# Úřední věstník C 68/2009

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 68 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5221. března 2009 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 68

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5221. března 2009

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2009/C 068/01 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Finska na období 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 068/02 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2008–2013 | 6 |
| 2009/C 068/03 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2008–2011 | 12 |
| 2009/C 068/04 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2008–2011 | 17 |
| 2009/C 068/05 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2008–2011 | 23 |
| 2009/C 068/06 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2008–2011 | 28 |
| 2009/C 068/07 | Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2008/09–2013/14 | 33 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2009/C 068/01

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Finska na období 2008–2012

1

2009/C 068/02

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Irska na období 2008–2013

6

2009/C 068/03

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2008–2011

12

2009/C 068/04

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2008–2011

17

2009/C 068/05

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2008–2011

23

2009/C 068/06

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2008–2011

28

2009/C 068/07

Stanovisko Rady ze dne 10. března 2009 k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2008/09–2013/14

33

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 068/08 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  ) | 39 |
| 2009/C 068/09 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  ) | 39 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 068/08

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  )

1

39

2009/C 068/09

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  )

1

39

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2009/C 068/10 | Směnné kurzy vůči euru | 40 |
| 2009/C 068/11 | Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě pro 27 členských států použitelných od 1. dubna 2009(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1)) | 41 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2009/C 068/10

Směnné kurzy vůči euru

40

2009/C 068/11

Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě pro 27 členských států použitelných od 1. dubna 2009(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1))

(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1))

41

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2009/C 068/12 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 42 |
| | JINÉ AKTY |
| | Komise |
| 2009/C 068/13 | Oznámení určené osobám a subjektům zařazeným na seznam podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1183/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice, na základě nařízení Komise (ES) č. 242/2009 | 43 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2009/C 068/12

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc č. COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) — Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

42

JINÉ AKTY

Komise

2009/C 068/13

Oznámení určené osobám a subjektům zařazeným na seznam podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1183/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice, na základě nařízení Komise (ES) č. 242/2009

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/1

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému programu stability Finska na období 2008–2012

(2009/C 68/01)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Finska na období 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Finska na období 2008–2012.

| (2) | Přestože jsou základy finského hospodářství a domácí finanční sektor zdravé, světová krize hluboce zasáhla výkonnost odvětví zaměřených převážně na vývoz. Přestože domácnosti budou mít v letech 2009 a 2010 prospěch z výrazného růstu mezd, snížení daní a nižší inflace, důvěra spotřebitelů a podniků prudce poklesla, což brzdí soukromou spotřebu a investice. Ve své průběžné prognóze z ledna 2009 útvary Komise přepokládají pro rok 2009 snížení HDP o více než 1 % a během roku 2010 jeho opětovný nárůst v souvislosti s očekávanou stabilizací světových trhů. Navzdory tomu, že se hospodářství rychle propadá do recese, daňové příjmy zůstaly v roce 2008 celkově spíše stabilní, což způsobila odolnost trhu práce, především v první polovině roku, a silný růst soukromých příjmů. Očekává se, že v roce 2008 dosáhne přebytek veřejných financí 4

  % HDP. Jelikož je zhoršení hospodářské situace v roce 2009 důsledkem zhroucení vnější poptávky a chybějící důvěry, zatímco základy finského hospodářství zřejmě zůstanou celkově stabilní, program pro rok 2009 předpokládá výrazné fiskální podněty zaměřené na posílení domácí poptávky, aby se po dobu recese udržela zaměstnanost. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se růst reálného HDP sníží z 2,6 % v roce 2008 na 0,6 % v roce 2009 a do konce programového období opět mírně překročí hodnotu 2 %. Vzhledem k rychlému zhoršení perspektivy makroekonomického vývoje v uplynulých měsících (2) vychází tento scénář, který byl dokončen v listopadu 2008 (3), nyní zřejmě z výrazně příznivějších předpokladů růstu, především pro rok 2009. Podle nejnovějších odhadů vlády, které jsou zohledněny ve stimulačním balíčku a odpovídajícím návrhu dodatečného rozpočtu ze dne 30. ledna 2009, se předpokládá, že se HDP v roce 2009 sníží o více než 2 %. Předpokládaný vývoj inflace v programu je celkově realistický. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z něhož tento program vychází, předpokládá, že se růst reálného HDP sníží z 2,6 % v roce 2008 na 0,6 % v roce 2009 a do konce programového období opět mírně překročí hodnotu 2 %. Vzhledem k rychlému zhoršení perspektivy makroekonomického vývoje v uplynulých měsících (2) vychází tento scénář, který byl dokončen v listopadu 2008 (3), nyní zřejmě z výrazně příznivějších předpokladů růstu, především pro rok 2009. Podle nejnovějších odhadů vlády, které jsou zohledněny ve stimulačním balíčku a odpovídajícím návrhu dodatečného rozpočtu ze dne 30. ledna 2009, se předpokládá, že se HDP v roce 2009 sníží o více než 2 %. Předpokládaný vývoj inflace v programu je celkově realistický.

| (4) | Prognóza útvarů Komise odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2008 na 4,5 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability je 3,7 % HDP. Výsledek překračující plánovanou hodnotu lze z velké části vysvětlit přenosem výsledků z předchozího roku, kdy hospodářský růst a daňové příjmy předčily očekávání. Také změna v záznamu důchodu z vlastnictví z majetku sociálního zabezpečení přispěla k opravě přebytku směrem nahoru o téměř 0,4 % HDP. |
| --- | --- |

(4)

Prognóza útvarů Komise odhaduje přebytek veřejných financí v roce 2008 na 4,5 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability je 3,7 % HDP. Výsledek překračující plánovanou hodnotu lze z velké části vysvětlit přenosem výsledků z předchozího roku, kdy hospodářský růst a daňové příjmy předčily očekávání. Také změna v záznamu důchodu z vlastnictví z majetku sociálního zabezpečení přispěla k opravě přebytku směrem nahoru o téměř 0,4 % HDP.

| (5) | Program předpokládá, že přebytek veřejných financí v roce 2009 klesne o 2,3 procentní body na 2,1 % HDP, což celkově odpovídá předpokladům průběžné prognózy útvarů Komise (2,0 % HDP). Podle rok od roku klesajícího strukturálního salda, nově přepočítaného útvary Komise na základě údajů uvedených v programu, se předpokládá, že fiskální politika bude expanzivní do výše 1 % HDP. Automatické stabilizátory by podle odhadů mohly snížit fiskální přebytek v roce 2009 o další 1

   % HDP. Odhadovaný fiskální stav víceméně odpovídá objemu vládního stimulačního balíčku, který byl oznámen v programu, v celkové výši 1,2 % HDP v roce 2009. Více než třemi čtvrtinami tohoto balíčku se financuje snížení daní s cílem podpořit kupní sílu spotřebitelů. Tímto snížením daní chce vláda dosáhnout také svého dlouhodobého cíle snížit současné poměrně vysoké daňové zatížení práce a zvýšit pobídky vedoucí k růstu zaměstnanosti. Objem zbývajících stimulačních opatření zahrnutých v aktualizovaném programu je poměrně omezený, činí přibližně 0,3 % HDP, a je zaměřený na různé investice do infrastruktury a zajištění financování pro podniky. Vláda dne 30. ledna 2009 oznámila další stimulační balíček, který obsahuje celou řadu opatření podporujících infrastrukturu a investice do bydlení a zvláště se zaměřuje na zajištění pracovních míst, zvýšení objemu finančních prostředků na vzdělávání a výzkum a omezení nákladů na práci cestou snížení příspěvku zaměstnavatelů na sociální zabezpečení. Výše rozpočtových nákladů na tato dodatečná opatření v roce 2009 se odhaduje na 0,5 % HDP, což očividně není zohledněno v cíli programu (4). |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Střednědobým rozpočtovým cílem Finska je stejně jako v předchozím programu strukturální přebytek veřejných financí ve výši 2 % HDP, tj. přebytek očištěný o cyklické vlivy a bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Podle programu se očekává, že se celkový, primární i strukturální přebytek v letech 2009 a 2010 výrazně sníží, avšak poté se opět stabilizuje. V programu se předpokládá, že odhad strukturálního přebytku vypočítaný podle polečně dohodnuté metodiky zůstane ke konci programového období nezměněn na hodnotě 1

   % HDP, což je mírně pod střednědobým rozpočtovým cílem. Snížení celkového salda během období 2008–2012 vyplývá na jedné straně ze snížení podílu příjmů asi o 2 % HDP, které je z velké části způsobeno plánovanými daňovými škrty, a na druhé straně ze zvýšení podílu výdajů o 1

  % HDP. Aktualizace programu neobsahuje žádná fiskální úsporná opatření na roky po útlumu. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

| (7) | Rozpočtové výsledky předpokládané v programu mohou být horší, neboť makroekonomický scénář vychází z výrazně příznivějších předpokladů růstu. Negativní rizika spojená s rozpočtovými výhledy jsou však poněkud zmírňována, neboť se očekává, že některé z hlavních základů daně (především soukromá spotřeba a příjmy domácností) prokáží v době hospodářského poklesu vyvolaného propadem vnější poptávky větší odolnost. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky předpokládané v programu mohou být horší, neboť makroekonomický scénář vychází z výrazně příznivějších předpokladů růstu. Negativní rizika spojená s rozpočtovými výhledy jsou však poněkud zmírňována, neboť se očekává, že některé z hlavních základů daně (především soukromá spotřeba a příjmy domácností) prokáží v době hospodářského poklesu vyvolaného propadem vnější poptávky větší odolnost.

| (8) | Třebaže dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je větší než průměr v EU, přijatá důchodová reforma pomohla zmírnit předpokládaný nárůst výdajů na důchody v dalších desetiletích. V programu odhadovaná rozpočtová pozice v roce 2008, tedy rozpočet s vysokým strukturálním přebytkem, významně přispívá k vyvážení dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet a vysoká akumulace aktiv ve veřejných důchodových systémech pomůže částečně financovat nárůst výdajů na důchody. Z rozpočtového vývoje plánovaného v programu by však mohl vyplynout problém s udržitelností. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provedení vhodných strukturálních reforem by pomohlo zmírnit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí a která jsou v současné době na nízké úrovni. |
| --- | --- |

(8)

Třebaže dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je větší než průměr v EU, přijatá důchodová reforma pomohla zmírnit předpokládaný nárůst výdajů na důchody v dalších desetiletích. V programu odhadovaná rozpočtová pozice v roce 2008, tedy rozpočet s vysokým strukturálním přebytkem, významně přispívá k vyvážení dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet a vysoká akumulace aktiv ve veřejných důchodových systémech pomůže částečně financovat nárůst výdajů na důchody. Z rozpočtového vývoje plánovaného v programu by však mohl vyplynout problém s udržitelností. Udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu a provedení vhodných strukturálních reforem by pomohlo zmírnit rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí a která jsou v současné době na nízké úrovni.

| (9) | V posledních letech se ukázalo, že stávající rozpočtový rámec pro ústřední vládu je spolehlivým nástrojem k zamezování nadbytečných výdajů. Finsko v posledních letech rovněž provádělo různé strukturální reformy, aby se zlepšila kvalita veřejných financí a zmírnily dlouhodobé výdajové tlaky. |
| --- | --- |

(9)

V posledních letech se ukázalo, že stávající rozpočtový rámec pro ústřední vládu je spolehlivým nástrojem k zamezování nadbytečných výdajů. Finsko v posledních letech rovněž provádělo různé strukturální reformy, aby se zlepšila kvalita veřejných financí a zmírnily dlouhodobé výdajové tlaky.

| (10) | V reakci na finanční krizi finská vláda přijala opatření ke stabilizaci finančních trhů. Tato opatření umožňují komerčním bankám přístup ke značným úvěrovým zárukám (maximální částka činí přibližně 25 % HDP) a kapitálovým investicím poskytovaným státem (maximální částka činí přibližně 3 % HDP). Také nejvyšší možná úroveň záruky v systému pojištění vkladů byla zdvojnásobena na 50 000 EUR. Jelikož se zdá, že finský finanční sektor byl světovou finanční krizí dotčen poměrně málo, mohlo by skutečné použití státních prostředků zůstat omezené. |
| --- | --- |

(10)

V reakci na finanční krizi finská vláda přijala opatření ke stabilizaci finančních trhů. Tato opatření umožňují komerčním bankám přístup ke značným úvěrovým zárukám (maximální částka činí přibližně 25 % HDP) a kapitálovým investicím poskytovaným státem (maximální částka činí přibližně 3 % HDP). Také nejvyšší možná úroveň záruky v systému pojištění vkladů byla zdvojnásobena na 50 000 EUR. Jelikož se zdá, že finský finanční sektor byl světovou finanční krizí dotčen poměrně málo, mohlo by skutečné použití státních prostředků zůstat omezené.

| (11) | V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, přijalo Finsko na rok 2009 několik stimulačních opatření, jež jsou víceméně považována za přiměřenou reakci na hospodářský útlum. Vzhledem k solidní výchozí rozpočtové pozici a pevným základům hospodářství se stimulační opatření zahrnutá v programu a nejnovější opatření oznámená v lednu 2009 zdají být přiměřená, pokud se ve střednědobém horizontu přijmou rozpočtová omezení, aby se zajistila dlouhodobá udržitelnost. Stimulační balíček víceméně splňuje obecné zásady Plánu evropské hospodářské obnovy. Opatření přicházejí včas, většinou jsou účinná již od počátku roku 2009 a zjevně jsou zaměřená na řešení vnitřních hospodářských problémů. Oproti všeobecným zásadám předpokládají fiskální stimulační opatření především trvalé snížení daní, které již nemá být zrušeno. To lze z hlediska značné pružnosti veřejných financí a dlouhodobých vládních cílů daňové politiky považovat částečně za oprávněné. Opatření řešící současnou hospodářskou krizi se zaměřují na udržení celkové poptávky a zaměstnanosti a posílení hospodářské soutěže. Opatření se vztahují ke střednědobému reformnímu plánu Finska, který Komise vyhodnotila 28. ledna 2009. Tak se opatření podporující investice zaměřují rovněž na zvýšení energetické účinnosti a daňové škrty stimulující jak nabídku, tak poptávku v oblasti pracovních sil. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, přijalo Finsko na rok 2009 několik stimulačních opatření, jež jsou víceméně považována za přiměřenou reakci na hospodářský útlum. Vzhledem k solidní výchozí rozpočtové pozici a pevným základům hospodářství se stimulační opatření zahrnutá v programu a nejnovější opatření oznámená v lednu 2009 zdají být přiměřená, pokud se ve střednědobém horizontu přijmou rozpočtová omezení, aby se zajistila dlouhodobá udržitelnost. Stimulační balíček víceméně splňuje obecné zásady Plánu evropské hospodářské obnovy. Opatření přicházejí včas, většinou jsou účinná již od počátku roku 2009 a zjevně jsou zaměřená na řešení vnitřních hospodářských problémů. Oproti všeobecným zásadám předpokládají fiskální stimulační opatření především trvalé snížení daní, které již nemá být zrušeno. To lze z hlediska značné pružnosti veřejných financí a dlouhodobých vládních cílů daňové politiky považovat částečně za oprávněné. Opatření řešící současnou hospodářskou krizi se zaměřují na udržení celkové poptávky a zaměstnanosti a posílení hospodářské soutěže. Opatření se vztahují ke střednědobému reformnímu plánu Finska, který Komise vyhodnotila 28. ledna 2009. Tak se opatření podporující investice zaměřují rovněž na zvýšení energetické účinnosti a daňové škrty stimulující jak nabídku, tak poptávku v oblasti pracovních sil.

| (12) | Z hlediska ročního poklesu strukturálního salda přibližně o 1 procentní bod jak v roce 2009, tak v roce 2010 se fiskální politika na roky 2009 a 2010 zdá být expanzivní. Na další období pak program předpokládá neutrální fiskální politiku. Orientace rozpočtové politiky uvedená v programu se zdá být všeobecně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Umožňuje vhodné fiskální podněty v době recese a neutrální fiskální politiku, jakmile hospodářství podle odhadů opět dosáhne tempa růstu, které se blíží odhadovanému potenciálu. Orientace rozpočtové politiky na konci programového období zachovává velkou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 %. |
| --- | --- |

(12)

Z hlediska ročního poklesu strukturálního salda přibližně o 1 procentní bod jak v roce 2009, tak v roce 2010 se fiskální politika na roky 2009 a 2010 zdá být expanzivní. Na další období pak program předpokládá neutrální fiskální politiku. Orientace rozpočtové politiky uvedená v programu se zdá být všeobecně v souladu s Paktem o stabilitě a růstu. Umožňuje vhodné fiskální podněty v době recese a neutrální fiskální politiku, jakmile hospodářství podle odhadů opět dosáhne tempa růstu, které se blíží odhadovanému potenciálu. Orientace rozpočtové politiky na konci programového období zachovává velkou rezervu proti překročení referenční hodnoty schodku ve výši 3 %.

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5).

Celkově lze shrnout, že ačkoli program předpokládá výrazné snížení stávajících vysokých fiskálních přebytků, veřejné finance zůstávají i nadále zdravé. Vzhledem k fiskální situaci se stimulační opatření aktualizovaného programu a nejnovější opatření oznámená v lednu 2009 zdají být vhodná a jsou vítaná. Stimulační balíček v zásadě splňuje obecné zásady Plánu evropské hospodářské obnovy. Existuje riziko, že rozpočtové výsledky budou horší, než program předpokládá, a je třeba zvážit opatření, která by zajistila dlouhodobou udržitelnost.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Finsko vyzývá, aby:

| i) | provádělo v roce 2009 plánovanou fiskální politiku v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu; |
| --- | --- |

i)

provádělo v roce 2009 plánovanou fiskální politiku v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu;

| ii) | následně zvrátilo negativní dopady fiskálních stimulů na rozpočet tím, že se vrátí ke svému střednědobému cíli a provede vhodné strukturální reformy, aby se zachovala dlouhodobá udržitelnost veřejných financí. |
| --- | --- |

ii)

následně zvrátilo negativní dopady fiskálních stimulů na rozpočet tím, že se vrátí ke svému střednědobému cíli a provede vhodné strukturální reformy, aby se zachovala dlouhodobá udržitelnost veřejných financí.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS leden 2009 | 4,5 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 |
| KOM led. 2009 | 4,5 | 1,5 | – 1,2 | 1,2 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS leden 2009 | 1,6 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 |
| KOM led. 2009 | 1,6 | 3,9 | 1,8 | 1,8 | neuv. | neuv. |
| PS listopad 2007 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2 | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS leden 2009 | 1,7 | 1,3 | – 0,6 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 |
| KOM led. 2009 (7) | 2,9 | 1,7 | – 1,4 | – 2,1 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | – 0,1 | – 0,7 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS leden 2009 | 5,4 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 |
| KOM led. 2009 | 6,4 | 5,2 | 3,7 | 3,3 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS leden 2009 | 52,6 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 |
| KOM led. 2009 | 52,6 | 52,3 | 52,0 | 51,3 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 51,9 | 51,0 | 50,6 | 49,8 | 49,6 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS leden 2009 | 47,3 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 |
| KOM led. 2009 | 47,3 | 47,8 | 50,1 | 50,9 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 47,4 | 47,3 | 47,0 | 47,0 | 47,2 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS leden 2009 | 5,3 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| KOM led. 2009 | 5,3 | 4,5 | 2,0 | 0,5 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS leden 2009 | 6,8 | 5,8 | 3,4 | 2,4 | 2,2 | 2,3 |
| KOM led. 2009 | 6,8 | 6,0 | 3,3 | 1,8 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | PS leden 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM led. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,5 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | PS leden 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM led. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,7 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS leden 2009 | 35,1 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 |
| KOM led. 2009 | 35,1 | 32,8 | 34,5 | 36,1 | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 | neuv. |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Reálný HDP

(změna v %)

PS leden 2009

4,5

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

KOM led. 2009

4,5

1,5

– 1,2

1,2

neuv.

neuv.

PS list. 2007

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS leden 2009

1,6

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

KOM led. 2009

1,6

3,9

1,8

1,8

neuv.

neuv.

PS listopad 2007

2,4

2,4

2,2

2,0

2

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS leden 2009

1,7

1,3

– 0,6

– 1,0

– 1,2

– 1,3

KOM led. 2009 (7)

2,9

1,7

– 1,4

– 2,1

neuv.

neuv.

PS list. 2007

0,6

0,7

0,5

– 0,1

– 0,7

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS leden 2009

5,4

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

KOM led. 2009

6,4

5,2

3,7

3,3

neuv.

neuv.

PS list. 2007

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS leden 2009

52,6

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

KOM led. 2009

52,6

52,3

52,0

51,3

neuv.

neuv.

PS list. 2007

51,9

51,0

50,6

49,8

49,6

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS leden 2009

47,3

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

KOM led. 2009

47,3

47,8

50,1

50,9

neuv.

neuv.

PS list. 2007

47,4

47,3

47,0

47,0

47,2

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS leden 2009

5,3

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

KOM led. 2009

5,3

4,5

2,0

0,5

neuv.

neuv.

PS list. 2007

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS leden 2009

6,8

5,8

3,4

2,4

2,2

2,3

KOM led. 2009

6,8

6,0

3,3

1,8

neuv.

neuv.

PS list. 2007

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

PS leden 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM led. 2009

3,9

3,6

2,7

1,5

neuv.

neuv.

PS list. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

PS leden 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM led. 2009

3,9

3,6

2,7

1,7

neuv.

neuv.

PS list. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS leden 2009

35,1

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

KOM led. 2009

35,1

32,8

34,5

36,1

neuv.

neuv.

PS list. 2007

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

neuv.

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, které Finsko od té doby poskytlo.

(3)  Po předložení programu nebyl útvarům Komise zaslán žádný dodatek.

(4)  Spolu s opatřeními oznámenými 30. ledna 2009 činí celkový objem stimulačního balíčku 1,7 % HDP. Podle fiskálních prognóz vlády, které jsou již zohledněny ve stimulačním balíčku a odpovídajícím návrhu dodatečného rozpočtu ze dne 30. ledna 2009, se veřejné finance v roce 2009 propadnou do schodku ve výši 0,4 % HDP. Tento údaj zahrnuje dopad stimulačních opatření.

(5)  Program zejména obsahuje určitou odchylku v členění složek výdajů, které přímo neodpovídá standardům údajů tabulky 2. Také povinné údaje o „jednorázových a jiných dočasných opatřeních“ nejsou v tabulkách výslovně uvedeny. Chybějí především vnější předpoklady pro poslední roky programu. Na období 2007–2011 chybí v programu stability nepovinné údaje „likvidní finanční aktiva“ stanovené v kodexu chování příloha 2 tabulka 4 bod 6.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2007–2010 ve výši 2,8 %, 2,6 %, 2,0 % a 1,9 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Poslední program neuvádí v žádném roce programového období jednorázová a jiná dočasná opatření. Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 se však jako jednorázové opatření zvyšující schodek a dosahující 0,2 % HDP v roce 2010 projevila dočasná ztráta příjmů z DPH v důsledku změny zásad výběru daně.

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/6

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému programu stability Irska na období 2008–2013

(2009/C 68/02)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Irska (2) na období 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Irska (2) na období 2008–2013.

| (2) | Po více než desíti letech silného ekonomického růstu, jenž byl čím dál více tažen domácí poptávkou, prochází Irsko těžkou recesí. Pokles byl způsoben drastickou korekturou na trhu s bydlením a následně se přelil do celé ekonomiky, přičemž tento vývoj byl zhoršen globální finanční krizí a recesí u hlavních obchodních partnerů Irska.
  Tento vývoj rovněž vedl k velmi prudkému zhoršení veřejných financí (přičemž saldo veřejných financí se změní z malého přebytku v roce 2007 ve schodek ve výši 6,3 % HDP v roce 2008). S ohledem na tento vývoj přijaly orgány v několika krocích, počínaje polovinou roku 2008, konsolidační opatření. V této souvislosti byla rovněž přijata opatření na posílení kupní síly a podporu plynulé korekce nemovitostního trhu, přičemž veřejné investice budou zaměřeny na klíčové projekty. Klíčovou výzvou pro nadcházející roky je provádění důvěryhodné a udržitelné strategie fiskální konsolidace zaměřené na obnovení důvěry na trhu a současné přesměrování zdrojů ze sektoru stavebnictví do produktivnějších sektorů a znovuzískání konkurenceschopnosti zvýšením růstu produktivity a přiměřenou platovou politikou. Přetrvávající nestabilita finančního sektoru by v krátkodobém horizontu mohla omezovat proces přizpůsobení a dále zhoršovat stav veřejných financí. Další významnou výzvou je, s ohledem na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti, reforma důchodového systému. |
| --- | --- |

(2)

Po více než desíti letech silného ekonomického růstu, jenž byl čím dál více tažen domácí poptávkou, prochází Irsko těžkou recesí. Pokles byl způsoben drastickou korekturou na trhu s bydlením a následně se přelil do celé ekonomiky, přičemž tento vývoj byl zhoršen globální finanční krizí a recesí u hlavních obchodních partnerů Irska.

Tento vývoj rovněž vedl k velmi prudkému zhoršení veřejných financí (přičemž saldo veřejných financí se změní z malého přebytku v roce 2007 ve schodek ve výši 6,3 % HDP v roce 2008). S ohledem na tento vývoj přijaly orgány v několika krocích, počínaje polovinou roku 2008, konsolidační opatření. V této souvislosti byla rovněž přijata opatření na posílení kupní síly a podporu plynulé korekce nemovitostního trhu, přičemž veřejné investice budou zaměřeny na klíčové projekty. Klíčovou výzvou pro nadcházející roky je provádění důvěryhodné a udržitelné strategie fiskální konsolidace zaměřené na obnovení důvěry na trhu a současné přesměrování zdrojů ze sektoru stavebnictví do produktivnějších sektorů a znovuzískání konkurenceschopnosti zvýšením růstu produktivity a přiměřenou platovou politikou. Přetrvávající nestabilita finančního sektoru by v krátkodobém horizontu mohla omezovat proces přizpůsobení a dále zhoršovat stav veřejných financí. Další významnou výzvou je, s ohledem na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti, reforma důchodového systému.

| (3) | Makroekonomický scénář, z nějž program vychází, předvídá, že po snížení reálného HDP o 1,4 % v roce 2008 bude následovat další snížení o 4,0 % v roce 2009 a 0,9 % v roce 2010, teprve poté by mělo dojít k obnově růstu na průměrné tempo ve výši 2,9 % po zbytek programovacího období. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se zdá, že tyto předpoklady růstu jsou až do roku 2010 víceméně reálné. Pro období po roce 2011 se plánovaný hospodářský růst zdá být spíše optimistický. Projekce inflace obsažené v programu se jeví jako reálné. Totéž platí o perspektivě vnějšího schodku a konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, z nějž program vychází, předvídá, že po snížení reálného HDP o 1,4 % v roce 2008 bude následovat další snížení o 4,0 % v roce 2009 a 0,9 % v roce 2010, teprve poté by mělo dojít k obnově růstu na průměrné tempo ve výši 2,9 % po zbytek programovacího období. Na základě posouzení údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se zdá, že tyto předpoklady růstu jsou až do roku 2010 víceméně reálné. Pro období po roce 2011 se plánovaný hospodářský růst zdá být spíše optimistický. Projekce inflace obsažené v programu se jeví jako reálné. Totéž platí o perspektivě vnějšího schodku a konkurenceschopnosti.

| (4) | Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 uváděla schodek veřejných financí v roce 2008 ve výši 6,3 % HDP, zatímco cíl stanovený v předchozí aktualizaci programu stability představoval 0,9 % HDP (4). Tento výsledek, jenž je podstatně horší, než se očekávalo, je důsledkem jak nižšího daňového výnosu, tak i určitého překročení plánovaných výdajů (5). Kvůli trvajícímu schodku u příjmů spojených s prudkým růstem trhu s bydlením a celkové nižší ekonomické aktivitě nebylo dosaženo cílů stanovených pro daňové výnosy. I když byla v červenci 2008 přijata určitá opatření k omezení nárůstu výdajů, byl růst výdajů přesto vyšší než plánovaný, zejména u sociálních transferů, úrokových výdajů a veřejných investic. Sociální transfery plní svoji funkci automatických stabilizátorů, jež se odráží ve vyšších výdajích spojených s nezaměstnaností. |
| --- | --- |

(4)

Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 uváděla schodek veřejných financí v roce 2008 ve výši 6,3 % HDP, zatímco cíl stanovený v předchozí aktualizaci programu stability představoval 0,9 % HDP (4). Tento výsledek, jenž je podstatně horší, než se očekávalo, je důsledkem jak nižšího daňového výnosu, tak i určitého překročení plánovaných výdajů (5). Kvůli trvajícímu schodku u příjmů spojených s prudkým růstem trhu s bydlením a celkové nižší ekonomické aktivitě nebylo dosaženo cílů stanovených pro daňové výnosy. I když byla v červenci 2008 přijata určitá opatření k omezení nárůstu výdajů, byl růst výdajů přesto vyšší než plánovaný, zejména u sociálních transferů, úrokových výdajů a veřejných investic. Sociální transfery plní svoji funkci automatických stabilizátorů, jež se odráží ve vyšších výdajích spojených s nezaměstnaností.

| (5) | Plánuje se, že se schodek veřejných financí prohloubí na 9,5 % HDP v roce 2009, což je zejména výsledkem hospodářské krize. Vláda provedla diskreční fiskální restrikci odpovídající hodnotě téměř 3 % HDP. Současně přijala určitá opatření na podporu ekonomiky v reakci na její útlum, a to ve výši 0,5 % HDP. Souhrnně to představuje celkové zpřísnění v hodnotě zhruba 2,5 % HDP. Toto zpřísnění zahrnuje balíček oznámený v dodatku, přičemž u něj nebyly uvedeny podrobnosti, a proto není zahrnut do průběžné prognózy útvarů Komise. Na základě hodnocení Komise by čisté úspory v roce 2009 měly dosáhnout hodnoty 0,8 % HDP, což je mírně pod hodnotou 1 % HDP, kterou ohlásila vláda (6). Navzdory tomuto zpřísnění se očekává, že se strukturální schodek (přepočítaný útvary Komise na základě údajů obsažených v programu) prohloubí o 2 procentní body HDP, a to v důsledku ztrát v daňových příjmech spojených s trvající korekcí na trhu s bydlením, obtíží při snižování růstu výdajů, jež musí být dostatečně rychlé, jakož i výrazné úpravy potenciálního hospodářského růstu směrem dolů. |
| --- | --- |

(5)

Plánuje se, že se schodek veřejných financí prohloubí na 9,5 % HDP v roce 2009, což je zejména výsledkem hospodářské krize. Vláda provedla diskreční fiskální restrikci odpovídající hodnotě téměř 3 % HDP. Současně přijala určitá opatření na podporu ekonomiky v reakci na její útlum, a to ve výši 0,5 % HDP. Souhrnně to představuje celkové zpřísnění v hodnotě zhruba 2,5 % HDP. Toto zpřísnění zahrnuje balíček oznámený v dodatku, přičemž u něj nebyly uvedeny podrobnosti, a proto není zahrnut do průběžné prognózy útvarů Komise. Na základě hodnocení Komise by čisté úspory v roce 2009 měly dosáhnout hodnoty 0,8 % HDP, což je mírně pod hodnotou 1 % HDP, kterou ohlásila vláda (6). Navzdory tomuto zpřísnění se očekává, že se strukturální schodek (přepočítaný útvary Komise na základě údajů obsažených v programu) prohloubí o 2 procentní body HDP, a to v důsledku ztrát v daňových příjmech spojených s trvající korekcí na trhu s bydlením, obtíží při snižování růstu výdajů, jež musí být dostatečně rychlé, jakož i výrazné úpravy potenciálního hospodářského růstu směrem dolů.

| (6) | Cílem střednědobé rozpočtové strategie vlády je snížit celkový schodek pod referenční hodnotu o výši 3 % do roku 2013. Snižování schodku má započít v roce 2010 a po roce 2011 by se mělo zrychlit. Program neobsahuje informace o tom, kdy by mělo být dosaženo střednědobého cíle (7). I když pro rok 2010 a následující roky je ohlášen cíl roční konsolidace dosahující kumulovaně 7 % HDP v nominálním vyjádření, nejsou stanovena žádná konkrétní opatření. Indikativní projekce v dodatku předvídají konsolidační strategii založenou hlavně na výdajové stránce. Očekává se, že během programového období mírně vzroste poměr příjmů k HDP (o

  procentního bodu HDP), zatímco se předpokládá, že podíl primárních výdajů značně poklesne (zhruba o 5 

  procentních bodů), zejména u sociálních transferů a vládní spotřeby. Očekává se, že úrokové výdaje jakožto podíl HDP se během programového období ztrojnásobí, a to na 3

   % HDP. Prudké prohloubení schodku, snižující se nominální HDP a značná vnitřní dynamika dluhu v roce 2008, jež jsou spojeny se záměrným navýšením likvidity, přispívají ke zdvojnásobení poměru dluhu k HDP mezi roky 2007 a 2009 a k překročení referenční hodnoty 60 % HDP od roku 2010. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

| (7) | Rozpočtové výsledky jsou po celé programové období ohroženy rizikem, že vývoj bude horší, než se předpokládalo. Zaprvé plynou významná rizika z neexistence informací o plánované konsolidační strategii po roce 2009, zejména pokud jde o vývoj výdajů a příjmů, obzvláště s ohledem na důležitost přikládanou omezení výdajů (8). Zadruhé mohou být projekce růstu obsažené v hospodářském scénáři příznivé, a to zejména v posledních letech programu. Vzhledem k negativním rizikům pro cíle schodku je pravděpodobné, že i vývoj míry zadlužení by mohl být pravděpodobně méně příznivý, než jak očekává program. Kromě toho jsou specifická rizika spojena s podmíněnými závazky vyplývajícími z finanční krize, zejména s možnými dalšími kapitálovými vklady do bank (dluh) a s vládními zárukami pro banky (schodek a dluh, pokud budou využity). |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky jsou po celé programové období ohroženy rizikem, že vývoj bude horší, než se předpokládalo. Zaprvé plynou významná rizika z neexistence informací o plánované konsolidační strategii po roce 2009, zejména pokud jde o vývoj výdajů a příjmů, obzvláště s ohledem na důležitost přikládanou omezení výdajů (8). Zadruhé mohou být projekce růstu obsažené v hospodářském scénáři příznivé, a to zejména v posledních letech programu. Vzhledem k negativním rizikům pro cíle schodku je pravděpodobné, že i vývoj míry zadlužení by mohl být pravděpodobně méně příznivý, než jak očekává program. Kromě toho jsou specifická rizika spojena s podmíněnými závazky vyplývajícími z finanční krize, zejména s možnými dalšími kapitálovými vklady do bank (dluh) a s vládními zárukami pro banky (schodek a dluh, pokud budou využity).

| (8) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Irsku vysoce nad průměrem EU, což je způsobeno zejména poměrně vysokým plánovaným nárůstem výdajů na důchody v průběhu nadcházejících desetiletí. Stav rozpočtu v roce 2008, tak jak je odhadován v programu, je výrazně horší než výchozí pozice předchozího programu a zesiluje rozpočtový dopad stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Pokud by se za výchozí situaci vzala rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji odhaduje průběžná prognóza útvarů Komise, pak by se mezera udržitelnosti podstatně rozšířila. I když byly finanční prostředky shromažďovány v Národním důchodovém rezervním fondu (National Pension Reserve Fund – NPRF), aby se zabezpečilo financování části budoucích důchodových výdajů, očekává se, že hrubý dluh během programového období překročí referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Snížení vysokého primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak předvídá program, a provádění reformních opatření, jež omezí podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snižování velkých rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Výše uvedená rizika plynoucí z opatření na stabilizaci finančního sektoru, jež byla zavedena Irskem, by mohla mít potenciální negativní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména svým dopadem na veřejný dluh, pokud náklady na vládní podporu nebudou v budoucnu získány zpět v plné výši. |
| --- | --- |

(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v Irsku vysoce nad průměrem EU, což je způsobeno zejména poměrně vysokým plánovaným nárůstem výdajů na důchody v průběhu nadcházejících desetiletí. Stav rozpočtu v roce 2008, tak jak je odhadován v programu, je výrazně horší než výchozí pozice předchozího programu a zesiluje rozpočtový dopad stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Pokud by se za výchozí situaci vzala rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji odhaduje průběžná prognóza útvarů Komise, pak by se mezera udržitelnosti podstatně rozšířila. I když byly finanční prostředky shromažďovány v Národním důchodovém rezervním fondu (National Pension Reserve Fund – NPRF), aby se zabezpečilo financování části budoucích důchodových výdajů, očekává se, že hrubý dluh během programového období překročí referenční hodnotu vyplývající ze Smlouvy. Snížení vysokého primárního schodku ve střednědobém horizontu, jak předvídá program, a provádění reformních opatření, jež omezí podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, by přispělo ke snižování velkých rizik ohrožujících udržitelnost veřejných financí. Výše uvedená rizika plynoucí z opatření na stabilizaci finančního sektoru, jež byla zavedena Irskem, by mohla mít potenciální negativní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, zejména svým dopadem na veřejný dluh, pokud náklady na vládní podporu nebudou v budoucnu získány zpět v plné výši.

| (9) | Irský střednědobý rozpočtový rámec obsahuje určité slabiny. Zejména se jedná o skutečnost, že rozpočtové cíle pro roky, na něž se rozpočet nevztahuje, zejména výdajové rámce, mohou být v následujících rozpočtech změněny. Jak ukázaly nedávné zkušenosti, je v důsledku toho pro vládu obtížnější udržet linii obezřetné fiskální politiky, pokud existují (trvalé) neočekávané příjmy. Současně to může omezovat jejich schopnost důvěryhodně se zavázat ke konsolidační strategii ve špatných časech. I když tyto otázky nejsou v programu přímo řešeny, vláda zřídila Komisi pro zdanění a „Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers“, jež mají vypracovat doporučení pro zlepšení daňového systému a programů veřejných výdajů. Zprávy těchto skupin jsou očekávány v průběhu roku 2009 a vnitrostátní orgány oznámily, že tato doporučení budou zahrnuta do rozhodovacího procesu pro rozpočet na rok 2010 a následující roky. |
| --- | --- |

(9)

Irský střednědobý rozpočtový rámec obsahuje určité slabiny. Zejména se jedná o skutečnost, že rozpočtové cíle pro roky, na něž se rozpočet nevztahuje, zejména výdajové rámce, mohou být v následujících rozpočtech změněny. Jak ukázaly nedávné zkušenosti, je v důsledku toho pro vládu obtížnější udržet linii obezřetné fiskální politiky, pokud existují (trvalé) neočekávané příjmy. Současně to může omezovat jejich schopnost důvěryhodně se zavázat ke konsolidační strategii ve špatných časech. I když tyto otázky nejsou v programu přímo řešeny, vláda zřídila Komisi pro zdanění a „Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers“, jež mají vypracovat doporučení pro zlepšení daňového systému a programů veřejných výdajů. Zprávy těchto skupin jsou očekávány v průběhu roku 2009 a vnitrostátní orgány oznámily, že tato doporučení budou zahrnuta do rozhodovacího procesu pro rozpočet na rok 2010 a následující roky.

| (10) | Irsko přijalo určitá opatření na zabezpečení stability finančního sektoru. Zákonná horní hranice u systému pojištění vkladů byla navýšena na 100 000 EUR na vkladatele. Bankám zapojeným do systému byly poskytnuty záruky o odhadované hodnotě 400 miliard EUR. V prosinci byl oznámen program pro zvýšení kapitálu pro tři největší banky ve výši 10 miliard EUR (5 % HDP), přičemž se plánuje, že bude alespoň částečně financován z NPRF. Avšak jedna z těchto bank byla později namísto toho znárodněna. Kapitálové vklady (pro dvě zbývající banky byly dne 11. února oznámeny ve výši 7 miliard EUR) budou financovány z NPRF a budoucích přípěvků do tohoto fondu. |
| --- | --- |

(10)

Irsko přijalo určitá opatření na zabezpečení stability finančního sektoru. Zákonná horní hranice u systému pojištění vkladů byla navýšena na 100 000 EUR na vkladatele. Bankám zapojeným do systému byly poskytnuty záruky o odhadované hodnotě 400 miliard EUR. V prosinci byl oznámen program pro zvýšení kapitálu pro tři největší banky ve výši 10 miliard EUR (5 % HDP), přičemž se plánuje, že bude alespoň částečně financován z NPRF. Avšak jedna z těchto bank byla později namísto toho znárodněna. Kapitálové vklady (pro dvě zbývající banky byly dne 11. února oznámeny ve výši 7 miliard EUR) budou financovány z NPRF a budoucích přípěvků do tohoto fondu.

| (11) | Fiskální politika v roce 2009 celkově konsoliduje rozpočet, což je s ohledem na vysoký schodek a prudce se zhoršující míru zadlužení vhodné a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci 2008 odsouhlasila Evropská rada. Irsko dále v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy přijalo řadu opatření na podporu ekonomické aktivity a posílení strukturálních reforem. Tento balíček je přiměřenou reakcí na makrofiskální situaci. Opatření přijatá irskými orgány se zaměřují na podporu kupní síly domácností a investic a jsou vhodně načasována a cílená. Byla přijata specifická opatření, jež mají podpořit proces přizpůsobení na trhu s bydlením, kde současný hospodářský pokles začal, další opatření byla specificky zaměřena na nejvíce zranitelné skupiny, u nichž je pravděpodobné, že budou krizí nejvíce dotčeny – tato zahrnovala balíček sociálních opatření. Tato opatření jsou spíše trvalého než dočasného charakteru, to je však třeba hodnotit s ohledem na skutečnost, že celková rozpočtová strategie je zaměřena na snižování schodku. Oživení by dále mohlo být podpořeno strukturálními opatřeními, jako jsou trvající vysoké veřejné investice v rámci irského víceletého národního plánu rozvoje (zhruba 4

   % HDP ročně během programového období) a daňové výhody pro výzkum a vývoj a malé začínající podniky. Tato opatření souvisí se střednědobou reformní agendou a doporučeními pro jednotlivé země, které navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(11)

Formula

| (12) | Očekává se, že po dalším zhoršení v roce 2009 se schodek bude postupně snižovat. Avšak snížení celkového schodku pod 3 % HDP do roku 2013, jež je plánováno v programu, bude vyžadovat řešení výše uvedených významných rizik pro rozpočtové cíle a připravenost k přijetí dalších opatření, pokud to bude nutné. Plány fiskální konsolidace by měly být podloženy opatřeními. |
| --- | --- |

(12)

Očekává se, že po dalším zhoršení v roce 2009 se schodek bude postupně snižovat. Avšak snížení celkového schodku pod 3 % HDP do roku 2013, jež je plánováno v programu, bude vyžadovat řešení výše uvedených významných rizik pro rozpočtové cíle a připravenost k přijetí dalších opatření, pokud to bude nutné. Plány fiskální konsolidace by měly být podloženy opatřeními.

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky u povinných i nepovinných údajů (9). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje určité nedostatky u povinných i nepovinných údajů (9).

Celkově lze shrnout, že po velmi prudkém zhoršení v roce 2008 se schodek veřejných financí v roce 2009 dále prohloubí, a to na 9,5 % HDP. Opatření fiskální konsolidace a opatření na podporu ekonomiky je možné považovat za vítaná a přiměřená vzhledem k vysokému schodku a rychle rostoucímu zadlužení a jsou v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Po zhoršení rozpočtové situace v roce 2009 program předpokládá snížení schodku pod referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2013, zatímco dluh bude po roce 2010 překračovat referenční hodnotu 60 % HDP. K tomuto vývoji by mělo docházet při velmi rychlém obnovení hospodářské aktivity po roce 2010. Rozpočtové výsledky jsou po celé programové období ohroženy rizikem, že vývoj bude horší, a to zejména kvůli i) nedostatku informací o ohlášených konsolidačních opatřeních po roce 2009 a ii) příznivému makroekonomickému výhledu, zejména v pozdějších letech programu. Další rizika plynou z opatření, jež byla zavedena na podporu finančního sektoru. Je třeba znovu získat konkurenceschopnost prostřednictvím opatření na posílení růstu produktivity a vhodných mzdových politik. Snížení celkového schodku pod 3 % HDP do roku 2013, jež je plánováno v programu, bude vyžadovat řešení významných rizik pro rozpočtové cíle a připravenost k přijetí dalších opatření, pokud to bude nutné. Plány fiskální konsolidace by měly být podloženy opatřeními, a to rovněž s ohledem na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Irsko vyzývá, aby:

| i) | omezilo prohlubování schodku v roce 2009 a specifikovalo a důsledně provádělo značné každoroční úsilí v rámci širšího programu fiskální konsolidace pro rok 2010 a následující roky; |
| --- | --- |

i)

omezilo prohlubování schodku v roce 2009 a specifikovalo a důsledně provádělo značné každoroční úsilí v rámci širšího programu fiskální konsolidace pro rok 2010 a následující roky;

| ii) | za účelem omezení rizik ohrožujících přizpůsobení posílilo závaznou povahu střednědobého rozpočtového rámce, jakož i bedlivě kontrolovalo dodržování rozpočtových cílů během roku; |
| --- | --- |

ii)

za účelem omezení rizik ohrožujících přizpůsobení posílilo závaznou povahu střednědobého rozpočtového rámce, jakož i bedlivě kontrolovalo dodržování rozpočtových cílů během roku;

| iii) | s ohledem na předvídaný podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a rovněž očekávaný nárůst dluhu během programového období, ačkoliv se jedná o růst z nízké hodnoty, zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním další opatření v rámci důchodové reformy jakožto doplňku k provádění fiskální konsolidace. |
| --- | --- |

iii)

s ohledem na předvídaný podstatný nárůst výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva a rovněž očekávaný nárůst dluhu během programového období, ačkoliv se jedná o růst z nízké hodnoty, zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí prováděním další opatření v rámci důchodové reformy jakožto doplňku k provádění fiskální konsolidace.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS led. 2009 | 6,0 | – 1,4 | – 4,0 | – 0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 |
| KOM led. 2009 | 6,0 | – 2,0 | – 5,0 | 0,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS led. 2009 | 2,8 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM led. 2009 | 2,9 | 3,1 | 0,7 | 1,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (10)

  (% potenciálního HDP) | PS led. 2009 | 4,4 | 0,5 | – 3,5 | – 4,1 | – 3,4 | – 1,6 | – 0,5 |
| KOM led. 2009 (12) | 4,4 | 0,1 | – 4,5 | – 4,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS led. 2009 | – 5,4 | – 6,3 | – 4,2 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,8 |
| KOM led. 2009 | – 5,4 | – 5,7 | – 3,3 | – 3,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS led. 2009 | 35,7 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 |
| KOM led. 2009 | 35,7 | 33,7 | 33,7 | 33,9 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 36,6 | 36,1 | 35,8 | 35,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS led. 2009 | 35,4 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 |
| KOM led. 2009 | 35,4 | 40,0 | 44,7 | 46,9 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 36,1 | 37,0 | 36,9 | 36,5 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KOM led. 2009 (11) | 0,2 | – 6,3 | – 9,5 | – 9,0 | – 6,4 | – 4,8 | – 2,6 |
| KOM led. 2009 | 0,2 | – 6,3 | – 11,0 | – 13,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS led. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 7,3 | – 6,4 | – 3,5 | – 1,7 | 0,7 |
| KOM led. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 8,7 | – 10,3 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (10)

  (% HDP) | PS led. 2009 | – 1,5 | – 6,5 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM led. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,1 | – 11,3 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (13)

  (% HDP) | PS led. 2009 | – 1,7 | – 6,2 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM led. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,4 | – 11,3 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS led. 2009 | 24,8 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 |
| KOM led. 2009 | 24,8 | 40,8 | 54,8 | 68,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálný HDP

(změna v %)

PS led. 2009

6,0

– 1,4

– 4,0

– 0,9

2,3

3,4

3,0

KOM led. 2009

6,0

– 2,0

– 5,0

0,0

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

4,8

3,0

3,5

4,1

neuv.

neuv.

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS led. 2009

2,8

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

KOM led. 2009

2,9

3,1

0,7

1,8

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

2,8

2,4

2,0

1,8

neuv.

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (10)

(% potenciálního HDP)

PS led. 2009

4,4

0,5

– 3,5

– 4,1

– 3,4

– 1,6

– 0,5

KOM led. 2009 (12)

4,4

0,1

– 4,5

– 4,2

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

neuv.

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS led. 2009

– 5,4

– 6,3

– 4,2

– 3,5

– 3,4

– 3,0

– 2,8

KOM led. 2009

– 5,4

– 5,7

– 3,3

– 3,2

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS led. 2009

35,7

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

KOM led. 2009

35,7

33,7

33,7

33,9

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

36,6

36,1

35,8

35,4

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS led. 2009

35,4

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

KOM led. 2009

35,4

40,0

44,7

46,9

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

36,1

37,0

36,9

36,5

neuv.

neuv.

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KOM led. 2009 (11)

0,2

– 6,3

– 9,5

– 9,0

– 6,4

– 4,8

– 2,6

KOM led. 2009

0,2

– 6,3

– 11,0

– 13,0

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

neuv.

neuv.

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS led. 2009

1,2

– 5,2

– 7,3

– 6,4

– 3,5

– 1,7

0,7

KOM led. 2009

1,2

– 5,2

– 8,7

– 10,3

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

1,4

0,0

– 0,1

0,0

neuv.

neuv.

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (10)

(% HDP)

PS led. 2009

– 1,5

– 6,5

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM led. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,1

– 11,3

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

neuv.

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (13)

(% HDP)

PS led. 2009

– 1,7

– 6,2

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM led. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,4

– 11,3

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

neuv.

neuv.

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS led. 2009

24,8

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

KOM led. 2009

24,8

40,8

54,8

68,2

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

25,1

25,9

27,6

28,7

neuv.

neuv.

neuv.

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Včetně dodatku předloženého 9. ledna 2009.

(3)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(4)  Doplněk odhaduje výsledek schodku za rok 2008 na 6,3 % HDP. Vzhledem k oznámenému porušení referenční hodnoty vyplývající ze Smlouvy Komise vypracovala dne 18. února 2009 zprávu podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy.

(5)  Výdaje, které jsou vyšší než se plánovalo, jsou vysvětlovány i) sociálními transfery, které byly vyšší než se plánovalo, ii) zvýšenými úrokovými výdaji a iii) kapitálovými investicemi, které nebyly zahrnuty do rozpočtu, včetně nákupu dálničního mostu Westlink za cenu 0,3 % HDP.

(6)  Na počátku února oznámila vláda podrobnosti balíčku, který sestává z příspěvku na důchod u platů ve veřejném sektoru (jehož velikost je předběžně odhadována na 0,5 % HDP za celý rok při zohlednění jeho daňové odpočitatelnosti), dalších úspor u veřejných investic (0,2 % HDP) a dalších menších opatření na snížení výdajů (jež budou celkem dosahovat 0,2 % HDP za celý rok).

(7)  Program poprvé obsahuje vyčíslení střednědobého cíle, jímž by mělo být strukturální saldo (tj. cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření) o velikosti –0,5 % až 0 % HDP, ve srovnání s dříve uváděným údajem „téměř vyrovnaného stavu“.

(8)  Vnitrostátní orgány oznámily, že politická rozhodnutí týkající se rozdělení plánované konsolidace na výdajová a příjmová opatření budou oznámena v příštích rozpočtech.

(9)  Pokud jde konkrétně o povinné údaje, nebyly poskytnuty pouze nominální efektivní směnný kurz, růst HDP v EU a růst relevantních zahraničních trhů. Mezi nepovinnými údaji chybí mimo jiné údaje o odvětvových saldech a veřejných výdajích podle účelu.

(10)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(11)  Cíle pro saldo veřejných financí zahrnují dosud nespecifikovaná konsolidační opatření o velikosti 2Formula % HDP v roce 2010, 2 % v roce 2011, 1Formula % v roce 2012 a 1Formula % v roce 2013. U dodatečných konsolidačních opatření pro rok 2009 (1 % HDP) nyní probíhá jejich konkretizace.

(12)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2007–2010 ve výši 4,0 %, 2,2 %, –0,4 % a –0,4 %.

(13)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření činí podle nejnovějšího programu 0,3 % HDP v roce 2008 (zvyšují schodek) a 0,3 % v roce 2009 (snižují schodek) podle lednové průběžné prognózy útvarů Komise.

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/12

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Lotyšska na období 2008–2011

(2009/C 68/03)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Lotyšska na období 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný konvergenční program Lotyšska na období 2008–2011.

| (2) | Po dlouhém období vysokého růstu, který trval od konce devadesátých let a byl založen především na domácí poptávce, rostl v období 2005–2007 reálný HDP Lotyšska dvouciferným tempem, značně nad potenciálním HDP. Růst byl zejména důsledkem značného nárůstu úvěrů, který zvyšoval soukromou spotřebu a investice do nemovitostí, nicméně v polovině roku 2007 byl tento vývoj přerušen, protože nadhodnocené ceny nemovitostí již nebyly dále udržitelné. Během těchto let vytvořila vysoká domácí poptávka silné tlaky na přehřátí ekonomiky a struktura hospodářství se posunula od obchodovatelného sektoru k neobchodovatelnému, což podkopávalo vnější udržitelnost hospodářství. Náhlé ukončení prudkého růstu úvěrů a cen nemovitostí v Lotyšsku bylo zesíleno globální finanční krizí, a to dalším zhoršením dostupnosti úvěrů a zpřísněním podmínek, za nichž jsou poskytovány, v důsledku čehož domácí poptávka během roku 2008 prudce oslabila. V souvislosti se zavěšením směnného kurzu, vyšším rizikem přiřazeným státu a trvajícím zhodnocováním reálného efektivního směnného kurzu se měnové a úvěrové podmínky v roce 2008 zpřísnily. Současný útlum na vývozních trzích postihl relativně malý obchodovatelný sektor, jenž byl již oslaben extrémně vysokým nárůstem domácích nákladů během minulých let. V souvislosti s prudkým zhoršením hospodářské situace se rozpočtové příjmy v roce 2008 strmě propadly a měly za následek zatížení rozpočtového salda ve výši odhadované na 4 procentní body HDP. Když se nálady na trhu obrátily ještě více v neprospěch rozvíjejících se ekonomik, vedlo omezení dostupnosti prostředků pro financování k vládnímu rozhodnutí obrátit se na mezinárodní finanční instituce. Lotyšsku byla pod podmínkou provedení dohodnutého politického programu poskytnuta ze strany EU, MMF a dalších věřitelů velmi významná mezinárodní finanční pomoc (celkem až 7,5 miliardy EUR v období do prvního čtvrtletí roku 2011) (2). Lotyšská fiskální politika je v souladu se závazky vůči poskytovatelům mezinárodní pomoci zaměřena na podporu přizpůsobení s ohledem na velké nerovnováhy v této ekonomice. |
| --- | --- |

(2)

Po dlouhém období vysokého růstu, který trval od konce devadesátých let a byl založen především na domácí poptávce, rostl v období 2005–2007 reálný HDP Lotyšska dvouciferným tempem, značně nad potenciálním HDP. Růst byl zejména důsledkem značného nárůstu úvěrů, který zvyšoval soukromou spotřebu a investice do nemovitostí, nicméně v polovině roku 2007 byl tento vývoj přerušen, protože nadhodnocené ceny nemovitostí již nebyly dále udržitelné. Během těchto let vytvořila vysoká domácí poptávka silné tlaky na přehřátí ekonomiky a struktura hospodářství se posunula od obchodovatelného sektoru k neobchodovatelnému, což podkopávalo vnější udržitelnost hospodářství. Náhlé ukončení prudkého růstu úvěrů a cen nemovitostí v Lotyšsku bylo zesíleno globální finanční krizí, a to dalším zhoršením dostupnosti úvěrů a zpřísněním podmínek, za nichž jsou poskytovány, v důsledku čehož domácí poptávka během roku 2008 prudce oslabila. V souvislosti se zavěšením směnného kurzu, vyšším rizikem přiřazeným státu a trvajícím zhodnocováním reálného efektivního směnného kurzu se měnové a úvěrové podmínky v roce 2008 zpřísnily. Současný útlum na vývozních trzích postihl relativně malý obchodovatelný sektor, jenž byl již oslaben extrémně vysokým nárůstem domácích nákladů během minulých let. V souvislosti s prudkým zhoršením hospodářské situace se rozpočtové příjmy v roce 2008 strmě propadly a měly za následek zatížení rozpočtového salda ve výši odhadované na 4 procentní body HDP. Když se nálady na trhu obrátily ještě více v neprospěch rozvíjejících se ekonomik, vedlo omezení dostupnosti prostředků pro financování k vládnímu rozhodnutí obrátit se na mezinárodní finanční instituce. Lotyšsku byla pod podmínkou provedení dohodnutého politického programu poskytnuta ze strany EU, MMF a dalších věřitelů velmi významná mezinárodní finanční pomoc (celkem až 7,5 miliardy EUR v období do prvního čtvrtletí roku 2011) (2). Lotyšská fiskální politika je v souladu se závazky vůči poskytovatelům mezinárodní pomoci zaměřena na podporu přizpůsobení s ohledem na velké nerovnováhy v této ekonomice.

| (3) | Makroekonomický scénář, na němž je program založen, vychází z toho, že reálný HDP se po předpokládaném propadu o 2 % v roce 2008 sníží o 5 % v roce 2009 a o další 3 % v roce 2010, než v roce 2011 velmi slabě vzroste o 1,5 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se zdá, že makroekonomický scénář vychází v roce 2009 z optimistických předpokladů růstu, avšak pro následující období jsou scénáře poptávky a produktu realistické. Projekce vývoje inflace obsažené v programu se zdají být realistické. Projekce čistých vnějších půjček obsažené v programu jsou poněkud opatrné, avšak zdají se být v souladu s výhledem programu pro poptávku a produkt. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomický scénář, na němž je program založen, vychází z toho, že reálný HDP se po předpokládaném propadu o 2 % v roce 2008 sníží o 5 % v roce 2009 a o další 3 % v roce 2010, než v roce 2011 velmi slabě vzroste o 1,5 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (3), se zdá, že makroekonomický scénář vychází v roce 2009 z optimistických předpokladů růstu, avšak pro následující období jsou scénáře poptávky a produktu realistické. Projekce vývoje inflace obsažené v programu se zdají být realistické. Projekce čistých vnějších půjček obsažené v programu jsou poněkud opatrné, avšak zdají se být v souladu s výhledem programu pro poptávku a produkt.

| (4) | Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 odhadla schodek veřejných financí v roce 2008 na 3,5 % HDP, zatímco cílem stanoveným v předcházející aktualizaci konvergenčního programu byl přebytek ve výši 0,7 % HDP (4). Tento výsledek, jenž je výrazně horší než se předpokládalo, v podstatě odráží značný propad daňových příjmů. Platby daní od podniků a fyzických osob se ke konci roku snížily, a to kvůli akutním problémům s likviditou panujícím v ekonomice. |
| --- | --- |

(4)

Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 odhadla schodek veřejných financí v roce 2008 na 3,5 % HDP, zatímco cílem stanoveným v předcházející aktualizaci konvergenčního programu byl přebytek ve výši 0,7 % HDP (4). Tento výsledek, jenž je výrazně horší než se předpokládalo, v podstatě odráží značný propad daňových příjmů. Platby daní od podniků a fyzických osob se ke konci roku snížily, a to kvůli akutním problémům s likviditou panujícím v ekonomice.

| (5) | Lotyšský parlament schválil dne 12. prosince 2008 pozměněný rozpočet pro rok 2009, jenž je v souladu s podmínkami pomoci EU pro zlepšení platební bilance a požadavky dalších mezinárodních věřitelů. Tento rozpočet zahrnoval upravená konsolidační opatření dosahující podle odhadů 7 % HDP. Jelikož však byl původní rozpočet zaměřen expanzivně, je rozsah celkové fiskální konsolidace v roce 2009 nižší. Vzhledem k výrazným změnám v nestabilních příjmech není konsolidační úsilí v roce 2009 promítnuto do strukturálního salda. Nejdůležitějšími změnami oproti původnímu rozpočtu na rok 2009 schválenému dne 14. listopadu 2008 jsou zvýšení DPH a spotřební daně a výrazné snížení celkových výdajů, zejména mezd ve veřejném sektoru. Po tomto kroku bude následovat vypracování podrobného dodatečného rozpočtu do konce března 2009 a přehodnocení rozpočtů orgány místní samosprávy, aby byl splněn cíl pro schodek veřejných financí v roce 2009. Automatické stabilizátory mají v Lotyšsku celkově jen malý účinek, avšak daňové příjmy jsou současnou recesí obzvláště dotčeny. |
| --- | --- |

(5)

Lotyšský parlament schválil dne 12. prosince 2008 pozměněný rozpočet pro rok 2009, jenž je v souladu s podmínkami pomoci EU pro zlepšení platební bilance a požadavky dalších mezinárodních věřitelů. Tento rozpočet zahrnoval upravená konsolidační opatření dosahující podle odhadů 7 % HDP. Jelikož však byl původní rozpočet zaměřen expanzivně, je rozsah celkové fiskální konsolidace v roce 2009 nižší. Vzhledem k výrazným změnám v nestabilních příjmech není konsolidační úsilí v roce 2009 promítnuto do strukturálního salda. Nejdůležitějšími změnami oproti původnímu rozpočtu na rok 2009 schválenému dne 14. listopadu 2008 jsou zvýšení DPH a spotřební daně a výrazné snížení celkových výdajů, zejména mezd ve veřejném sektoru. Po tomto kroku bude následovat vypracování podrobného dodatečného rozpočtu do konce března 2009 a přehodnocení rozpočtů orgány místní samosprávy, aby byl splněn cíl pro schodek veřejných financí v roce 2009. Automatické stabilizátory mají v Lotyšsku celkově jen malý účinek, avšak daňové příjmy jsou současnou recesí obzvláště dotčeny.

| (6) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie obsažené v programu je snížit schodek veřejných financí v roce 2011 pod referenční hodnotu schodku 3 % HDP zakotvenou v Maastrichtské smlouvě tak, aby byl možný úspěšný přechod na euro. Poslední aktualizace programu nepředpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle, strukturálního schodku ve výši 1 % HDP, během programového období. Podle projekce by se měl celkový schodek zlepšit z 5,3 % HDP v roce 2009 na 4,9 % HDP v roce 2010 a na 2,9 % HDP v roce 2011. Této konsolidace má být dosaženo zvýšením příjmů z 32,5 % HDP v roce 2009 na 37,7 % HDP v roce 2011, což má být podpořeno výrazným nárůstem poměru příjmů z nepřímých daní k HDP v roce 2011 a velkým nárůstem poměrů ostatních příjmů v letech 2010 a 2011. Současně se plánuje, že se zvýší poměr výdajů k HDP, avšak v menším rozsahu, a to z 37,7 % HDP v roce 2009 na 39,9 % v roce 2010 a 40,7 % v roce 2011. Hrubý veřejný dluh dosahoval v roce 2008 19,4 % HDP, byl tedy značně pod referenční hodnotou 60 % HDP, trend však byl rostoucí. Projekce dluhu pro roky 2009–2010 vycházejí z toho, že mezinárodní finanční pomoc bude plně vyčerpána tak, jak plánují zúčastněné strany. |
| --- | --- |

(6)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie obsažené v programu je snížit schodek veřejných financí v roce 2011 pod referenční hodnotu schodku 3 % HDP zakotvenou v Maastrichtské smlouvě tak, aby byl možný úspěšný přechod na euro. Poslední aktualizace programu nepředpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle, strukturálního schodku ve výši 1 % HDP, během programového období. Podle projekce by se měl celkový schodek zlepšit z 5,3 % HDP v roce 2009 na 4,9 % HDP v roce 2010 a na 2,9 % HDP v roce 2011. Této konsolidace má být dosaženo zvýšením příjmů z 32,5 % HDP v roce 2009 na 37,7 % HDP v roce 2011, což má být podpořeno výrazným nárůstem poměru příjmů z nepřímých daní k HDP v roce 2011 a velkým nárůstem poměrů ostatních příjmů v letech 2010 a 2011. Současně se plánuje, že se zvýší poměr výdajů k HDP, avšak v menším rozsahu, a to z 37,7 % HDP v roce 2009 na 39,9 % v roce 2010 a 40,7 % v roce 2011. Hrubý veřejný dluh dosahoval v roce 2008 19,4 % HDP, byl tedy značně pod referenční hodnotou 60 % HDP, trend však byl rostoucí. Projekce dluhu pro roky 2009–2010 vycházejí z toho, že mezinárodní finanční pomoc bude plně vyčerpána tak, jak plánují zúčastněné strany.

| (7) | Existuje riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření by mohly být horší, než program předpokládá. To se týká všech let programového období: pro rok 2009 je hlavním rizikem, že HDP by mohl být nižší než hodnota obsažená v projekci v programu. S doplněným rozpočtem budou parlamentu ke konci března předloženy detailní návrhy. Plánovaná fiskální konsolidace není pro roky 2010 a 2011 podložena detailními opatřeními. Dále by se mohlo stát, že bude nezbytné provést operace na stabilizaci finančního sektoru i nad časový rámec programu, což by mělo potenciálně výrazný dopad na veřejné finance. |
| --- | --- |

(7)

Existuje riziko, že výsledky rozpočtového hospodaření by mohly být horší, než program předpokládá. To se týká všech let programového období: pro rok 2009 je hlavním rizikem, že HDP by mohl být nižší než hodnota obsažená v projekci v programu. S doplněným rozpočtem budou parlamentu ke konci března předloženy detailní návrhy. Plánovaná fiskální konsolidace není pro roky 2010 a 2011 podložena detailními opatřeními. Dále by se mohlo stát, že bude nezbytné provést operace na stabilizaci finančního sektoru i nad časový rámec programu, což by mělo potenciálně výrazný dopad na veřejné finance.

| (8) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v důsledku již provedených důchodových reforem nižší, než činí průměr v EU. Rozpočtová pozice za rok 2008, tak jak je odhadována v programu, se však oproti výchozímu stavu z předchozího programu znatelně zhoršila a zesiluje rozpočtový dopad stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Snížení primárního schodku během střednědobého období, jak je stanoveno v programu, by přispělo ke snížení střednědobých rizik pro udržitelnost veřejných financí a výrazně by zlepšilo hodnocení Lotyšska trhem. Opatření na podporu stabilizace finančního sektoru v Lotyšsku by mohla mít negativní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to zejména skrze jejich dopad na veřejný dluh. |
| --- | --- |

(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je v důsledku již provedených důchodových reforem nižší, než činí průměr v EU. Rozpočtová pozice za rok 2008, tak jak je odhadována v programu, se však oproti výchozímu stavu z předchozího programu znatelně zhoršila a zesiluje rozpočtový dopad stárnutí populace na mezeru udržitelnosti. Snížení primárního schodku během střednědobého období, jak je stanoveno v programu, by přispělo ke snížení střednědobých rizik pro udržitelnost veřejných financí a výrazně by zlepšilo hodnocení Lotyšska trhem. Opatření na podporu stabilizace finančního sektoru v Lotyšsku by mohla mít negativní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, a to zejména skrze jejich dopad na veřejný dluh.

| (9) | Fiskální výsledky Lotyšska za několik posledních let mohou být částečně vysvětleny institucionálními slabinami jeho fiskálního rámce. V souvislosti s mezinárodní finanční pomocí mají být v první polovině roku 2009 přijata opatření na posílení fiskálního řízení, zvýšení transparentnosti a zlepšení správy veřejných financí, mj. zlepšením procesu sestavování rozpočtu, posílením kontroly výdajů ze strany ministerstva financí a zavedením střednědobého rozpočtového rámce. Dále bude novelizován zákon o rozpočtu a finančním řízení, aby se posílila koncepce a provádění rozpočtových procesů. V prvním čtvrtletí roku 2009 bude s mezinárodní technickou pomocí provedeno zhodnocení systému správy příjmů, což bude následováno uceleným zhodnocením veřejné finanční správy. |
| --- | --- |

(9)

Fiskální výsledky Lotyšska za několik posledních let mohou být částečně vysvětleny institucionálními slabinami jeho fiskálního rámce. V souvislosti s mezinárodní finanční pomocí mají být v první polovině roku 2009 přijata opatření na posílení fiskálního řízení, zvýšení transparentnosti a zlepšení správy veřejných financí, mj. zlepšením procesu sestavování rozpočtu, posílením kontroly výdajů ze strany ministerstva financí a zavedením střednědobého rozpočtového rámce. Dále bude novelizován zákon o rozpočtu a finančním řízení, aby se posílila koncepce a provádění rozpočtových procesů. V prvním čtvrtletí roku 2009 bude s mezinárodní technickou pomocí provedeno zhodnocení systému správy příjmů, což bude následováno uceleným zhodnocením veřejné finanční správy.

| (10) | Za účelem stabilizace finančního sektoru navýšilo Lotyšsko částku krytou systémem pojištění vkladů v přepočtu z 20 000 EUR na 50 000 EUR. Vláda v listopadu 2008 převzala kontrolní podíl v Parex Bank a poskytla jí likviditu. Lotyšsko v současnosti vypracovává právní rámec pro využívání veřejných finančních zdrojů na podporu finančních institucí. |
| --- | --- |

(10)

Za účelem stabilizace finančního sektoru navýšilo Lotyšsko částku krytou systémem pojištění vkladů v přepočtu z 20 000 EUR na 50 000 EUR. Vláda v listopadu 2008 převzala kontrolní podíl v Parex Bank a poskytla jí likviditu. Lotyšsko v současnosti vypracovává právní rámec pro využívání veřejných finančních zdrojů na podporu finančních institucí.

| (11) | V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci 2008 odsouhlasila Evropská rada, zaměřilo Lotyšsko, jakožto země, která čelí významným vnějším a vnitřním nerovnováhám, svoji rozpočtovou politiku na jejich řešení. Vzhledem k neexistenci manévrovacího prostoru ve fiskální oblasti a potřebě vyrovnat ekonomické nerovnováhy se plánovaná orientace fiskální politiky pro roky 2009 až 2011 zdá být přiměřenou reakcí na ekonomickou situaci. Byla přijata specifická opatření na podporu procesu přizpůsobení v obchodovatelném sektoru ekonomiky. Bylo provedeno výrazné snížení platů ve veřejném sektoru, což by mělo přispět k celkovému přizpůsobení platů a napravit vnější nerovnováhy. Lotyšské orgány také plánují přijmout balíček opatření na podporu podnikatelského sektoru, jenž má zahrnovat snížení administrativní zátěže a zlepšení přístupu k financování.
  Další podpora pro oživení ekonomiky by měla plynout z pokračujících veřejných a soukromých investic v rámci projektů financovaných ze strukturálních fondů EU. Orgány se zavázaly zajistit včasné a rozhodné provádění programů strukturálních fondů. Tato opatření souvisí se střednědobou reformní agendou a doporučeními pro jednotlivé země, které navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci 2008 odsouhlasila Evropská rada, zaměřilo Lotyšsko, jakožto země, která čelí významným vnějším a vnitřním nerovnováhám, svoji rozpočtovou politiku na jejich řešení. Vzhledem k neexistenci manévrovacího prostoru ve fiskální oblasti a potřebě vyrovnat ekonomické nerovnováhy se plánovaná orientace fiskální politiky pro roky 2009 až 2011 zdá být přiměřenou reakcí na ekonomickou situaci. Byla přijata specifická opatření na podporu procesu přizpůsobení v obchodovatelném sektoru ekonomiky. Bylo provedeno výrazné snížení platů ve veřejném sektoru, což by mělo přispět k celkovému přizpůsobení platů a napravit vnější nerovnováhy. Lotyšské orgány také plánují přijmout balíček opatření na podporu podnikatelského sektoru, jenž má zahrnovat snížení administrativní zátěže a zlepšení přístupu k financování.

Další podpora pro oživení ekonomiky by měla plynout z pokračujících veřejných a soukromých investic v rámci projektů financovaných ze strukturálních fondů EU. Orgány se zavázaly zajistit včasné a rozhodné provádění programů strukturálních fondů. Tato opatření souvisí se střednědobou reformní agendou a doporučeními pro jednotlivé země, které navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.

| (12) | Lotyšsko přijalo konsolidační program s cílem snížit vnější a vnitřní nerovnováhy a v souladu s požadavky pomoci EU pro zlepšení platební bilance a podmínkami dalších mezinárodních věřitelů. Změna strukturálního salda však při použití společně dohodnuté metodiky neodráží velmi intenzivní konsolidační úsilí v roce 2009, a to především kvůli nebývale nestabilním příjmům. Podle konvergenčního programu se odhaduje, že v dalších letech bude orientace fiskální politiky restriktivní. Vzhledem k neexistenci manévrovacího prostoru ve fiskální oblasti a potřebě vyrovnat ekonomické nerovnováhy se tento přístup zdá být vhodný, ačkoliv fiskální politika by v roce 2009 mohla být orientována restriktivněji, bude-li to zapotřebí k dosažení plánovaného celkového schodku. V souvislosti se členstvím Lotyšska v ERM II a potřebou zlepšit cenovou konkurenceschopnost země usnadnily orgány přizpůsobení mezd v soukromém sektoru produktivitě snížením úrovně odměn ve veřejném sektoru a kromě toho snižují ve veřejném sektoru počty zaměstnanců. Zdá se, že ačkoliv je rozpočtový scénář obsažený v programu zatížen riziky, je v souladu se závazky ke snížení schodku pod hodnotu 3 % do roku 2011 přijatými v rámci pomoci EU pro zlepšení platební bilance. Program však neobsahuje dostatečně podrobné informace o opatřeních pro dosažení stanovených cílů v letech 2010 a 2011. |
| --- | --- |

(12)

Lotyšsko přijalo konsolidační program s cílem snížit vnější a vnitřní nerovnováhy a v souladu s požadavky pomoci EU pro zlepšení platební bilance a podmínkami dalších mezinárodních věřitelů. Změna strukturálního salda však při použití společně dohodnuté metodiky neodráží velmi intenzivní konsolidační úsilí v roce 2009, a to především kvůli nebývale nestabilním příjmům. Podle konvergenčního programu se odhaduje, že v dalších letech bude orientace fiskální politiky restriktivní. Vzhledem k neexistenci manévrovacího prostoru ve fiskální oblasti a potřebě vyrovnat ekonomické nerovnováhy se tento přístup zdá být vhodný, ačkoliv fiskální politika by v roce 2009 mohla být orientována restriktivněji, bude-li to zapotřebí k dosažení plánovaného celkového schodku. V souvislosti se členstvím Lotyšska v ERM II a potřebou zlepšit cenovou konkurenceschopnost země usnadnily orgány přizpůsobení mezd v soukromém sektoru produktivitě snížením úrovně odměn ve veřejném sektoru a kromě toho snižují ve veřejném sektoru počty zaměstnanců. Zdá se, že ačkoliv je rozpočtový scénář obsažený v programu zatížen riziky, je v souladu se závazky ke snížení schodku pod hodnotu 3 % do roku 2011 přijatými v rámci pomoci EU pro zlepšení platební bilance. Program však neobsahuje dostatečně podrobné informace o opatřeních pro dosažení stanovených cílů v letech 2010 a 2011.

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (5). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů (5).

Celkově lze shrnout, že Lotyšsko, které po letech růstu nad potenciálem prochází závažným ekonomickým poklesem, předpokládá v roce 2009 a až do roku 2011 restriktivní zaměření fiskální politiky, což se zdá se být vzhledem k neexistenci manévrovacího prostoru ve fiskální oblasti a potřebě vyrovnat ekonomické nerovnováhy přiměřenou reakcí na ekonomickou situaci. Náhlé ukončení prudkého růstu úvěrů a cen nemovitostí v Lotyšsku bylo zesíleno globální finanční krizí, a to dalším zhoršením dostupnosti úvěrů a zpřísněním podmínek, za nichž jsou poskytovány, v důsledku čehož během roku 2008 domácí poptávka prudce oslabila. Současný útlum na vývozních trzích postihl relativně malý obchodovatelný sektor, jenž bylo již oslaben obrovským nárůstem domácích nákladů během minulých let. Celkový schodek v roce 2008 překročil referenční hodnotu 3 % HDP zakotvenou v Maastrichtské smlouvě. Toto byl důsledek provádění expanzivní fiskální politiky během let, kdy ekonomika rostla nad potenciálem, a velmi prudkého zpomalení v roce 2008. Program usiluje o schodek veřejných financí ve výši zhruba 5 % HDP v letech 2009 a 2010 a nižší než 3 % v roce 2011. Vzhledem k riziku nižší poptávky a produktu v roce 2009 a nedostatku informací u konsolidace v letech 2010 a 2011, jež má být založena na příjmech, mohl by být výsledek rozpočtového hospodaření horší, než jaký je obsažen v projekcích programu.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a závazky přijaté v rámci mezinárodní finanční pomoci a vzhledem k potřebě zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v ERM II se Lotyšsko vyzývá, aby:

| i) | v plném rozsahu provedlo plánovanou konsolidaci v dodatečném rozpočtu přijatém dne 12. prosince 2008; do konce března 2009 předložilo parlamentu podrobnosti o dodatečném rozpočtu; přijalo dostatečná opatření, aby byl splněn cíl pro schodek veřejných financí v roce 2009, a v dalších letech pokračovalo v plánované fiskální konsolidaci; |
| --- | --- |

i)

v plném rozsahu provedlo plánovanou konsolidaci v dodatečném rozpočtu přijatém dne 12. prosince 2008; do konce března 2009 předložilo parlamentu podrobnosti o dodatečném rozpočtu; přijalo dostatečná opatření, aby byl splněn cíl pro schodek veřejných financí v roce 2009, a v dalších letech pokračovalo v plánované fiskální konsolidaci;

| ii) | důsledně provádělo snižování nominálních mezd ve veřejném sektoru a tím usnadnilo přizpůsobení mezd v celé ekonomice produktivitě, a zlepšilo tak cenovou konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

ii)

důsledně provádělo snižování nominálních mezd ve veřejném sektoru a tím usnadnilo přizpůsobení mezd v celé ekonomice produktivitě, a zlepšilo tak cenovou konkurenceschopnost;

| iii) | zlepšením střednědobého rozpočtového rámce a zesílením kontroly výdajů ze strany ministerstva financí posílilo fiskální řízení a transparentnost a posílilo regulaci finančního trhu a dohled nad ním; |
| --- | --- |

iii)

zlepšením střednědobého rozpočtového rámce a zesílením kontroly výdajů ze strany ministerstva financí posílilo fiskální řízení a transparentnost a posílilo regulaci finančního trhu a dohled nad ním;

| iv) | posílilo nabídkovou stranu ekonomiky rozsáhlými strukturálními reformami a efektivním využíváním dostupných strukturálních fondů. |
| --- | --- |

iv)

posílilo nabídkovou stranu ekonomiky rozsáhlými strukturálními reformami a efektivním využíváním dostupných strukturálních fondů.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS led. 2009 | 10,3 | – 2,0 | – 5,0 | – 3,0 | 1,5 |
| KOM led. 2009 | 10,3 | – 2,3 | – 6,9 | – 2,4 | neuv. |
| PS list. 2007 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS led. 2009 | 10,1 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 |
| KOM led. 2009 | 10,1 | 15,3 | 6,8 | 2,4 | neuv. |
| KP list. 2007 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS led. 2009 | 12,2 | 5,9 | – 1,6 | – 5,7 | – 5,3 |
| KOM led. 2009 (7) | 13,2 | 7,0 | – 1,8 | – 4,7 | neuv. |
| PS list. 2007 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS led. 2009 | – 21,8 | – 13,4 | – 5,4 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM led. 2009 | – 20,8 | – 13,0 | – 4,6 | – 3,4 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS led. 2009 | 37,7 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 |
| KOM led. 2009 | 37,6 | 36,0 | 34,1 | 34,7 | neuv. |
| PS list. 2007 | 37,3 | 37,4 | 37,7 | 37,9 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS led. 2009 | 37,7 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 |
| KOM led. 2009 | 37,6 | 39,5 | 40,4 | 42,1 | neuv. |
| PS list. 2007 | 37,0 | 36,8 | 36,7 | 36,7 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS led. 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 5,3 | – 4,9 | – 2,9 |
| KOM led. 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 6,3 | – 7,4 | neuv. |
| PS list. 2007 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS led. 2009 | 0,5 | – 2,9 | – 3,7 | – 3,5 | – 1,4 |
| KOM led. 2009 | 0,6 | – 2,9 | – 5,1 | – 5,5 | neuv. |
| PS list. 2007 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | PS led. 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM led. 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | PS led. 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM led. 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS led. 2009 | 9,5 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 |
| KOM led. 2009 | 9,5 | 16,0 | 30,4 | 42,9 | neuv. |
| PS list. 2007 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS led. 2009

10,3

– 2,0

– 5,0

– 3,0

1,5

KOM led. 2009

10,3

– 2,3

– 6,9

– 2,4

neuv.

PS list. 2007

10,5

7,5

7,0

6,8

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS led. 2009

10,1

15,4

5,9

2,2

1,3

KOM led. 2009

10,1

15,3

6,8

2,4

neuv.

KP list. 2007

10,1

12,5

7,2

4,9

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS led. 2009

12,2

5,9

– 1,6

– 5,7

– 5,3

KOM led. 2009 (7)

13,2

7,0

– 1,8

– 4,7

neuv.

PS list. 2007

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS led. 2009

– 21,8

– 13,4

– 5,4

– 2,6

– 2,3

KOM led. 2009

– 20,8

– 13,0

– 4,6

– 3,4

neuv.

PS list. 2007

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS led. 2009

37,7

35,1

32,5

35,0

37,7

KOM led. 2009

37,6

36,0

34,1

34,7

neuv.

PS list. 2007

37,3

37,4

37,7

37,9

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS led. 2009

37,7

38,6

37,7

39,9

40,7

KOM led. 2009

37,6

39,5

40,4

42,1

neuv.

PS list. 2007

37,0

36,8

36,7

36,7

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS led. 2009

0,1

– 3,5

– 5,3

– 4,9

– 2,9

KOM led. 2009

0,1

– 3,5

– 6,3

– 7,4

neuv.

PS list. 2007

0,3

0,7

1,0

1,2

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS led. 2009

0,5

– 2,9

– 3,7

– 3,5

– 1,4

KOM led. 2009

0,6

– 2,9

– 5,1

– 5,5

neuv.

PS list. 2007

0,7

1,0

1,2

1,5

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

PS led. 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM led. 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

neuv.

PS list. 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

PS led. 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM led. 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

neuv.

PS list. 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS led. 2009

9,5

19,4

32,4

45,4

47,3

KOM led. 2009

9,5

16,0

30,4

42,9

neuv.

PS list. 2007

9,4

8,3

7,2

6,4

neuv.

Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1055/2005 (Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Viz rozhodnutí Rady, kterým se Lotyšsku poskytuje střednědobá finanční pomoc.

(3)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(4)  Aktualizace programu odhaduje výsledný schodek za rok 2008 na 3,5 % HDP. S ohledem na tuto skutečnost vypracovala Komise zprávu podle čl. 104 odst. 3 Smlouvy.

(5)  Nebyly poskytnuty zejména údaje o složkách vnitřní dynamiky trhu a některé údaje o dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2007–2010 ve výši 5,5 %, 3,4 %, 1,4 % a 0,5 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Lednová průběžná prognóza útvarů Komise ani nejnovější program neuvádějí žádná jednorázová ani jiná dočasná opatření.

Zdroj:

Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/17

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému programu stability Španělska na období 2008–2011

(2009/C 68/04)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Španělska na období 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Španělska na období 2008–2011.

| (2) | Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 tempo růstu španělského HDP v reálném vyjádření v roce 2008 zřejmě zpomalilo na 1

   %. Španělsko musí provést korekce v prostředí domácí i zahraniční ekonomiky. V domácí ekonomice dochází k poklesu na trhu s bydlením při současném pádu jeho cen. Ve vztahu k zahraničí vedly trvalé schodky běžného účtu k rychle rostoucí zadluženosti, v důsledku čehož se zvýšily úrokové platby do zahraničí. Od prvního pololetí roku 2008 přijaly španělské orgány různá opatření ke stimulaci hospodářské aktivity. Řadí se mezi ně dočasné i trvalé snížení daní a investiční projekty v objemu zhruba 2 % HDP za rok 2009, jakož i řada strukturálních reforem. Kromě těchto diskrečních opatření zasáhlo veřejné finance značnou měrou zhoršení hospodářské situace, které omezuje prostor pro další fiskální impulsy, aniž by tím byla ohrožena zdravá dlouhodobá rozpočtová pozice. Španělsko tak stojí před nelehkým úkolem povzbudit potenciální růst v kontextu dlouhodobého zhoršení hospodářské situace a zároveň podpořit trvalou nápravu stávající makroekonomické nerovnováhy. |
| --- | --- |

(2)

Formula

| (3) | Na základě makroekonomického scénáře programu lze očekávat, že reálný HDP vykáže v roce 2009 pokles o 1,6 %, poté dojde k obnovení jeho růstu a v roce 2010 vzroste o 1,2 %, v roce 2011 o 2,6 %. Zrychlení bude pohánět zejména domácí poptávka, přičemž u vnějšího schodku se očekává snížení z hodnoty nad 9 % HDP v roce 2008 na 5

   % v roce 2011. V programu jsou zohledněna stimulační opatření přijatá v reakci na zhoršení hospodářské situace, avšak není v něm přesně vyjádřen jejich odhadovaný dopad na růst reálného HDP. Podle v současnosti dostupných informací (2) se zdá, že tento scénář vychází z mírně optimistických předpokladů růstu pro rok 2009 a výrazně optimistických předpokladů pro roky následující. Vzhledem ke snížení schodku bilance zboží a služeb předpokládá program pokles vnějšího schodku z 9,2 % HDP v roce 2008 na 5,4 % HDP v roce 2011. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 odhadla schodek veřejných financí v roce 2008 na 3,4 % HDP (3), což se shoduje s hodnotou uvedenou v aktualizovaném programu stability. Tento výsledek je však mnohem nižší než přebytek ve výši 1,2 % HDP, který byl stanoven za cíl v předchozí aktualizaci. Zhoršení rozpočtové situace je důsledkem diskrečních opatření i mnohem slabší hospodářské aktivity. Do poklesu příjmů z přímých daní se promítlo snížení daní z příjmu fyzických i právnických osob ve spojení s výrazným poklesem zisků firem v důsledku oslabených trhů s aktivy včetně nemovitostí.
  Příjmy z nepřímých daní se snížily kvůli zpomalení růstu spotřebitelských výdajů a zvláště kvůli zmenšení objemu transakcí na trhu s bydlením, jakož i následkem jednorázových opatření snižujících příjmy, např. změn v platbách DPH a v daňových přiznáních k této dani. K překročení výdajů došlo především působením automatických stabilizátorů, a to prostřednictvím vyšších sociálních transferů včetně dávek v nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

(4)

Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 odhadla schodek veřejných financí v roce 2008 na 3,4 % HDP (3), což se shoduje s hodnotou uvedenou v aktualizovaném programu stability. Tento výsledek je však mnohem nižší než přebytek ve výši 1,2 % HDP, který byl stanoven za cíl v předchozí aktualizaci. Zhoršení rozpočtové situace je důsledkem diskrečních opatření i mnohem slabší hospodářské aktivity. Do poklesu příjmů z přímých daní se promítlo snížení daní z příjmu fyzických i právnických osob ve spojení s výrazným poklesem zisků firem v důsledku oslabených trhů s aktivy včetně nemovitostí.

Příjmy z nepřímých daní se snížily kvůli zpomalení růstu spotřebitelských výdajů a zvláště kvůli zmenšení objemu transakcí na trhu s bydlením, jakož i následkem jednorázových opatření snižujících příjmy, např. změn v platbách DPH a v daňových přiznáních k této dani. K překročení výdajů došlo především působením automatických stabilizátorů, a to prostřednictvím vyšších sociálních transferů včetně dávek v nezaměstnanosti.

| (5) | Aktualizace plánuje pro rok 2009 rozpočtový schodek ve výši 5,8 % HDP, zatímco projekce z průběžné prognózy útvarů Komise udává 6,2 %. Horší stav rozpočtového salda se vysvětluje přijetím řady diskrečních opatření v objemu zhruba 2 % HDP, ale i působením automatických stabilizátorů za nepříznivé hospodářské situace (odhadovaný vliv ve výši zhruba 1 % HDP). Diskreční opatření zahrnují stimulační balíček z listopadu 2008 (mírně převyšující 1 % HDP). Balíček počítá se zřízením ústředního státního fondu pro místní veřejné investice, kterému bude přiděleno

   % HDP na realizaci nových veřejných projektů. Jednorázová opatření snižující příjmy představují zhruba

   % HDP a patří mezi ně úprava systému podávání přiznání k DPH a snížení srážkové daně z příjmu fyzických osob u poplatníků s hypotékou. Celkově bude fiskální politika v roce 2009 orientována expanzivně a v souladu s doporučením Plánu evropské hospodářské obnovy. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | Očekává se, že celkový schodek dosáhne svého vrcholu v roce 2009 a následně klesne pod 4 % HDP v roce 2011. Obdobně i primární schodek klesne do roku 2011 na 1,9 % HDP z hodnoty 4,1 % HDP v roce 2009. Schodek veřejných financí ve strukturálním vyjádření vzroste z hodnoty 3

   % HDP v roce 2008 na 4

   % v roce 2009 v důsledku rozpočtového dopadu diskrečních opatření, jakož i poklesu příjmů v souvislosti s probíhající korekcí v sektoru nemovitostí. Do této hodnoty nejsou zahrnuty

  procentního bodu HDP v rámci jednorázových opatření snižujících příjmy, která jsou v rozpočtu na rok 2009 obsažena.Aktualizace nicméně stanoví postup fiskální korekce a plánuje zlepšení strukturálního salda o 1 % HDP v roce 2010 a o něco více než  % HDP v roce 2011. Výsledkem je v programu předpokládané snížení strukturálního schodku na 2 % v roce 2011 (4). Podle programu je záměrem této korekce dosáhnout opět střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného stavu, ale nepředpokládá se, že k tomu dojde během programového období. Zlepšení v roce 2010 lze částečně vysvětlit dočasností stimulačního balíčku přijatého v listopadu 2008. Kromě tohoto vysvětlení program nespecifikuje opatření, která podpoří plánované snižování strukturálního salda. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, odhadovaný na 39,5 % HDP v roce 2008, vzroste během programového období přibližně o 14 bodů. Vedle zvýšení schodku a poklesu růstu HDP přispěje ke zvýšení poměru dluhu k HDP, a to zejména v roce 2009, převzetí bankovních aktiv v rámci finančního záchranného balíčku. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Aktualizace nicméně stanoví postup fiskální korekce a plánuje zlepšení strukturálního salda o 1Formula % HDP v roce 2010 a o něco více než Formula % HDP v roce 2011. Výsledkem je v programu předpokládané snížení strukturálního schodku na 2Formula % v roce 2011 (4). Podle programu je záměrem této korekce dosáhnout opět střednědobého rozpočtového cíle v podobě vyrovnaného stavu, ale nepředpokládá se, že k tomu dojde během programového období. Zlepšení v roce 2010 lze částečně vysvětlit dočasností stimulačního balíčku přijatého v listopadu 2008. Kromě tohoto vysvětlení program nespecifikuje opatření, která podpoří plánované snižování strukturálního salda. Očekává se, že hrubý veřejný dluh, odhadovaný na 39,5 % HDP v roce 2008, vzroste během programového období přibližně o 14 bodů. Vedle zvýšení schodku a poklesu růstu HDP přispěje ke zvýšení poměru dluhu k HDP, a to zejména v roce 2009, převzetí bankovních aktiv v rámci finančního záchranného balíčku.

| (7) | Rozpočtové výsledky jsou ohroženy riziky nepříznivého vývoje po celé programové období. Za prvé se zdá, že makroekonomický scénář, s nímž aktualizace pracuje, vychází z příznivých předpokladů růstu, zejména pro závěrečná léta programového období. Za druhé, rozpočtové cíle pro roky 2010 a 2011 nejsou podloženy jinými opatřeními než ohlášeným ukončením balíčku z listopadu 2008. Navíc je regionálním a místním státním správám umožněno hospodařit v roce 2009 se schodkem, aniž by musely jako obvykle předložit plán vyrovnání rozpočtu, což je v souladu se zákonem o rozpočtové stabilitě, který v případě, že se hospodářská aktivita výrazně odchýlí od počátečních prognóz, umožňuje tuto výjimku. Vzhledem k rizikům pro makroekonomický scénář a rozpočtové cíle a vzhledem k nejistotě ohledně dopadu záruk poskytnutých v souvislosti s finančním záchranným balíčkem se může poměr zadlužení vyvíjet méně příznivě, než aktualizace předpokládá. Nárůst dluhu způsobený opatřeními přijatými na podporu finančního odvětví bude vykompenzován, pokud podpůrný program a s ním spojené finanční operace budou úspěšné. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky jsou ohroženy riziky nepříznivého vývoje po celé programové období. Za prvé se zdá, že makroekonomický scénář, s nímž aktualizace pracuje, vychází z příznivých předpokladů růstu, zejména pro závěrečná léta programového období. Za druhé, rozpočtové cíle pro roky 2010 a 2011 nejsou podloženy jinými opatřeními než ohlášeným ukončením balíčku z listopadu 2008. Navíc je regionálním a místním státním správám umožněno hospodařit v roce 2009 se schodkem, aniž by musely jako obvykle předložit plán vyrovnání rozpočtu, což je v souladu se zákonem o rozpočtové stabilitě, který v případě, že se hospodářská aktivita výrazně odchýlí od počátečních prognóz, umožňuje tuto výjimku. Vzhledem k rizikům pro makroekonomický scénář a rozpočtové cíle a vzhledem k nejistotě ohledně dopadu záruk poskytnutých v souvislosti s finančním záchranným balíčkem se může poměr zadlužení vyvíjet méně příznivě, než aktualizace předpokládá. Nárůst dluhu způsobený opatřeními přijatými na podporu finančního odvětví bude vykompenzován, pokud podpůrný program a s ním spojené finanční operace budou úspěšné.

| (8) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je vysoce nad průměrem EU, což je způsobeno především poměrně značným růstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Až do roku 2007 silná rozpočtová pozice částečně přispívala k vyrovnání předpokládaného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet, při naplnění projekcí programu ohledně vývoje rozpočtu by však došlo k opaku. Pokud by se navíc za výchozí situaci vzala rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji odhaduje průběžná prognóza útvarů Komise, podstatně by se ve srovnání s poslední aktualizací rozšířila mezera udržitelnosti. Ke snížení vysokých rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí by přispělo zlepšení primárního salda ve střednědobém horizontu a provedení dalších strukturálních opatření zaměřených na utlumení značného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva. |
| --- | --- |

(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je vysoce nad průměrem EU, což je způsobeno především poměrně značným růstem výdajů na důchody v poměru k HDP v průběhu nadcházejících desetiletí. Až do roku 2007 silná rozpočtová pozice částečně přispívala k vyrovnání předpokládaného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet, při naplnění projekcí programu ohledně vývoje rozpočtu by však došlo k opaku. Pokud by se navíc za výchozí situaci vzala rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji odhaduje průběžná prognóza útvarů Komise, podstatně by se ve srovnání s poslední aktualizací rozšířila mezera udržitelnosti. Ke snížení vysokých rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí by přispělo zlepšení primárního salda ve střednědobém horizontu a provedení dalších strukturálních opatření zaměřených na utlumení značného nárůstu výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva.

| (9) | Střednědobý rozpočtový rámec účinně pomohl při prosazení vhodného fiskálního plánování a vykazuje celkově dobré výsledky, i když se od roku 2008 zhoršují. Neplánují se žádné reformy tohoto rámce. Program však nastiňuje několik reforem, jejichž cílem je zlepšení kvality veřejných financí. Na příjmové straně mezi ně patří snížení daňového zatížení příjmů z výdělečné činnosti prostřednictvím slevy na dani z příjmu fyzických osob až do výše 400 EUR na poplatníka, mechanismus dřívějšího uplatnění slev na dani při splácení hypotéky, zrušení daně z majetku a druhá fáze reformy daně z příjmu právnických osob, jakož i opatření ke zkvalitnění fungování daňového systému, např. možnost žádat vratky DPH měsíčně. Na straně výdajů jsou prioritou produktivní výdaje a potřeba omezit veřejnou mezispotřebu. Program zdůrazňuje úlohu státní agentury pro posuzování kvality veřejné politiky a služeb, která představuje krok směrem k prosazení kultury hodnocení, jež by měla zvýšit efektivnost a kvalitu veřejných služeb. |
| --- | --- |

(9)

Střednědobý rozpočtový rámec účinně pomohl při prosazení vhodného fiskálního plánování a vykazuje celkově dobré výsledky, i když se od roku 2008 zhoršují. Neplánují se žádné reformy tohoto rámce. Program však nastiňuje několik reforem, jejichž cílem je zlepšení kvality veřejných financí. Na příjmové straně mezi ně patří snížení daňového zatížení příjmů z výdělečné činnosti prostřednictvím slevy na dani z příjmu fyzických osob až do výše 400 EUR na poplatníka, mechanismus dřívějšího uplatnění slev na dani při splácení hypotéky, zrušení daně z majetku a druhá fáze reformy daně z příjmu právnických osob, jakož i opatření ke zkvalitnění fungování daňového systému, např. možnost žádat vratky DPH měsíčně. Na straně výdajů jsou prioritou produktivní výdaje a potřeba omezit veřejnou mezispotřebu. Program zdůrazňuje úlohu státní agentury pro posuzování kvality veřejné politiky a služeb, která představuje krok směrem k prosazení kultury hodnocení, jež by měla zvýšit efektivnost a kvalitu veřejných služeb.

| (10) | Španělské orgány přijaly řadu opatření na stabilizaci finančního sektoru. Tato opatření zahrnují zvýšení částky kryté fondem pro záruky za vklady a investice (z 20 000 EUR na 100 000 EUR na majitele účtu a banku) a zřízení fondu na nákup finančních aktiv za účelem podpory poskytování úvěrů firmám i jednotlivcům, do něhož bylo vloženo 30 miliard EUR (téměř 3 % HDP) a tato částka se může zvýšit až na 50 miliard EUR. Španělské orgány se dále rozhodly udělit mimořádné oprávnění ministerstvu hospodářství a financí k poskytování státních záruk v celkovém objemu až 100 miliard EUR (10 % HDP) za nové finanční operace rezidentních bank v roce 2009, jejichž délka splatnosti je od tří měsíců do tří let, a na nákup cenných papírů vystavených rezidentními bankami s cílem posílit jejich finanční zdroje. |
| --- | --- |

(10)

Španělské orgány přijaly řadu opatření na stabilizaci finančního sektoru. Tato opatření zahrnují zvýšení částky kryté fondem pro záruky za vklady a investice (z 20 000 EUR na 100 000 EUR na majitele účtu a banku) a zřízení fondu na nákup finančních aktiv za účelem podpory poskytování úvěrů firmám i jednotlivcům, do něhož bylo vloženo 30 miliard EUR (téměř 3 % HDP) a tato částka se může zvýšit až na 50 miliard EUR. Španělské orgány se dále rozhodly udělit mimořádné oprávnění ministerstvu hospodářství a financí k poskytování státních záruk v celkovém objemu až 100 miliard EUR (10 % HDP) za nové finanční operace rezidentních bank v roce 2009, jejichž délka splatnosti je od tří měsíců do tří let, a na nákup cenných papírů vystavených rezidentními bankami s cílem posílit jejich finanční zdroje.

| (11) | V reakci na zhoršení hospodářské situace přijala španělská vláda významná diskreční fiskální opatření. Balíček stimulačních opatření pro rok 2009 je v souladu s Plánem evropské hospodářské, který v prosinci 2008 odsouhlasila Evropská rada, a představuje odpovídající krok proti zhoršení hospodářské situace s tím, že by měl v roce 2009 dočasně podpořit hospodářskou aktivitu. Je zaměřen převážně na investice, kupní sílu domácností a podnikání a malé a střední podniky. Již ve zvláštních balíčcích z dubna a srpna roku 2008 byla naplánována opatření v rozsahu zhruba 1 % HDP, ostatní jsou nově přijaté kroky v rámci balíčku fiskálních stimulů představeného v listopadu 2008 (mírně nad 1 % HDP). Tento listopadový balíček je včasný, cílený a dočasný. Opatření v zásadě odpovídají hlavním cílům politiky z krátkodobého hlediska. Aktualizace obsahuje i soubor strukturálních opatření, která jsou součástí dlouhodobějšího programu reforem, ale pomohou řešit i současné úkoly plynoucí z obtížné hospodářské situace. Tato opatření jsou spojena se střednědobým programem reforem a doporučeními, jež pro jednotlivé země navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Jejich cílem je posílení růstového potenciálu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, jakož i podpora příjmů znevýhodněných skupin obyvatelstva a současně i provedení směrnice o službách do vnitrostátního práva. |
| --- | --- |

(11)

V reakci na zhoršení hospodářské situace přijala španělská vláda významná diskreční fiskální opatření. Balíček stimulačních opatření pro rok 2009 je v souladu s Plánem evropské hospodářské, který v prosinci 2008 odsouhlasila Evropská rada, a představuje odpovídající krok proti zhoršení hospodářské situace s tím, že by měl v roce 2009 dočasně podpořit hospodářskou aktivitu. Je zaměřen převážně na investice, kupní sílu domácností a podnikání a malé a střední podniky. Již ve zvláštních balíčcích z dubna a srpna roku 2008 byla naplánována opatření v rozsahu zhruba 1 % HDP, ostatní jsou nově přijaté kroky v rámci balíčku fiskálních stimulů představeného v listopadu 2008 (mírně nad 1 % HDP). Tento listopadový balíček je včasný, cílený a dočasný. Opatření v zásadě odpovídají hlavním cílům politiky z krátkodobého hlediska. Aktualizace obsahuje i soubor strukturálních opatření, která jsou součástí dlouhodobějšího programu reforem, ale pomohou řešit i současné úkoly plynoucí z obtížné hospodářské situace. Tato opatření jsou spojena se střednědobým programem reforem a doporučeními, jež pro jednotlivé země navrhla Komise dne 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Jejich cílem je posílení růstového potenciálu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, jakož i podpora příjmů znevýhodněných skupin obyvatelstva a současně i provedení směrnice o službách do vnitrostátního práva.

| (12) | Celkově je fiskální politika uvedená v programu orientována v roce 2009 expanzivně, v roce 2010 mírně restriktivně. Program konkrétně stanoví pro rok 2010 cíl obrátit trend fiskální expanze z roku 2009 a v roce 2011 dosáhnout dalšího strukturálního zlepšení. Vzhledem k rizikům ohrožujícím plánované stavy rozpočtu však uskutečnění obratu v roce 2010 vyžaduje další kroky. Podle projekcí programu by měl celkový schodek zůstat nad referenční hodnotou 3 % HDP. Snížení schodku, které program plánuje v roce 2010 a dále, není podloženo opatřeními. |
| --- | --- |

(12)

Celkově je fiskální politika uvedená v programu orientována v roce 2009 expanzivně, v roce 2010 mírně restriktivně. Program konkrétně stanoví pro rok 2010 cíl obrátit trend fiskální expanze z roku 2009 a v roce 2011 dosáhnout dalšího strukturálního zlepšení. Vzhledem k rizikům ohrožujícím plánované stavy rozpočtu však uskutečnění obratu v roce 2010 vyžaduje další kroky. Podle projekcí programu by měl celkový schodek zůstat nad referenční hodnotou 3 % HDP. Snížení schodku, které program plánuje v roce 2010 a dále, není podloženo opatřeními.

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje nedostatky u povinných i nepovinných údajů (5). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje nedostatky u povinných i nepovinných údajů (5).

Celkově lze shrnout, že ve Španělsku po delším období, kdy byly veřejné finance téměř vyrovnané nebo v přebytku, vedlo prudké zpomalení hospodářské aktivity a některá diskreční opatření v roce 2008 ke schodku převyšujícímu 3 % HDP. Cílem aktualizovaného programu stability je poskytnout v roce 2009 výrazný fiskální impuls proti pokračujícímu zpomalování hospodářské aktivity, který je v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Povede to ke zvýšení schodku veřejných financí, avšak poměr dluhu k HDP se hladce udrží pod hranicí 60 %. Prioritou by mělo být zlepšení dlouhodobé fiskální udržitelnosti. Příznivé makroekonomické předpoklady mohou způsobit, že hospodářský růst přispěje k fiskální konsolidaci méně, než program plánuje, přičemž korekce není plně podložena konkrétními opatřeními. Zlepšení kvality veřejných financí je kromě toho důležité i z hlediska podpory bezproblémové korekce hospodářství vzhledem k nerovnováze, která ho zatěžuje.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Španělsko vyzývá aby:

| i) | provádělo v roce 2009 fiskální politiku tak, jak byla naplánována v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu, a současně se vyvarovalo dalšího zhoršení stavu veřejných financí v roce 2009, odhodlaně uskutečňovalo výraznou strukturální konsolidaci v roce 2010 a dalším období a podpořilo ji konkrétními opatřeními; |
| --- | --- |

i)

provádělo v roce 2009 fiskální politiku tak, jak byla naplánována v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu, a současně se vyvarovalo dalšího zhoršení stavu veřejných financí v roce 2009, odhodlaně uskutečňovalo výraznou strukturální konsolidaci v roce 2010 a dalším období a podpořilo ji konkrétními opatřeními;

| ii) | zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že provede další opatření k omezení růstu výdajů souvisejících se stárnutím populace; |
| --- | --- |

ii)

zlepšilo dlouhodobou udržitelnost veřejných financí tím, že provede další opatření k omezení růstu výdajů souvisejících se stárnutím populace;

| iii) | zajistilo, že s ohledem na nezbytné korekce stávajících nerovnováh budou opatření k fiskální konsolidaci rovněž zacílena na plánované zvýšení kvality veřejných financí. |
| --- | --- |

iii)

zajistilo, že s ohledem na nezbytné korekce stávajících nerovnováh budou opatření k fiskální konsolidaci rovněž zacílena na plánované zvýšení kvality veřejných financí.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS led. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 1,6 | 1,2 | 2,6 |
| KOM led. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 2,0 | – 0,2 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS led. 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM led. 2009 | 2,8 | 4,1 | 0,6 | 2,4 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS led. 2009 | 1,4 | 0,3 | – 2,6 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM led. 2009 (7) | 1,5 | 0,8 | – 2,3 | – 3,4 | neuv. |
| PS pros. 2007 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS led. 2009 | – 9,7 | – 9,2 | – 6,6 | – 5,8 | – 5,4 |
| KOM led. 2009 | – 9,7 | – 9,0 | – 6,7 | – 6,2 | neuv. |
| PS pros. 2007 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS led. 2009 | 41,0 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 |
| KOM led. 2009 | 41,0 | 36,8 | 36,4 | 36,9 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 40,800 | 40,4 | 40,4 | 40,3 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS led. 2009 | 38,8 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 |
| KOM led. 2009 | 38,8 | 40,2 | 42,6 | 42,5 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 39,0 | 39,2 | 39,2 | 39,1 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS led. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 5,8 | – 4,8 | – 3,9 |
| KOM led. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 6,2 | – 5,7 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS led. 2009 | 3,8 | – 1,9 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,9 |
| KOM led. 2009 | 3,8 | – 1,8 | – 4,6 | – 4,0 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | PS led. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM led. 2009 | 1,6 | – 3,7 | – 5,2 | – 4,2 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)
   (9)

  (% HDP) | PS led. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM led. 2009 | 1,6 | – 3,3 | – 4,6 | – 4,2 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS led. 2009 | 36,2 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 |
| KOM led. 2009 | 36,2 | 39,8 | 46,9 | 53,0 | neuv. |
| PS pros. 2007 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 | neuv. |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS led. 2009

3,7

1,2

– 1,6

1,2

2,6

KOM led. 2009

3,7

1,2

– 2,0

– 0,2

neuv.

PS pros. 2007

3,8

3,1

3,0

3,2

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS led. 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM led. 2009

2,8

4,1

0,6

2,4

neuv.

PS pros. 2007

2,7

3,3

2,7

2,8

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS led. 2009

1,4

0,3

– 2,6

– 3,2

– 2,7

KOM led. 2009 (7)

1,5

0,8

– 2,3

– 3,4

neuv.

PS pros. 2007

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS led. 2009

– 9,7

– 9,2

– 6,6

– 5,8

– 5,4

KOM led. 2009

– 9,7

– 9,0

– 6,7

– 6,2

neuv.

PS pros. 2007

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS led. 2009

41,0

37,0

37,5

38,3

38,7

KOM led. 2009

41,0

36,8

36,4

36,9

neuv.

PS pros. 2007

40,800

40,4

40,4

40,3

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS led. 2009

38,8

40,4

43,3

43,1

42,6

KOM led. 2009

38,8

40,2

42,6

42,5

neuv.

PS pros. 2007

39,0

39,2

39,2

39,1

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS led. 2009

2,2

– 3,4

– 5,8

– 4,8

– 3,9

KOM led. 2009

2,2

– 3,4

– 6,2

– 5,7

neuv.

PS pros. 2007

1,8

1,2

1,2

1,2

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS led. 2009

3,8

– 1,9

– 4,1

– 2,9

– 1,9

KOM led. 2009

3,8

– 1,8

– 4,6

– 4,0

neuv.

PS pros. 2007

3,4

2,7

2,6

2,6

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

PS led. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM led. 2009

1,6

– 3,7

– 5,2

– 4,2

neuv.

PS pros. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

neuv.

Strukturální saldo (8)
   (9)

(% HDP)

PS led. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM led. 2009

1,6

– 3,3

– 4,6

– 4,2

neuv.

PS pros. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS led. 2009

36,2

39,5

47,3

51,6

53,7

KOM led. 2009

36,2

39,8

46,9

53,0

neuv.

PS pros. 2007

36,2

34,0

32,0

30,0

neuv.

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V souvislosti s oznámeným překročením referenční hodnoty stanovené ve Smlouvě vypracovala Komise dne 18. února 2009 zprávu ve smyslu čl. 104 odst. 3 Smlouvy.

(4)  Na základě přepočítaného cyklicky očištěného salda podle údajů v programu a na základě definice jednorázových a jiných dočasných opatření, kterou používají útvary Komise, by strukturální salda dosáhla –3,1 % HDP v roce 2008, –4,1 % HDP v roce 2009 a –3,4 % HDP v roce 2010.

(5)  Chybí zejména povinné údaje o jednorázových a jiných dočasných opatřeních (tabulka 2), nepovinné údaje o inflaci HISC (tabulka 1b), hodinové produktivitě práce (tabulka 1c), veřejných výdajích podle funkce (tabulka 3), strukturálním saldu (tabulka 5) a podrobné údaje o vývoji zadlužení (tabulka 4) – např. rozdíly mezi hotovostním a akruálním principem v rámci vývoje veřejného dluhu, čistá akumulace finančních aktiv, výnosy z privatizace, vliv přecenění a ostatní faktory, likvidní finanční aktiva, čistý finanční dluh.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2007–2010 ve výši 3,0 %, 1,8 %, 1,0 % a 0,9 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Poslední program neobsahuje žádná jednorázová opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření jsou podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 pod úrovní Formula % HDP za rok 2008 a nad úrovní Formula % HDP za rok 2009 (a zvyšují schodek).

(9)  Na základě přepočítaného cyklicky očištěného salda podle údajů v programu a na základě definice jednorázových a jiných dočasných opatření, kterou používají útvary Komise, by strukturální salda dosáhla -3,1 % HDP v roce 2008, –4,1 % HDP v roce 2009 a –3,4 % HDP v roce 2010.

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/23

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Švédska na období 2008–2011

(2009/C 68/05)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Švédska na období 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Švédska na období 2008–2011.

| (2) | Po mnoha letech relativně silného hospodářského růstu švédská ekonomika v roce 2008 výrazně zvolnila tempo v důsledku celosvětového zpomalení, které utlumilo vnější poptávku. Domácí poptávka se až do léta držela na dosti dobré úrovni, od té doby však znatelně oslabuje z důvodu ostrého propadu důvěry podniků a spotřebitelů, který šel ruku v ruce s pádem hlavních burzovních indexů. Zdá se, že v posledních měsících roku 2008 se zpomalení ekonomiky ještě zhoršilo a začala růst nezaměstnanost. Částečně díky celkově zdravému makroekonomickému rámci vstoupilo Švédsko do období hospodářského útlumu s relativně silnou pozicí veřejných financí, a může proto nechat automatické stabilizátory zcela plnit jejich funkci a přijmout diskreční stimulační opatření, aniž by ohrozilo dlouhodobou fiskální udržitelnost. Jelikož ve Švédsku jsou veřejné finance již tradičně relativně citlivé na hospodářský cyklus a vývoj na trhu práce, bude v nadcházejících letech hlavním úkolem zajistit návrat k plné zaměstnanosti, aby očekávaný rychlý růst nezaměstnanosti neměl trvalý nežádoucí dopad na veřejné finance. Po několikerém zvýšení úrokových sazeb kvůli obavám z inflace v období do září 2008 uvolnila Riksbank měnovou politiku postupným snižováním úrokových sazeb (ze 4,75 % na současné 1,00 %). Nominální efektivní směnný kurz švédské koruny během roku 2008 vykázal znehodnocení o zhruba 10 %. |
| --- | --- |

(2)

Po mnoha letech relativně silného hospodářského růstu švédská ekonomika v roce 2008 výrazně zvolnila tempo v důsledku celosvětového zpomalení, které utlumilo vnější poptávku. Domácí poptávka se až do léta držela na dosti dobré úrovni, od té doby však znatelně oslabuje z důvodu ostrého propadu důvěry podniků a spotřebitelů, který šel ruku v ruce s pádem hlavních burzovních indexů. Zdá se, že v posledních měsících roku 2008 se zpomalení ekonomiky ještě zhoršilo a začala růst nezaměstnanost. Částečně díky celkově zdravému makroekonomickému rámci vstoupilo Švédsko do období hospodářského útlumu s relativně silnou pozicí veřejných financí, a může proto nechat automatické stabilizátory zcela plnit jejich funkci a přijmout diskreční stimulační opatření, aniž by ohrozilo dlouhodobou fiskální udržitelnost. Jelikož ve Švédsku jsou veřejné finance již tradičně relativně citlivé na hospodářský cyklus a vývoj na trhu práce, bude v nadcházejících letech hlavním úkolem zajistit návrat k plné zaměstnanosti, aby očekávaný rychlý růst nezaměstnanosti neměl trvalý nežádoucí dopad na veřejné finance. Po několikerém zvýšení úrokových sazeb kvůli obavám z inflace v období do září 2008 uvolnila Riksbank měnovou politiku postupným snižováním úrokových sazeb (ze 4,75 % na současné 1,00 %). Nominální efektivní směnný kurz švédské koruny během roku 2008 vykázal znehodnocení o zhruba 10 %.

| (3) | Program obsahuje tři různé scénáře pro makroekonomické a rozpočtové projekce: „základní scénář“ a dva „alternativní scénáře“, které jsou postaveny na opatrnějších variantách makroekonomického a rozpočtového vývoje. Základní scénář se považuje za referenční scénář pro hodnocení rozpočtových projekcí, neboť jde o jedinou plně zpracovanou variantu s dostatečně podrobnými projekcemi. Referenční scénář zohledňuje většinu stimulačních opatření plánovaných na rok 2009 a předpokládá, že růst reálného HDP poklesne z úrovně 1,5 % v roce 2008 na 1,3 % v roce 2009 a následně během zbytku programového období zrychlí na průměrné tempo 3,3 % HDP. Vzhledem k rychlému zhoršování makroekonomických vyhlídek v posledních měsících (2) se zdá, že tento scénář, který dostal konečnou podobu v září, je založen na značně příznivých předpokladech růstu, a to zejména pro roky 2009 a 2010. Projevuje se to i ve značně příznivých projekcích nezaměstnanosti. Oproti celkovým předpovědím růstu HDP je struktura růstu hodnověrnější a projekce programu týkající se inflace se zdají realistické. Očekává se, že inflace v roce 2009 vykáže znatelně nižší hodnotu, než je 2 % cíl Riksbank, a to v důsledku nižších cen komodit a zvětšující se mezery výstupu, která tlumí tlak na ceny ze strany poptávky. |
| --- | --- |

(3)

Program obsahuje tři různé scénáře pro makroekonomické a rozpočtové projekce: „základní scénář“ a dva „alternativní scénáře“, které jsou postaveny na opatrnějších variantách makroekonomického a rozpočtového vývoje. Základní scénář se považuje za referenční scénář pro hodnocení rozpočtových projekcí, neboť jde o jedinou plně zpracovanou variantu s dostatečně podrobnými projekcemi. Referenční scénář zohledňuje většinu stimulačních opatření plánovaných na rok 2009 a předpokládá, že růst reálného HDP poklesne z úrovně 1,5 % v roce 2008 na 1,3 % v roce 2009 a následně během zbytku programového období zrychlí na průměrné tempo 3,3 % HDP. Vzhledem k rychlému zhoršování makroekonomických vyhlídek v posledních měsících (2) se zdá, že tento scénář, který dostal konečnou podobu v září, je založen na značně příznivých předpokladech růstu, a to zejména pro roky 2009 a 2010. Projevuje se to i ve značně příznivých projekcích nezaměstnanosti. Oproti celkovým předpovědím růstu HDP je struktura růstu hodnověrnější a projekce programu týkající se inflace se zdají realistické. Očekává se, že inflace v roce 2009 vykáže znatelně nižší hodnotu, než je 2 % cíl Riksbank, a to v důsledku nižších cen komodit a zvětšující se mezery výstupu, která tlumí tlak na ceny ze strany poptávky.

| (4) | Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 odhaduje celkový přebytek veřejných financí za rok 2008 ve výši 2,3 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu udává 2,8 % HDP. Přes pozitivní důsledek změny ve srovnávací základně (vyplývající z lepšího výsledku za rok 2007, než se očekávalo v předchozím programu) se nečekaně horší výsledek v roce 2008 z velké části vysvětluje tím, že příjmy ze spotřebních daní a z daní z kapitálových příjmů nedosáhly očekávaných úrovní a převážily nad pozitivním dopadem nižšího než předpokládaného růstu výdajů. Je to odrazem pomalejšího růstu spotřeby a investic a zásadního propadu burzovních indexů v druhém pololetí roku 2008. |
| --- | --- |

(4)

Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 odhaduje celkový přebytek veřejných financí za rok 2008 ve výši 2,3 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu udává 2,8 % HDP. Přes pozitivní důsledek změny ve srovnávací základně (vyplývající z lepšího výsledku za rok 2007, než se očekávalo v předchozím programu) se nečekaně horší výsledek v roce 2008 z velké části vysvětluje tím, že příjmy ze spotřebních daní a z daní z kapitálových příjmů nedosáhly očekávaných úrovní a převážily nad pozitivním dopadem nižšího než předpokládaného růstu výdajů. Je to odrazem pomalejšího růstu spotřeby a investic a zásadního propadu burzovních indexů v druhém pololetí roku 2008.

| (5) | Aktualizovaný program předpovídá snížení přebytku veřejných financí za rok 2009 o 1,7 procentního bodu na 1,1 % HDP, zatímco průběžná prognóza útvarů Komise předpokládá schodek ve výši 1,3 % HDP. V cíli pro rok 2009 uvedeném v aktualizaci programu jsou zohledněna fiskální stimulační opatření obsažená v návrhu zákona o rozpočtu na rok 2009 v objemu zhruba 1 % HDP, která zahrnují zejména snížení daní z příjmu z výdělečné činnosti a příspěvků na sociální zabezpečení. Odhaduje se, že vlivem automatických stabilizátorů dojde ke snížení přebytku veřejných financí o 0,6 % HDP. Orientace fiskální politiky se podle očekávání změní v roce 2009 na expanzivní a strukturální saldo poklesne zhruba o 1 procentní bod HDP. Poměrně výraznější zhoršování strukturálního salda zhruba o 2 procentní body HDP uvedené v prognóze Komise je způsobeno především opatřeními oznámenými po přijetí konvergenčního programu a ztrátou daňových příjmů. |
| --- | --- |

(5)

Aktualizovaný program předpovídá snížení přebytku veřejných financí za rok 2009 o 1,7 procentního bodu na 1,1 % HDP, zatímco průběžná prognóza útvarů Komise předpokládá schodek ve výši 1,3 % HDP. V cíli pro rok 2009 uvedeném v aktualizaci programu jsou zohledněna fiskální stimulační opatření obsažená v návrhu zákona o rozpočtu na rok 2009 v objemu zhruba 1 % HDP, která zahrnují zejména snížení daní z příjmu z výdělečné činnosti a příspěvků na sociální zabezpečení. Odhaduje se, že vlivem automatických stabilizátorů dojde ke snížení přebytku veřejných financí o 0,6 % HDP. Orientace fiskální politiky se podle očekávání změní v roce 2009 na expanzivní a strukturální saldo poklesne zhruba o 1 procentní bod HDP. Poměrně výraznější zhoršování strukturálního salda zhruba o 2 procentní body HDP uvedené v prognóze Komise je způsobeno především opatřeními oznámenými po přijetí konvergenčního programu a ztrátou daňových příjmů.

| (6) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedené v programu je dosažení rozpočtového přebytku v průměrné výši 1 % HDP během hospodářského cyklu, k čemuž by měly přispět víceleté stropy pro výdaje ústřední vlády a požadavek na vyrovnané rozpočty místních správních orgánů. Uvedený cíl odpovídá střednědobému cíli Švédska, kterým je strukturální přebytek ve výši 1 % HDP. Přes podstatné zhoršení salda veřejných financí v roce 2009 se v programu předpokládá, že střednědobý cíl bude po celé programové období s jistou rezervou splněn. Vychází se přitom z předpokladu neměnné politiky v letech 2010 i 2011. Jak celkové, tak primární saldo má podle projekcí programu od roku 2010 posilovat, přičemž celkový přebytek vzroste na 1,6 % HDP v roce 2010 a 2,5 % HDP v roce 2011. |
| --- | --- |

(6)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie uvedené v programu je dosažení rozpočtového přebytku v průměrné výši 1 % HDP během hospodářského cyklu, k čemuž by měly přispět víceleté stropy pro výdaje ústřední vlády a požadavek na vyrovnané rozpočty místních správních orgánů. Uvedený cíl odpovídá střednědobému cíli Švédska, kterým je strukturální přebytek ve výši 1 % HDP. Přes podstatné zhoršení salda veřejných financí v roce 2009 se v programu předpokládá, že střednědobý cíl bude po celé programové období s jistou rezervou splněn. Vychází se přitom z předpokladu neměnné politiky v letech 2010 i 2011. Jak celkové, tak primární saldo má podle projekcí programu od roku 2010 posilovat, přičemž celkový přebytek vzroste na 1,6 % HDP v roce 2010 a 2,5 % HDP v roce 2011.

| (7) | Rozpočtové výsledky jsou ohroženy riziky nepříznivého vývoje. Hlavní riziko zatěžující rozpočtové projekce programu plyne z makroekonomického scénáře. Program si toto riziko uvědomuje, a obsahuje proto dva alternativní scénáře, jež jsou oba založeny na méně příznivých předpokladech růstu, ukáže-li se mezinárodní finanční krize hlubší a dlouhodobější, než se předpokládá ve scénáři referenčním. Na základě dostupných informací by se však zdálo, že i ten méně příznivý z oněch dvou alternativních scénářů možná ještě podceňuje dopad jím předpokládaného zhoršení hospodářské situace na saldo veřejných financí. To potvrzuje značnou míru nejistoty ohledně stupně citlivosti salda veřejných financí na změny hospodářské činnosti v současné obtížné situaci. Tato nejistota se sice týká jak příjmové, tak výdajové strany rozpočtu, pravděpodobně je však větší na straně příjmů, vezmeme-li v úvahu nestálost některých jejich položek v poslední době, zejména pak příjmů z daní z kapitálových příjmů. Nejistota na straně výdajů se týká dopadu nedávných reforem systému nemocenského pojištění a pojištění v nezaměstnanosti na veřejné výdaje a důsledků, jaké mohou pro veřejné finance mít explicitní a implicitní záruky poskytnuté finančnímu sektoru. |
| --- | --- |

(7)

Rozpočtové výsledky jsou ohroženy riziky nepříznivého vývoje. Hlavní riziko zatěžující rozpočtové projekce programu plyne z makroekonomického scénáře. Program si toto riziko uvědomuje, a obsahuje proto dva alternativní scénáře, jež jsou oba založeny na méně příznivých předpokladech růstu, ukáže-li se mezinárodní finanční krize hlubší a dlouhodobější, než se předpokládá ve scénáři referenčním. Na základě dostupných informací by se však zdálo, že i ten méně příznivý z oněch dvou alternativních scénářů možná ještě podceňuje dopad jím předpokládaného zhoršení hospodářské situace na saldo veřejných financí. To potvrzuje značnou míru nejistoty ohledně stupně citlivosti salda veřejných financí na změny hospodářské činnosti v současné obtížné situaci. Tato nejistota se sice týká jak příjmové, tak výdajové strany rozpočtu, pravděpodobně je však větší na straně příjmů, vezmeme-li v úvahu nestálost některých jejich položek v poslední době, zejména pak příjmů z daní z kapitálových příjmů. Nejistota na straně výdajů se týká dopadu nedávných reforem systému nemocenského pojištění a pojištění v nezaměstnanosti na veřejné výdaje a důsledků, jaké mohou pro veřejné finance mít explicitní a implicitní záruky poskytnuté finančnímu sektoru.

| (8) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je nižší než průměr EU. V programu odhadovaná rozpočtová pozice v roce 2008, tedy rozpočet s vysokým primárním přebytkem, přispívá ke snížení hrubého dluhu a vysoká akumulace aktiv ve veřejných důchodových systémech pomůže částečně financovat nárůst výdajů na důchody. Pokud by se však za výchozí bod vzala rozpočtová pozice pro rok 2009 podle průběžné prognózy útvarů Komise, vznikla by malá mezera udržitelnosti. Rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí a která jsou v současné době nízká, by pomohlo omezit udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

(8)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je nižší než průměr EU. V programu odhadovaná rozpočtová pozice v roce 2008, tedy rozpočet s vysokým primárním přebytkem, přispívá ke snížení hrubého dluhu a vysoká akumulace aktiv ve veřejných důchodových systémech pomůže částečně financovat nárůst výdajů na důchody. Pokud by se však za výchozí bod vzala rozpočtová pozice pro rok 2009 podle průběžné prognózy útvarů Komise, vznikla by malá mezera udržitelnosti. Rizika, která ohrožují udržitelnost veřejných financí a která jsou v současné době nízká, by pomohlo omezit udržení vysokých primárních přebytků ve střednědobém horizontu.

| (9) | Rozpočtový rámec Švédska lze celkově považovat za silný. Od svého zavedení významně přispěl ke snížení zadlužení. V zájmu zvýšení transparentnosti přijala vláda v posledních letech řadu kroků k jeho doladění a je rozhodnuta i nadále přezkoumávat jeho výkonnost a odstranit přetrvávající nedostatky. V souvislosti s posledním přezkumem byla zřízena rada pro fiskální záležitosti, jejímž úkolem je vyhodnocovat, jak dobře vláda naplňuje cíle své fiskální politiky. Rada předložila první roční zprávu v roce 2008. Přetrvávající nedostatky se týkají rizika, že rámec není dostatečně schopen zabránit expanzivní politice v době příznivých hospodářských podmínek, když cíl v podobě přebytku nebo požadavek na vyrovnané místní rozpočty nejsou závazné. To může omezovat prostor k manévrování v dobách zhoršení hospodářské situace. Vláda rovněž nedávno posílila pravidla pro výdajový strop a výslovně oznámila svůj záměr postupně snížit daňové zatížení hospodářství. |
| --- | --- |

(9)

Rozpočtový rámec Švédska lze celkově považovat za silný. Od svého zavedení významně přispěl ke snížení zadlužení. V zájmu zvýšení transparentnosti přijala vláda v posledních letech řadu kroků k jeho doladění a je rozhodnuta i nadále přezkoumávat jeho výkonnost a odstranit přetrvávající nedostatky. V souvislosti s posledním přezkumem byla zřízena rada pro fiskální záležitosti, jejímž úkolem je vyhodnocovat, jak dobře vláda naplňuje cíle své fiskální politiky. Rada předložila první roční zprávu v roce 2008. Přetrvávající nedostatky se týkají rizika, že rámec není dostatečně schopen zabránit expanzivní politice v době příznivých hospodářských podmínek, když cíl v podobě přebytku nebo požadavek na vyrovnané místní rozpočty nejsou závazné. To může omezovat prostor k manévrování v dobách zhoršení hospodářské situace. Vláda rovněž nedávno posílila pravidla pro výdajový strop a výslovně oznámila svůj záměr postupně snížit daňové zatížení hospodářství.

| (10) | Za účelem stabilizace finančního sektoru přijaly švédské orgány řadu opatření, např. byla zdvojnásobena částka krytá systémem pojištění vkladů (na 500 000 SEK na jeden účet), zaveden systém úvěrových záruk pro střednědobé úvěrové nástroje bank (v maximální výši 1 500 miliard SEK, resp. téměř 50 % HDP) a také program k usnadnění rekapitalizace solventních bank (v maximální výši 50 miliard SEK, resp. zhruba 1

   % HDP). |
| --- | --- |

(10)

Formula

| (11) | V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, přijalo Švédsko řadu fiskálních stimulačních opatření a strukturálních reformních kroků. Fiskální stimulační balíčky přijaté pro rok 2009 jsou přiměřenou odpovědí na zhoršení hospodářské situace. Prováděná nebo navržená opatření jsou vhodně načasovaná a poměrně dobře zacílená, zároveň mají v zásadě trvalý charakter. To platí zejména pro snížení daní z příjmu a snížení příspěvků na sociální zabezpečení, které je součástí vládního programu strukturálních opatření ke zlepšení motivace k nástupu do zaměstnání místo ekonomické nečinnosti. Tato opatření souvisejí s lisabonskou agendou strukturálních reforem pro Švédsko, jejíž přezkum Komise provedla 28. ledna 2009. Naopak opatření navržená v doplňujícím návrhu zákona jsou většinou dočasná a jsou přímou reakcí na zhoršení hospodářské situace. |
| --- | --- |

(11)

V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, přijalo Švédsko řadu fiskálních stimulačních opatření a strukturálních reformních kroků. Fiskální stimulační balíčky přijaté pro rok 2009 jsou přiměřenou odpovědí na zhoršení hospodářské situace. Prováděná nebo navržená opatření jsou vhodně načasovaná a poměrně dobře zacílená, zároveň mají v zásadě trvalý charakter. To platí zejména pro snížení daní z příjmu a snížení příspěvků na sociální zabezpečení, které je součástí vládního programu strukturálních opatření ke zlepšení motivace k nástupu do zaměstnání místo ekonomické nečinnosti. Tato opatření souvisejí s lisabonskou agendou strukturálních reforem pro Švédsko, jejíž přezkum Komise provedla 28. ledna 2009. Naopak opatření navržená v doplňujícím návrhu zákona jsou většinou dočasná a jsou přímou reakcí na zhoršení hospodářské situace.

| (12) | V závislosti na fiskálních opatřeních uvedených v aktualizovaném programu má strukturální saldo podle očekávání klesnout zhruba o 1 % HDP, což ukazuje na expanzivní orientaci fiskální politiky. Vezmeme-li v úvahu i dodatečná opatření navržená v doplňujícím návrhu zákona, je expanzivní zaměření ještě zjevnější. Vzhledem ke zhoršení ekonomických vyhlídek v posledních měsících je to přiměřené. Za předpokladu neměnné politiky předpovídá aktualizovaný program jen mírný nárůst strukturálního salda v roce 2010 a zhruba o

  procentního bodu v roce 2011, v daném období by tedy fiskální politika byla orientována mírně restriktivně. |
| --- | --- |

(12)

Formula

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (3). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (3).

Celkově lze shrnout, že střednědobá rozpočtová pozice je zdravá. Velké přebytky z dob příznivé hospodářské situace umožňují fiskální politice sehrát v současném období zhoršení aktivní úlohu, a to nejen krátkodobým povzbuzením poptávky, ale i posílením potenciálu ekonomiky k dlouhodobému růstu. Fiskální politika se v roce 2009 začala vhodně orientovat na expanzi. Fiskální saldo je však ohroženo krátkodobými riziky, a je tedy třeba posílit fiskální rámec, aby se zajistilo, že saldo veřejných financí se opět zlepší, až ekonomika znovu nabere dech.

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Švédsko vyzývá, aby v roce 2009 provádělo plánovanou fiskální politiku, včetně stimulačních opatření, v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu a následně zajistilo návrat ke střednědobému cíli.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP pros. 2008 | 2,7 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 |
| KOM led. 2009 | 2,5 | 0,5 | – 1,4 | 1,2 | neuv. |
| KP list. 2007 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP pros. 2008 | 2,5 | 3,6 | 1,5 | neuv. | neuv. |
| KOM led. 2009 | 1,7 | 3,3 | 0,7 | 1,0 | neuv. |
| KP list. 2007 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 | neuv. |
| Mezera výstupu (4)

  (% potenciálního HDP) | KP pros. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM led. 2009 (5) | 2,5 | 0,7 | – 1,9 | – 2,0 | neuv. |
| KP list. 2007 | 0,6 | 0,9 | 0,6 | 0,0 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP pros. 2008 | 8,4 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 |
| KOM led. 2009 | 8,3 | 6,1 | 6,5 | 6,6 | neuv. |
| KP list. 2007 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP pros. 2008 | 56,2 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 |
| KOM led. 2009 | 56,4 | 55,1 | 53,0 | 52,7 | neuv. |
| KP list. 2007 | 56,300 | 55,5 | 54,9 | 54,6 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP pros. 2008 | 52,6 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 |
| KOM led. 2009 | 52,8 | 52,8 | 54,3 | 54,1 | neuv. |
| KP list. 2007 | 53,3 | 52,6 | 51,8 | 51,1 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | KP pros. 2008 | 3,6 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 |
| KOM led. 2009 | 3,6 | 2,3 | – 1,3 | – 1,4 | neuv. |
| KP list. 2007 | 3,0 | 2,8 | 3,1 | 3,6 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP pros. 2008 | 5,4 | 4,7 | 2,6 | 3,0 | 3,8 |
| KOM led. 2009 | 5,4 | 4,1 | 0,2 | 0,1 | neuv. |
| KP list. 2007 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (4)

  (% HDP) | KP pros. 2008 | 3,0 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 |
| KOM led. 2009 | 2,1 | 1,9 | – 0,2 | – 0,2 | neuv. |
| KP list. 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | 3,6 | neuv. |
| Strukturální saldo (6)

  (% HDP) | KP pros. 2008 | 2,2 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 |
| KOM led. 2009 | 2,1 | 1,6 | – 0,3 | – 0,2 | neuv. |
| KP list. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,8 | 3,6 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP pros. 2008 | 40,6 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 |
| KOM led. 2009 | 40,6 | 34,8 | 36,2 | 36,0 | neuv. |
| KP list. 2007 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 | neuv. |
| Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

KP pros. 2008

2,7

1,5

1,3

3,1

3,5

KOM led. 2009

2,5

0,5

– 1,4

1,2

neuv.

KP list. 2007

3,2

3,2

2,5

2,2

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP pros. 2008

2,5

3,6

1,5

neuv.

neuv.

KOM led. 2009

1,7

3,3

0,7

1,0

neuv.

KP list. 2007

1,7

2,7

2,5

2,1

neuv.

Mezera výstupu (4)

(% potenciálního HDP)

KP pros. 2008

1,0

– 0,5

– 1,6

– 1,0

– 0,2

KOM led. 2009 (5)

2,5

0,7

– 1,9

– 2,0

neuv.

KP list. 2007

0,6

0,9

0,6

0,0

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP pros. 2008

8,4

8,2

8,2

8,3

8,1

KOM led. 2009

8,3

6,1

6,5

6,6

neuv.

KP list. 2007

7,1

7,2

7,4

7,7

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP pros. 2008

56,2

55,4

54,1

53,8

53,3

KOM led. 2009

56,4

55,1

53,0

52,7

neuv.

KP list. 2007

56,300

55,5

54,9

54,6

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP pros. 2008

52,6

52,5

53,1

52,2

50,8

KOM led. 2009

52,8

52,8

54,3

54,1

neuv.

KP list. 2007

53,3

52,6

51,8

51,1

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

KP pros. 2008

3,6

2,8

1,1

1,6

2,5

KOM led. 2009

3,6

2,3

– 1,3

– 1,4

neuv.

KP list. 2007

3,0

2,8

3,1

3,6

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP pros. 2008

5,4

4,7

2,6

3,0

3,8

KOM led. 2009

5,4

4,1

0,2

0,1

neuv.

KP list. 2007

4,6

4,4

4,5

4,8

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (4)

(% HDP)

KP pros. 2008

3,0

3,1

2,0

2,2

2,6

KOM led. 2009

2,1

1,9

– 0,2

– 0,2

neuv.

KP list. 2007

2,7

2,3

2,8

3,6

neuv.

Strukturální saldo (6)

(% HDP)

KP pros. 2008

2,2

2,8

1,9

2,1

2,5

KOM led. 2009

2,1

1,6

– 0,3

– 0,2

neuv.

KP list. 2007

2,3

2,0

2,8

3,6

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP pros. 2008

40,6

35,5

32,2

28,3

23,8

KOM led. 2009

40,6

34,8

36,2

36,0

neuv.

KP list. 2007

39,7

34,8

29,8

24,5

neuv.

Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Konkrétně nebyly poskytnuty údaje o růstu nominálního HDP a výnosech z privatizace.

(4)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(5)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2007–2010 ve výši 2,6 %, 2,3 %, 1,3 % a 1,2 %.

(6)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,3 % HDP za rok 2008 a 0,1 % HDP za roky 2009–2011 (a snižují schodek); podle lednové průběžné prognózy útvarů Komise dosahují 0,3 % HDP za rok 2008 a 0,1 % HDP za rok 2009 (a snižují schodek).

Zdroj:

Konvergenční program (KP), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/28

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému programu stability Nizozemska na období 2008–2011

(2009/C 68/06)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 posoudila Rada aktualizovaný program stability Nizozemska na období 2008–2011.

| (2) | V roce 2008 došlo k výraznému zpomalení hospodářské aktivity, jelikož celosvětové zhoršení hospodářské situace a finanční krize postihly jak vnější, tak domácí poptávku. Roční růst sice ještě dosáhl 1,9 %, do značné míry k němu však přispěl významný přenesený účinek silné domácí poptávky v druhé polovině roku 2007 plynoucí z vysokého růstu soukromé spotřeby. Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 se v roce 2009 očekává ostrý propad hospodářské aktivity o 2 %. Nizozemskou ekonomiku, která je velmi otevřená, relativně silně postihne předpokládaný pokles světového obchodu. Hlavní úkoly politiky v období zhoršení hospodářské situace se týkají jak finančního sektoru – obnovení velmi nízké důvěry a řešení zhoršující se majetkové pozice penzijních fondů –, tak reálné ekonomiky – podpora investic a konkurenceschopnosti. Zhoršení hospodářské situace bude mít značný dopad na veřejné finance, kde se oproti předpokládanému přebytku v roce 2008 očekává v roce 2009 schodek, který se v roce 2010 ještě zvýší. Odrazí se v něm rovněž vliv podpůrného balíčku, který byl představen v listopadu a mimo jiné zahrnuje podporu soukromých investic. |
| --- | --- |

(2)

V roce 2008 došlo k výraznému zpomalení hospodářské aktivity, jelikož celosvětové zhoršení hospodářské situace a finanční krize postihly jak vnější, tak domácí poptávku. Roční růst sice ještě dosáhl 1,9 %, do značné míry k němu však přispěl významný přenesený účinek silné domácí poptávky v druhé polovině roku 2007 plynoucí z vysokého růstu soukromé spotřeby. Podle průběžné prognózy útvarů Komise z ledna 2009 se v roce 2009 očekává ostrý propad hospodářské aktivity o 2 %. Nizozemskou ekonomiku, která je velmi otevřená, relativně silně postihne předpokládaný pokles světového obchodu. Hlavní úkoly politiky v období zhoršení hospodářské situace se týkají jak finančního sektoru – obnovení velmi nízké důvěry a řešení zhoršující se majetkové pozice penzijních fondů –, tak reálné ekonomiky – podpora investic a konkurenceschopnosti. Zhoršení hospodářské situace bude mít značný dopad na veřejné finance, kde se oproti předpokládanému přebytku v roce 2008 očekává v roce 2009 schodek, který se v roce 2010 ještě zvýší. Odrazí se v něm rovněž vliv podpůrného balíčku, který byl představen v listopadu a mimo jiné zahrnuje podporu soukromých investic.

| (3) | Dne 19. prosince 2008 Nizozemsko předložilo dodatek k programu stability, který obsahuje plán obnovy a částečnou aktualizaci makroekonomického scénáře. Dodatek uvádí mnohem méně optimistické údaje než program, neboť pro rok 2009 očekává záporný růst HDP ve výši –

   % a schodek veřejných financí 1,2 % HDP, pro rok 2010 pak 1 % růst HDP a schodek veřejných financí 2,4 % HDP. Tyto nové hodnoty však nebudou použity jako východisko pro posouzení, protože se nejednalo o plnohodnotný makroekonomický scénář a předložené údaje o veřejných financích byly spíše informativní povahy bez oficiálního potvrzení ministerstvem financí. |
| --- | --- |

(3)

Formula

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že reálný HDP zpomalí z 2

   % v roce 2008 na 1

   % v roce 2009 a poté se vrátí na průměrnou hodnotu 2 % po zbytek programového období. S ohledem na rychlé zhoršování makroekonomického výhledu v posledních měsících tento scénář, který dostal konečnou podobu v září (2), vychází při srovnání s lednovou průběžnou prognózou útvarů Komise ze znatelně příznivějších předpokladů růstu. I hodnota růstu HDP pro rok 2009 uvedená v dodatku (–

   %) je ve srovnání s prognózou útvarů Komise, která odráží velmi rychlé zhoršování hospodářského výhledu, ještě optimistická. Nejnovější dostupné informace poukazují konkrétně na prudké omezení investiční aktivity z důvodu přísnějších úvěrových podmínek a rychlý pokles vývozu vzhledem ke slabé vnější poptávce. Makroekonomický scénář nezohledňuje (omezený) rozpočtový dopad podpůrného balíčku, ani jeho dopad na hospodářství. Projekce programu ohledně inflace se zdají být pro rok 2009 spíše vyšší, ale pro následující období se zdají být realistické. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

Formula

| (5) | Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 odhaduje, že veřejné finance skončí v roce 2008 přebytkem ve výši 1,1 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability představoval přebytek ve výši 0,5 % HDP. Toto zlepšení plyne především z výsledku za rok 2007, který byl lepší, než se očekávalo. Také růst příjmů v roce 2008 byl mírně vyšší, než se očekávalo, neboť vyšší příjmy z těžby zemního plynu byly jen částečně vyrovnány snížením daňových příjmů v důsledku finanční krize. Rovněž růst výdajů byl v roce 2008 o něco vyšší, protože se do něj promítly vyšší úrokové platby a výdaje v oblasti péče o děti, než se očekávalo. |
| --- | --- |

(5)

Průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 odhaduje, že veřejné finance skončí v roce 2008 přebytkem ve výši 1,1 % HDP, zatímco cíl stanovený v předcházející aktualizaci programu stability představoval přebytek ve výši 0,5 % HDP. Toto zlepšení plyne především z výsledku za rok 2007, který byl lepší, než se očekávalo. Také růst příjmů v roce 2008 byl mírně vyšší, než se očekávalo, neboť vyšší příjmy z těžby zemního plynu byly jen částečně vyrovnány snížením daňových příjmů v důsledku finanční krize. Rovněž růst výdajů byl v roce 2008 o něco vyšší, protože se do něj promítly vyšší úrokové platby a výdaje v oblasti péče o děti, než se očekávalo.

| (6) | Rozpočtový cíl pro rok 2009 je v aktualizaci stanoven jako přebytek ve výši 1,2 % HDP oproti schodku 1,4 % HDP, který předpokládá průběžná prognóza útvarů Komise. Strukturální saldo podle informací uvedených v aktualizaci programu stability a přepočítaných útvary Komise má v roce 2009 dosáhnout přebytku ve výši zhruba 1 % HDP ve srovnání s přebytkem přibližně

   % v roce 2008. Orientaci fiskální politiky, jak je prezentována v programu, je možno považovat za mírně restriktivní. Průběžná prognóza útvarů Komise nicméně pro rok 2009 předpokládá expanzivní zaměření fiskální politiky se zhoršením strukturálního salda o 1 procentní bod HDP, a to v důsledku rozpočtového dopadu diskrečních opatření přijatých v reakci na hospodářský útlum (jenž by mohl dosáhnout výše 0,5 % HDP), jakož i ztrát v oblasti příjmů z těžby zemního plynu a daňových příjmů, které jsou spojeny s nižším růstem a vyšší daňovou elasticitou. |
| --- | --- |

(6)

Formula

| (7) | Hlavním cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je dosažení strukturálního přebytku, tj. přebytku očištěného od cyklických vlivů a jednorázových a jiných dočasných opatření, ve výši 1 % HDP do konce programového období. Nizozemsko by tak během celého programového období dodrželo svůj střednědobý cíl pro stav rozpočtu, tedy strukturální schodek v rozmezí od 0,5 do 1 % HDP. Program předpovídá, že celkový rozpočtový přebytek klesne z 1,2 % v roce 2009 na 0,8 % HDP v roce 2010 a poté znovu stoupne na 1,1 % HDP v roce 2011. Primární saldo by mělo sledovat obdobný trend. Očekává se, že hrubý veřejný dluh odhadovaný v programu na 42,1 % HDP v roce 2008, poklesne během programového období o 6 procentních bodů. Tyto projekce však byly vydány před provedením vládních opatření na stabilizaci finančních trhů, a proto je nezohledňují. Uvedená opatření, jako byl nákup banky Fortis Bank Netherlands a rekapitalizace bank, vedla ke zvýšení poměru dluhu k HDP v roce 2008 zhruba o 15 procentních bodů. Konkrétně podle průběžné prognózy útvarů Komise poměr dluhu k HDP dosáhl v roce 2008 hodnoty 57,3 %, v roce 2009 klesá na 53,2 % díky splátce půjček a v roce 2010 opět roste na 55,2 %. Podle údajů uvedených v dodatku z prosince 2008 se očekávané celkové saldo v letech 2009 a 2010 nyní odhaduje znatelně pod úrovní cílů stanovených v programu (naznačovaný schodek ve výši 1,2 % v roce 2009 a 2,4 % v roce 2010). Z toho lze usuzovat, že plán ohledně salda pro rok 2011 může být rovněž neaktuální. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem rozpočtové strategie uvedené v programu je dosažení strukturálního přebytku, tj. přebytku očištěného od cyklických vlivů a jednorázových a jiných dočasných opatření, ve výši 1 % HDP do konce programového období. Nizozemsko by tak během celého programového období dodrželo svůj střednědobý cíl pro stav rozpočtu, tedy strukturální schodek v rozmezí od 0,5 do 1 % HDP. Program předpovídá, že celkový rozpočtový přebytek klesne z 1,2 % v roce 2009 na 0,8 % HDP v roce 2010 a poté znovu stoupne na 1,1 % HDP v roce 2011. Primární saldo by mělo sledovat obdobný trend. Očekává se, že hrubý veřejný dluh odhadovaný v programu na 42,1 % HDP v roce 2008, poklesne během programového období o 6 procentních bodů. Tyto projekce však byly vydány před provedením vládních opatření na stabilizaci finančních trhů, a proto je nezohledňují. Uvedená opatření, jako byl nákup banky Fortis Bank Netherlands a rekapitalizace bank, vedla ke zvýšení poměru dluhu k HDP v roce 2008 zhruba o 15 procentních bodů. Konkrétně podle průběžné prognózy útvarů Komise poměr dluhu k HDP dosáhl v roce 2008 hodnoty 57,3 %, v roce 2009 klesá na 53,2 % díky splátce půjček a v roce 2010 opět roste na 55,2 %. Podle údajů uvedených v dodatku z prosince 2008 se očekávané celkové saldo v letech 2009 a 2010 nyní odhaduje znatelně pod úrovní cílů stanovených v programu (naznačovaný schodek ve výši 1,2 % v roce 2009 a 2,4 % v roce 2010). Z toho lze usuzovat, že plán ohledně salda pro rok 2011 může být rovněž neaktuální.

| (8) | Projekce programu týkající se rozpočtových výsledků jsou ohroženy (významnými) riziky nepříznivého vývoje. Makroekonomický výhled je především založen na výrazně příznivějších předpokladech růstu, což dokládají poslední ekonomické údaje například o slabé průmyslové produkci. Projekce hospodářského růstu v roce 2009 se rozchází s průběžnou prognózou útvarů Komise o 3

   % HDP, což s sebou nese nemalá rozpočtová rizika a projevuje se také ve zhoršujícím se saldu veřejných financí uvedeném v dodatku. Navíc v rozpočtových cílech programu zatím nejsou zohledněna stimulační fiskální opatření, ačkoli jejich dopad je velmi malý. Vedle přímého dopadu na rozpočet představují opatření zahrnující záruky podstatné nepřímé riziko v případě, že záruky budou ve velké míře uplatňovány. Riziko pro rozpočtový výsledek může být spojeno i s příjmy za zemní plyn, které jsou v programu založeny na optimističtější hypotéze cen ropy, než předpokládá průběžná prognóza útvarů Komise. Vzhledem k negativním rizikům pro rozpočtové cíle a k značnému objemu záruk poskytnutých bankovnímu sektoru existuje vysoké riziko, že míra zadlužení se bude vyvíjet méně příznivě, než se v programu očekává. |
| --- | --- |

(8)

Formula

| (9) | Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je v Nizozemsku vyšší než průměr EU. Plánované budoucí zvýšení daňových příjmů v poměru k HDP z důvodu odloženého zdanění soukromých důchodů by částečně vyrovnalo dlouhodobý růst veřejných výdajů. V programu odhadovaný stav rozpočtu v roce 2008 je lepší než jeho výchozí stav v programu předchozím a přispívá k vyrovnávání předpokládaného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet, avšak k úplnému pokrytí budoucích tlaků na straně výdajů nedostačuje. Ke snížení středních rizik pro udržitelnost veřejných financí by přispěly vyšší primární přebytky ve střednědobém horizontu a provedení reformních opatření, jež omezí předpokládané zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva. Finanční krize může mít nežádoucí dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí v důsledku programů stabilizace finančního sektoru (např. rekapitalizace a záruky), které Nizozemsko zavedlo, zejména prostřednictvím jejich vlivu na veřejný dluh, pokud se náklady na podporu z veřejných prostředků v budoucnu plně nevrátí zpět. |
| --- | --- |

(9)

Dlouhodobý dopad stárnutí populace na rozpočet je v Nizozemsku vyšší než průměr EU. Plánované budoucí zvýšení daňových příjmů v poměru k HDP z důvodu odloženého zdanění soukromých důchodů by částečně vyrovnalo dlouhodobý růst veřejných výdajů. V programu odhadovaný stav rozpočtu v roce 2008 je lepší než jeho výchozí stav v programu předchozím a přispívá k vyrovnávání předpokládaného dlouhodobého dopadu stárnutí obyvatelstva na rozpočet, avšak k úplnému pokrytí budoucích tlaků na straně výdajů nedostačuje. Ke snížení středních rizik pro udržitelnost veřejných financí by přispěly vyšší primární přebytky ve střednědobém horizontu a provedení reformních opatření, jež omezí předpokládané zvýšené výdaje spojené se stárnutím obyvatelstva. Finanční krize může mít nežádoucí dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí v důsledku programů stabilizace finančního sektoru (např. rekapitalizace a záruky), které Nizozemsko zavedlo, zejména prostřednictvím jejich vlivu na veřejný dluh, pokud se náklady na podporu z veřejných prostředků v budoucnu plně nevrátí zpět.

| (10) | V roce 1994 Nizozemsko zavedlo rozpočtový rámec založený na vývojových trendech, který se ukázal jako velmi úspěšný (3). Současná vláda tento rámec znovu potvrdila, avšak na začátku funkčního období vlády v roce 2007 byly provedeny menší úpravy (4). Nověji, v listopadu 2008, bylo pozměněno fiskální pravidlo, a to tak, že všechny možné výdaje a nedaňové příjmy vyplývající ze zásahů do finančního sektoru nebudou součástí výdajového stropu (5). Nadto, pokud v důsledku těchto vládních kroků bude dosaženo signální hodnoty (6) pro schodek ve výši 2 % HDP, nebudou přijata žádná nápravná opatření. Účelem tohoto dodatečného rozpočtového pravidla je minimalizace dopadů opatření přijatých proti finanční krizi na běžný proces rozhodování o rozpočtu. Tato změna pravidel nemá stanovené konečné datum platnosti. Vláda rovněž oznámila reformu metodiky počínaje rokem 2012, pokud jde o nakládání s nedaňovými příjmy za zemní plyn v rámci rozpočtu. Pro období 2008–2011 je maximální částka příjmů za zemní plyn, které je možno použít na výdaje, pevně stanovena. |
| --- | --- |

(10)

V roce 1994 Nizozemsko zavedlo rozpočtový rámec založený na vývojových trendech, který se ukázal jako velmi úspěšný (3). Současná vláda tento rámec znovu potvrdila, avšak na začátku funkčního období vlády v roce 2007 byly provedeny menší úpravy (4). Nověji, v listopadu 2008, bylo pozměněno fiskální pravidlo, a to tak, že všechny možné výdaje a nedaňové příjmy vyplývající ze zásahů do finančního sektoru nebudou součástí výdajového stropu (5). Nadto, pokud v důsledku těchto vládních kroků bude dosaženo signální hodnoty (6) pro schodek ve výši 2 % HDP, nebudou přijata žádná nápravná opatření. Účelem tohoto dodatečného rozpočtového pravidla je minimalizace dopadů opatření přijatých proti finanční krizi na běžný proces rozhodování o rozpočtu. Tato změna pravidel nemá stanovené konečné datum platnosti. Vláda rovněž oznámila reformu metodiky počínaje rokem 2012, pokud jde o nakládání s nedaňovými příjmy za zemní plyn v rámci rozpočtu. Pro období 2008–2011 je maximální částka příjmů za zemní plyn, které je možno použít na výdaje, pevně stanovena.

| (11) | S cílem stabilizovat finanční sektor přijala nizozemská vláda řadu opatření. Zaprvé, zvýšila částku krytou systémem pojištění vkladů na 100 000 EUR. Zadruhé, byl zaveden systém úvěrových záruk v hodnotě 200 miliard EUR (33 % HDP) pro střednědobé dluhové nástroje bank. Jeho cílem je zlepšit přístup bank k finančním prostředkům. Zatřetí, byl zřízen fond ve výši 20 miliard EUR (3,3 % HDP) pro účely rekapitalizace finančních institucí. Začtvrté, vláda zestátnila jednu z hlavních bank a poskytla záruční facilitu velké finanční instituci. |
| --- | --- |

(11)

S cílem stabilizovat finanční sektor přijala nizozemská vláda řadu opatření. Zaprvé, zvýšila částku krytou systémem pojištění vkladů na 100 000 EUR. Zadruhé, byl zaveden systém úvěrových záruk v hodnotě 200 miliard EUR (33 % HDP) pro střednědobé dluhové nástroje bank. Jeho cílem je zlepšit přístup bank k finančním prostředkům. Zatřetí, byl zřízen fond ve výši 20 miliard EUR (3,3 % HDP) pro účely rekapitalizace finančních institucí. Začtvrté, vláda zestátnila jednu z hlavních bank a poskytla záruční facilitu velké finanční instituci.

| (12) | V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, přijalo Nizozemsko opatření zaměřená na povzbuzení soukromých investic prostřednictvím nižších daní a úvěrových záruk, na udržení zaměstnanosti prostřednictvím možnosti dočasného omezení pracovní doby, na zlepšení nabídky úvěrů pomocí záruk a na snížení příspěvků na sociální zabezpečení. Tato opatření jsou včasná a cílená, což je v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, a mají zčásti přechodný charakter. Neměla by tedy výrazně ovlivnit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. V souvislosti s velikostí závazků v rámci balíčků na záchranu finančního sektoru a vzhledem k příznivému výchozímu saldu veřejných financí i zadlužení a předpokládané závažnosti zhoršení hospodářské situace je rozsah fiskálního podpůrného balíčku umírněný (0,2 % HDP). Aktualizace programu stability obsahuje rovněž řadu strukturálních opatření, jež podpoří poptávku a zároveň také odpovídají dlouhodobějšímu politickému programu reforem. Snížení příspěvků na sociální zabezpečení má za cíl rozproudit poptávku a zároveň zvýšit nabídku pracovních sil. Za účelem omezení propouštění pracovních sil a usnadnění jejich pohybu na trhu práce se zřizují centra pro mobilitu založená na partnerství veřejného a soukromého sektoru. Opatření souvisí se střednědobým programem reforem a doporučeními pro jednotlivé země, která Komise navrhla 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. |
| --- | --- |

(12)

V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci odsouhlasila Evropská rada, přijalo Nizozemsko opatření zaměřená na povzbuzení soukromých investic prostřednictvím nižších daní a úvěrových záruk, na udržení zaměstnanosti prostřednictvím možnosti dočasného omezení pracovní doby, na zlepšení nabídky úvěrů pomocí záruk a na snížení příspěvků na sociální zabezpečení. Tato opatření jsou včasná a cílená, což je v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, a mají zčásti přechodný charakter. Neměla by tedy výrazně ovlivnit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí. V souvislosti s velikostí závazků v rámci balíčků na záchranu finančního sektoru a vzhledem k příznivému výchozímu saldu veřejných financí i zadlužení a předpokládané závažnosti zhoršení hospodářské situace je rozsah fiskálního podpůrného balíčku umírněný (0,2 % HDP). Aktualizace programu stability obsahuje rovněž řadu strukturálních opatření, jež podpoří poptávku a zároveň také odpovídají dlouhodobějšímu politickému programu reforem. Snížení příspěvků na sociální zabezpečení má za cíl rozproudit poptávku a zároveň zvýšit nabídku pracovních sil. Za účelem omezení propouštění pracovních sil a usnadnění jejich pohybu na trhu práce se zřizují centra pro mobilitu založená na partnerství veřejného a soukromého sektoru. Opatření souvisí se střednědobým programem reforem a doporučeními pro jednotlivé země, která Komise navrhla 28. ledna 2009 v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.

| (13) | Orientace fiskální politiky, měřená změnou strukturálního salda s přihlédnutím k rizikům ohrožujícím rozpočtové projekce, je v roce 2009 expanzivní. Obecně je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že korekce by měla být větší v době příznivých hospodářských podmínek, a naopak menší v době podmínek nepříznivých. S ohledem na významná rizika, pokud jde o vývoj salda veřejných financí a zadluženosti, však existuje riziko, že zhoršení stavu veřejných financí nežádoucím způsobem ovlivní jejich dlouhodobou udržitelnost. Na druhé straně se očekává, že k dlouhodobé udržitelnosti by měla zčásti přispět plánovaná opatření k dalšímu zvýšení účasti pracovních sil na trhu práce, např. postupné zrušení převoditelnosti obecného daňového dobropisu a zavedení slevy na dani z příjmu z výdělečné činnosti, které mají směřovat k tomu, aby se osobám s nízkou kvalifikací vyplatilo pracovat. Na závěr, vzhledem k rizikům, která ohrožují výše popsané projekce vývoje dluhu, nemusí míra zadlužení během programového období zůstat v mezích referenční hodnoty. |
| --- | --- |

(13)

Orientace fiskální politiky, měřená změnou strukturálního salda s přihlédnutím k rizikům ohrožujícím rozpočtové projekce, je v roce 2009 expanzivní. Obecně je v souladu s Paktem o stabilitě a růstu, který stanoví, že korekce by měla být větší v době příznivých hospodářských podmínek, a naopak menší v době podmínek nepříznivých. S ohledem na významná rizika, pokud jde o vývoj salda veřejných financí a zadluženosti, však existuje riziko, že zhoršení stavu veřejných financí nežádoucím způsobem ovlivní jejich dlouhodobou udržitelnost. Na druhé straně se očekává, že k dlouhodobé udržitelnosti by měla zčásti přispět plánovaná opatření k dalšímu zvýšení účasti pracovních sil na trhu práce, např. postupné zrušení převoditelnosti obecného daňového dobropisu a zavedení slevy na dani z příjmu z výdělečné činnosti, které mají směřovat k tomu, aby se osobám s nízkou kvalifikací vyplatilo pracovat. Na závěr, vzhledem k rizikům, která ohrožují výše popsané projekce vývoje dluhu, nemusí míra zadlužení během programového období zůstat v mezích referenční hodnoty.

| (14) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů. |
| --- | --- |

(14)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, uvádí program všechny povinné a většinu nepovinných údajů.

Celkově lze shrnout, že výchozí rozpočtová pozice Nizozemska je zdravá. V důsledku předpokládaného prudkého zhoršení hospodářské situace se však saldo veřejných financí po několika letech v přebytku znovu propadne do červených čísel. Po přijetí opatření na podporu finančního sektoru se podstatně zvýšil poměr hrubého veřejného dluhu k HDP. Existují významná rizika nepříznivého vývoje ohrožující rozpočtové cíle programu od roku 2009 dále, která jsou z velké části zapříčiněna znatelně příznivějším hospodářským scénářem, na němž je program založen, což již dokládají nejnovější údaje z ekonomiky (7).

S ohledem na výše uvedené hodnocení se Nizozemsko vyzývá, aby fiskální politiku v roce 2009 provedlo v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, jak bylo plánováno, a v rámci Paktu o stabilitě a růstu, s cílem omezit riziko dalšího významného zhoršení fiskálního salda v roce 2010 v souvislosti s nejnovějšími projekcemi a poté, počínaje rokem 2011, aby směřovalo ke splnění svého střednědobého cíle.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS pros. 2008 | 3,5 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 |
| KOM led. 2009 | 3,5 | 1,9 | – 2,0 | 0,2 | neuv. |
| PS list. 2007 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS pros. 2008 | 1,6 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 |
| KOM led. 2009 | 1,6 | 2,2 | 1,9 | 1,8 | neuv. |
| PS list. 2007 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 | neuv. |
| Mezera výstupu (8)

  (% potenciálního HDP) | PS pros. 2008 | 0,9 | 0,7 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,6 |
| KOM led. 2009 (9) | 2,1 | 2,1 | – 1,2 | – 2,2 | neuv. |
| PS list. 2007 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | neuv. | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 9,5 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 |
| KOM led. 2009 | 9,4 | 7,7 | 5,9 | 5,4 | neuv. |
| PS list. 2007 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 45,6 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 |
| KOM led. 2009 | 45,6 | 46,8 | 46,1 | 45,6 | neuv. |
| PS list. 2007 | 45,9 | 46,9 | 46,9 | 47,2 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 45,3 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 |
| KOM led. 2009 | 45,3 | 45,7 | 47,4 | 48,3 | neuv. |
| PS list. 2007 | 46,3 | 46,4 | 46,3 | 46,5 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 0,3 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 |
| KOM led. 2009 | 0,3 | 1,1 | – 1,4 | – 2,7 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 2,6 | 3,4 | 3,30 | 2,9 | 3,1 |
| KOM led. 2009 | 2,6 | 3,5 | 1,2 | – 0,2 | neuv. |
| PS list. 2007 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (8)

  (% HDP) | PS pros. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 |
| KOM led. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 0,7 | – 1,5 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | neuv. | neuv. |
| Strukturální saldo (10)

  (% HDP) | PS pros. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 |
| KOM led. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 1,0 | – 1,5 | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | neuv. | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS pros. 2008 | 45,7 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 |
| KOM led. 2009 | 45,7 | 57,3 | 53,2 | 55,2 | neuv. |
| PS list. 2007 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 | neuv. |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reálný HDP

(změna v %)

PS pros. 2008

3,5

2,25

1,25

2

2

KOM led. 2009

3,5

1,9

– 2,0

0,2

neuv.

PS list. 2007

2,75

2,5

1,75

1,75

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS pros. 2008

1,6

2,5

3,25

2

2

KOM led. 2009

1,6

2,2

1,9

1,8

neuv.

PS list. 2007

1,5

2,25

2

2

neuv.

Mezera výstupu (8)

(% potenciálního HDP)

PS pros. 2008

0,9

0,7

– 0,1

– 0,5

– 0,6

KOM led. 2009 (9)

2,1

2,1

– 1,2

– 2,2

neuv.

PS list. 2007

1,6

2,3

2,7

neuv.

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS pros. 2008

9,5

8,5

9,5

7,5

8,0

KOM led. 2009

9,4

7,7

5,9

5,4

neuv.

PS list. 2007

6,6

6,5

7,2

7,5

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS pros. 2008

45,6

46,6

46,3

46,1

46,3

KOM led. 2009

45,6

46,8

46,1

45,6

neuv.

PS list. 2007

45,9

46,9

46,9

47,2

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS pros. 2008

45,3

45,4

45,1

45,3

45,2

KOM led. 2009

45,3

45,7

47,4

48,3

neuv.

PS list. 2007

46,3

46,4

46,3

46,5

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS pros. 2008

0,3

1,2

1,2

0,8

1,1

KOM led. 2009

0,3

1,1

– 1,4

– 2,7

neuv.

PS list. 2007

– 0,4

0,5

0,6

0,7

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS pros. 2008

2,6

3,4

3,30

2,9

3,1

KOM led. 2009

2,6

3,5

1,2

– 0,2

neuv.

PS list. 2007

1,8

2,7

2,7

2,7

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (8)

(% HDP)

PS pros. 2008

– 0,1

0,8

1,3

1,1

1,5

KOM led. 2009

– 0,8

0,0

– 0,7

– 1,5

neuv.

PS list. 2007

– 0,2

0,5

1,1

neuv.

neuv.

Strukturální saldo (10)

(% HDP)

PS pros. 2008

– 0,1

0,8

1,0

1,1

1,5

KOM led. 2009

– 0,8

0,0

– 1,0

– 1,5

neuv.

PS list. 2007

– 0,2

0,5

0,7

neuv.

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS pros. 2008

45,7

42,1

39,6

38,0

36,2

KOM led. 2009

45,7

57,3

53,2

55,2

neuv.

PS list. 2007

46,8

45

43

41,2

neuv.

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Potvrzuje to skutečnost, že od roku 1994 dosahoval průměrný schodek rozpočtu 1,1 % HDP, čímž překonal průměrný schodek eurozóny ve výši 2,3 % HDP. Rozpočtový cíl vymezený v jednotlivých rozpočtových memorandech navíc nebyl naplněn pouze ve třech letech.

(4)  Pro popis těchto opatření viz Makrofiskální posouzení programu stability Nizozemska (aktualizace z listopadu 2007), oddíl 6.

(5)  V Nizozemsku výdajové stropy zahrnují výdaje a nedaňové příjmy.

(6)  Účelem signální hodnoty pro saldo veřejných financí je předejít překročení referenční hodnoty schodku 3 % HDP. Očekává-li se, že rozpočtový schodek překoná tuto hodnotu, musí být přijata nápravná opatření, aby se zabránilo vzniku nadměrného schodku. Toto pravidlo bylo zavedeno v roce 2004 v reakci na nadměrný schodek v roce 2003. Původně byla signální hodnota nastavena na úroveň schodku 2,5 % HDP. V roce 2007 byla zpřísněna na 2,0 % HDP.

(7)  Národní úřad pro analýzu hospodářské politiky (CPB) zveřejnil dne 17. února 2009 novou prognózu, která předpokládá zhoršení ekonomického růstu na –3,5 % v roce 2009 a –0,25 % v roce 2010 a zhoršení salda veřejných financí na –2,9 % HDP v roce 2009 a –5,4 % HDP v roce 2010.

(8)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(9)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2007–2010 ve výši 1,7 %, 1,8 %, 1,3 % a 1,2 %.

(10)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují 0,3 % HDP za rok 2009 a snižují schodek (údaj podle nejnovějšího programu a lednové průběžné prognózy útvarů Komise).

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/33

---

STANOVISKO RADY

ze dne 10. března 2009

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Spojeného království na období 2008/09–2013/14

(2009/C 68/07)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Spojeného království na období 2008/09–2013/14. |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. března 2009 Rada posoudila aktualizovaný konvergenční program Spojeného království na období 2008/09–2013/14.

| (2) | Po několika letech silného růstu stimulovaného domácí poptávkou hospodářská aktivita ve Spojeném království v průběhu roku 2008 výrazně oslabila. Vzájemně se posilující dopad světové finanční krize a razantní úpravy na domácím trhu s bydlením uvrhly hospodářství do recese. V reakci na hospodářskou a finanční krizi vláda Spojeného království přijala několik opatření s cílem zajistit stabilitu finančního sektoru a zvýšit míru poskytování úvěrů domácnostem a podnikům. Vláda umožnila plné fungování automatických stabilizátorů a kromě toho v listopadu 2008, v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci 2008 odsouhlasila Evropská rada, rovněž zavedla balíček podpůrných fiskálních opatření, v celkové výši

   % HDP v roce 2008 a 1

   % v roce 2009. Bank of England uvolnila měnovou politiku postupným snižováním úrokových sazeb (z 5,75 % v červenci 2007 na současné 1,00 %) a expanzí své rozvahy. Nominální efektivní směnný kurz libry oslabil během roku 2008 o více než 20 %. Kombinovaný účinek ekonomického útlumu, poklesů cen aktiv a expanzivní orientace fiskální politiky vedl ve Spojeném království k výraznému zhoršení stavu veřejných financí. Rychlé oslabování primárního salda veřejných financí, které vykazovalo schodek již v období před krizí, ovlivnilo schopnost Spojeného království provést fiskální expanzi a zajistit udržitelnost rozpočtu. Ve své zprávě o rozpočtu z března 2008 Spojené království oznámilo plánovaný schodek rozpočtu na rok 2008/09 převyšující referenční hodnotu 3 % HDP, což vedlo k tomu, že byl v červnu 2008 zahájen postup při nadměrném schodku. |
| --- | --- |

(2)

Formula

Formula

| (3) | Program obsahuje dva makroekonomické scénáře: hlavní scénář a opatrnější náhradní scénář, který je založen na trendovém růstu o čtvrtinu procentního bodu nižším, než jaký udává hlavní scénář. Projekce veřejných financí se zakládají na alternativním scénáři, který je při hodnocení aktualizovaného programu považován za scénář referenční. Podle tohoto scénáře bude recese, která začala ve druhé polovině roku 2008, pokračovat do první poloviny roku 2009, takže program předpokládá, že reálný HDP klesne v roce 2008/09 o 

   % a v roce 2009/10 o další

   %. Poté má následovat oživení růstu HDP na 2 % ročně v roce 2010/11 a na 3 % ročně od roku 2011/12. Vzhledem k rychlému zhoršování perspektivy makroekonomického vývoje za posledních několik měsíců se zdá, že i tento opatrnější scénář, který byl dokončen v listopadu 2008, je založen na optimistickém předpokladu růstu, zejména v letech 2009/10 a 2010/11 (2). Programový odhad pozitivního vlivu balíčku podpůrných fiskálních opatření na růst HDP v přibližné výši

  procentního bodu v roce 2009 je v souladu s odhady útvarů Komise. Projekce inflace jsou však ve srovnání s průběžnou prognózou útvarů Komise z ledna 2009 o něco vyšší. |
| --- | --- |

(3)

Formula

Formula

Formula

| (4) | Schodek veřejných financí v roce 2008/09 je v průběžné prognóze útvarů Komise z ledna 2009 odhadován na 5,7 % HDP a v programu na 5,5 %, zatímco předpoklad uvedený v předcházející aktualizaci konvergenčního programu dosahoval 2,9 % HDP. V neočekávaném nárůstu schodku veřejných financí se především odráží revize projekcí růstu příjmů směrem dolů kvůli dramatickému zhoršování makroekonomické situace a působení automatických stabilizátorů. Prudký pokles transakcí spojených s obytnými nemovitostmi a propad cen obytných nemovitostí přispívají ke snížení odhadovaných příjmů z kolkovného přibližně o

   % HDP v roce 2008/09, zatímco příjmy z daní právnických osob, které představovaly čtvrtinu nárůstu daňových příjmů za období pěti let do roku 2007/08, prudce klesly v důsledku zhoršené ziskovosti finančního sektoru. Na straně výdajů jsou odhady veřejných investičních výdajů v aktualizaci vlivem opatření přijatých na podporu ekonomiky o 0,2 % HDP vyšší než v předchozím programu a projekce převyšují i úrokové platby kvůli dopadu vyšší míry inflace na náklady dluhové služby v souvislosti se státními dluhopisy vázanými na index. Kromě toho diskreční opatření oznámená vládou Spojeného království po aktualizaci z roku 2007 přispívají k navýšení odhadovaného schodku v roce 2008/09 asi o 

   procentního bodu; důvodem je mimo jiné snížení daně z příjmů fyzických osob oznámené v květnu 2008, snížení základní sazby DPH a dodatečné platby důchodcům. Předpokládá se, že hrubý veřejný dluh v roce 2008/09 vzroste téměř o 10 procentních bodů, tedy přibližně na 53 % HDP, z nichž polovina souvisí s vládními zásahy do finančního sektoru bez přímého vlivu na schodek. |
| --- | --- |

(4)

Formula

Formula

| (5) | Poslední aktualizace předpokládá, že schodek veřejných financí se v roce 2009/10 zvýší o 2

  procentního bodu na 8,2 % HDP oproti projekci 9,5 % HDP, uvedené v průběžné prognóze útvarů Komise. Předpokládá se, že veřejné příjmy poklesnou v nominálním vyjádření o 2 %, zatímco výdaje se zvýší téměř o 5 %. Podle odhadů programu pokles aktivity ve finančním sektoru a na trhu s bydlením sníží veřejné příjmy včetně těch, jež pocházejí z daně fyzických osob z příjmů ve finančním sektoru, celkem o 1

   procentního bodu HDP v období 2007/08 až 2009/10. Rozpočtové projekce rovněž zahrnují podpůrná fiskální opatření v přibližné výši 1 % HDP v roce 2009/10, včetně dočasného snížení základní sazby DPH, což představuje polovinu podpůrných opatření v rámci balíčku z listopadu 2008, a soustředění investičních výdajů na začátek programového období. Strukturální schodek v roce 2009/10, definovaný jako cyklicky očištěné rozpočtové saldo vypočtené podle společně dohodnuté metodiky, bez jednorázových a jiných dočasných opatření, se podle odhadu zhorší přibližně o 2 procentní body. V tomto zhoršení se takřka stejným dílem odrážejí kombinované vlivy expanzivních fiskálních opatření a účinek daňové elasticity v důsledku omezení aktivity ve finančním sektoru a na trhu s bydlením, která byla až do zpomalení růstu zdrojem vysokých daňových příjmů. |
| --- | --- |

(5)

Formula

Formula

| (6) | V aktualizaci není předložen střednědobý cíl rozpočtové pozice. Z fiskálních projekcí uvedených v programu vyplývá v období 2010/11 až 2013/14 snižování strukturálního schodku v průměru o téměř 1 procentní bod ročně. V programu jsou předloženy střednědobé projekce vycházející z předpokladu, že nedojde ke změně politiky, a počítá se s trvalým snižováním schodku veřejných financí. Podle prognózy programu se celkový schodek za období 2010/11 až 2013/14 zlepší v průměru o přibližně 1

   procentního bodu HDP ročně, tedy na 3,4 % HDP do konce programového období. Pokles míry výdajů představuje asi tři pětiny cílové úpravy nominálního salda v období 2010/11 až 2013/14. Předpokládá se sice, že roční nominální tempo růstu výdajů v období 2011/12 až 2013/14 zpomalí z průměrných 5

   % v předchozím tříletém období na 4 %, avšak výrazné zpomalení růstu výdajů není dosud podloženo podrobnými plány výdajů jednotlivých rezortů, s ohledem na zavedený tříletý cyklus posuzování výdajů. S platností od roku 2010/11 vláda oznámila zvýšení daní a zvýšení příspěvků na sociální zabezpečení, jakož i zvýšení plánované úspory z efektivity ve veřejných službách. Hrubý veřejný dluh za programové období vzroste podle předpokladu o 15

   procentního bodu, tedy na 68

   % HDP v roce 2013/14. Cílem programu je, aby dluh vyjádřený v poměru k HDP po ukončení programového období poklesl do roku 2015/16. |
| --- | --- |

(6)

Formula

Formula

Formula

Formula

| (7) | Výsledky rozpočtového hospodaření jsou vystaveny rizikům nepříznivého hospodářského vývoje. Prognóza hospodářského růstu na roky 2009/10 a 2010/11 zpracovaná útvary Komise v lednu 2009 je mnohem méně optimistická než prognóza, s níž počítá program, a ve srovnání s ním by zvýšila schodek v roce 2010/11 přibližně o 2 procentní body. Navíc pravděpodobnost, že hospodářská aktivita bude v roce 2010 slabší, než jak předpokládá program, s sebou nese riziko, že podpůrná opatření, jež mají být dočasná, nebudou zrušena v roce 2010. Program připouští, že ve střednědobé perspektivě bude přínos finančního sektoru pro hospodářskou aktivitu oproti předchozím předpokladům nižší a že skladba agregátní poptávky pravděpodobně způsobí menší výběr daní. Avšak v programu uvedená elasticita příjmů po roce 2010/11 se zdá optimistická a skladba agregátní poptávky může vést k ještě menšímu výběru daní, než program uvádí. Vzhledem k těmto negativním rizikům je rovněž pravděpodobné, že vývoj poměru dluhu k HDP bude počínaje rokem 2009/10 méně příznivý, než jak tvrdí projekce programu, což znamená riziko vyšších nákladů dluhové služby. Kromě toho vládní zásahy do finančního sektoru s sebou nesou i riziko vyšší úrovně schodku a/nebo dluhu, než jakou program předpokládá (3). Neočekává se však, že větší část navýšení veřejného dluhu, který vyplývá z operací na podporu finančního sektoru a který v programu dosahuje přibližné výše 5 procentních bodů HDP, bude mít trvalý charakter. Po oživení hospodářství a stabilizaci podmínek ve finančním sektoru se od orgánů Spojeného království očekává, že růst dluhu v důsledku zásahů do finančního sektoru alespoň částečně zmírní prostřednictvím příjmů z prodeje podílů na základním kapitálu ve finančních institucích zpět soukromému sektoru a splácením úvěrů. |
| --- | --- |

(7)

Výsledky rozpočtového hospodaření jsou vystaveny rizikům nepříznivého hospodářského vývoje. Prognóza hospodářského růstu na roky 2009/10 a 2010/11 zpracovaná útvary Komise v lednu 2009 je mnohem méně optimistická než prognóza, s níž počítá program, a ve srovnání s ním by zvýšila schodek v roce 2010/11 přibližně o 2 procentní body. Navíc pravděpodobnost, že hospodářská aktivita bude v roce 2010 slabší, než jak předpokládá program, s sebou nese riziko, že podpůrná opatření, jež mají být dočasná, nebudou zrušena v roce 2010. Program připouští, že ve střednědobé perspektivě bude přínos finančního sektoru pro hospodářskou aktivitu oproti předchozím předpokladům nižší a že skladba agregátní poptávky pravděpodobně způsobí menší výběr daní. Avšak v programu uvedená elasticita příjmů po roce 2010/11 se zdá optimistická a skladba agregátní poptávky může vést k ještě menšímu výběru daní, než program uvádí. Vzhledem k těmto negativním rizikům je rovněž pravděpodobné, že vývoj poměru dluhu k HDP bude počínaje rokem 2009/10 méně příznivý, než jak tvrdí projekce programu, což znamená riziko vyšších nákladů dluhové služby. Kromě toho vládní zásahy do finančního sektoru s sebou nesou i riziko vyšší úrovně schodku a/nebo dluhu, než jakou program předpokládá (3). Neočekává se však, že větší část navýšení veřejného dluhu, který vyplývá z operací na podporu finančního sektoru a který v programu dosahuje přibližné výše 5 procentních bodů HDP, bude mít trvalý charakter. Po oživení hospodářství a stabilizaci podmínek ve finančním sektoru se od orgánů Spojeného království očekává, že růst dluhu v důsledku zásahů do finančního sektoru alespoň částečně zmírní prostřednictvím příjmů z prodeje podílů na základním kapitálu ve finančních institucích zpět soukromému sektoru a splácením úvěrů.

| (8) | Přestože výchozí pozice Spojeného království vykazuje poměrně nízký veřejný dluh a dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet se ve Spojeném království blíží průměru EU, představuje rozpočtová pozice v roce 2008, již program odhaduje a která je výrazně horší než výchozí pozice v programu předchozím, zvýšené riziko pro udržitelnost veřejných financí i před zohledněním dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Finanční krize může mít rovněž negativní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, nebudou-li náklady vládní podpory zcela získány zpět. Pokud bychom za výchozí bod vzali rozpočtovou pozici v roce 2009 podle průběžné prognózy útvarů Komise, mezera udržitelnosti by se značně zhoršila. Navíc se odhaduje, že poměr hrubého dluhu k HDP překročí před koncem programového období referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Ke snížení rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jež jsou z důvodu současného vysokého strukturálního schodku hodnocena na základě společně dohodnuté metodiky jako vysoká, by přispělo snížení primárního schodku. |
| --- | --- |

(8)

Přestože výchozí pozice Spojeného království vykazuje poměrně nízký veřejný dluh a dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet se ve Spojeném království blíží průměru EU, představuje rozpočtová pozice v roce 2008, již program odhaduje a která je výrazně horší než výchozí pozice v programu předchozím, zvýšené riziko pro udržitelnost veřejných financí i před zohledněním dlouhodobého dopadu stárnutí populace na rozpočet. Finanční krize může mít rovněž negativní dopad na dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, nebudou-li náklady vládní podpory zcela získány zpět. Pokud bychom za výchozí bod vzali rozpočtovou pozici v roce 2009 podle průběžné prognózy útvarů Komise, mezera udržitelnosti by se značně zhoršila. Navíc se odhaduje, že poměr hrubého dluhu k HDP překročí před koncem programového období referenční hodnotu stanovenou Smlouvou. Ke snížení rizik ohrožujících dlouhodobou udržitelnost veřejných financí, jež jsou z důvodu současného vysokého strukturálního schodku hodnocena na základě společně dohodnuté metodiky jako vysoká, by přispělo snížení primárního schodku.

| (9) | Stav veřejných financí Spojeného království v nedávné době zaznamenal značné zhoršení a vystavuje domácí fiskální rámec silnému tlaku. Ve zprávě o předběžném rozpočtu na rok 2008 byla pozastavena dvě stávající fiskální pravidla a nahrazena dočasným operativním pravidlem. Cílem tohoto nového pravidla, které bude uplatňováno až po obnovení hospodářského růstu, je zlepšovat cyklicky očištěný běžný rozpočet každým rokem tak, aby dosáhl vyváženého stavu a snižoval poměr dluhu k HDP. Přestože má zahrnovat vyšší státní půjčky na krátkodobou podporu ekonomiky, znamenal by v době, kdy se hospodářství Spojeného království vymaní ze současné recese, kvantitativně nespecifikované omezení z hlediska minimální fiskální konsolidace. Očekává se, že do roku 2015/16 bude zaveden nový rámec, ale jeho přesné načasování je nejisté. Účinný a důvěryhodný upravený fiskální rámec bude pro Spojené království důležitým nástrojem k tomu, aby ve střednědobém horizontu potřebné fiskální konsolidace dosáhlo. Nový program efektivity, který byl zaveden v rámci komplexního posouzení výdajů (Comprehensive Spending Review) za rok 2007 a rozšířen ve zprávě o rozpočtu a předběžném rozpočtu na rok 2008, svědčí o snaze orgánů soustředit se nadále se stejnou intenzitou na otázky efektivního vynakládání prostředků ve veřejném sektoru, mimo jiné stanovením ambiciózního cíle úspor plynoucích z vyšší efektivity a zavedením nového rámce pro monitorování a výkaznictví. Aktualizace naznačuje některá konkrétní podpůrná opatření, ale není z ní jasné, do jaké míry budou ovlivněny různé rezorty a oblasti politiky. |
| --- | --- |

(9)

Stav veřejných financí Spojeného království v nedávné době zaznamenal značné zhoršení a vystavuje domácí fiskální rámec silnému tlaku. Ve zprávě o předběžném rozpočtu na rok 2008 byla pozastavena dvě stávající fiskální pravidla a nahrazena dočasným operativním pravidlem. Cílem tohoto nového pravidla, které bude uplatňováno až po obnovení hospodářského růstu, je zlepšovat cyklicky očištěný běžný rozpočet každým rokem tak, aby dosáhl vyváženého stavu a snižoval poměr dluhu k HDP. Přestože má zahrnovat vyšší státní půjčky na krátkodobou podporu ekonomiky, znamenal by v době, kdy se hospodářství Spojeného království vymaní ze současné recese, kvantitativně nespecifikované omezení z hlediska minimální fiskální konsolidace. Očekává se, že do roku 2015/16 bude zaveden nový rámec, ale jeho přesné načasování je nejisté. Účinný a důvěryhodný upravený fiskální rámec bude pro Spojené království důležitým nástrojem k tomu, aby ve střednědobém horizontu potřebné fiskální konsolidace dosáhlo. Nový program efektivity, který byl zaveden v rámci komplexního posouzení výdajů (Comprehensive Spending Review) za rok 2007 a rozšířen ve zprávě o rozpočtu a předběžném rozpočtu na rok 2008, svědčí o snaze orgánů soustředit se nadále se stejnou intenzitou na otázky efektivního vynakládání prostředků ve veřejném sektoru, mimo jiné stanovením ambiciózního cíle úspor plynoucích z vyšší efektivity a zavedením nového rámce pro monitorování a výkaznictví. Aktualizace naznačuje některá konkrétní podpůrná opatření, ale není z ní jasné, do jaké míry budou ovlivněny různé rezorty a oblasti politiky.

| (10) | V reakci na finanční krizi přijaly orgány Spojeného království řadu politických opatření zaměřených na stabilizaci finančního sektoru a podporu poskytování úvěrů. Systém úvěrových záruk zaručuje cenné papíry vystavené bankami k refinancování jejich splatného velkoobchodního dluhu. Zvláštní systém likvidity, který do ledna 2009 provozovala Bank of England, navíc umožnil zúčastněným bankám vyměnit nelikvidní aktiva za krátkodobé státní dluhopisy Spojeného království. Tento systém vystřídal program Discount Window Facility, který provozuje Bank of England a který bankám nadále dává přístup k dlouhodobé likviditě, avšak se širším spektrem kolaterálů. Kromě toho, že vláda zestátnila dvě finanční instituce, Northern Rock v únoru 2008 a Bradford & Bingley v září 2008, poskytla řadě bank státní kapitálovou injekci ve výši 37 miliard GBP (2

   % HDP). Od února 2009 bude Bank of England rovněž oprávněna ministerstvem financí k nákupu cenných papírů soukromého sektoru až do výše 50 miliard GBP (3

   % HDP). V lednu 2009 vláda zároveň oznámila režim, který bankám nabídne pojištění proti ztrátám z aktiv, jež byla současným zpomalením hospodářského růstu ovlivněna nejvíce, a v prohlášení úřadu pro finanční služby (Financial Services Authority) o regulaci kapitálových požadavků bylo jasně uvedeno, že banky mohou v době hospodářského poklesu čerpat kapitálové rezervy, což má umožnit nepřetržité poskytování úvěrů. |
| --- | --- |

(10)

Formula

Formula

| (11) | V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, který v prosinci 2008 odsouhlasila Evropská rada, Spojené království oznámilo v listopadu 2008 podpůrná fiskální opatření ve výši zhruba 1

  % HDP v roce 2009, od nichž se očekává, že v roce 2009 zmírní pokles HDP asi o

  procentního bodu. Balíček obsahuje opatření dočasná a včasná, neboť jsou namířena na podporu domácí poptávky v roce 2009. Avšak z předpokládaného zvýšení schodku veřejných financí v kombinaci s počátečním omezeným manévrovacím prostorem ve fiskální oblasti a absencí důvěryhodného fiskálního rámce ve střednědobém horizontu vyplývá, že ve střednědobé perspektivě je naprosto nezbytné vyvážit podpůrná opatření trvalou konsolidací. Většina podpůrných fiskálních opatření je zaměřena na podporu kupní síly domácností a straní spíše jednotlivcům s relativně vyšším sklonem ke spotřebě. Jiná opatření, včetně těch strukturálních, mají podpořit podnikatelskou a investiční aktivitu, zvýšit kapacitu veřejných služeb zaměstnanosti a zlepšit možnosti odborné přípravy nezaměstnaných. V neposlední řadě byla oznámena další opatření vycházející z balíčku na podporu majitelů domů (Homeowners Support Package), který byl předložen v září 2008, s cílem podpořit proces úpravy na trhu s bydlením. Tato opatření odpovídají politickému cíli krátkodobé stabilizace produkce a souvisejí s lisabonskou agendou strukturálních reforem Spojeného království. |
| --- | --- |

(11)

Formula

Formula

| (12) | Vzhledem k expanzivní orientaci fiskální politiky posledních let, v dobách převážně hospodářsky příznivých, a k balíčku podpůrných fiskálních opatření na rok 2009 chtějí orgány Spojeného království usilovat o fiskální konsolidaci odpovídající zlepšení strukturálního salda přibližně o 1 procentní bod ročně ve střednědobém horizontu. V souladu s touto konsolidační strategií jsou podpůrná opatření plánována jako dočasná. Existuje však nebezpečí, že podpůrná opatření, jež mají být dočasná, nebudou v roce 2010 zrušena, jestliže – jak předpokládá průběžná prognóza útvarů Komise – v roce 2010 nedojde k oživení ekonomiky, se kterým orgány Spojeného království počítají. V neposlední řadě se očekává, že poměr dluhu k HDP během programového období výrazně vzroste a počínaje rokem 2009/10 překročí referenční hodnotu 60 % HDP. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k expanzivní orientaci fiskální politiky posledních let, v dobách převážně hospodářsky příznivých, a k balíčku podpůrných fiskálních opatření na rok 2009 chtějí orgány Spojeného království usilovat o fiskální konsolidaci odpovídající zlepšení strukturálního salda přibližně o 1 procentní bod ročně ve střednědobém horizontu. V souladu s touto konsolidační strategií jsou podpůrná opatření plánována jako dočasná. Existuje však nebezpečí, že podpůrná opatření, jež mají být dočasná, nebudou v roce 2010 zrušena, jestliže – jak předpokládá průběžná prognóza útvarů Komise – v roce 2010 nedojde k oživení ekonomiky, se kterým orgány Spojeného království počítají. V neposlední řadě se očekává, že poměr dluhu k HDP během programového období výrazně vzroste a počínaje rokem 2009/10 překročí referenční hodnotu 60 % HDP.

| (13) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje závažné nedostatky v poskytování povinných i nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(13)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v kodexu chování pro programy stability a konvergenční programy, program vykazuje závažné nedostatky v poskytování povinných i nepovinných údajů (4).

Celkově lze shrnout, že program potvrzuje rychlé zhoršování rozpočtové pozice Spojeného království, což narušuje udržitelnost jeho veřejných financí. Pravděpodobně mnohem méně příznivá makroekonomická situace, než s jakou se v dohledné době počítalo, s sebou nese riziko vyššího schodku veřejných financí v průběhu celého programového období. Po expanzivních fiskálních opatřeních v roce 2009/10 program od roku 2010/11 plánuje trvalé zpřísnění fiskální politiky, ale dosažení konsolidace ohrožují některá rizika. Ta spočívají v možném prodloužení platnosti podpůrných opatření do roku 2010 v případě, že nedojde k zásadnímu ekonomickému oživení, v menší elasticitě příjmů a zahrnují i rizika ohrožující dosažení cílů v oblasti výdajů. Uvážíme-li pravděpodobnost toho, že rozpočtová pozice Spojeného království se v dohledné době zhorší více, než jak se předpokládá, a zvýšená rizika ohrožující fiskální udržitelnost, je ve střednědobém horizontu zapotřebí vyvinout ambicióznější konsolidační úsilí. Podle předpokladů se poměr dluhu k HDP zvýší ze 43Formula % HDP v roce 2007/08 na 65 % v roce 2010/11 a na konci programového období se ustálí téměř na 70 %.

Vzhledem k výše uvedenému hodnocení se Spojené království vyzývá, aby:

| i) | provádělo plánovanou fiskální politiku včetně podpůrných opatření v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu, a zároveň zabránilo dalšímu zhoršování stavu veřejných financí; |
| --- | --- |

i)

provádělo plánovanou fiskální politiku včetně podpůrných opatření v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy a v rámci Paktu o stabilitě a růstu, a zároveň zabránilo dalšímu zhoršování stavu veřejných financí;

| ii) | počínaje rokem 2010/11 provádělo výraznou rozpočtovou konsolidaci a dále upřesnilo opatření, na nichž se bude tato korekce zakládat, s cílem zajistit rychlé snížení schodku pod referenční úroveň; |
| --- | --- |

ii)

počínaje rokem 2010/11 provádělo výraznou rozpočtovou konsolidaci a dále upřesnilo opatření, na nichž se bude tato korekce zakládat, s cílem zajistit rychlé snížení schodku pod referenční úroveň;

| iii) | stanovilo, jak bude v budoucnu aplikován fiskální rámec, v souladu se zlepšováním dlouhodobé udržitelnosti jeho veřejných financí. |
| --- | --- |

iii)

stanovilo, jak bude v budoucnu aplikován fiskální rámec, v souladu se zlepšováním dlouhodobé udržitelnosti jeho veřejných financí.

Spojené království se rovněž vyzývá, aby lépe plnilo požadavky spojené s poskytováním údajů stanovených v kodexu chování.

Přehled základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2007/8 | 2008/9 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS leden 2009 | 3 | – 0,25 | – 0,5 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| KOM led. 2009 | 3,0 | – 0,6 | – 2,3 | 0,9 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS leden 2009 | 2,25 | 3,75 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM led. 2009 | 2,2 | 3,4 | – 0,3 | 1,3 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list.2007 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS leden 2009 | 1,0 | – 0,5 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM led. 2009 | 2,0 | 0,5 | – 2,4 | – 2,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 0,0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa (6)

  (% HDP) | PS leden 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM led. 2009 | – 2,6 | – 2,0 | – 5,5 | – 5,7 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Veřejné příjmy (7)

  (% HDP) | PS leden 2009 | 37,9 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 |
| KOM led. 2009 | 42,1 | 41,4 | 41,2 | 41,6 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 38,6 | 38,8 | 39,0 | 39,2 | 39,3 | 39,5 | neuv. |
| Veřejné výdaje (7)

  (% HDP) | PS leden 2009 | 40,7 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 |
| KOM led. 2009 | 44,9 | 47,2 | 50,8 | 50,8 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 41,6 | 41,7 | 41,4 | 41,3 | 41,1 | 41,1 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS leden 2009 | – 2,8 | – 5,5 | – 8,2 | – 7,1 | – 5,6 | – 4,4 | – 3,4 |
| KOM led. 2009 | – 2,8 | – 5,7 | – 9,5 | – 9,2 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS leden 2009 | – 0,6 | – 3,4 | – 6,4 | – 4,5 | – 2,6 | – 1,4 | – 0,3 |
| KOM led. 2009 | – 0,6 | – 3,5 | – 7,1 | – 6,4 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | PS leden 2009 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM led. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | PS leden 2009 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM led. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS leden 2009 | 43,2 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 |
| KOM led. 2009 | 43,2 | 53,7 | 64,6 | 71,9 | neuv. | neuv. | neuv. |
| PS list. 2007 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 | neuv. |
| Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2007/8

2008/9

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

Reálný HDP

(změna v %)

PS leden 2009

3

– 0,25

– 0,5

2

3

3

3

KOM led. 2009

3,0

– 0,6

– 2,3

0,9

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

3

3

2

2,75

2,5

2,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS leden 2009

2,25

3,75

1

2

2

2

2

KOM led. 2009

2,2

3,4

– 0,3

1,3

neuv.

neuv.

neuv.

PS list.2007

2,25

2

2

2

2

2

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS leden 2009

1,0

– 0,5

– 2,4

– 2,1

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM led. 2009

2,0

0,5

– 2,4

– 2,8

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

0,0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa (6)

(% HDP)

PS leden 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM led. 2009

– 2,6

– 2,0

– 5,5

– 5,7

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Veřejné příjmy (7)

(% HDP)

PS leden 2009

37,9

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

KOM led. 2009

42,1

41,4

41,2

41,6

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

38,6

38,8

39,0

39,2

39,3

39,5

neuv.

Veřejné výdaje (7)

(% HDP)

PS leden 2009

40,7

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

KOM led. 2009

44,9

47,2

50,8

50,8

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

41,6

41,7

41,4

41,3

41,1

41,1

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS leden 2009

– 2,8

– 5,5

– 8,2

– 7,1

– 5,6

– 4,4

– 3,4

KOM led. 2009

– 2,8

– 5,7

– 9,5

– 9,2

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 3,0

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS leden 2009

– 0,6

– 3,4

– 6,4

– 4,5

– 2,6

– 1,4

– 0,3

KOM led. 2009

– 0,6

– 3,5

– 7,1

– 6,4

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0,0

0,3

0,5

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

PS leden 2009

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM led. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 3,0

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

PS leden 2009

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM led. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS leden 2009

43,2

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

KOM led. 2009

43,2

53,7

64,6

71,9

neuv.

neuv.

neuv.

PS list. 2007

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

neuv.

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z ledna 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  Získání akciového podílu ve finančních institucích by mohlo vést k jednorázovému nárůstu schodku veřejných financí, a to v závislosti na kupní ceně akcií v poměru k jejich běžné tržní ceně nebo reálné hodnotě. Eurostat v současnosti zkoumá statistické zpracování dluhových cenných papírů, které vydala vláda na financování zvláštního systému likvidity (Special Liquidity Scheme) a systému nákupu aktiv (Asset Purchase Facility), které v programu nejsou pokládány za veřejný dluh.

(4)  Konkrétně nedostatek údajů o trhu práce výrazně zkomplikoval přepočet mezer výstupu podle společně dohodnuté metodiky.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda z programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech pomocí společně dohodnuté metodiky. Číselné údaje ve sdělení Komise z ledna 2009 vycházejí z odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech 2008–2010 ve výši 1,5 %, 0,9 %, 2,0 % a 1,0 %.

(6)  Údaje odkazují ke kalendářním měsícům.

(7)  Údaje týkající se celkových příjmů a výdajů nejsou v programu předložena v souladu s harmonizovaným systémem ESA95. Nejsou proto přímo srovnatelné s projekcemi uvedenými v průběžné prognóze útvarů Komise z ledna 2009. Pro roky 2012/13 a 2013/14 jsou veřejné příjmy a veřejné výdaje výsledkem extrapolace z projekcí veřejného sektoru.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Poslední program neuvádí v žádném roce programového období jednorázová a jiná dočasná opatření.

Zdroj:

Program stability (PS), průběžná prognóza útvarů Komise z ledna 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/39

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 68/08)

Dne 16. března 2009 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5456. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5456. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/39

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG)

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 68/09)

Dne 16. března 2009 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5474. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32009M5474. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/40

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

20. března 2009

(2009/C 68/10)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3549 |
| JPY | japonský jen | 129,87 |
| DKK | dánská koruna | 7,4515 |
| GBP | britská libra | 0,93950 |
| SEK | švédská koruna | 11,0560 |
| CHF | švýcarský frank | 1,5291 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,6500 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 26,628 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 298,36 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7083 |
| PLN | polský zlotý | 4,5662 |
| RON | rumunský lei | 4,2972 |
| TRY | turecká lira | 2,2872 |
| AUD | australský dolar | 1,9685 |
| CAD | kanadský dolar | 1,6770 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,5008 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,4240 |
| SGD | singapurský dolar | 2,0535 |
| KRW | jihokorejský won | 1 901,81 |
| ZAR | jihoafrický rand | 13,0680 |
| CNY | čínský juan | 9,2509 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4511 |
| IDR | indonéská rupie | 15 974,27 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,9352 |
| PHP | filipínské peso | 65,360 |
| RUB | ruský rubl | 45,4920 |
| THB | thajský baht | 47,848 |
| BRL | brazilský real | 3,0519 |
| MXN | mexické peso | 19,1995 |
| INR | indická rupie | 68,5170 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3549

JPY

japonský jen

129,87

DKK

dánská koruna

7,4515

GBP

britská libra

0,93950

SEK

švédská koruna

11,0560

CHF

švýcarský frank

1,5291

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,6500

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

26,628

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

298,36

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7083

PLN

polský zlotý

4,5662

RON

rumunský lei

4,2972

TRY

turecká lira

2,2872

AUD

australský dolar

1,9685

CAD

kanadský dolar

1,6770

HKD

hongkongský dolar

10,5008

NZD

novozélandský dolar

2,4240

SGD

singapurský dolar

2,0535

KRW

jihokorejský won

1 901,81

ZAR

jihoafrický rand

13,0680

CNY

čínský juan

9,2509

HRK

chorvatská kuna

7,4511

IDR

indonéská rupie

15 974,27

MYR

malajsijský ringgit

4,9352

PHP

filipínské peso

65,360

RUB

ruský rubl

45,4920

THB

thajský baht

47,848

BRL

brazilský real

3,0519

MXN

mexické peso

19,1995

INR

indická rupie

68,5170

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/41

---

Oznámení Komise o aktuální úrokové sazbě pro navrácení státní podpory a o referenční a diskontní sazbě pro 27 členských států použitelných od 1. dubna 2009

(Zveřejněno v souladu s článkem 10 nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1))

(2009/C 68/11)

Základní sazby jsou vypočteny v souladu se sdělením Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6). V závislosti na použití referenční sazby se musí připočítat příslušné marže tak, jak je uvedeno v tomto sdělení. Pro diskontní sazbu to znamená, že je nutné připočítat marži ve výši 100 základních bodů. Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, předpokládá, že nebude-li zvláštním rozhodnutím stanoveno jinak, sazba pro navrácení státní podpory bude rovněž vypočtena připočtením 100 základních bodů k základní sazbě.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. 4. 2009 | ... | 2,74 | 2,74 | 7,63 | 2,74 | 2,96 | 2,74 | 4,57 | 7,34 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 10,01 | 2,74 | 2,74 | 9,53 | 2,74 | 13,20 | 2,74 | 2,74 | 5,62 | 2,74 | 17,29 | 2,30 | 2,74 | 2,74 | 2,84 |
| 1. 3. 2009 | 31. 3. 2009 | 3,47 | 3,47 | 7,63 | 3,47 | 3,74 | 3,47 | 6,00 | 7,34 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 10,01 | 3,47 | 3,47 | 9,53 | 3,47 | 13,20 | 3,47 | 3,47 | 6,78 | 3,47 | 17,29 | 3,31 | 3,47 | 3,47 | 3,58 |
| 1. 2. 2009 | 28. 2. 2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 13,20 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 4,31 | 4,99 | 4,99 | 4,81 |
| 1. 1. 2009 | 31. 1. 2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 11,05 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 5,18 | 4,99 | 4,99 | 5,70 |
| 1. 12. 2008 | 31. 12. 2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 7,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 15,87 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1. 11. 2008 | 30. 11. 2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1. 10. 2008 | 31. 10. 2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1. 9. 2008 | 30. 9. 2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1. 7. 2008 | 31. 8. 2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1. 4. 2009

...

2,74

2,74

7,63

2,74

2,96

2,74

4,57

7,34

2,74

2,74

2,74

2,74

10,01

2,74

2,74

9,53

2,74

13,20

2,74

2,74

5,62

2,74

17,29

2,30

2,74

2,74

2,84

1. 3. 2009

31. 3. 2009

3,47

3,47

7,63

3,47

3,74

3,47

6,00

7,34

3,47

3,47

3,47

3,47

10,01

3,47

3,47

9,53

3,47

13,20

3,47

3,47

6,78

3,47

17,29

3,31

3,47

3,47

3,58

1. 2. 2009

28. 2. 2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

13,20

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

4,31

4,99

4,99

4,81

1. 1. 2009

31. 1. 2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

11,05

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

5,18

4,99

4,99

5,70

1. 12. 2008

31. 12. 2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

7,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

15,87

5,49

5,36

5,00

5,66

1. 11. 2008

30. 11. 2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

5,00

5,66

1. 10. 2008

31. 10. 2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1. 9. 2008

30. 9. 2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1. 7. 2008

31. 8. 2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/42

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc č. COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

(2009/C 68/12)

| 1. | Komise dne 16. března 2009 obdržela oznámení o spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H patřící do skupiny RBSK („RBSK“, Rakousko), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G. kontrolovaný bankovní skupinou Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank („DZ“, Německo) a Raiffeisen Bank S.A. („RBRO“, Rumunsko) kontrolovaný skupinou Raiffeisen Zentralbank Österreich Aktiengesellschaft („RZB“, Rakousko) získaly ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady společnou kontrolu nad podnikem Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. („RBL“, Rumunsko) nákupem akcií v nově založené společnosti vytvářející společný podnik. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 16. března 2009 obdržela oznámení o spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H patřící do skupiny RBSK („RBSK“, Rakousko), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G. kontrolovaný bankovní skupinou Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank („DZ“, Německo) a Raiffeisen Bank S.A. („RBRO“, Rumunsko) kontrolovaný skupinou Raiffeisen Zentralbank Österreich Aktiengesellschaft („RZB“, Rakousko) získaly ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení Rady společnou kontrolu nad podnikem Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. („RBL“, Rumunsko) nákupem akcií v nově založené společnosti vytvářející společný podnik.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku RBSK: spoření a půjčky pro účely bydlení, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku RBSK: spoření a půjčky pro účely bydlení,

| — | podniku DZ: bankovní a pojišťovací služby a správa majetku, |
| --- | --- |

—

podniku DZ: bankovní a pojišťovací služby a správa majetku,

| — | podniku RZB: komerční a investiční bankovnictví, |
| --- | --- |

—

podniku RZB: komerční a investiční bankovnictví,

| — | podniku RBRO: univerzální banka v Rumunsku patřící RZB, |
| --- | --- |

—

podniku RBRO: univerzální banka v Rumunsku patřící RZB,

| — | podniku RBL: spoření a půjčky pro účely bydlení v Rumunsku. |
| --- | --- |

—

podniku RBL: spoření a půjčky pro účely bydlení v Rumunsku.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) č. 139/2004. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5456 – RBSK/DZ/BANK na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (č. faxu (32-2) 296 43 01 nebo 296 72 44) či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5456 – RBSK/DZ/BANK na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

JINÉ AKTY

Komise

| 21.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 68/43

---

Oznámení určené osobám a subjektům zařazeným na seznam podle článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1183/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice, na základě nařízení Komise (ES) č. 242/2009

(2009/C 68/13)

| 1. | Společný postoj 2008/369/SZBP (1) vyzývá Společenství ke zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů fyzických nebo právnických osob, subjektů nebo orgánů, které porušují embargo vůči Konžské demokratické republice, jak je uvedeno na seznamu vypracovaném na základě rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) a 1857(2008), který by měl být pravidelně aktualizován výborem zřízeným podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1533(2004).
  Na seznamu vypracovaném tímto výborem jsou:






  — | osoby a subjekty, které porušují zbrojní embargo a související opatření v souladu s článkem 1, |
| --- | --- | --- |

1.

Společný postoj 2008/369/SZBP (1) vyzývá Společenství ke zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů fyzických nebo právnických osob, subjektů nebo orgánů, které porušují embargo vůči Konžské demokratické republice, jak je uvedeno na seznamu vypracovaném na základě rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) a 1857(2008), který by měl být pravidelně aktualizován výborem zřízeným podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1533(2004).

Na seznamu vypracovaném tímto výborem jsou:

—

osoby a subjekty, které porušují zbrojní embargo a související opatření v souladu s článkem 1,

| — | vedoucí političtí a vojenští představitelé cizích ozbrojených skupin působících v KDR, kteří brání odzbrojení a dobrovolnému navracení nebo přesídlení bojovníků, již jsou členy těchto skupin, |
| --- | --- |

—

vedoucí političtí a vojenští představitelé cizích ozbrojených skupin působících v KDR, kteří brání odzbrojení a dobrovolnému navracení nebo přesídlení bojovníků, již jsou členy těchto skupin,

| — | vedoucí političtí a vojenští představitelé konžských milic, kteří získávají podporu mimo KDR a kteří brání v účasti svých bojovníků na procesech odzbrojení, demobilizace a znovuzačlenění, |
| --- | --- |

—

vedoucí političtí a vojenští představitelé konžských milic, kteří získávají podporu mimo KDR a kteří brání v účasti svých bojovníků na procesech odzbrojení, demobilizace a znovuzačlenění,

| — | vedoucí političtí a vojenští představitelé, kteří působí v KDR a kteří v ozbrojených konfliktech využívají děti nebo je najímají k účasti na těchto konfliktech, čímž porušují platné mezinárodní právo, |
| --- | --- |

—

vedoucí političtí a vojenští představitelé, kteří působí v KDR a kteří v ozbrojených konfliktech využívají děti nebo je najímají k účasti na těchto konfliktech, čímž porušují platné mezinárodní právo,

| — | jednotlivci, kteří působí v KDR a kteří se dopouštějí závažných porušení mezinárodního práva, která se týkají dětí nebo žen v rámci ozbrojených konfliktů, včetně zabití a těžkého ublížení na zdraví, sexuálního násilí, únosu a nuceného vysídlení, |
| --- | --- |

—

jednotlivci, kteří působí v KDR a kteří se dopouštějí závažných porušení mezinárodního práva, která se týkají dětí nebo žen v rámci ozbrojených konfliktů, včetně zabití a těžkého ublížení na zdraví, sexuálního násilí, únosu a nuceného vysídlení,

| — | jednotlivci, kteří brání přístupu k humanitární pomoci či její distribuci ve východní části KDR, |
| --- | --- |

—

jednotlivci, kteří brání přístupu k humanitární pomoci či její distribuci ve východní části KDR,

| — | jednotlivci nebo subjekty, které podporují ilegální ozbrojené skupiny ve východní části KDR prostřednictvím nedovoleného obchodu s přírodními zdroji. |
| --- | --- |

—

jednotlivci nebo subjekty, které podporují ilegální ozbrojené skupiny ve východní části KDR prostřednictvím nedovoleného obchodu s přírodními zdroji.

| 2. | Výbor OSN se dne 3. března 2009 rozhodl zařadit na příslušný seznam čtyři fyzické osoby. Dotčené fyzické osoby mohou kdykoli výboru OSN spolu s podpůrnou dokumentací předložit žádost o přezkoumání rozhodnutí zařadit je na výše uvedený seznam OSN. Žádost je třeba zaslat na adresu:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

2.

Výbor OSN se dne 3. března 2009 rozhodl zařadit na příslušný seznam čtyři fyzické osoby. Dotčené fyzické osoby mohou kdykoli výboru OSN spolu s podpůrnou dokumentací předložit žádost o přezkoumání rozhodnutí zařadit je na výše uvedený seznam OSN. Žádost je třeba zaslat na adresu:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

Bližší informace viz: http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Na základě rozhodnutí OSN uvedených v bodě 2 přijala nařízení (ES) č. 242/2009 (2), kterým se mění příloha I nařízení Rady (ES) č. 1183/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice (3).
  Z tohoto důvodu se na dotčené fyzické osoby vztahují následující opatření podle nařízení (ES) č. 1183/2005:






  a) | zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, které jim patří nebo které vlastní či mají v držení, a zákaz zpřístupňovat jim nebo zpřístupňovat v jejich prospěch prostředky a hospodářské zdroje, ať přímo či nepřímo (článek 2); a |
| --- | --- | --- |

3.

Na základě rozhodnutí OSN uvedených v bodě 2 přijala nařízení (ES) č. 242/2009 (2), kterým se mění příloha I nařízení Rady (ES) č. 1183/2005, kterým se ukládají některá zvláštní omezující opatření namířená proti osobám, které porušují zbrojní embargo vůči Konžské demokratické republice (3).

Z tohoto důvodu se na dotčené fyzické osoby vztahují následující opatření podle nařízení (ES) č. 1183/2005:

a)

zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, které jim patří nebo které vlastní či mají v držení, a zákaz zpřístupňovat jim nebo zpřístupňovat v jejich prospěch prostředky a hospodářské zdroje, ať přímo či nepřímo (článek 2); a

| b) | zákaz účastnit se vědomě a úmyslně činností, jejichž cílem nebo důsledkem je přímé či nepřímé obcházení opatření podle písmena a) výše. |
| --- | --- |

b)

zákaz účastnit se vědomě a úmyslně činností, jejichž cílem nebo důsledkem je přímé či nepřímé obcházení opatření podle písmena a) výše.

| 4. | Fyzické osoby přidané do přílohy I nařízení Rady (ES) č. 1183/2005 prostřednictvím nařízení (ES) č. 242/2009 a podle rozhodnutí OSN ze dne 3. března 2009 mohou Komisi sdělit své stanovisko k zahrnutí svých jmen do seznamu. Toto sdělení je třeba zaslat na adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| DG External Relations |
| Directorate A Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A2 – CHAR 12/45 |
| rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Fyzické osoby přidané do přílohy I nařízení Rady (ES) č. 1183/2005 prostřednictvím nařízení (ES) č. 242/2009 a podle rozhodnutí OSN ze dne 3. března 2009 mohou Komisi sdělit své stanovisko k zahrnutí svých jmen do seznamu. Toto sdělení je třeba zaslat na adresu:

European Commission

DG External Relations

Directorate A Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A2 – CHAR 12/45

rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Dotčené fyzické osoby se rovněž upozorňují na to, že mají možnost napadnout nařízení (ES) č. 242/2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 230 odst. 4 a 5 Smlouvy o založení Evropského společenství. |
| --- | --- |

5.

Dotčené fyzické osoby se rovněž upozorňují na to, že mají možnost napadnout nařízení (ES) č. 242/2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 230 odst. 4 a 5 Smlouvy o založení Evropského společenství.

| 6. | S osobními údaji fyzických osob, jichž se týkají seznamy podle nařízení (ES) č. 242/2009, bude nakládáno v souladu s pravidly stanovenými nařízením (ES) č. 45/2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4). Veškeré žádosti, např. o další informace nebo v souvislosti s výkonem práv podle nařízení (ES) č. 45/2001 (např. přístup k osobním údajům nebo jejich oprava), je třeba zaslat Komisi na adresu uvedenou výše v bodu 4. |
| --- | --- |

6.

S osobními údaji fyzických osob, jichž se týkají seznamy podle nařízení (ES) č. 242/2009, bude nakládáno v souladu s pravidly stanovenými nařízením (ES) č. 45/2001 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (4). Veškeré žádosti, např. o další informace nebo v souvislosti s výkonem práv podle nařízení (ES) č. 45/2001 (např. přístup k osobním údajům nebo jejich oprava), je třeba zaslat Komisi na adresu uvedenou výše v bodu 4.

| 7. | Pro pořádek se fyzické osoby uvedené v příloze I upozorňují na to, že mají možnost požádat příslušné orgány daného členského státu (členských států) uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 1183/2005, aby jim vydaly povolení použít zmrazené prostředky a hospodářské zdroje na základní výdaje nebo konkrétní platby v souladu s článkem 3 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

7.

Pro pořádek se fyzické osoby uvedené v příloze I upozorňují na to, že mají možnost požádat příslušné orgány daného členského státu (členských států) uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 1183/2005, aby jim vydaly povolení použít zmrazené prostředky a hospodářské zdroje na základní výdaje nebo konkrétní platby v souladu s článkem 3 uvedeného nařízení.

---

(1)  Úř. věst. L 127, 15.5.2008, s 84.

(2)  Úř. věst. L 75, 21.3.2009.

(3)  Úř. věst. L 193, 23.7.2005, s 1.

(4)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

---