindas | Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos: 190 mln. EUR
  Bendra suteiktos pagalbos suma: 950 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 80 % |
| Trukmė | Iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Apdirbamoji pramonė |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524 |
| 53227 Bonn-Oberkassel |
| DEUTSCHLAND |

Sprendimo priėmimo data

2008 12 15

Pagalbos Nr.

N 431/08

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Luftfahrtforschungsprogramm

Teisinis pagrindas

Haushaltsgesetz des Bundes, Bundeshaushalt 2008: Kapitel 0902; Titel 68394, 89294: Forschungsförderung von Technologievorhaben der zivilen Luftfahrt in Verbindung mit den Haushaltsgesetzen der Länder Förderung von Forschungs- und Technologievorhaben sowie Integrierter Technologieprojekte im Rahmen des nationalen Luftfahrtforschungsprogramms —Zweiter Programmaufruf (2009-2012)— Veröffentlicht im Bundesanzeiger Nr. 236 vom 18. Dezember 2007(S. 8288); der Programmaufruf enthält eine Stillhal

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos: 190 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma: 950 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

80 %

Trukmė

Iki 2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Apdirbamoji pramonė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Projektträger Luftfahrtforschung — DLR, PT-LF Königswintererstraße 522-524

53227 Bonn-Oberkassel

DEUTSCHLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja(-iosiomis) kalba(-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/15

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5409 — Strabag/Kemna/Wellmann)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 62/04)

2009 m. kovo 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti dėl pavadinime praneštos koncentracijos ir paskelbti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimamas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas šio sprendimo tekstas yra vokiečių kalba. Sprendimas bus viešai paskelbtas tada, kai iš jo bus pašalinta profesine paslaptimi laikoma informacija. Sprendimą bus galima rasti:

| — | Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Europa interneto svetainės konkurencijos skiltyje (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ši svetainė suteikia galimybę rasti atskirus sprendimus dėl koncentracijos, įskaitant tokių sprendimų indeksus pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32009M5409 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex interneto svetainėje 32009M5409 dokumento numeriu. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairius Europos teisės dokumentus (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/16

---

Tarybos išvados 2008 m. lapkričio 27 d. dėl suderintos darbo strategijos ir praktinių kovos su elektroniniais nusikaltimais priemonių

(2009/C 62/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PAŽYMĖDAMA, KAD:

| — | vienas iš Europos Sąjungos tikslų yra palaipsniui sukurti teisingumo, laisvės ir saugumo erdvę nustatant valstybių narių bendruosius veiksmus policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityje, |
| --- | --- |

—

vienas iš Europos Sąjungos tikslų yra palaipsniui sukurti teisingumo, laisvės ir saugumo erdvę nustatant valstybių narių bendruosius veiksmus policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityje,

| — | viena iš pagrindinių Europos užduočių yra apsaugoti europiečius. Todėl Sąjunga turi gebėti atpažinti naujų formų nusikaltimus ir tikslinti savo veiksmus, kad būtų galima greitai reaguoti, |
| --- | --- |

—

viena iš pagrindinių Europos užduočių yra apsaugoti europiečius. Todėl Sąjunga turi gebėti atpažinti naujų formų nusikaltimus ir tikslinti savo veiksmus, kad būtų galima greitai reaguoti,

| — | pastaraisiais metais nuolat daugėja internetu daromų nusikalstamų veikų, kurios tampa vis labiau tarpvalstybinės, kadangi internetas neturi sienų, |
| --- | --- |

—

pastaraisiais metais nuolat daugėja internetu daromų nusikalstamų veikų, kurios tampa vis labiau tarpvalstybinės, kadangi internetas neturi sienų,

| — | 1999 m. spalio mėn. Tamperėje įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime nustatyta, kad pirmenybė teikiama strategijai, kuria siekiama kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir kompiuteriniais nusikaltimais. Vėliau ji buvo patvirtinta Europos institucijoms daug dirbant, visų pirma 2007 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui „Bendrosios politikos, skirtos kovai su elektroniniais nusikaltimais, linkme“ ir 2005 m. vasario 24 d. Pagrindų sprendime 2005/222/TVR dėl atakų prieš informacines sistemas (1), kurį Komisija ketina atnaujinti 2009 m., |
| --- | --- |

—

1999 m. spalio mėn. Tamperėje įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime nustatyta, kad pirmenybė teikiama strategijai, kuria siekiama kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir kompiuteriniais nusikaltimais. Vėliau ji buvo patvirtinta Europos institucijoms daug dirbant, visų pirma 2007 m. gegužės 22 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui „Bendrosios politikos, skirtos kovai su elektroniniais nusikaltimais, linkme“ ir 2005 m. vasario 24 d. Pagrindų sprendime 2005/222/TVR dėl atakų prieš informacines sistemas (1), kurį Komisija ketina atnaujinti 2009 m.,

| — | ne vėliau kaip iki 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisija atliks 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/24/EB nuostatų dėl duomenų saugojimo įgyvendinimo įvertinimą, |
| --- | --- |

—

ne vėliau kaip iki 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisija atliks 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/24/EB nuostatų dėl duomenų saugojimo įgyvendinimo įvertinimą,

| — | Komisija ir Europos Taryba jau daug nuveikė, kad būtų sustiprinta valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus partnerystė siekiant kovoti su elektroniniais nusikaltimais, |
| --- | --- |

—

Komisija ir Europos Taryba jau daug nuveikė, kad būtų sustiprinta valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus partnerystė siekiant kovoti su elektroniniais nusikaltimais,

| — | Komisija pateiks komunikatą dėl būsimų Europos prioritetų laisvės, saugumo ir teisingumo srityse, kuriame bus pateikta su kita ilgalaike programa (2010–2014 m.) susijusi informacija ir kuriame turėtų būti nagrinėjamas kovos su elektroniniais nusikaltimais klausimas, |
| --- | --- |

—

Komisija pateiks komunikatą dėl būsimų Europos prioritetų laisvės, saugumo ir teisingumo srityse, kuriame bus pateikta su kita ilgalaike programa (2010–2014 m.) susijusi informacija ir kuriame turėtų būti nagrinėjamas kovos su elektroniniais nusikaltimais klausimas,

| — | Tarybos priimtose išvadose dėl nacionalinių perspėjimo sistemų ir Europos perspėjimo sistemos, skirtų pranešimams apie internetinius nusikaltimus skelbti, sukūrimo (2) nurodomas šis ketinimas stiprinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą skiriant joms didelius ir veiksmingus išteklius, |
| --- | --- |

—

Tarybos priimtose išvadose dėl nacionalinių perspėjimo sistemų ir Europos perspėjimo sistemos, skirtų pranešimams apie internetinius nusikaltimus skelbti, sukūrimo (2) nurodomas šis ketinimas stiprinti teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą skiriant joms didelius ir veiksmingus išteklius,

| — | galiausiai kovos su elektroniniais nusikaltimais išsamios programos plėtojimas tikriausiai yra tinkamiausias darbo metodas Sąjungos lygiu siekiant rasti visų šioje srityje kylančių arba artimiausioje ateityje galinčių iškilti klausimų sprendimus ir stebėti, kaip jie įgyvendinami. |
| --- | --- |

—

galiausiai kovos su elektroniniais nusikaltimais išsamios programos plėtojimas tikriausiai yra tinkamiausias darbo metodas Sąjungos lygiu siekiant rasti visų šioje srityje kylančių arba artimiausioje ateityje galinčių iškilti klausimų sprendimus ir stebėti, kaip jie įgyvendinami.

TARYBA:

| 1. | MANO, kad svarbu kovoti su elektroniniais nusikaltimais, susijusiais su įvairiais aspektais, ir paprašyti valstybių narių bei Komisijos parengti bendrą darbo strategiją atsižvelgiant į Europos Tarybos konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų turinį.
  Šia strategija turėtų būti siekiama sudaryti sąlygas dar veiksmingiau kovoti su daugybe nusikaltimų, padaromų pasitelkus elektroninius tinklus. Didelį susirūpinimą keliančių nusikaltimų pavyzdžiai – vaikų pornografija, visų formų seksualinė prievarta ir bet kokie teroro aktai, kaip apibrėžta 2002 m. birželio 13 d. Pamatiniame sprendime 2002/475/TVR.
  Ji taip pat turėtų padėti reaguoti į konkrečias elektroniniams tinklams kylančias grėsmes (didelio masto atakas prieš informacines sistemas).
  Galiausiai šioje strategijoje turėtų būti numatytos priemonės, kaip kovoti su tradicinių formų nusikaltimais, padarytais pasitelkiant internetą, pavyzdžiui, su asmens tapatybe susijusiu sukčiavimu, tapatybės vagystėmis, neteisėtais pardavimais, finansiniais pažeidimais, neteisėta prekyba internetu, visų pirma prekyba narkotikais ir ginklais. |
| --- | --- |

1.

MANO, kad svarbu kovoti su elektroniniais nusikaltimais, susijusiais su įvairiais aspektais, ir paprašyti valstybių narių bei Komisijos parengti bendrą darbo strategiją atsižvelgiant į Europos Tarybos konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų turinį.

Šia strategija turėtų būti siekiama sudaryti sąlygas dar veiksmingiau kovoti su daugybe nusikaltimų, padaromų pasitelkus elektroninius tinklus. Didelį susirūpinimą keliančių nusikaltimų pavyzdžiai – vaikų pornografija, visų formų seksualinė prievarta ir bet kokie teroro aktai, kaip apibrėžta 2002 m. birželio 13 d. Pamatiniame sprendime 2002/475/TVR.

Ji taip pat turėtų padėti reaguoti į konkrečias elektroniniams tinklams kylančias grėsmes (didelio masto atakas prieš informacines sistemas).

Galiausiai šioje strategijoje turėtų būti numatytos priemonės, kaip kovoti su tradicinių formų nusikaltimais, padarytais pasitelkiant internetą, pavyzdžiui, su asmens tapatybe susijusiu sukčiavimu, tapatybės vagystėmis, neteisėtais pardavimais, finansiniais pažeidimais, neteisėta prekyba internetu, visų pirma prekyba narkotikais ir ginklais.

| 2. | MANO, kad ieškant veiksmingo būdo, kaip reaguoti į įvairias su elektroniniais tinklais susijusias grėsmes, būtina taikyti šias horizontaliąsias priemones:






  a) | stiprinti valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus partnerystę siekiant bendrai rengti nusikalstamų veikų daromos žalos nustatymo bei prevencijos metodus ir numatyti, kad nukentėjusios bendrovės teisėsaugos institucijoms teiktų aktualią informaciją apie jų atžvilgiu padarytų nusikalstamų veikų dažnumą. Visų pirma rekomenduojama, kad Komisija parengtų išsamesnę informaciją, susijusią su 2008 m. balandžio 1–2 d. globojant Europos Tarybai surengtoje Visuotinio bendradarbiavimo kovojant su elektroniniais nusikaltimais konferencijoje patvirtintomis gairėmis, kuriomis siekiama gerinti valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus partnerystę kovos su elektroniniais nusikaltimais srityje. Atsižvelgdama į tai, Taryba atkreipia dėmesį į šių metų rugsėjo 25–26 d. Komisijos surengtame ekspertų posėdyje priimtas rekomendacijas, pateikiamas priedėlyje; |
| --- | --- | --- |

2.

MANO, kad ieškant veiksmingo būdo, kaip reaguoti į įvairias su elektroniniais tinklais susijusias grėsmes, būtina taikyti šias horizontaliąsias priemones:

a)

stiprinti valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus partnerystę siekiant bendrai rengti nusikalstamų veikų daromos žalos nustatymo bei prevencijos metodus ir numatyti, kad nukentėjusios bendrovės teisėsaugos institucijoms teiktų aktualią informaciją apie jų atžvilgiu padarytų nusikalstamų veikų dažnumą. Visų pirma rekomenduojama, kad Komisija parengtų išsamesnę informaciją, susijusią su 2008 m. balandžio 1–2 d. globojant Europos Tarybai surengtoje Visuotinio bendradarbiavimo kovojant su elektroniniais nusikaltimais konferencijoje patvirtintomis gairėmis, kuriomis siekiama gerinti valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus partnerystę kovos su elektroniniais nusikaltimais srityje. Atsižvelgdama į tai, Taryba atkreipia dėmesį į šių metų rugsėjo 25–26 d. Komisijos surengtame ekspertų posėdyje priimtas rekomendacijas, pateikiamas priedėlyje;

| b) | gerinti suinteresuotųjų subjektų, dirbančių kovos su elektroniniais nusikaltimais Europoje srityje, žinias ir mokymą. Visų pirma būtų tikslinga sukurti už kovą su elektroniniais nusikaltimais atsakingų policijos tarnybų vadovų tinklą. Ši iniciatyva iš tiesų papildytų darbą, kurį šioje srityje atlieka aktyvių ekspertų grupės, kurios atsižvelgs ne tik į būsimą riziką, bet ir į didelių incidentų atveju reikalingų skubių veiksmų procedūras, panašiai kaip globojant Europolui įsteigta grupė arba Komisijos sukurti jungtiniai tyrimų centrai; |
| --- | --- |

b)

gerinti suinteresuotųjų subjektų, dirbančių kovos su elektroniniais nusikaltimais Europoje srityje, žinias ir mokymą. Visų pirma būtų tikslinga sukurti už kovą su elektroniniais nusikaltimais atsakingų policijos tarnybų vadovų tinklą. Ši iniciatyva iš tiesų papildytų darbą, kurį šioje srityje atlieka aktyvių ekspertų grupės, kurios atsižvelgs ne tik į būsimą riziką, bet ir į didelių incidentų atveju reikalingų skubių veiksmų procedūras, panašiai kaip globojant Europolui įsteigta grupė arba Komisijos sukurti jungtiniai tyrimų centrai;

| c) | stiprinti techninį ir tarptautinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kurios vis dažniau susiduria su šiais baisiais nusikaltimais, ir didinti techninę pagalbą. |
| --- | --- |

c)

stiprinti techninį ir tarptautinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kurios vis dažniau susiduria su šiais baisiais nusikaltimais, ir didinti techninę pagalbą.

| 3. | Atsižvelgdama į tai PRAŠO valstybių narių ir Komisijos nustatyti atvejų tyrimais grindžiamas priemones, visų pirma atsižvelgiant į technologinę plėtrą, kad būtų galima trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu parengti šias veiklos priemones:






  a) | trumpuoju laikotarpiu:






  — | sukurti europinę sistemą, kuria siekiama pranešti apie internetu padarytas nusikalstamas veikas, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Atsižvelgdama į tai PRAŠO valstybių narių ir Komisijos nustatyti atvejų tyrimais grindžiamas priemones, visų pirma atsižvelgiant į technologinę plėtrą, kad būtų galima trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu parengti šias veiklos priemones:

a)

trumpuoju laikotarpiu:

—

sukurti europinę sistemą, kuria siekiama pranešti apie internetu padarytas nusikalstamas veikas,

| — | pasikonsultavus su privačiais subjektais parengti europinio teisėsaugos institucijų ir privačių subjektų bendradarbiavimo susitarimo pavyzdį, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavus su privačiais subjektais parengti europinio teisėsaugos institucijų ir privačių subjektų bendradarbiavimo susitarimo pavyzdį,

| — | apibūdinti, ką reiškia su asmens tapatybe susijusio internetinio sukčiavimo sąvoka, laikantis nacionalinės teisės aktų, |
| --- | --- |

—

apibūdinti, ką reiškia su asmens tapatybe susijusio internetinio sukčiavimo sąvoka, laikantis nacionalinės teisės aktų,

| — | sukurti nacionalines sistemas ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais elektroninio patruliavimo srityje, kuris yra moderni kovos su internetu daromais nusikaltimais priemonė, sudarant sąlygas Europos lygiu keistis informacija apie pseudonimus laikantis nacionalinės teisės aktų dėl keitimosi duomenimis, |
| --- | --- |

—

sukurti nacionalines sistemas ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais elektroninio patruliavimo srityje, kuris yra moderni kovos su internetu daromais nusikaltimais priemonė, sudarant sąlygas Europos lygiu keistis informacija apie pseudonimus laikantis nacionalinės teisės aktų dėl keitimosi duomenimis,

| — | naudotis bendromis tyrimo ir apklausos grupėmis, |
| --- | --- |

—

naudotis bendromis tyrimo ir apklausos grupėmis,

| — | išspręsti problemas, kurias kelia judėjimas elektroniniuose tinkluose ir išankstinio apmokėjimo telekomunikacijų produktų anonimiškumas; |
| --- | --- |

—

išspręsti problemas, kurias kelia judėjimas elektroniniuose tinkluose ir išankstinio apmokėjimo telekomunikacijų produktų anonimiškumas;

| b) | vidutinės trukmės laikotarpiu:






  — | keistis patirtimi, įgyta taikant valstybėse narėse esančių vaikų pornografijos svetainių blokavimo ir (arba) panaikinimo mechanizmus. Reikėtų skatinti paslaugų teikėjus patvirtinti šias priemones. Atitinkamais atvejais naudojantis europine sistema būtų galima sudaryti bendrą juodąjį sąrašą, |
| --- | --- | --- |

b)

vidutinės trukmės laikotarpiu:

—

keistis patirtimi, įgyta taikant valstybėse narėse esančių vaikų pornografijos svetainių blokavimo ir (arba) panaikinimo mechanizmus. Reikėtų skatinti paslaugų teikėjus patvirtinti šias priemones. Atitinkamais atvejais naudojantis europine sistema būtų galima sudaryti bendrą juodąjį sąrašą,

| — | sudaryti palankesnes sąlygas nuotolinėms paieškoms vykdyti, jei tai numatyta pagal nacionalinę teisę, sudarant sąlygas tyrimų grupėms greitai gauti informaciją pritarus priimančiajai šaliai, |
| --- | --- |

—

sudaryti palankesnes sąlygas nuotolinėms paieškoms vykdyti, jei tai numatyta pagal nacionalinę teisę, sudarant sąlygas tyrimų grupėms greitai gauti informaciją pritarus priimančiajai šaliai,

| — | parengti laikinas nusikalstamų veikų kategorijų ir statistinių rodiklių apibrėžtis siekiant skatinti palyginamų statistinių duomenų apie įvairių formų elektroninius nusikaltimus rinkimą, atsižvelgiant į šiuo metu Europos Sąjungos vykdomą darbą šioje srityje. |
| --- | --- |

—

parengti laikinas nusikalstamų veikų kategorijų ir statistinių rodiklių apibrėžtis siekiant skatinti palyginamų statistinių duomenų apie įvairių formų elektroninius nusikaltimus rinkimą, atsižvelgiant į šiuo metu Europos Sąjungos vykdomą darbą šioje srityje.

| 4. | PRAŠO Komisijos įvertinti pažangą, padarytą rengiantis įgyvendinti 2 ir 3 punktuose numatytus veiksmus. Todėl prašo valstybių narių ją informuoti apie savo įnašus. |
| --- | --- |

4.

PRAŠO Komisijos įvertinti pažangą, padarytą rengiantis įgyvendinti 2 ir 3 punktuose numatytus veiksmus. Todėl prašo valstybių narių ją informuoti apie savo įnašus.

| 5. | RAGINA nustatyti papildomas ilgesnio laikotarpio priemones remiantis kita ilgalaike teisingumo, laisvės ir saugumo programa (2010–2014 m.). |
| --- | --- |

5.

RAGINA nustatyti papildomas ilgesnio laikotarpio priemones remiantis kita ilgalaike teisingumo, laisvės ir saugumo programa (2010–2014 m.).

---

(1)  OL L 69, 2005 3 16, p. 67.

(2)  Dok. 13243/08 ENFOPOL 162 CRIMORG 140.

---

PRIEDAS

| 1. | Teisėsaugos institucijos ir privatusis sektorius (1) turėtų būti skatinami keistis operatyvine ir strategine informacija, kad būtų sustiprinti jų gebėjimai nustatyti naujų tipų elektroninius nusikaltimus ir su jais kovoti. Teisėsaugos institucijos turėtų būti skatinamos informuoti paslaugų teikėjus apie elektroninių nusikaltimų tendencijas. |
| --- | --- |

1.

Teisėsaugos institucijos ir privatusis sektorius (1) turėtų būti skatinami keistis operatyvine ir strategine informacija, kad būtų sustiprinti jų gebėjimai nustatyti naujų tipų elektroninius nusikaltimus ir su jais kovoti. Teisėsaugos institucijos turėtų būti skatinamos informuoti paslaugų teikėjus apie elektroninių nusikaltimų tendencijas.

| 2. | Visų pirma valstybės narės skatinamos sukurti standartizuotą sistemą, skirtą teisėsaugos institucijoms ir privačiajam sektoriui keistis patikima operatyvine ir strategine informacija. Esminės tokios sistemos dalys apima šias struktūras ir procedūras. |
| --- | --- |

2.

Visų pirma valstybės narės skatinamos sukurti standartizuotą sistemą, skirtą teisėsaugos institucijoms ir privačiajam sektoriui keistis patikima operatyvine ir strategine informacija. Esminės tokios sistemos dalys apima šias struktūras ir procedūras.

| 3. | Nuolatiniai kontaktiniai punktai: reikėtų sukurti nuolatinius teisėsaugos kontaktinius punktus ir atitinkamus punktus privačiajame sektoriuje, kad prašymų pateikimo ir atsakymo į juos procesai vyktų aiškiau ir veiksmingiau. Privačiojo sektoriaus kontaktiniai punktai turėtų dirbti ir ne darbo valandomis, kad galėtų reaguoti į skubius teisėsaugos institucijų prašymus. Teisėsaugos institucijos ir privatusis sektorius turėtų susitarti dėl sąvokos „skubus“ aiškinimo. |
| --- | --- |

3.

Nuolatiniai kontaktiniai punktai: reikėtų sukurti nuolatinius teisėsaugos kontaktinius punktus ir atitinkamus punktus privačiajame sektoriuje, kad prašymų pateikimo ir atsakymo į juos procesai vyktų aiškiau ir veiksmingiau. Privačiojo sektoriaus kontaktiniai punktai turėtų dirbti ir ne darbo valandomis, kad galėtų reaguoti į skubius teisėsaugos institucijų prašymus. Teisėsaugos institucijos ir privatusis sektorius turėtų susitarti dėl sąvokos „skubus“ aiškinimo.

| 4. | Privatusis sektorius ir teisėsaugos institucijos skatinami padėti vieni kitiems švietimo, mokymo ir kitos paramos jų paslaugoms ir veiklai srityse. |
| --- | --- |

4.

Privatusis sektorius ir teisėsaugos institucijos skatinami padėti vieni kitiems švietimo, mokymo ir kitos paramos jų paslaugoms ir veiklai srityse.

| 5. | Standartinė prašymo forma: nacionaliniu lygiu ir, jei įmanoma, su trečiosiomis šalimis, teisėsaugos institucijos turėtų parengti standartinę formą, naudojamą siunčiant prašymus ir atsakant į juos. Privatusis sektorius turėtų naudoti šią formą atsakydamas į teisėsaugos institucijų prašymus. Teisėsaugos institucijos turėtų pateikti prašymus raštu, pageidautina, elektronine forma, ir nurodyti bent šią informaciją:






  — | nuorodos numerį, |
| --- | --- | --- |

5.

Standartinė prašymo forma: nacionaliniu lygiu ir, jei įmanoma, su trečiosiomis šalimis, teisėsaugos institucijos turėtų parengti standartinę formą, naudojamą siunčiant prašymus ir atsakant į juos. Privatusis sektorius turėtų naudoti šią formą atsakydamas į teisėsaugos institucijų prašymus. Teisėsaugos institucijos turėtų pateikti prašymus raštu, pageidautina, elektronine forma, ir nurodyti bent šią informaciją:

—

nuorodos numerį,

| — | nuorodą į teisinį pagrindą, |
| --- | --- |

—

nuorodą į teisinį pagrindą,

| — | kokių konkrečių duomenų prašoma, |
| --- | --- |

—

kokių konkrečių duomenų prašoma,

| — | laiko juostą, |
| --- | --- |

—

laiko juostą,

| — | informaciją, reikalingą siekiant patikrinti prašymo šaltinį. |
| --- | --- |

—

informaciją, reikalingą siekiant patikrinti prašymo šaltinį.

| 6. | Prašymo prioriteto lygiai: teisėsaugos institucijos ir privatusis sektorius turėtų susitarti dėl teisėsaugos institucijų prašymų privačiajam sektoriui prioritetų nustatymo sistemos. |
| --- | --- |

6.

Prašymo prioriteto lygiai: teisėsaugos institucijos ir privatusis sektorius turėtų susitarti dėl teisėsaugos institucijų prašymų privačiajam sektoriui prioritetų nustatymo sistemos.

| 7. | Teisėsaugos institucijos ir privatusis sektorius turėtų atsižvelgti į su prašymų pateikimu ir atsakymu į juos susijusias išlaidas. Reikėtų parengti procedūras atsižvelgiant į šios veiklos finansinį poveikį ir išlaidų grąžinimo atitinkamoms šalims ar teisingo jų kompensavimo klausimus. |
| --- | --- |

7.

Teisėsaugos institucijos ir privatusis sektorius turėtų atsižvelgti į su prašymų pateikimu ir atsakymu į juos susijusias išlaidas. Reikėtų parengti procedūras atsižvelgiant į šios veiklos finansinį poveikį ir išlaidų grąžinimo atitinkamoms šalims ar teisingo jų kompensavimo klausimus.

| 8. | Europos Komisija, valstybės narės ir privačiojo sektoriaus suinteresuotieji subjektai raginami sudaryti palankesnes sąlygas keistis geriausios praktikos pavyzdžiais pagal 1–7 punktus, siekiant suderinti nacionalinius mechanizmus ir galiausiai sukurti keitimosi operatyvine ir strategine informacija ES lygiu sistemą. |
| --- | --- |

8.

Europos Komisija, valstybės narės ir privačiojo sektoriaus suinteresuotieji subjektai raginami sudaryti palankesnes sąlygas keistis geriausios praktikos pavyzdžiais pagal 1–7 punktus, siekiant suderinti nacionalinius mechanizmus ir galiausiai sukurti keitimosi operatyvine ir strategine informacija ES lygiu sistemą.

---

(1)  Terminas „privatusis sektorius“ apima ne tik privačiojo sektoriaus bendroves, bet ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius informacinių ir ryšių technologijų pramonės (IRT) subjektus, įskaitant kompiuterinių incidentų tyrimo grupes (CERT).

---

Komisija

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/19

---

Euro kursas (1)

2009 m. kovo 16 d.

(2009/C 62/06)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3042 |
| JPY | Japonijos jena | 128,51 |
| DKK | Danijos krona | 7,4563 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,92055 |
| SEK | Švedijos krona | 10,9869 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5421 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,7650 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 26,523 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 295,53 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7075 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4330 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2860 |
| TRY | Turkijos lira | 2,2067 |
| AUD | Australijos doleris | 1,9679 |
| CAD | Kanados doleris | 1,6534 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,1109 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 2,4568 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,9972 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 852,79 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 12,9043 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,9183 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,4347 |
| IDR | Indijos rupija | 15 585,19 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,7897 |
| PHP | Filipinų pesas | 63,050 |
| RUB | Rusijos rublis | 45,1465 |
| THB | Tailando batas | 46,710 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,9706 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,7348 |
| INR | Indijos rupija | 67,0360 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3042

JPY

Japonijos jena

128,51

DKK

Danijos krona

7,4563

GBP

Svaras sterlingas

0,92055

SEK

Švedijos krona

10,9869

CHF

Šveicarijos frankas

1,5421

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,7650

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

26,523

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

295,53

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7075

PLN

Lenkijos zlotas

4,4330

RON

Rumunijos lėja

4,2860

TRY

Turkijos lira

2,2067

AUD

Australijos doleris

1,9679

CAD

Kanados doleris

1,6534

HKD

Honkongo doleris

10,1109

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

2,4568

SGD

Singapūro doleris

1,9972

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 852,79

ZAR

Pietų Afrikos randas

12,9043

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,9183

HRK

Kroatijos kuna

7,4347

IDR

Indijos rupija

15 585,19

MYR

Malaizijos ringitas

4,7897

PHP

Filipinų pesas

63,050

RUB

Rusijos rublis

45,1465

THB

Tailando batas

46,710

BRL

Brazilijos realas

2,9706

MXN

Meksikos pesas

18,7348

INR

Indijos rupija

67,0360

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Skelbimai

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/20

---

Pranešimas apie preferencinius susitarimus, kuriais nustatoma Bendrijos, Vakarų Balkanų šalių ir Turkijos įstrižinė kilmės kumuliacija

(2009/C 62/07)

Vykdydama stabilizacijos ir asociacijos procesą Europos bendrija derėjosi dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimų su Vakarų Balkanų šalimis (Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija). Įsigaliojo stabilizacijos ir asociacijos susitarimai su Kroatija ir Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Kol įsigalios stabilizacijos ir asociacijos susitarimai, taikomi tarpiniai susitarimai su Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija.

Stabilizacijos ir asociacijos susitarimų ar tarpinių susitarimų, sudarytų tarp Europos bendrijos ir atitinkamai Albanijos (1), Bosnijos ir Hercegovinos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (2) ir Juodkalnijos, protokolų dėl produktų kilmės sąvokos ir administracinio bendradarbiavimo metodų 3 ir 4 straipsniuose nustatyta susijusių šalių (3), (dėl EB ir Turkijos Jungtinio komiteto sprendime Nr. 1/95 reglamentuojamų produktų) ir Turkijos (4) įstrižinė kilmės kumuliacija.

Pagal pirmiau minėtų straipsnių 4 dalį Bendrija ir susijusios šalys praneša vienai kitai per Europos Komisiją apie kitose šalyse galiojančius susitarimus ir susijusias kilmės taisykles. Tada Europos Komisija paskelbia Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje datą, nuo kurios šiuose straipsniuose nustatyta įstrižinė kilmės kumuliacija taikoma produktams, atitinkantiems privalomas sąlygas. Toks yra ir šio pranešimo tikslas.

Atkreipiamas dėmesys į tai, kad kumuliacija gali būti taikoma tik tuomet, jei galutinės gamybos ir galutinės paskirties šalys yra sudariusios laisvosios prekybos susitarimus su visomis šalimis, dalyvaujančiomis įgyjant kilmės statusą, t. y. visomis šalimis, kurių kilmės statusą turi visos naudotos medžiagos, kuriuose nustatytos identiškos kilmės taisyklės. Medžiagos, kurių kilmės šalis nėra sudariusi susitarimo su galutinės gamybos arba galutinės paskirties šalimis, turi būti laikomos neturinčiomis kilmės statuso.

Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomi šalių, dalyvaujančių tokioje kumuliacijoje, ryšiai kartu su susijusių kilmės protokolų ir jų pakeitimų įsigaliojimo datomis. Įstrižinė kumuliacija gali būti taikoma, jeigu galutinės paskirties šalis yra Europos bendrijos valstybė narė arba (dėl EB ir Turkijos jungtinio komiteto sprendime Nr. 1/95 nurodytų produktų) Turkija.

Toliau pateikiami lentelėje išvardytų šalių ISO-alpha 2 kodai:

| — | Albanija |
| --- | --- |

—

Albanija

AL

| — | Bosnija ir Hercegovina |
| --- | --- |

—

Bosnija ir Hercegovina

BA

| — | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija |
| --- | --- |

—

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija

MK (5)

| — | Juodkalnija |
| --- | --- |

—

Juodkalnija

ME

| — | Serbija |
| --- | --- |

—

Serbija

RS

| — | Turkija |
| --- | --- |

—

Turkija

TR

Prireikus šis pranešimas bus atnaujintas.

Protokolų dėl kilmės taisyklių, kuriomis nustatoma Bendrijos, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Serbijos ir Turkijos įstrižinė kilmės kumuliacija, taikymo data

| | ES | TR (6) |
| --- | --- | --- |
| AL | 2007 1 1 | |
| BA | 2008 7 1 | |
| MK | 2007 1 1 | |
| ME | 2008 1 1 | |
| RS | – | |
| Paaiškinimas:






  — | Tarpinis susitarimas dar neįsigaliojo. |

ES

TR (6)

AL

2007 1 1

BA

2008 7 1

MK

2007 1 1

ME

2008 1 1

RS

–

Paaiškinimas:

—

Tarpinis susitarimas dar neįsigaliojo.

---

(1)  Protokolas pakeistas Tarpinio susitarimo protokolo VII priedu, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą.

(2)  Protokolas pakeistas Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo protokolo IX priedu, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą.

(3)  Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Kroatija protokole „produktų kilmės“ sąvoka ir administracinio bendradarbiavimo metodai (su pakeitimais, padarytais protokolo X priedu, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą) nenumatyta įstrižinė kumuliacija. Tarpinis susitarimas su Serbija dar neįgyvendintas. Prekyba Kosovo muitinių teritorijoje nėra reglamentuojama Stabilizacijos ir asociacijos ar Tarpiniu susitarimu.

(4)  Turkija galėtų dalyvauti įstrižinės kilmės kumuliacijos sistemoje, įskaitant Europos Bendriją ir Vakarų Balkanų šalis, su sąlyga, kad jos pačios susitarimuose su Vakarų Balkanų šalimis būtų numatyta įstrižinė kilmės kumuliacija.

(5)  ISO kodas 3166. Laikinasis kodas, kuris jokiu būdu neturi įtakos šios šalies galutinei nomenklatūrai, dėl kurios bus susitarta užbaigus Jungtinių Tautų rengiamas derybas.

(6)  Galiojančiuose Turkijos ir kai kurių Vakarų Balkanų šalių (AL, BA, MK) susitarimuose numatyta tik dvišalė kumuliacija. Šiuo metu šios šalys tariasi dėl kilmės protokolų pakeitimo pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimų ir kumuliacijos nuostatas.

Paaiškinimas:

| — | Tarpinis susitarimas dar neįsigaliojo. |
| --- | --- |

—

Tarpinis susitarimas dar neįsigaliojo.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Komisija

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/22

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5494 — Enel/Endesa)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/C 62/08)

| 1. | 2009 m. kovo 10 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Enel S.p.A.“ (toliau – „Enel“, Italija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės „Endesa S.A.“ (toliau – „Endesa“, Ispanija) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2009 m. kovo 10 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Enel S.p.A.“ (toliau – „Enel“, Italija) pirkdama akcijas įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę įmonės „Endesa S.A.“ (toliau – „Endesa“, Ispanija) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Enel“: gamina, paskirsto ir tiekia elektros energiją Italijoje, Ispanijoje, Bulgarijoje, Rumunijoje, Graikijoje, Slovakijoje, Rusijoje, Prancūzijoje ir Šiaurės pietų Amerikoje. Ji taip pat prekiauja elektros energija visoje Europoje ir perka ir parduoda gamtines dujas, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Enel“: gamina, paskirsto ir tiekia elektros energiją Italijoje, Ispanijoje, Bulgarijoje, Rumunijoje, Graikijoje, Slovakijoje, Rusijoje, Prancūzijoje ir Šiaurės pietų Amerikoje. Ji taip pat prekiauja elektros energija visoje Europoje ir perka ir parduoda gamtines dujas,

| — | „Endesa“: gamina, paskirsto ir tiekia elektros energiją Ispanijoje, Portugalijoje, Nyderlanduose, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Airijoje, Pietų Amerikoje ir Šiaurės Afrikoje. Ji taip pat prekiauja elektros energija visoje Europoje ir vykdo su gamtinėmis dujomis, anglies kasyba ir nekilnojamuoju turtu susijusią veiklą Ispanijoje. |
| --- | --- |

—

„Endesa“: gamina, paskirsto ir tiekia elektros energiją Ispanijoje, Portugalijoje, Nyderlanduose, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Airijoje, Pietų Amerikoje ir Šiaurės Afrikoje. Ji taip pat prekiauja elektros energija visoje Europoje ir vykdo su gamtinėmis dujomis, anglies kasyba ir nekilnojamuoju turtu susijusią veiklą Ispanijoje.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos komunikatu dėl supaprastintos procedūros, taikomos tam tikroms koncentracijoms pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti komunikate nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 2967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5494 — Enel/Endesa adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301 arba 2967244) arba paštu su nuoroda COMP/M.5494 — Enel/Endesa adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  OL C 56, 2005 3 5, p. 32.

---

KITI AKTAI

Komisija

| 17.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/23

---

Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį — Laikotarpio pratęsimas

Perkančiųjų institucijų paraiška

(2009/C 62/09)

2009 m. vasario 26 d. Komisija gavo paraišką pagal 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (1), 30 straipsnio 5 dalį.

Ši Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. paraiška susijusi su naftos ir dujų žvalgymu ir gavyba Nyderlanduose. Paraiška paskelbta OL C 53, 2009 m. kovo 6 d., p. 27. Pradinis laikotarpis baigiasi 2009 m. gegužės 27 d.

Atsižvelgiant į tai, kad Komisijos tarnyboms reikia gauti ir išanalizuoti papildomą informaciją bei, remiantis 30 straipsnio 6 dalies antro sakinio nuostatomis, laikotarpis, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl šios paraiškos, pratęsiamas trimis mėnesiais.

Taigi galutinis laikotarpis baigiasi 2009 m. rugpjūčio 27 d.

---

(1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1.

---