# Euroopan unionin C 66/2009

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 66 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 52. vuosikerta20. maaliskuu 2009 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 66

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

52. vuosikerta20. maaliskuu 2009

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2009/C 066/01 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 066/02 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011 | 6 |
| 2009/C 066/03 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Maltan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2011 | 12 |
| 2009/C 066/04 | Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011 | 17 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2009/C 066/01

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2012

1

2009/C 066/02

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

6

2009/C 066/03

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Maltan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2011

12

2009/C 066/04

Neuvoston lausunto, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

17

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT |
| | Komissio |
| 2009/C 066/05 | EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

2009/C 066/05

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen — Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| | Komissio |
| 2009/C 066/09 | Euron kurssi | 25 |
| | JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET |
| 2009/C 066/10 | Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta | 26 |
| 2009/C 066/11 | Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta | 30 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

2009/C 066/09

Euron kurssi

25

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

2009/C 066/10

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

26

2009/C 066/11

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

30

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Komissio |
| 2009/C 066/12 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa lupaa (ns. Concession de Nesles) koskevasta hakemuksesta)
   (
  1
  ) | 33 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

2009/C 066/12

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa lupaa (ns. Concession de Nesles) koskevasta hakemuksesta)
   (
  1
  )

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa lupaa (ns. Concession de Nesles) koskevasta hakemuksesta)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Saksan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2012

(2009/C 66/01)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 10 päivänä maaliskuuta 2009 Saksan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 10 päivänä maaliskuuta 2009 Saksan tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2008–2012.

| (2) | Maailmanlaajuisen taantuman vaikutukset näkyvät Saksan hyvin vientisuuntautuneessa ja erityisesti tuotantohyödykkeisiin erikoistuneessa taloudessa voimakkaina. Kokonaistuotannon kasvu hidastui voimakkaasti vuonna 2008 viennin kasvaessa aiempaa vähemmän. Finanssikriisi aiheutti monille rahoituslaitoksille, myös Landesbanken-pankeille, huomattavia tappioita. Finanssikriisin välitöntä vaikutusta talouteen rajoittivat kuitenkin yleisesti ottaen terveellä pohjalla olevat yritysten taseet, vahva hintakilpailukyky ja se, ettei Saksan asuntomarkkinoilla tarvita korjausliikettä. Lähiaikojen keskeisiä haasteita ovat luottamuksen palauttaminen rahoitusalaan, yritysrahoituksen saatavuuden varmistaminen, kasvavan työttömyyden edellyttämien työmarkkinoiden mukautusten helpottaminen ja kotimaisen kysynnän lisääminen. Julkisen talouden onnistuneen vakauttamisen ansiosta julkisen talouden rahoitusasema oli lähellä tasapainoa vuosina 2007 ja 2008. Tällä perusteella Saksa hyväksyi syksyllä 2008 ja tammikuussa 2009 kaksi finanssipoliittista elvytyspakettia, joiden tavoitteena on edistää yksityistä kulutusta, lisätä yksityisiä ja julkisia investointeja, varmistaa rahoituksen saatavuus, välttää lomautukset ja parantaa koulutukseen pääsyä; paketteihin sisältyy myös toimenpiteitä autoteollisuuden tukemiseksi. Näiden toimenpiteiden ja automaattisten vakauttajien vuoksi pienenevät tulot ja kasvavat menot johtavat julkisen talouden alijäämään. Lisäksi pankkien laajamittaisiin pelastustoimiin liittyvät vastuusitoumukset aiheuttavat lisäriskejä talousarviolle. Tehokas talousarviokehys auttaa julkisen talouden vakauttamista kriisin laannuttua. |
| --- | --- |

(2)

Maailmanlaajuisen taantuman vaikutukset näkyvät Saksan hyvin vientisuuntautuneessa ja erityisesti tuotantohyödykkeisiin erikoistuneessa taloudessa voimakkaina. Kokonaistuotannon kasvu hidastui voimakkaasti vuonna 2008 viennin kasvaessa aiempaa vähemmän. Finanssikriisi aiheutti monille rahoituslaitoksille, myös Landesbanken-pankeille, huomattavia tappioita. Finanssikriisin välitöntä vaikutusta talouteen rajoittivat kuitenkin yleisesti ottaen terveellä pohjalla olevat yritysten taseet, vahva hintakilpailukyky ja se, ettei Saksan asuntomarkkinoilla tarvita korjausliikettä. Lähiaikojen keskeisiä haasteita ovat luottamuksen palauttaminen rahoitusalaan, yritysrahoituksen saatavuuden varmistaminen, kasvavan työttömyyden edellyttämien työmarkkinoiden mukautusten helpottaminen ja kotimaisen kysynnän lisääminen. Julkisen talouden onnistuneen vakauttamisen ansiosta julkisen talouden rahoitusasema oli lähellä tasapainoa vuosina 2007 ja 2008. Tällä perusteella Saksa hyväksyi syksyllä 2008 ja tammikuussa 2009 kaksi finanssipoliittista elvytyspakettia, joiden tavoitteena on edistää yksityistä kulutusta, lisätä yksityisiä ja julkisia investointeja, varmistaa rahoituksen saatavuus, välttää lomautukset ja parantaa koulutukseen pääsyä; paketteihin sisältyy myös toimenpiteitä autoteollisuuden tukemiseksi. Näiden toimenpiteiden ja automaattisten vakauttajien vuoksi pienenevät tulot ja kasvavat menot johtavat julkisen talouden alijäämään. Lisäksi pankkien laajamittaisiin pelastustoimiin liittyvät vastuusitoumukset aiheuttavat lisäriskejä talousarviolle. Tehokas talousarviokehys auttaa julkisen talouden vakauttamista kriisin laannuttua.

| (3) | Tammikuun täydennyksen perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2008 1,25 prosentista–2,25 prosenttiin vuonna 2009 ja elpyy tämän jälkeen 1,25 prosenttiin vuodesta 2010 alkaen. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuoteen 2009 asti ja jokseenkin suotuisiin oletuksiin vuodesta 2010 alkaen. Varsinkin yksityinen kulutus voi elpyä vuonna 2010 odotettua hitaammin, jos työllisyys heikkenee jyrkemmin talouskriisin vuoksi. Makrotaloudellisissa ennusteissa otetaan huomioon hyväksytyt elvytystoimet muttei esitetä niiden odotettua taloudellista vaikutusta määrällisesti. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. |
| --- | --- |

(3)

Tammikuun täydennyksen perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2008 1,25 prosentista–2,25 prosenttiin vuonna 2009 ja elpyy tämän jälkeen 1,25 prosenttiin vuodesta 2010 alkaen. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin vuoteen 2009 asti ja jokseenkin suotuisiin oletuksiin vuodesta 2010 alkaen. Varsinkin yksityinen kulutus voi elpyä vuonna 2010 odotettua hitaammin, jos työllisyys heikkenee jyrkemmin talouskriisin vuoksi. Makrotaloudellisissa ennusteissa otetaan huomioon hyväksytyt elvytystoimet muttei esitetä niiden odotettua taloudellista vaikutusta määrällisesti. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

| (4) | Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun joulukuussa 2007 tarkistetun ohjelman tavoite oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua parempi toteutuma johtui siitä, että tulot kasvoivat yllättäen tuntuvasti huolimatta yhtiöverouudistuksesta ja sosiaaliturvamaksujen leikkauksesta. Välittömistä veroista saatavat suuremmat tulot johtuvat palkkojen ja työllisyyden suuremmasta kasvusta ja keskimääräisen veroasteen kasvusta kansantulon kasvaessa. Osa lisätuloista käytettiin sosiaaliturvamaksujen pienennyksen ja lisämenojen rahoittamiseen. Menot olivat 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen suunniteltua korkeammat pääasiassa pankkien pelastustoimien yhteydessä toteutettujen kertaluonteisten toimenpiteiden vuoksi ja siksi, että eläke-etuusmenot kasvoivat eläkkeiden tarkistamismalliin tehtyjen tilapäisten muutosten ansiosta. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun joulukuussa 2007 tarkistetun ohjelman tavoite oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Odotettua parempi toteutuma johtui siitä, että tulot kasvoivat yllättäen tuntuvasti huolimatta yhtiöverouudistuksesta ja sosiaaliturvamaksujen leikkauksesta. Välittömistä veroista saatavat suuremmat tulot johtuvat palkkojen ja työllisyyden suuremmasta kasvusta ja keskimääräisen veroasteen kasvusta kansantulon kasvaessa. Osa lisätuloista käytettiin sosiaaliturvamaksujen pienennyksen ja lisämenojen rahoittamiseen. Menot olivat 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen suunniteltua korkeammat pääasiassa pankkien pelastustoimien yhteydessä toteutettujen kertaluonteisten toimenpiteiden vuoksi ja siksi, että eläke-etuusmenot kasvoivat eläkkeiden tarkistamismalliin tehtyjen tilapäisten muutosten ansiosta.

| (5) | Julkisen talouden tavoite vuonna 2009 on 3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa komission yksiköiden väliennustetta. Alijäämän kasvu johtuu automaattisten vakauttajien (noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja kriisin vuoksi toteutettujen elvytystoimien (noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) aiheuttamista verotulojen menetyksistä ja korkeammista menoista. Ennusteiden mukaan menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät 2,5 prosenttiyksikköä ja tulot suhteessa BKT:hen laskevat 0,5 prosenttiyksikköä. Rakenteellisen alijäämän (jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelman tietojen perusteella) odotetaan syvenevän entisestään noin 1,5 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(5)

Julkisen talouden tavoite vuonna 2009 on 3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Tämä vastaa komission yksiköiden väliennustetta. Alijäämän kasvu johtuu automaattisten vakauttajien (noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja kriisin vuoksi toteutettujen elvytystoimien (noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) aiheuttamista verotulojen menetyksistä ja korkeammista menoista. Ennusteiden mukaan menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät 2,5 prosenttiyksikköä ja tulot suhteessa BKT:hen laskevat 0,5 prosenttiyksikköä. Rakenteellisen alijäämän (jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelman tietojen perusteella) odotetaan syvenevän entisestään noin 1,5 prosenttiyksikköä.

| (6) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena on pitää rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema lähellä tasapainoa (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Ohjelman mukaan tämä merkitsee sitä, että rakenteellinen alijäämä on 0–0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei uskota saavutettavan ohjelmakaudella. Julkisen talouden vakauttaminen kuitenkin jatkuu sen jälkeen, kun alijäämä supistuu vuoden 2010 huippuarvosta 4 prosenttia suhteessa BKT:hen (joka on yli perustamissopimuksen viitearvon) 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Tammikuun täydennyksessä esitetyt ennusteet perustuvat siihen oletukseen, että politiikka säilyy ennallaan ja että vakauttaminen on pääasiassa menoperusteista vuoden 2010 jälkeen. Tulojen suhteessa BKT:hen odotetaan vuosina 2008–2010 laskevan 1,5 prosenttiyksikköä eli 42,5 prosenttiin, pysyttelevän tällä tasolla vuonna 2011 ja kasvavan jälleen 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2012. Menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät 2,5 prosenttiyksikköä vuosina 2008–2010 ja laskevat tämän jälkeen 1 prosenttiyksikköä.
  Vuonna 2010 tulo- ja menokehitys perustuu pääosin kriisin vuoksi toteutettuihin elvyttämistoimiin. Vakauttamisprosessin perustana vuoden 2010 jälkeen olevista toimenpiteistä ei ole tietoja. Tiettyjen elvytystoimien päättyminen ja velkojen takaisinmaksurahasto saattavat tukea vakauttamista. Syvenevät alijäämät, pienempi BKT:n nimelliskasvu ja pääasiassa pankkien pelastustoimista johtuvat vuoden 2008 virta–varanto-korjauserät kasvattavat velkaa suhteessa BKT:hen 7 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella eli kaiken kaikkiaan 72,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(6)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteena on pitää rakenteellinen julkisen talouden rahoitusasema lähellä tasapainoa (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä). Ohjelman mukaan tämä merkitsee sitä, että rakenteellinen alijäämä on 0–0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei uskota saavutettavan ohjelmakaudella. Julkisen talouden vakauttaminen kuitenkin jatkuu sen jälkeen, kun alijäämä supistuu vuoden 2010 huippuarvosta 4 prosenttia suhteessa BKT:hen (joka on yli perustamissopimuksen viitearvon) 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Tammikuun täydennyksessä esitetyt ennusteet perustuvat siihen oletukseen, että politiikka säilyy ennallaan ja että vakauttaminen on pääasiassa menoperusteista vuoden 2010 jälkeen. Tulojen suhteessa BKT:hen odotetaan vuosina 2008–2010 laskevan 1,5 prosenttiyksikköä eli 42,5 prosenttiin, pysyttelevän tällä tasolla vuonna 2011 ja kasvavan jälleen 0,5 prosenttiyksikköä vuonna 2012. Menot suhteessa BKT:hen lisääntyvät 2,5 prosenttiyksikköä vuosina 2008–2010 ja laskevat tämän jälkeen 1 prosenttiyksikköä.

Vuonna 2010 tulo- ja menokehitys perustuu pääosin kriisin vuoksi toteutettuihin elvyttämistoimiin. Vakauttamisprosessin perustana vuoden 2010 jälkeen olevista toimenpiteistä ei ole tietoja. Tiettyjen elvytystoimien päättyminen ja velkojen takaisinmaksurahasto saattavat tukea vakauttamista. Syvenevät alijäämät, pienempi BKT:n nimelliskasvu ja pääasiassa pankkien pelastustoimista johtuvat vuoden 2008 virta–varanto-korjauserät kasvattavat velkaa suhteessa BKT:hen 7 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella eli kaiken kaikkiaan 72,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen.

| (7) | Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä erityisesti vuodesta 2010 alkaen. Ensinnäkin makrotaloudelliset taustaoletukset ovat epävarmoja finanssikriisin keston, laajuuden ja vaikutusten suhteen. Ne vaikuttavat jokseenkin optimistisilta varsinkin vuonna 2010 ja senkin jälkeen, sillä kokonaistuotannon kasvun ennustetaan saavuttavan jälleen potentiaalisen tasonsa nopean elpymisen ansiosta. Toiseksi ennusteeseen liittyy riski, ettei hallinnon kaikilla tasoilla ole vielä sitouduttu riittävästi menokuriin. Kolmanneksi vuoden 2010 jälkeen suunniteltua vakauttamista tukevia toimenpiteitä koskevien tietojen puutteesta aiheutuu merkittäviä riskejä erityisesti siksi, että suuri osa finanssipoliittisista elvytystoimista on luonteeltaan pysyviä. Alijäämätavoitteisiin kohdistuvien negatiivisten riskien vuoksi velkasuhde saattaa myös kehittyä suunniteltua heikommin. Julkisen talouden muut riskitekijät liittyvät finanssikriisin välittömiin vaikutuksiin, erityisesti vielä mahdollisesti tarvittaviin pääomankorotuksiin ja mahdollisiin pankkien haltuunottoihin (jotka vaikuttavat velkaan ja mahdollisesti myös jonkin verran alijäämään) tai pankkien takauksiin (jotka vaikuttavat alijäämään ja velkaan ainoastaan, jos niihin turvaudutaan). |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä erityisesti vuodesta 2010 alkaen. Ensinnäkin makrotaloudelliset taustaoletukset ovat epävarmoja finanssikriisin keston, laajuuden ja vaikutusten suhteen. Ne vaikuttavat jokseenkin optimistisilta varsinkin vuonna 2010 ja senkin jälkeen, sillä kokonaistuotannon kasvun ennustetaan saavuttavan jälleen potentiaalisen tasonsa nopean elpymisen ansiosta. Toiseksi ennusteeseen liittyy riski, ettei hallinnon kaikilla tasoilla ole vielä sitouduttu riittävästi menokuriin. Kolmanneksi vuoden 2010 jälkeen suunniteltua vakauttamista tukevia toimenpiteitä koskevien tietojen puutteesta aiheutuu merkittäviä riskejä erityisesti siksi, että suuri osa finanssipoliittisista elvytystoimista on luonteeltaan pysyviä. Alijäämätavoitteisiin kohdistuvien negatiivisten riskien vuoksi velkasuhde saattaa myös kehittyä suunniteltua heikommin. Julkisen talouden muut riskitekijät liittyvät finanssikriisin välittömiin vaikutuksiin, erityisesti vielä mahdollisesti tarvittaviin pääomankorotuksiin ja mahdollisiin pankkien haltuunottoihin (jotka vaikuttavat velkaan ja mahdollisesti myös jonkin verran alijäämään) tai pankkien takauksiin (jotka vaikuttavat alijäämään ja velkaan ainoastaan, jos niihin turvaudutaan).

| (8) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat lähellä EU:n keskiarvoa, sillä eläkemenot näyttävät kasvaneen jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa. Täydennyksessä arvioidun vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusaseman pitäisi omalta osaltaan lieventää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä aiheutuu julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta julkisen talouden kehittyminen ohjelmassa ennustetulla tavalla johtaisi päinvastaiseen tilanteeseen. Lisäksi bruttovelan nykyinen määrä suhteessa BKT:hen ylittää tällä hetkellä perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia keskisuuria riskejä. Edellä mainitut riskit, jotka aiheutuvat Saksan käyttöönottamista rahoitusalan vakauttamistoimenpiteistä (esimerkiksi pääomakorotukset, takaukset), saattavat vaikuttaa negatiivisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Tämä johtuu ennen kaikkea järjestelmien vaikutuksista julkiseen velkaan. Osa julkisesta tuesta aiheutuneista kustannuksista voidaan tosin tulevaisuudessa saada katettua. |
| --- | --- |

(8)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat lähellä EU:n keskiarvoa, sillä eläkemenot näyttävät kasvaneen jo toteutettujen eläkeuudistusten ansiosta hieman vähemmän kuin monissa muissa maissa. Täydennyksessä arvioidun vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusaseman pitäisi omalta osaltaan lieventää vaikutuksia, joita väestön ikääntymisestä aiheutuu julkiseen talouteen pitkällä aikavälillä, mutta julkisen talouden kehittyminen ohjelmassa ennustetulla tavalla johtaisi päinvastaiseen tilanteeseen. Lisäksi bruttovelan nykyinen määrä suhteessa BKT:hen ylittää tällä hetkellä perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Suurten perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia keskisuuria riskejä. Edellä mainitut riskit, jotka aiheutuvat Saksan käyttöönottamista rahoitusalan vakauttamistoimenpiteistä (esimerkiksi pääomakorotukset, takaukset), saattavat vaikuttaa negatiivisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen. Tämä johtuu ennen kaikkea järjestelmien vaikutuksista julkiseen velkaan. Osa julkisesta tuesta aiheutuneista kustannuksista voidaan tosin tulevaisuudessa saada katettua.

| (9) | Huolimatta julkisen talouden ja finanssipoliittisten sääntöjen yleisesti ottaen hyvästä laadusta Saksan institutionaalisessa talousarviokehyksessä on vielä parantamisen varaa. Neuvosto on tyytyväinen uuden julkisen talouden säännön käyttöönotossa tapahtuneeseen edistykseen. Uuden säännön mukaan liittovaltion rakenteellinen alijäämä rajoitetaan 0,35 prosenttiin suhteessa BKT:hen normaaliaikoina ja osavaltioille laaditaan rakenteellisesti tasapainoiset talousarviot. Sääntö on tarkoitus sisällyttää Saksan perustuslakiin vielä nykyisellä vaalikaudella, ja sitä on alettava soveltaa vuoteen 2011 mennessä siten, että liittohallituksen tasolla myönnetään siirtymäkausi vuoteen 2015 ja osavaltioiden tasolla vuoteen 2019 saakka. Lisäksi hallitus aikoo tarkistaa liittovaltion budjetointi- ja kirjanpitojärjestelmää siten, että siinä annetaan suurempi painoarvo saavutettuihin tuloksiin perustuvalle tulojen ja menojen arvioinnille. |
| --- | --- |

(9)

Huolimatta julkisen talouden ja finanssipoliittisten sääntöjen yleisesti ottaen hyvästä laadusta Saksan institutionaalisessa talousarviokehyksessä on vielä parantamisen varaa. Neuvosto on tyytyväinen uuden julkisen talouden säännön käyttöönotossa tapahtuneeseen edistykseen. Uuden säännön mukaan liittovaltion rakenteellinen alijäämä rajoitetaan 0,35 prosenttiin suhteessa BKT:hen normaaliaikoina ja osavaltioille laaditaan rakenteellisesti tasapainoiset talousarviot. Sääntö on tarkoitus sisällyttää Saksan perustuslakiin vielä nykyisellä vaalikaudella, ja sitä on alettava soveltaa vuoteen 2011 mennessä siten, että liittohallituksen tasolla myönnetään siirtymäkausi vuoteen 2015 ja osavaltioiden tasolla vuoteen 2019 saakka. Lisäksi hallitus aikoo tarkistaa liittovaltion budjetointi- ja kirjanpitojärjestelmää siten, että siinä annetaan suurempi painoarvo saavutettuihin tuloksiin perustuvalle tulojen ja menojen arvioinnille.

| (10) | Rahoitusalan vakauttamiseksi Saksan viranomaiset perustivat vuoden 2009 loppuun asti toimivan rahoitusmarkkinoiden vakautusrahaston, joka tarjoaa pääomaa (80 miljardia euroa, noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja luottotakauksia (400 miljardia EUR, noin 16 prosenttia suhteessa BKT:hen). Saksan hallitus osallistui jo vuosina 2007 ja 2008 liittovaltio- ja aluetasolla pankkien laajamittaisiin pelastustoimiin tarjoamalla pääomaa ja takauksia. Lisäksi vuonna 2008 Saksan hallitus antoi rajoittamattoman takauksen kaikille yksityisille pankkitalletuksille. Muista aloitteista ongelmallisten varojen poistamiseksi pankkien taseista keskustellaan parhaillaan. Näihin pelastustoimiin liittyvät vastuusitoumukset aiheuttavat lisäriskejä talousarviolle. |
| --- | --- |

(10)

Rahoitusalan vakauttamiseksi Saksan viranomaiset perustivat vuoden 2009 loppuun asti toimivan rahoitusmarkkinoiden vakautusrahaston, joka tarjoaa pääomaa (80 miljardia euroa, noin 3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja luottotakauksia (400 miljardia EUR, noin 16 prosenttia suhteessa BKT:hen). Saksan hallitus osallistui jo vuosina 2007 ja 2008 liittovaltio- ja aluetasolla pankkien laajamittaisiin pelastustoimiin tarjoamalla pääomaa ja takauksia. Lisäksi vuonna 2008 Saksan hallitus antoi rajoittamattoman takauksen kaikille yksityisille pankkitalletuksille. Muista aloitteista ongelmallisten varojen poistamiseksi pankkien taseista keskustellaan parhaillaan. Näihin pelastustoimiin liittyvät vastuusitoumukset aiheuttavat lisäriskejä talousarviolle.

| (11) | Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Saksa päätti toteuttaa vuosina 2009 ja 2010 mittavia finanssipoliittisia elvytystoimia (noin 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen kahden vuoden aikana), joita pidetään riittävänä reaktiona talouden laskusuhdanteeseen. Toimenpiteissä keskitytään tulotukeen, yksityisiin ja julkisiin investointeihin, lomautusten välttämiseen ja koulutuksen parantamiseen, velkaantuneiden yritysten ja autoteollisuuden tukemiseen. Toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa ja ovat oikein ajoitettuja ja kohdennettuja, vaikka elvytys onkin jossain määrin takapainotteista. Huomattava osa toimenpiteistä on pikemminkin pysyviä kuin tilapäisiä. Tästä syystä ei ole varmaa, voidaanko kriisin vuoksi toteutetut toimenpiteet peruuttaa kokonaisuudessaan. Velkojen takaisinmaksuaikataulu ja uusi julkisen talouden sääntö kuitenkin auttavat tarvittavan julkisen talouden vakauttamisprosessin käynnistymistä kriisin väistyessä. Elpymistä tuetaan rakennepoliittisilla toimenpiteillä, kuten tukemalla yksityissektorin innovointia, parantamalla työvoimapalveluja ja lisäämällä laajakaistayhteyksiä suunnitellun laajakaistastrategian mukaisesti. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. Lisäksi julkisten hankintamenettelyjen väliaikaisilla muutoksilla pyritään nopeuttamaan infrastruktuuri-investointeja. |
| --- | --- |

(11)

Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Saksa päätti toteuttaa vuosina 2009 ja 2010 mittavia finanssipoliittisia elvytystoimia (noin 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen kahden vuoden aikana), joita pidetään riittävänä reaktiona talouden laskusuhdanteeseen. Toimenpiteissä keskitytään tulotukeen, yksityisiin ja julkisiin investointeihin, lomautusten välttämiseen ja koulutuksen parantamiseen, velkaantuneiden yritysten ja autoteollisuuden tukemiseen. Toimenpiteet vastaavat pääpiirteissään Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa ja ovat oikein ajoitettuja ja kohdennettuja, vaikka elvytys onkin jossain määrin takapainotteista. Huomattava osa toimenpiteistä on pikemminkin pysyviä kuin tilapäisiä. Tästä syystä ei ole varmaa, voidaanko kriisin vuoksi toteutetut toimenpiteet peruuttaa kokonaisuudessaan. Velkojen takaisinmaksuaikataulu ja uusi julkisen talouden sääntö kuitenkin auttavat tarvittavan julkisen talouden vakauttamisprosessin käynnistymistä kriisin väistyessä. Elpymistä tuetaan rakennepoliittisilla toimenpiteillä, kuten tukemalla yksityissektorin innovointia, parantamalla työvoimapalveluja ja lisäämällä laajakaistayhteyksiä suunnitellun laajakaistastrategian mukaisesti. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. Lisäksi julkisten hankintamenettelyjen väliaikaisilla muutoksilla pyritään nopeuttamaan infrastruktuuri-investointeja.

| (12) | Laskusuhdanteen vuoksi yleinen finanssipolitiikan viritys on vuosina 2009 ja 2010 elvyttävä. Vuonna 2010 alijäämän odotetaan ylittävän viitearvon. Vuonna 2011 ohjelman tavoitteena on huomattava rakenteellinen parannus (1 prosenttiyksikkö) ja tämän jälkeen hieman pienempi parannus vuonna 2012. Vaikka alijäämä supistuu pääpiirteissään vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätyssä tahdissa, ohjelmakaudella ei saavuteta riittävää turvamarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja suunniteltuun vakauttamisuraan kohdistuu huomattavia riskejä. Lisäksi velkasuhde kasvaa ohjelmakaudella vuosien 2009 ja 2010 elvyttävän virityksen ja pankkien pelastustoimiin liittyvien rahoitustoimien takia. |
| --- | --- |

(12)

Laskusuhdanteen vuoksi yleinen finanssipolitiikan viritys on vuosina 2009 ja 2010 elvyttävä. Vuonna 2010 alijäämän odotetaan ylittävän viitearvon. Vuonna 2011 ohjelman tavoitteena on huomattava rakenteellinen parannus (1 prosenttiyksikkö) ja tämän jälkeen hieman pienempi parannus vuonna 2012. Vaikka alijäämä supistuu pääpiirteissään vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätyssä tahdissa, ohjelmakaudella ei saavuteta riittävää turvamarginaalia sen varmistamiseksi, ettei alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja suunniteltuun vakauttamisuraan kohdistuu huomattavia riskejä. Lisäksi velkasuhde kasvaa ohjelmakaudella vuosien 2009 ja 2010 elvyttävän virityksen ja pankkien pelastustoimiin liittyvien rahoitustoimien takia.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (3). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (3).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että aiemman vakauttamisprosessin ja vuonna 2008 saavutetun lähellä tasapainoa olevan rahoitusaseman ansiosta Saksa pystyi ottamaan käyttöön mittavia finanssipoliittisia elvytystoimia. Tämä on tervetullutta, sillä se on oikeassa suhteessa laskusuhdanteen laajuuteen. Maailmantalouden tilanteen jyrkän heikkenemisen ja rahoitusmarkkinoiden vaikeuksien vuoksi julkisen talouden strategiaan kohdistuu riskejä. Tällä hetkellä ei ole kuitenkaan varmaa, voidaanko kriisin vuoksi toteutetut lyhyen aikavälin toimenpiteet peruuttaa kokonaisuudessaan. Tästä syystä julkisen talouden vakauttamisuran palauttaminen kriisin laannuttua edellyttää ehdottomasti, että tehokkaampi keskipitkän aikavälin talousarviokehys pannaan täytäntöön suunnitellulla tavalla ja sen noudattamiseen sitoudutaan lujasti hallinnon kaikilla tasoilla. Kasvavan julkisen velan, eläkkeiden tarkistamismalliin tehtyjen tilapäisten muutosten ja terveydenhuollon uudistuksen vaikutusten epävarmuuden vuoksi on tärkeää pitää kiinni pitkän aikavälin kestävyyden parantamisessa saavutetuista tuloksista.

Edellä esitetyn arvion perusteella Saksaa kehotetaan:

| i) | noudattamaan vuosina 2009 ja 2010 finanssipolitiikkaa suunnitellulla tavalla — Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavat ja vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa toteutettavat elvytystoimenpiteet mukaan lukien — ja käynnistämään viimeistään vuonna 2011 finanssipoliittisten elvytystointen peruuttaminen, jolla tuetaan julkisen talouden merkittävää vakauttamista keskipitkän aikavälin tavoitteen mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

noudattamaan vuosina 2009 ja 2010 finanssipolitiikkaa suunnitellulla tavalla — Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa vastaavat ja vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa toteutettavat elvytystoimenpiteet mukaan lukien — ja käynnistämään viimeistään vuonna 2011 finanssipoliittisten elvytystointen peruuttaminen, jolla tuetaan julkisen talouden merkittävää vakauttamista keskipitkän aikavälin tavoitteen mukaisesti;

| ii) | lujittamaan tässä yhteydessä institutionaalista finanssipoliittista kehystä panemalla täytäntöön suunnitellulla tavalla uusi julkisen talouden sääntö tarvittavan vakauttamisen tukemiseksi vuoden 2010 jälkeen; |
| --- | --- |

ii)

lujittamaan tässä yhteydessä institutionaalista finanssipoliittista kehystä panemalla täytäntöön suunnitellulla tavalla uusi julkisen talouden sääntö tarvittavan vakauttamisen tukemiseksi vuoden 2010 jälkeen;

| iii) | kiinnittämään uudelleen huomiota julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä lujittaviin toimenpiteisiin ja varmistamaan, että vuoden 2008 poikkeama eläkkeiden tarkistamismallista korjataan suunnitellulla tavalla. |
| --- | --- |

iii)

kiinnittämään uudelleen huomiota julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä lujittaviin toimenpiteisiin ja varmistamaan, että vuoden 2008 poikkeama eläkkeiden tarkistamismallista korjataan suunnitellulla tavalla.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2008 | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| KOM tammikuu 2009 | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2008 | – | – | – | – | — | — |
| KOM tammikuu 2009 | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | – | – | – | – | — | — |
| Tuotantokuilu (4)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| KOM tammikuu 2009 (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | — |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| KOM tammikuu 2009 | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| KOM tammikuu 2009 | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | — |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| KOM tammikuu 2009 | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM tammikuu 2009 | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM tammikuu 2009 | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | — | — |
| VO marraskuu 2007 | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | — |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2008

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

KOM tammikuu 2009

2,5

1,3

– 2,3

0,7

—

—

VO marraskuu 2007

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

—

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2008

–

–

–

–

—

—

KOM tammikuu 2009

2,3

2,8

0,8

1,4

—

—

VO marraskuu 2007

–

–

–

–

—

—

Tuotantokuilu (4)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2008

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

KOM tammikuu 2009 (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

—

—

VO marraskuu 2007

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

—

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

7,6

7,1

7,0

7

7

7

KOM tammikuu 2009

7,6

7,1

5,2

5,4

—

—

VO marraskuu 2007

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

KOM tammikuu 2009

43,9

43,7

43,5

42,3

—

—

VO marraskuu 2007

44

43

43

42,5

42

—

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

KOM tammikuu 2009

44,1

43,8

46,4

46,4

—

—

VO marraskuu 2007

44

43,5

43

42

41,5

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

KOM tammikuu 2009

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

—

—

VO marraskuu 2007

0

– 0,5

0

0,5

0,5

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

KOM tammikuu 2009

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

—

—

VO marraskuu 2007

3

2,5

2,5

3

3,5

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

KOM tammikuu 2009

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

—

—

VO marraskuu 2007

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

—

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

KOM tammikuu 2009

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

—

—

VO marraskuu 2007

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

KOM tammikuu 2009

65,1

65,6

69,6

72,3

—

—

VO marraskuu 2007

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

—

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Ohjelmasta puuttuvat erityisesti tiedot YKHI-inflaatiosta, verotulojen ja julkisen talouden menojen jaottelu välituotekäyttöön, luontoismuotoiset sosiaaliset tulonsiirrot ja palkansaajakorvaukset eikä kaikkia makrotalouden skenaarion perusteena olevia perusoletuksia selitetä.

(4)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(5)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,1 % vuonna 2007, 1,2 % vuonna 2008, 0,9 % vuonna 2009 ja 1,0 % vuonna 2010.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat uusimman ohjelman mukaan 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2007 ja 0,5 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (kaikki alijäämää lisääviä) ja komission yksiköiden tammikuun väliennusteen mukaan 0,3 % suhteessa BKT:hen vuosina 2007 ja 2008 ja 0,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2010 (kaikki alijäämää lisääviä).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/6

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

(2009/C 66/02)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Unkarin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Unkarin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011.

| (2) | BKT:n kasvu kiihtyi kohtuullisesti vuoden 2008 alkupuoliskolla mutta supistui hieman kolmannella neljänneksellä ja tätäkin enemmän neljännellä neljänneksellä. Siitä huolimatta, että Unkarin kaksoisvaje on supistunut viime vuosina, maa on pysynyt haavoittuvaisena, sillä valtion velkaa ja ulkomaanvelkaa on paljon. Finanssikriisi on näin ollen vaikuttanut Unkariin erityisen voimakkaasti ja johtanut valuutan arvon jyrkkään alenemiseen ja toimintahäiriöihin useilla rahoitusmarkkinasegmenteillä. Talouspolitiikan välittömimmät haasteet ovat näin ollen sijoittajien luottamuksen palauttaminen ja rahoitusmarkkinoiden toiminnan parantaminen. Tämän vuoksi keskuspankki otti käyttöön uusia välineitä ja hyväksyttiin uusi talousohjelma, johon sisältyy uusia julkisen talouden sopeutustoimia, tiukempia alijäämätavoitteita, pankkialan pelastuspaketti ja tiukempi rahoitussektorin sääntely. Näiden toimien tueksi Unkarille myönnettiin huomattava kansainvälinen rahoitustukipaketti (20 miljardia EUR) (2), joka edellyttää edistymistä julkisen talouden vakauttamisessa, julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistamisessa, rahoitussektorin sääntelyssä ja valvonnassa sekä rakenneuudistuksissa (3). Tuen myöntävät EU, IMF ja Maailmanpankki. Lainaan liittyvä talousohjelma on sisällytetty sekä vuoden 2009 talousarvioon että tarkistettuun lähentymisohjelmaan. Unkarin keskuspankki kiristi rahapolitiikkaa nostamalla peruskoron 8,50 prosentista 11,50 prosenttiin lokakuussa 2008, jonka jälkeen korkoja laskettiin vuoden 2008 kahden viimeisen kuukauden aikana (kolmessa vaiheessa 10 prosenttiin joulukuussa). Unkarin forintin nimellinen efektiivinen valuuttakurssi laski 2,6 prosenttia vuonna 2008. |
| --- | --- |

(2)

BKT:n kasvu kiihtyi kohtuullisesti vuoden 2008 alkupuoliskolla mutta supistui hieman kolmannella neljänneksellä ja tätäkin enemmän neljännellä neljänneksellä. Siitä huolimatta, että Unkarin kaksoisvaje on supistunut viime vuosina, maa on pysynyt haavoittuvaisena, sillä valtion velkaa ja ulkomaanvelkaa on paljon. Finanssikriisi on näin ollen vaikuttanut Unkariin erityisen voimakkaasti ja johtanut valuutan arvon jyrkkään alenemiseen ja toimintahäiriöihin useilla rahoitusmarkkinasegmenteillä. Talouspolitiikan välittömimmät haasteet ovat näin ollen sijoittajien luottamuksen palauttaminen ja rahoitusmarkkinoiden toiminnan parantaminen. Tämän vuoksi keskuspankki otti käyttöön uusia välineitä ja hyväksyttiin uusi talousohjelma, johon sisältyy uusia julkisen talouden sopeutustoimia, tiukempia alijäämätavoitteita, pankkialan pelastuspaketti ja tiukempi rahoitussektorin sääntely. Näiden toimien tueksi Unkarille myönnettiin huomattava kansainvälinen rahoitustukipaketti (20 miljardia EUR) (2), joka edellyttää edistymistä julkisen talouden vakauttamisessa, julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistamisessa, rahoitussektorin sääntelyssä ja valvonnassa sekä rakenneuudistuksissa (3). Tuen myöntävät EU, IMF ja Maailmanpankki. Lainaan liittyvä talousohjelma on sisällytetty sekä vuoden 2009 talousarvioon että tarkistettuun lähentymisohjelmaan. Unkarin keskuspankki kiristi rahapolitiikkaa nostamalla peruskoron 8,50 prosentista 11,50 prosenttiin lokakuussa 2008, jonka jälkeen korkoja laskettiin vuoden 2008 kahden viimeisen kuukauden aikana (kolmessa vaiheessa 10 prosenttiin joulukuussa). Unkarin forintin nimellinen efektiivinen valuuttakurssi laski 2,6 prosenttia vuonna 2008.

| (3) | Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista skenaariota makrotalouden ja julkisen talouden ennusteita varten: perusskenaario ja vaihtoehtoinen skenaario. Perusskenaariota pidetään julkisen talouden ennusteiden viiteskenaariona, sillä ainoastaan tässä skenaariossa on yksityiskohtaisin laskelmin eritelty julkista taloutta ja makrotaloutta koskevat kokonaismäärät. Kahden edellisvuoden vaimean noin 1 prosentin suuruisen kasvun jälkeen BKT:n kasvu supistuu tämän skenaarion mukaan 0,9 prosenttia vuonna 2009, jonka jälkeen se kiihtyy uudelleen 1,6 prosenttiin vuonna 2010 ja 2,5 prosenttiin vuonna 2011. Tämänhetkisten tietojen perusteella (4) perusskenaario vaikuttaa perustuvan erittäin suotuisiksi arvioituihin kasvuoletuksiin koko ohjelmakauden ajan. Tämä johtuu osittain siitä, että kasvunäkymät todennäköisesti heikkenevät kauppakumppanimaissa enemmän kuin ohjelmaskenaariossa oletetaan. Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteessa arvioidaan ulkomaankauppalukujen olevan heikompia ja investointien vähenevän hieman enemmän, ja väliennusteen mukaan BKT supistuukin 1,6 prosenttia vuonna 2009 ja kasvu kiihtyy sen jälkeen 1 prosenttiin vuonna 2010. Kun kuitenkin otetaan huomioon viimeaikaiset tiedot, mukaan lukien teollisuustuotannon jyrkkä supistuminen joulukuussa sekä yritysten ja kotitalouksien luotonoton huomattava väheneminen vuoden 2008 loppupuolella, toteutuma on todennäköisesti huomattavasti heikompi (noin – 3,25 prosenttia vuonna 2009). Ohjelmassa esitetty vuoden 2009 4,5 prosentin inflaatioennuste vaikuttaa myös korkealta. Lisäksi viennin vahva kehitys ja asiaan liittyvä yksityissektorin nettorahoituskapasiteetin parannus ohjelmakaudella vaikuttavat jonkin verran suotuisilta ennusteilta. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmassa esitetään kaksi erilaista skenaariota makrotalouden ja julkisen talouden ennusteita varten: perusskenaario ja vaihtoehtoinen skenaario. Perusskenaariota pidetään julkisen talouden ennusteiden viiteskenaariona, sillä ainoastaan tässä skenaariossa on yksityiskohtaisin laskelmin eritelty julkista taloutta ja makrotaloutta koskevat kokonaismäärät. Kahden edellisvuoden vaimean noin 1 prosentin suuruisen kasvun jälkeen BKT:n kasvu supistuu tämän skenaarion mukaan 0,9 prosenttia vuonna 2009, jonka jälkeen se kiihtyy uudelleen 1,6 prosenttiin vuonna 2010 ja 2,5 prosenttiin vuonna 2011. Tämänhetkisten tietojen perusteella (4) perusskenaario vaikuttaa perustuvan erittäin suotuisiksi arvioituihin kasvuoletuksiin koko ohjelmakauden ajan. Tämä johtuu osittain siitä, että kasvunäkymät todennäköisesti heikkenevät kauppakumppanimaissa enemmän kuin ohjelmaskenaariossa oletetaan. Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteessa arvioidaan ulkomaankauppalukujen olevan heikompia ja investointien vähenevän hieman enemmän, ja väliennusteen mukaan BKT supistuukin 1,6 prosenttia vuonna 2009 ja kasvu kiihtyy sen jälkeen 1 prosenttiin vuonna 2010. Kun kuitenkin otetaan huomioon viimeaikaiset tiedot, mukaan lukien teollisuustuotannon jyrkkä supistuminen joulukuussa sekä yritysten ja kotitalouksien luotonoton huomattava väheneminen vuoden 2008 loppupuolella, toteutuma on todennäköisesti huomattavasti heikompi (noin – 3,25 prosenttia vuonna 2009). Ohjelmassa esitetty vuoden 2009 4,5 prosentin inflaatioennuste vaikuttaa myös korkealta. Lisäksi viennin vahva kehitys ja asiaan liittyvä yksityissektorin nettorahoituskapasiteetin parannus ohjelmakaudella vaikuttavat jonkin verran suotuisilta ennusteilta.

| (4) | Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitteen ylittyminen siitä huolimatta, että kasvu oli heikkoa, johtuu pääasiassa vuoden 2007 (jolloin alijäämää oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen) tulo- ja menopuolen suotuisasta perusvaikutuksesta. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tavoitteen ylittyminen siitä huolimatta, että kasvu oli heikkoa, johtuu pääasiassa vuoden 2007 (jolloin alijäämää oli 5 prosenttia suhteessa BKT:hen) tulo- ja menopuolen suotuisasta perusvaikutuksesta.

| (5) | Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämätavoitteeksi on asetettu 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, jota voidaan verrata edellisen tarkistetun ohjelman 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja komission yksiköiden väliennusteessa esitettyyn 2,8 prosentin ennusteeseen suhteessa BKT:hen. Tavoitetta on tiukennettu osana hallituksen pyrkimyksiä puuttua finanssikriisiin sekä tuntuvasti heikentyneen makrotalouden skenaarion vuoksi. Finanssikriisin sekä suuren alijäämän ja julkisen velan vuoksi hallitus ei ole hyväksynyt finanssipoliittisia elvytystoimia. Ottaen huomioon talouden odotettua jyrkemmän laskusuhdanteen, jonka odotetaan supistavan tuloja noin 1 prosenttia suhteessa BKT:hen, hallitus hyväksyi 15 päivänä helmikuuta korjaavan lisäpaketin, jonka suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja tarkisti vuoden 2009 alijäämätavoitteen 2,7–2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen samalla kun se ensimmäistä kertaa tarkisti uutta talousohjelmaansa. Tarkistettuun ohjelmaan sisältyviin tietoihin perustuvan, komission yksiköiden uudelleenlaskeman rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) on tarkoitus kohentua noin 1

  prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, mikä viittaa hyvin rajoittavaan finanssipolitiikan viritykseen. |
| --- | --- |

(5)

Formula

| (6) | Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on supistaa nimellinen alijäämä vuoden 2008 3,4 prosentista suhteessa BKT:hen 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, jonka jälkeen odotetaan hienoista supistumista 2,5 prosenttiin vuonna 2010 ja vielä 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Koska korkomenojen odotetaan kasvavan puolella prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2009, perusjäämä kohenee huomattavasti kyseisenä vuonna (yli 1 prosenttiyksikköä), jonka jälkeen kohenemista tapahtuu 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 saakka, jolloin ylijäämää on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Unkarin julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta (0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) ei odoteta saavutettavan ohjelmakauden kuluessa. Julkista taloutta on tarkoitus vakauttaa kaiken kaikkiaan 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, ja vakauttaminen on tarkoitus jakaa tasaisesti tulo- ja menopuolen kesken. Vuoden 2009 jälkeen ohjelmassa ei tarkenneta yksityiskohtaisia toimenpiteitä, joiden avulla alijäämä saadaan supistettua suunnitellulla tavalla. Tarkistetussa ohjelmassa arvioidaan, että velka suhteessa BKT:hen on kasvanut jyrkästi vuonna 2008 hieman yli 71 prosenttiin. Suurimmaksi osaksi tämä johtuu EU:n ja IMF:n myöntämän rahoitustuen ensimmäisen erän käytöstä lähinnä varantojen kasvattamiseen. Velkasuhteen arvioidaan kasvavan vielä 72,5 prosenttiin vuonna 2009, mutta ohjelmakauden loppuvuosina sen ennustetaan alkavan supistua kiihtyvää vauhtia (69 prosenttiin), mitä kasvun asteittainen kiihtyminen myös tukee. |
| --- | --- |

(6)

Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on supistaa nimellinen alijäämä vuoden 2008 3,4 prosentista suhteessa BKT:hen 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009, jonka jälkeen odotetaan hienoista supistumista 2,5 prosenttiin vuonna 2010 ja vielä 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Koska korkomenojen odotetaan kasvavan puolella prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen vuonna 2009, perusjäämä kohenee huomattavasti kyseisenä vuonna (yli 1 prosenttiyksikköä), jonka jälkeen kohenemista tapahtuu 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2011 saakka, jolloin ylijäämää on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Unkarin julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitetta (0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen eli suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) ei odoteta saavutettavan ohjelmakauden kuluessa. Julkista taloutta on tarkoitus vakauttaa kaiken kaikkiaan 1,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, ja vakauttaminen on tarkoitus jakaa tasaisesti tulo- ja menopuolen kesken. Vuoden 2009 jälkeen ohjelmassa ei tarkenneta yksityiskohtaisia toimenpiteitä, joiden avulla alijäämä saadaan supistettua suunnitellulla tavalla. Tarkistetussa ohjelmassa arvioidaan, että velka suhteessa BKT:hen on kasvanut jyrkästi vuonna 2008 hieman yli 71 prosenttiin. Suurimmaksi osaksi tämä johtuu EU:n ja IMF:n myöntämän rahoitustuen ensimmäisen erän käytöstä lähinnä varantojen kasvattamiseen. Velkasuhteen arvioidaan kasvavan vielä 72,5 prosenttiin vuonna 2009, mutta ohjelmakauden loppuvuosina sen ennustetaan alkavan supistua kiihtyvää vauhtia (69 prosenttiin), mitä kasvun asteittainen kiihtyminen myös tukee.

| (7) | Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä varsinkin ohjelmakauden loppuvuosina. Makrotalouden näkymistä alijäämäuralle aiheutuvat riskit ovat huomattavat koko ohjelmakauden ajan. Taantuman syveneminen ja pitkittyminen merkitsee tulojen huomattavaa ja laaja-alaista vähenemistä sekä kohtuullisia menolisäyksiä. Menopuolella on kuitenkin tapahtunut viime aikoina myönteistä kehitystä. Talousarvion valvonta on kehittynyt huomattavasti vuodesta 2006 alkaen, ja näyttää siltä, että toteutettujen uudistusten avulla on rakenteellisesti pystytty rajoittamaan aiemman kaltaista julkisen talouden tavoitteista lipsumista joillakin tärkeillä alueilla (esimerkiksi hintatuet).
  Lisäksi talousnäkymien viimeaikaisen jyrkän heikkenemisen vuoksi hallitus hyväksyi uusia menoleikkauksia, joiden suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Menojen ylittymisen riskiä ei voida kuitenkaan sulkea pois etenkään vuoden 2009 jälkeen. Menojen suunnitellun hillitsemisen tueksi ei varsinkaan välttämättä enää jatketa julkishallinnon eikä terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmien uudistamista, eikä näytä siltä, että olisi tarkennettu ja toteutettu uusia julkisen talouden toimenpiteitä, joita tarvittaisiin. Toisaalta eläke-, sosiaalietuus- ja kotitaloustukijärjestelmiin suunniteltujen uudistustoimien toteuttamisen pitäisi osaltaan hillitä menoja keskipitkällä aikavälillä. Vaikka julkisen talouden ohjauskehystä on tiukennettu huomattavasti, ei voida täysin sulkea pois budjettikurin löystymisen riskiä suunnitelmiin verrattuna, kuten aiemmasta kokemuksesta on käynyt ilmi, kun myös otetaan huomioon, että uusi talousarviokehys on vielä testaamatta. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit koskevat myös velkasuhdetta. Sen vuoksi velkasuhde ei ehkä myöskään kehity vuoden 2009 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa arvioidaan. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä varsinkin ohjelmakauden loppuvuosina. Makrotalouden näkymistä alijäämäuralle aiheutuvat riskit ovat huomattavat koko ohjelmakauden ajan. Taantuman syveneminen ja pitkittyminen merkitsee tulojen huomattavaa ja laaja-alaista vähenemistä sekä kohtuullisia menolisäyksiä. Menopuolella on kuitenkin tapahtunut viime aikoina myönteistä kehitystä. Talousarvion valvonta on kehittynyt huomattavasti vuodesta 2006 alkaen, ja näyttää siltä, että toteutettujen uudistusten avulla on rakenteellisesti pystytty rajoittamaan aiemman kaltaista julkisen talouden tavoitteista lipsumista joillakin tärkeillä alueilla (esimerkiksi hintatuet).

Lisäksi talousnäkymien viimeaikaisen jyrkän heikkenemisen vuoksi hallitus hyväksyi uusia menoleikkauksia, joiden suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Menojen ylittymisen riskiä ei voida kuitenkaan sulkea pois etenkään vuoden 2009 jälkeen. Menojen suunnitellun hillitsemisen tueksi ei varsinkaan välttämättä enää jatketa julkishallinnon eikä terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmien uudistamista, eikä näytä siltä, että olisi tarkennettu ja toteutettu uusia julkisen talouden toimenpiteitä, joita tarvittaisiin. Toisaalta eläke-, sosiaalietuus- ja kotitaloustukijärjestelmiin suunniteltujen uudistustoimien toteuttamisen pitäisi osaltaan hillitä menoja keskipitkällä aikavälillä. Vaikka julkisen talouden ohjauskehystä on tiukennettu huomattavasti, ei voida täysin sulkea pois budjettikurin löystymisen riskiä suunnitelmiin verrattuna, kuten aiemmasta kokemuksesta on käynyt ilmi, kun myös otetaan huomioon, että uusi talousarviokehys on vielä testaamatta. Julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat riskit koskevat myös velkasuhdetta. Sen vuoksi velkasuhde ei ehkä myöskään kehity vuoden 2009 jälkeen yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa arvioidaan.

| (8) | Viime aikoina on toteutettu joitakin eläkeuudistuksia, joiden odotetaan hieman hillitsevän eläkemenojen kasvua tulevaisuudessa, mutta lisätoimia tarvitaan. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa parempi, mutta väestön ikääntymisen vaikutus julkiseen talouteen on edelleen huomattava. Bruttovelan määrä ylittää yhä perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Suurempien perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa jo esitetyn mukaisesti ja hallituksen hiljattain ilmoittamat uudet eläkeuudistukset auttaisivat omalta osaltaan pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Viime aikoina on toteutettu joitakin eläkeuudistuksia, joiden odotetaan hieman hillitsevän eläkemenojen kasvua tulevaisuudessa, mutta lisätoimia tarvitaan. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa parempi, mutta väestön ikääntymisen vaikutus julkiseen talouteen on edelleen huomattava. Bruttovelan määrä ylittää yhä perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Suurempien perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ohjelmassa jo esitetyn mukaisesti ja hallituksen hiljattain ilmoittamat uudet eläkeuudistukset auttaisivat omalta osaltaan pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia keskisuuria riskejä.

| (9) | Vuoteen 2006 saakka, jolloin alijäämä oli huipussaan 9,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, Unkarin talousarviokehys oli hyvin haavoittuvainen julkisen talouden tavoitteista lipsumiselle ja altis vaalisyklin vaikutuksille. Avoimuus ja julkisen talouden suunnittelu alkoivat asteittain kohentua vuodesta 2006 alkaen, ja marraskuussa 2008 hyväksyttiin julkisen talouden ohjausjärjestelmää uudistava laki, joka sisältää monivuotiset laskusäännöt ja jolla perustetaan finanssineuvosto. Finanssineuvoston tehtävänä on antaa puolueettomia makrotaloudellisia ja julkisen talouden ennusteita sekä arvioida julkiseen talouteen kohdistuvia vaikutuksia, julkisen talouden tilannetta ja talousarvioehdotuksia. Jos järjestelmää sovelletaan määrätietoisesti, sen pitäisi myötävaikuttaa avoimuuden lisääntymiseen ja julkisen talouden kestävyyteen. Joitakin tärkeitä seikkoja on kuitenkin edelleen ratkaisematta, kuten järjestelmän soveltaminen alueellisella tasolla. Lisäksi tehokas täytäntöönpanojärjestelmä on vielä määrittelemättä. |
| --- | --- |

(9)

Vuoteen 2006 saakka, jolloin alijäämä oli huipussaan 9,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, Unkarin talousarviokehys oli hyvin haavoittuvainen julkisen talouden tavoitteista lipsumiselle ja altis vaalisyklin vaikutuksille. Avoimuus ja julkisen talouden suunnittelu alkoivat asteittain kohentua vuodesta 2006 alkaen, ja marraskuussa 2008 hyväksyttiin julkisen talouden ohjausjärjestelmää uudistava laki, joka sisältää monivuotiset laskusäännöt ja jolla perustetaan finanssineuvosto. Finanssineuvoston tehtävänä on antaa puolueettomia makrotaloudellisia ja julkisen talouden ennusteita sekä arvioida julkiseen talouteen kohdistuvia vaikutuksia, julkisen talouden tilannetta ja talousarvioehdotuksia. Jos järjestelmää sovelletaan määrätietoisesti, sen pitäisi myötävaikuttaa avoimuuden lisääntymiseen ja julkisen talouden kestävyyteen. Joitakin tärkeitä seikkoja on kuitenkin edelleen ratkaisematta, kuten järjestelmän soveltaminen alueellisella tasolla. Lisäksi tehokas täytäntöönpanojärjestelmä on vielä määrittelemättä.

| (10) | Unkarin viranomaiset tiukensivat finanssikriisin seurauksena lokakuussa 2008 julkisen talouden tavoitteita vähentääkseen talouden ulkoisia rahoitustarpeita osana uutta talousohjelmaa, minkä lisäksi viranomaiset ovat myös hyväksyneet useita toimenpiteitä varmistaakseen rahoitussektorin vakauden. Pankkitalletusten suoja on nostettu 6 miljoonasta Unkarin forintista 13 miljoonaan forinttiin. Viranomaiset ovat myös hyväksyneet pankkialan tukijärjestelmän, johon sisältyy pankkien keskinäinen takausjärjestelmä sekä pääomasijoitusrahasto. Lisäksi keskuspankki on toteuttanut toimenpiteitä markkinalikviditeetin parantamiseksi, mitä tukee myös Euroopan keskuspankin kanssa tehty reposopimus. Rahoitusmarkkinoiden sääntelyn ja valvonnan tehostamiseksi on odotettavissa lisätoimenpiteitä kansainväliseen rahoitustukipakettiin liittyvän talousohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Unkarin viranomaiset tiukensivat finanssikriisin seurauksena lokakuussa 2008 julkisen talouden tavoitteita vähentääkseen talouden ulkoisia rahoitustarpeita osana uutta talousohjelmaa, minkä lisäksi viranomaiset ovat myös hyväksyneet useita toimenpiteitä varmistaakseen rahoitussektorin vakauden. Pankkitalletusten suoja on nostettu 6 miljoonasta Unkarin forintista 13 miljoonaan forinttiin. Viranomaiset ovat myös hyväksyneet pankkialan tukijärjestelmän, johon sisältyy pankkien keskinäinen takausjärjestelmä sekä pääomasijoitusrahasto. Lisäksi keskuspankki on toteuttanut toimenpiteitä markkinalikviditeetin parantamiseksi, mitä tukee myös Euroopan keskuspankin kanssa tehty reposopimus. Rahoitusmarkkinoiden sääntelyn ja valvonnan tehostamiseksi on odotettavissa lisätoimenpiteitä kansainväliseen rahoitustukipakettiin liittyvän talousohjelman mukaisesti.

| (11) | Unkarin viranomaiset ovat talouskriisin seurauksena hyväksyneet talouden elvyttämiseen tähtäävän, rakenneuudistuksia sisältävän toimenpidepaketin, jolla ei ole talousarviovaikutuksia. Unkarin viranomaiset eivät hyväksyneet finanssipoliittisia elvytystoimia ottaen huomioon tarpeen korjata maan huomattava ulkoinen ja sisäinen epätasapaino ja noudattaen Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymää Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa. Kokonaiskysynnän ja työllisyyden tukemiseksi vuosina 2009 ja 2010 toimenpiteisiin sisältyvät erityisesti EU:n rakennerahastovarojen käytön lisääminen ja uudelleenjärjestely sekä pk-yritysten rahoituksensaantimahdollisuuksien parantaminen. Rakenneuudistukset ovat tärkeä osa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa, ja ne ovat erityisen merkittävä toimintapoliittinen keino Unkarissa, kun otetaan huomioon vähäiset mahdollisuudet toteuttaa finanssipoliittisia elvytystoimia ja tarve parantaa ulkoista kilpailukykyä. Kilpailukyvyn parantamiselle on asetettu vähemmän painoarvoa. Lisäksi parlamentti hyväksyi joulukuussa ”Tie työhön” -ohjelman, jolla pyritään luomaan kannustimia ja parantamaan heikon ammattitaidon omaavien työntekijöiden ja pitkäaikaistyöttömien työllistettävyyttä. Tämä tapahtuu muun muassa ohjaamalla työmarkkinarahaston passiivista työmarkkinapolitiikkaa osittain kohti aktiivisempaa politiikkaa. Ohjelmassa lisätään julkista työllistämistä huomattavasti. Samoin lisätään koulutusohjelmia ja kannustetaan parempaan yhteistyöhön kohderyhmien ja julkisen työvälityksen välillä. Hallitus myös jatkaa terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmien sekä julkishallinnon asteittaista uudistamista. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. Hallitus ilmoitti 16 päivänä helmikuuta eläkkeitä, sosiaalietuuksia ja paikallishallintoa koskevista uusista rakenneuudistuksista. |
| --- | --- |

(11)

Unkarin viranomaiset ovat talouskriisin seurauksena hyväksyneet talouden elvyttämiseen tähtäävän, rakenneuudistuksia sisältävän toimenpidepaketin, jolla ei ole talousarviovaikutuksia. Unkarin viranomaiset eivät hyväksyneet finanssipoliittisia elvytystoimia ottaen huomioon tarpeen korjata maan huomattava ulkoinen ja sisäinen epätasapaino ja noudattaen Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymää Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa. Kokonaiskysynnän ja työllisyyden tukemiseksi vuosina 2009 ja 2010 toimenpiteisiin sisältyvät erityisesti EU:n rakennerahastovarojen käytön lisääminen ja uudelleenjärjestely sekä pk-yritysten rahoituksensaantimahdollisuuksien parantaminen. Rakenneuudistukset ovat tärkeä osa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa, ja ne ovat erityisen merkittävä toimintapoliittinen keino Unkarissa, kun otetaan huomioon vähäiset mahdollisuudet toteuttaa finanssipoliittisia elvytystoimia ja tarve parantaa ulkoista kilpailukykyä. Kilpailukyvyn parantamiselle on asetettu vähemmän painoarvoa. Lisäksi parlamentti hyväksyi joulukuussa ”Tie työhön” -ohjelman, jolla pyritään luomaan kannustimia ja parantamaan heikon ammattitaidon omaavien työntekijöiden ja pitkäaikaistyöttömien työllistettävyyttä. Tämä tapahtuu muun muassa ohjaamalla työmarkkinarahaston passiivista työmarkkinapolitiikkaa osittain kohti aktiivisempaa politiikkaa. Ohjelmassa lisätään julkista työllistämistä huomattavasti. Samoin lisätään koulutusohjelmia ja kannustetaan parempaan yhteistyöhön kohderyhmien ja julkisen työvälityksen välillä. Hallitus myös jatkaa terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmien sekä julkishallinnon asteittaista uudistamista. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. Hallitus ilmoitti 16 päivänä helmikuuta eläkkeitä, sosiaalietuuksia ja paikallishallintoa koskevista uusista rakenneuudistuksista.

| (12) | Makrotaloudellinen riski huomioon ottaen finanssipolitiikan on oltava rajoittavaa. Finanssipolitiikka on ollut rajoittavaa kahden vuoden ajan, ja se säilyy edelleen rajoittavana vuonna 2009 syvän taantuman vallitessa. Ohjelmakauden loppuvuosina finanssipolitiikan viritys muuttuisi pääpiirteissään neutraaliksi. Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan viranomaisten uudessa talouspoliittisessa ohjelmassa esittämä keskipitkän aikavälin sopeutusura, joten ohjelma on sopusoinnussa EU:n keskipitkän aikavälin rahoitustuen yhteydessä tehtyjen sitoumusten kanssa.
  Koska komission yksiköiden väliennusteessa ennakoidaan kuitenkin vuodeksi 2009 huomattavaa alijäämää (2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja makrotalouden ennusteisiin kohdistuu riskejä, uudet vakauttamistoimenpiteet saattavat olla tarpeen. Hallitus hyväksyikin uuden korjaavan paketin, jonka suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, samalla kun se hieman tarkisti vuoden 2009 tavoitetta ja nosti alijäämäennustetta. Hiljattain hyväksytyn julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistuksen pitäisi osaltaan parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, kun velkasuhde pienenee suunnitellulla tavalla. Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin sopusoinnussa neuvoston suosittaman liiallisen alijäämän sopeutusuran kanssa. Tämän edellytyksenä on kuitenkin, että kaikki ohjelmassa ja sittemmin esitetyt julkisen talouden toimenpiteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön ja mahdolliset vuoden kuluessa tapahtuvat poikkeamat korjataan tehokkaasti. Alijäämän supistaminen liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina on ohjelmassa rajallista, eikä sen tueksi esitetä riittävästi toimenpiteitä. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde ei supistu riittävästi kohti viitearvoa ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(12)

Makrotaloudellinen riski huomioon ottaen finanssipolitiikan on oltava rajoittavaa. Finanssipolitiikka on ollut rajoittavaa kahden vuoden ajan, ja se säilyy edelleen rajoittavana vuonna 2009 syvän taantuman vallitessa. Ohjelmakauden loppuvuosina finanssipolitiikan viritys muuttuisi pääpiirteissään neutraaliksi. Tarkistetussa ohjelmassa vahvistetaan viranomaisten uudessa talouspoliittisessa ohjelmassa esittämä keskipitkän aikavälin sopeutusura, joten ohjelma on sopusoinnussa EU:n keskipitkän aikavälin rahoitustuen yhteydessä tehtyjen sitoumusten kanssa.

Koska komission yksiköiden väliennusteessa ennakoidaan kuitenkin vuodeksi 2009 huomattavaa alijäämää (2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja makrotalouden ennusteisiin kohdistuu riskejä, uudet vakauttamistoimenpiteet saattavat olla tarpeen. Hallitus hyväksyikin uuden korjaavan paketin, jonka suuruus on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, samalla kun se hieman tarkisti vuoden 2009 tavoitetta ja nosti alijäämäennustetta. Hiljattain hyväksytyn julkisen talouden ohjausjärjestelmän uudistuksen pitäisi osaltaan parantaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, kun velkasuhde pienenee suunnitellulla tavalla. Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin sopusoinnussa neuvoston suosittaman liiallisen alijäämän sopeutusuran kanssa. Tämän edellytyksenä on kuitenkin, että kaikki ohjelmassa ja sittemmin esitetyt julkisen talouden toimenpiteet pannaan täysimääräisesti täytäntöön ja mahdolliset vuoden kuluessa tapahtuvat poikkeamat korjataan tehokkaasti. Alijäämän supistaminen liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina on ohjelmassa rajallista, eikä sen tueksi esitetä riittävästi toimenpiteitä. Kun lopuksi otetaan huomioon edellä mainitut velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde ei supistu riittävästi kohti viitearvoa ohjelmakaudella.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että huolimatta siitä, että merkittävä epätasapaino on selkeästi kohentunut, mukaan lukien julkisen talouden alijäämän supistuminen vuoden 2006 9,3 prosentista suhteessa BKT:hen alle 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008, Unkari on ollut erityisen altis finanssikriisille ja maan on sen vuoksi täytynyt pikemminkin rajoittaa valtion rahoitustarpeita kuin elvyttää taloutta laskusuhdanteen aikana. Tätä taustaa vasten hallitus on hyväksynyt julkisen talouden uusia sopeutustoimia ja kiristänyt alijäämätavoitteita palauttaakseen sijoittajien luottamuksen. Tätä strategiaa on tuettu EU:n, IMF:n ja Maailmanpankin myöntämällä kansainvälisellä rahoitustuella. Ohjelmassa jatketaan etupainotteista vakauttamisstrategiaa. Vuonna 2009 tehdään huomattava sopeutus 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, minkä jälkeen seurataan kohtuullisempaa sopeutusuraa kohti julkisen talouden 2,2 prosentin alijäämää suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2011. Alijäämän supistusuraan kohdistuu kuitenkin riskejä, erityisesti sen vuoksi, että ohjelman perusteena olevat makrotalouden oletukset ovat sittemmin muuttuneet erittäin suotuisiksi. Tätä riskiä alentaisivat huomattavasti hallituksen hyväksymät korjaavat toimenpiteet ja rakenneuudistukset, joista ilmoitettiin hiljattain samalla kun vuoden 2009 tavoitetta tarkistettiin hieman ja alijäämäennuste nostettiin 2,7–2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Finanssipoliittista vastuuta koskevan lain hyväksyminen on lisäksi merkittävä askel kohti varovaista finanssipolitiikkaa, ja jos sen täytäntöönpano on määrätietoista, sen pitäisi myötävaikuttaa julkisen talouden vakauttamisen kestävyyteen. Julkisen talouden kestävyys riippuu kuitenkin myös rakenneuudistusten jatkamisesta sikäli kuin rakenneuudistuksilla lisätään kasvua pitkällä aikavälillä, autetaan saavuttamaan julkisen talouden tavoitteet ja vähennetään maan haavoittavaisuutta.

Edellä esitetyn arvion, kansainvälisen rahoitustuen yhteydessä annettujen sitoumusten ja 10 päivänä lokakuuta 2006 annetun perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella ja ottaen myös huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen Unkaria kehotetaan

| i) | riskit huomioon ottaen säilyttämään riittävät puskurit, toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet julkisen talouden alijäämän pitämiseksi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamisessa edistytään riittävästi kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, jotta velka suhteessa BKT:hen saadaan alenevalle uralle kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

i)

riskit huomioon ottaen säilyttämään riittävät puskurit, toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet julkisen talouden alijäämän pitämiseksi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamisessa edistytään riittävästi kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta, jotta velka suhteessa BKT:hen saadaan alenevalle uralle kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen;

| ii) | varmistamaan finanssipoliittista vastuuta koskevan lain täysimääräinen täytäntöönpano, jatkamaan menojen hillitsemistä uudistamalla edelleen julkishallintoa, terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmiä ilmoitetulla tavalla ja tiukentamalla rahoitusmarkkinoiden sääntelyä ja valvontaa; |
| --- | --- |

ii)

varmistamaan finanssipoliittista vastuuta koskevan lain täysimääräinen täytäntöönpano, jatkamaan menojen hillitsemistä uudistamalla edelleen julkishallintoa, terveydenhuolto- ja koulutusjärjestelmiä ilmoitetulla tavalla ja tiukentamalla rahoitusmarkkinoiden sääntelyä ja valvontaa;

| iii) | parantamaan edelleen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, kun otetaan huomioon velkataso ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu; jatkamaan eläkejärjestelmän uudistamista vuosina 2006–2008 jo toteutettujen toimien ohella. |
| --- | --- |

iii)

parantamaan edelleen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä, kun otetaan huomioon velkataso ja väestön ikääntymiseen liittyvien menojen kasvu; jatkamaan eläkejärjestelmän uudistamista vuosina 2006–2008 jo toteutettujen toimien ohella.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | LO joulukuu 2008 | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | — |
| LO marraskuu 2007 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2008 | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | — |
| LO marraskuu 2007 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| Tuotantokuilu (6)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM tammikuu 2009 (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| KOM tammikuu 2009 | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| KOM tammikuu 2009 | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | — |
| LO marraskuu 2007 | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | — |
| LO marraskuu 2007 | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| KOM tammikuu 2009 | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| KOM tammikuu 2009 | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | — |
| LO marraskuu 2007 | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | — |
| LO marraskuu 2007 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

LO joulukuu 2008

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

KOM tammikuu 2009

1,1

0,9

– 1,6

1,0

—

LO marraskuu 2007

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2008

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

KOM tammikuu 2009

7,9

6,1

2,8

2,2

—

LO marraskuu 2007

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

Tuotantokuilu (6)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2008

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

KOM tammikuu 2009 (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

—

LO marraskuu 2007

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

KOM tammikuu 2009

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

—

LO marraskuu 2007

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

KOM tammikuu 2009

44,9

45,5

46,1

46,4

—

LO marraskuu 2007

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

KOM tammikuu 2009

49,8

48,8

48,9

49,5

—

LO marraskuu 2007

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

KOM tammikuu 2009

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

—

LO marraskuu 2007

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

KOM tammikuu 2009

– 0,9

0,8

1,6

1,5

—

LO marraskuu 2007

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM tammikuu 2009

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

—

LO marraskuu 2007

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Rakenteellinen rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM tammikuu 2009

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

—

LO marraskuu 2007

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

KOM tammikuu 2009

65,8

71,9

73,8

74,0

—

LO marraskuu 2007

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavalta verkkosivulta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Ks. neuvoston päätös 2009/102/EY yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Unkarilla (EUVL L 37, 6.2.2009, s. 5).

(3)  Yksityiskohtaista tietoa EU:n keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Unkarille on saatavilla seuraavalta aihekohtaiselta verkkosivulta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(5)  Ohjelmasta puuttuvat varsinkin virta-varanto-korjauserien erittely sekä jotkin tiedot julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydestä.

(6)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,7 % vuonna 2007, 1,3 % vuonna 2008, 0,9 % vuonna 2009 ja 0,5 % vuonna 2010.

(8)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Ohjelmien mukaiset suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman mukaan vuonna 2007 0,9 % ja vuonna 2008 0,4 % suhteessa BKT:hen; (kaikki alijäämää lisääviä) ja komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan vuonna 2007 0,9 % ja vuonna 2008 0,3 % suhteessa BKT:hen (kaikki alijäämää lisääviä).

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/12

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Maltan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2008–2011

(2009/C 66/03)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Maltan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Maltan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011.

| (2) | Vaikka finanssikriisin vaikutukset Maltaan ovat tähän mennessä olleet lieviä, taloudellisen toiminnan, erityisesti ulkoisella sektorilla, ennustetaan kärsivän maailmalaajuisesta talouskasvun hidastumisesta. Vuosina 2004–2007 tapahtunut julkisen talouden alijäämän huomattava supistuminen pysähtyi väliaikaisesti vuonna 2008, jolloin alijäämän arvioidaan kasvaneen 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä liittyi erityisiin menoja lisääviin päätöksiin. Julkisen talouden strategiana on julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen vuodesta 2009 lähtien. Kokonaisstrategian puitteissa on toteutettu joitakin toimenpiteitä vastauksena talouskasvun hidastumiseen. Ne käsittävät julkisten investointien lisäämisen (rahoitetaan osittain EU:n varoista), ostovoiman tukemisen ja teollisuuteen, matkailuun ja pk-yrityksille suunnatun suoran tuen. Maltan tärkeimpiä haasteita ovat julkisen talouden vakauttamisuran jatkaminen samalla kun monipuolistetaan talouden perustaa ja tuetaan vientialaa tehostamalla kilpailukykyä. Vaikka Malta noudattaa muuhun kuin hintakilpailukykyyn perustuvaa strategiaa helpottamalla siirtymistä lisäarvoa tarjoavaan toimintaan, kustannuskilpailukyky on edelleen vientivetoisen kasvun avaintekijä. |
| --- | --- |

(2)

Vaikka finanssikriisin vaikutukset Maltaan ovat tähän mennessä olleet lieviä, taloudellisen toiminnan, erityisesti ulkoisella sektorilla, ennustetaan kärsivän maailmalaajuisesta talouskasvun hidastumisesta. Vuosina 2004–2007 tapahtunut julkisen talouden alijäämän huomattava supistuminen pysähtyi väliaikaisesti vuonna 2008, jolloin alijäämän arvioidaan kasvaneen 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä liittyi erityisiin menoja lisääviin päätöksiin. Julkisen talouden strategiana on julkisen talouden vakauttamisen jatkaminen vuodesta 2009 lähtien. Kokonaisstrategian puitteissa on toteutettu joitakin toimenpiteitä vastauksena talouskasvun hidastumiseen. Ne käsittävät julkisten investointien lisäämisen (rahoitetaan osittain EU:n varoista), ostovoiman tukemisen ja teollisuuteen, matkailuun ja pk-yrityksille suunnatun suoran tuen. Maltan tärkeimpiä haasteita ovat julkisen talouden vakauttamisuran jatkaminen samalla kun monipuolistetaan talouden perustaa ja tuetaan vientialaa tehostamalla kilpailukykyä. Vaikka Malta noudattaa muuhun kuin hintakilpailukykyyn perustuvaa strategiaa helpottamalla siirtymistä lisäarvoa tarjoavaan toimintaan, kustannuskilpailukyky on edelleen vientivetoisen kasvun avaintekijä.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2008 2,8 prosentista 2,2 prosenttiin vuonna 2009, jonka jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 2,7 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin, koska viennin arvioidaan elpyvän nopeasti. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat korkeilta vuonna 2009, mutta ovat seuraavien vuosien osalta realistisia. Mahdollisuus, että palkat nousevat yleisesti yli tuottavuuden kasvun, voi johtaa siihen, että Maltan kilpailukyky kehittyy heikommin kuin tarkistetussa vakausohjelmassa on ennakoitu. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu hidastuu vuoden 2008 2,8 prosentista 2,2 prosenttiin vuonna 2009, jonka jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 2,7 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) tämä skenaario näyttää perustuvan erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin, koska viennin arvioidaan elpyvän nopeasti. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat korkeilta vuonna 2009, mutta ovat seuraavien vuosien osalta realistisia. Mahdollisuus, että palkat nousevat yleisesti yli tuottavuuden kasvun, voi johtaa siihen, että Maltan kilpailukyky kehittyy heikommin kuin tarkistetussa vakausohjelmassa on ennakoitu.

| (4) | Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä ohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. (3) Ero heijastaa ensisijaisesti ennakoitua suurempaa menojen kasvua, joka johtuu pääasiassa seuraavista tekijöistä: i) budjetoimaton kertaluonteinen kustannus, joka liittyi telakkatyöntekijöiden varhaiseläkejärjestelmiin (1 prosentti suhteessa BKT:hen); ii) energiatukia koskevat lisämenot (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen); ja iii) ennakoitua suuremmat palkkamenot, jotka johtuivat lisätyövoiman palkkaamisesta ja korkeammista palkoista erityisesti terveydenhuoltoalalla (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, kun edellisessä ohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. (3) Ero heijastaa ensisijaisesti ennakoitua suurempaa menojen kasvua, joka johtuu pääasiassa seuraavista tekijöistä: i) budjetoimaton kertaluonteinen kustannus, joka liittyi telakkatyöntekijöiden varhaiseläkejärjestelmiin (1 prosentti suhteessa BKT:hen); ii) energiatukia koskevat lisämenot (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen); ja iii) ennakoitua suuremmat palkkamenot, jotka johtuivat lisätyövoiman palkkaamisesta ja korkeammista palkoista erityisesti terveydenhuoltoalalla (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen).

| (5) | Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän on määrä pudota 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (maakauppojen muodossa olevien kertaluonteisten alijäämää supistavien toimien ennustetaan olevan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteellinen alijäämä vähenee vuonna 2009. Talouden tukitointen julkiseen talouteen kohdistuvien vaikutusten (ennakoitu 1,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen) vastapainona on alijäämän supistuminen noin 2,25 prosentilla suhteessa BKT:hen johtuen energia- ja muiden tukien vähenemisestä, telakkatyöntekijöiden eläkejärjestelmiin liittyvien kertaluonteisten kustannusten lakkaamisesta ja valmisteverojen kasvusta yhdessä verotulojen (kansainvälisiltä yrityksiltä) myönteisen kehityksen kanssa. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän on määrä pudota 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (maakauppojen muodossa olevien kertaluonteisten alijäämää supistavien toimien ennustetaan olevan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rakenteellinen alijäämä vähenee vuonna 2009. Talouden tukitointen julkiseen talouteen kohdistuvien vaikutusten (ennakoitu 1,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen) vastapainona on alijäämän supistuminen noin 2,25 prosentilla suhteessa BKT:hen johtuen energia- ja muiden tukien vähenemisestä, telakkatyöntekijöiden eläkejärjestelmiin liittyvien kertaluonteisten kustannusten lakkaamisesta ja valmisteverojen kasvusta yhdessä verotulojen (kansainvälisiltä yrityksiltä) myönteisen kehityksen kanssa.

| (6) | Tarkistuksessa esitetty julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategia tähtää siihen, että julkisen talouden vakauttamista jatketaan ohjelmakaudella, ja päätavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) viimeistään vuonna 2011 eli vuotta myöhemmin kuin vuoden 2007 vakausohjelmassa oli suunniteltu. Kokonaisalijäämän ennustetaan supistuvan edelleen 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ennen kuin rahoitusasema kääntyy 1,2 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:hen vuonna 2011, vaikkei ohjelmassa ilmoiteta tämän kehityksen tukemiseksi toteutettavia toimenpiteitä. Ohjelmakaudelle suunniteltu vakauttaminen saavutetaan ensisijaisesti hillitsemällä menoja ja leikkaamalla menosuhdetta 3,2 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen samalla kun tulojen odotetaan kasvavan 1,2 prosenttiyksikköä. Menojen hillitsemistä tuetaan pienemmillä tuki- ja sosiaaliturvamaksuilla (molemmat ohjelmakauden alussa vuonna 2009) ja pienemmällä julkisella kulutuksella (ohjelmakauden lopussa vuosina 2010–2011). Tulojen kokonaiskasvu ohjelmakauden aikana johtuu oletetusta välittömien verojen suuremmasta tuotosta, joka ohjelman mukaan liittyy Maltalle rekisteröityneiden kansainvälisten toimijoiden määrän kasvuun. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 62,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ennustetaan vähenevän 3 prosenttiyksikköä vuoteen 2010 mennessä ja edelleen 3,5 prosenttiyksikköä vuonna 2011, mikä johtuu pääasiassa perusylijäämän kasvusta vuodesta 2009 alkaen. |
| --- | --- |

(6)

Tarkistuksessa esitetty julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategia tähtää siihen, että julkisen talouden vakauttamista jatketaan ohjelmakaudella, ja päätavoitteena on saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoite eli rakenteellisesti tasapainoinen julkisen talouden rahoitusasema (suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) viimeistään vuonna 2011 eli vuotta myöhemmin kuin vuoden 2007 vakausohjelmassa oli suunniteltu. Kokonaisalijäämän ennustetaan supistuvan edelleen 0,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ennen kuin rahoitusasema kääntyy 1,2 prosenttia ylijäämäiseksi suhteessa BKT:hen vuonna 2011, vaikkei ohjelmassa ilmoiteta tämän kehityksen tukemiseksi toteutettavia toimenpiteitä. Ohjelmakaudelle suunniteltu vakauttaminen saavutetaan ensisijaisesti hillitsemällä menoja ja leikkaamalla menosuhdetta 3,2 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen samalla kun tulojen odotetaan kasvavan 1,2 prosenttiyksikköä. Menojen hillitsemistä tuetaan pienemmillä tuki- ja sosiaaliturvamaksuilla (molemmat ohjelmakauden alussa vuonna 2009) ja pienemmällä julkisella kulutuksella (ohjelmakauden lopussa vuosina 2010–2011). Tulojen kokonaiskasvu ohjelmakauden aikana johtuu oletetusta välittömien verojen suuremmasta tuotosta, joka ohjelman mukaan liittyy Maltalle rekisteröityneiden kansainvälisten toimijoiden määrän kasvuun. Julkisen bruttovelan, jonka arvioidaan olevan 62,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008, ennustetaan vähenevän 3 prosenttiyksikköä vuoteen 2010 mennessä ja edelleen 3,5 prosenttiyksikköä vuonna 2011, mikä johtuu pääasiassa perusylijäämän kasvusta vuodesta 2009 alkaen.

| (7) | Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu riskejä koko ohjelmakauden ajan. Riskit liittyvät enimmäkseen suotuisaksi arvioituun makrotalouden skenaarioon, turvautumiseen epävakaisiin tuloeriin (kansainvälisiltä yrityksiltä kannettavien välittömien verojen epävarma kasvu) ja mahdollisiin menopuolen lipsumisiin verrattuna julkisen kulutuksen supistumiseen, jonka oli suunniteltu tapahtuvan ohjelmakauden loppupuolella. Vuosina 2010 ja 2011 lisäriskitekijänä on se, ettei vakauttamisprosessia tukevista toimenpiteistä ole tietoja, erityisesti mitä tulee suunniteltuun julkisten palkkamenojen hillitsemisen jatkamiseen. Alijäämäennusteisiin liittyvät riskit merkitsevät sitä, että velkasuhde saattaa osoittautua ohjelmassa ennakoitua suuremmaksi. Lisäksi tämänhetkisten tietojen perusteella Malta Shipyards -telakkayrityksen selvitystila vuoden 2009 aikana saattaa nostaa velkatasoa. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden toteutumiin kohdistuu riskejä koko ohjelmakauden ajan. Riskit liittyvät enimmäkseen suotuisaksi arvioituun makrotalouden skenaarioon, turvautumiseen epävakaisiin tuloeriin (kansainvälisiltä yrityksiltä kannettavien välittömien verojen epävarma kasvu) ja mahdollisiin menopuolen lipsumisiin verrattuna julkisen kulutuksen supistumiseen, jonka oli suunniteltu tapahtuvan ohjelmakauden loppupuolella. Vuosina 2010 ja 2011 lisäriskitekijänä on se, ettei vakauttamisprosessia tukevista toimenpiteistä ole tietoja, erityisesti mitä tulee suunniteltuun julkisten palkkamenojen hillitsemisen jatkamiseen. Alijäämäennusteisiin liittyvät riskit merkitsevät sitä, että velkasuhde saattaa osoittautua ohjelmassa ennakoitua suuremmaksi. Lisäksi tämänhetkisten tietojen perusteella Malta Shipyards -telakkayrityksen selvitystila vuoden 2009 aikana saattaa nostaa velkatasoa.

| (8) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Maltassa huomattavasti EU:n keskiarvoa pienemmät, sillä eläkemenot näyttävät vähentyvän suhteessa BKT:hen vuoden 2005 ennusteiden mukaisesti. Vuoden 2006 eläkeuudistus, jolla pyritään nostamaan eläkkeiden tasoa ja samalla eläkeikää, kasvattanee kuitenkin menoja pitkällä aikavälillä. Lisäksi bruttovelan nykyinen määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa heikompi, minkä vuoksi väestön ikääntymisen vaikutukset julkisen talouden kestävyyskuiluun ovat vieläkin pahemmat. Julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen auttaisi omalta osaltaan pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia keskisuuria riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat Maltassa huomattavasti EU:n keskiarvoa pienemmät, sillä eläkemenot näyttävät vähentyvän suhteessa BKT:hen vuoden 2005 ennusteiden mukaisesti. Vuoden 2006 eläkeuudistus, jolla pyritään nostamaan eläkkeiden tasoa ja samalla eläkeikää, kasvattanee kuitenkin menoja pitkällä aikavälillä. Lisäksi bruttovelan nykyinen määrä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn viitearvon. Vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa heikompi, minkä vuoksi väestön ikääntymisen vaikutukset julkisen talouden kestävyyskuiluun ovat vieläkin pahemmat. Julkisen talouden rahoitusaseman parantaminen auttaisi omalta osaltaan pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia keskisuuria riskejä.

| (9) | Vaikka menototeutumat vuosina 2004–2007 olivat alle budjetoitujen määrien, vuonna 2008 saatu kokemus osoittaa, että julkiset menot riippuvat edelleen talousarvion toteuttamisvaiheessa tehtävistä harkinnanvaraisista päätöksistä, niin kauan kuin talousarviosta puuttuu selkeä keskipitkän aikavälin lähestymistapa. Ohjelmassa ei ennakoida parannusta tällä alalla. Lisäksi koulutuksen ja terveydenhuollon menojen tehokkuus ja vaikuttavuus näyttävät olevan heikkoja. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka menototeutumat vuosina 2004–2007 olivat alle budjetoitujen määrien, vuonna 2008 saatu kokemus osoittaa, että julkiset menot riippuvat edelleen talousarvion toteuttamisvaiheessa tehtävistä harkinnanvaraisista päätöksistä, niin kauan kuin talousarviosta puuttuu selkeä keskipitkän aikavälin lähestymistapa. Ohjelmassa ei ennakoida parannusta tällä alalla. Lisäksi koulutuksen ja terveydenhuollon menojen tehokkuus ja vaikuttavuus näyttävät olevan heikkoja.

| (10) | Hallitus ilmoitti vuoden 2008 lokakuussa Maltan pankkitalletusten suojan korottamisesta 20 000 EUR 100 000 EUR. Rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi ei ole tarvinnut toistaiseksi toteuttaa muita toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(10)

Hallitus ilmoitti vuoden 2008 lokakuussa Maltan pankkitalletusten suojan korottamisesta 20 000 EUR 100 000 EUR. Rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi ei ole tarvinnut toistaiseksi toteuttaa muita toimenpiteitä.

| (11) | Vuonna 2009 noudatettava finanssipolitiikka vakauttaa yleisesti ottaen talousarviota, joka on asianmukainen ja Eurooppa-neuvoston joulukuussa vahvistaman Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukainen ottaen huomioon suuri alijäämä- ja velkasuhde sekä kilpailukykyyn liittyvät haasteet. Malta hyväksyi kuitenkin Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti useita toimenpiteitä talouden tukemiseksi vuonna 2009. Useimmat näistä toimenpiteistä ovat oikein ajoitettuja ja kohdennettuja ja koskevat aloja, joiden odotetaan kärsivän talouskasvun hidastumisesta eniten. Tällaisia aloja ovat esim. matkailu ja teollisuus. Lukuun ottamatta julkisia investointeja, joiden osuus BKT:stä laskee vuonna 2011, toimenpiteet näyttävät olevan pysyviä. Useat rakenteelliset toimenpiteet, jotka ovat osa pidemmän aikavälin uudistussuunnitelmaa, auttanevat selviämään laskusuhdanteen asettamista haasteista lisäämällä kasvupotentiaalia. Erityisesti julkisen liikenteen suunniteltu vapauttaminen tehostaa alan toimintaa ja kilpailukykyä, ja joustoturvaan liittyvä etenemissuunnitelma auttaa varmistamaan sen, että korkeaa ammattitaitoa vaativilla uusilla aloilla riittää työntekijöitä. Lisäksi ohjelmassa ennakoidaan infrastruktuuria ja ympäristöhankkeita koskevien menoja kasvavan. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. |
| --- | --- |

(11)

Vuonna 2009 noudatettava finanssipolitiikka vakauttaa yleisesti ottaen talousarviota, joka on asianmukainen ja Eurooppa-neuvoston joulukuussa vahvistaman Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukainen ottaen huomioon suuri alijäämä- ja velkasuhde sekä kilpailukykyyn liittyvät haasteet. Malta hyväksyi kuitenkin Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti useita toimenpiteitä talouden tukemiseksi vuonna 2009. Useimmat näistä toimenpiteistä ovat oikein ajoitettuja ja kohdennettuja ja koskevat aloja, joiden odotetaan kärsivän talouskasvun hidastumisesta eniten. Tällaisia aloja ovat esim. matkailu ja teollisuus. Lukuun ottamatta julkisia investointeja, joiden osuus BKT:stä laskee vuonna 2011, toimenpiteet näyttävät olevan pysyviä. Useat rakenteelliset toimenpiteet, jotka ovat osa pidemmän aikavälin uudistussuunnitelmaa, auttanevat selviämään laskusuhdanteen asettamista haasteista lisäämällä kasvupotentiaalia. Erityisesti julkisen liikenteen suunniteltu vapauttaminen tehostaa alan toimintaa ja kilpailukykyä, ja joustoturvaan liittyvä etenemissuunnitelma auttaa varmistamaan sen, että korkeaa ammattitaitoa vaativilla uusilla aloilla riittää työntekijöitä. Lisäksi ohjelmassa ennakoidaan infrastruktuuria ja ympäristöhankkeita koskevien menoja kasvavan. Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin.

| (12) | Ohjelman mukaan rakenteellisen rahoitusaseman (jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelman tietojen perusteella) odotetaan paranevan edelleen vuosittain keskimäärin 1,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2010 ja 2011. Kun otetaan huomioon julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat merkittävät riskit, ohjelman viritys ei riittäisi turvaamaan riittävää varmuusmarginaalia, jottei 3 prosentin alijäämärajaa suhteessa BKT:hen rikottaisi ohjelmakauden loppuun mennessä. Julkisen talouden vakauttamissuunnitelmia ohjelmakauden loppupuolella olisi tuettava toimenpitein. Kun otetaan huomioon velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde, vaikka se komission ennusteen mukaan lyhyellä aikavälillä kasvaa jonkin verran, näyttää supistuvan riittävästi kohti viitearvoa keskipitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon, että velkasuhde supistui huomattavasti vuosina 2004–2007. |
| --- | --- |

(12)

Ohjelman mukaan rakenteellisen rahoitusaseman (jonka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelman tietojen perusteella) odotetaan paranevan edelleen vuosittain keskimäärin 1,25 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuosina 2010 ja 2011. Kun otetaan huomioon julkisen talouden tavoitteisiin kohdistuvat merkittävät riskit, ohjelman viritys ei riittäisi turvaamaan riittävää varmuusmarginaalia, jottei 3 prosentin alijäämärajaa suhteessa BKT:hen rikottaisi ohjelmakauden loppuun mennessä. Julkisen talouden vakauttamissuunnitelmia ohjelmakauden loppupuolella olisi tuettava toimenpitein. Kun otetaan huomioon velkaennusteisiin kohdistuvat riskit, velkasuhde, vaikka se komission ennusteen mukaan lyhyellä aikavälillä kasvaa jonkin verran, näyttää supistuvan riittävästi kohti viitearvoa keskipitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon, että velkasuhde supistui huomattavasti vuosina 2004–2007.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (4).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että talouskasvun heikkenemisen vuoksi ja koska 3 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva alijäämän viitearvo rikottiin vuonna 2008, ohjelmassa ennakoidaan palattavan julkisen talouden vakauttamiseen vuodesta 2009 alkaen menojen hillitsemisen ja vähemmässä määrin suurempien tulojen avulla. Tämä vastaa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa mukaisia, kun otetaan huomioon suuri alijäämä- ja velkasuhde ja kilpailukykyyn liittyvä haaste. Alijäämä- ja velkatavoitteiden saavuttamiseen liittyy kuitenkin riskejä koko ohjelmakaudella. Ne johtuvat suotuisasta makrotalouden skenaariosta, turvautumisesta epävakaisiin tuloeriin, mahdollisista lipsumisista menopuolella ja ohjelmakauden loppupuolen vakauttamistoimenpiteitä koskevien tietojen puuttumisesta. Velkasuhde, jonka on määrä supistua asteittain ohjelmakauden aikana alle 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, mutta jota koskevat edellä mainitut riskit, vaikka se komission ennusteen mukaan lyhyellä aikavälillä kasvaa jonkin verran, näyttää supistuvan riittävästi kohti viitearvoa keskipitkällä aikavälillä, kun otetaan huomioon velkasuhteen huomattava supistuminen vuosina 2004–2007. Vaikka tilanne on parantunut viime vuosina, talouden perustan monipuolisuuden vähäisyys lisää Maltan alttiutta ulkoisille häiriöille, erityisesti kun otetaan huomioon nykyinen talouden laskusuhdanne. Lisäksi kilpailukyky on edelleen haavoittuva, erityisesti jos yleinen palkkataso ei vastaa tuottavuutta.

Edellä esitetyn arvion perusteella Maltaa kehotetaan:

| i) | jatkamaan vakauttamista ohjelman mukaisesti siten, että vuonna 2009 palataan suunnitelmien mukaisesti alle 3 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen, ja varmistamaan, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla, ilmoittamalla toimenpiteet, joita aiotaan toteuttaa vakauttamisen tukemiseksi ohjelmakauden loppuvuosina pyrittäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen; |
| --- | --- |

i)

jatkamaan vakauttamista ohjelman mukaisesti siten, että vuonna 2009 palataan suunnitelmien mukaisesti alle 3 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen, ja varmistamaan, että julkisen velan suhde BKT:hen supistuu vastaavalla tavalla, ilmoittamalla toimenpiteet, joita aiotaan toteuttaa vakauttamisen tukemiseksi ohjelmakauden loppuvuosina pyrittäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen;

| ii) | vahvistamaan keskipitkän aikavälin talousarviokehystä ja parantamaan julkisten menojen tehokkuutta ja vaikuttavuutta, muun muassa nopeuttamalla terveydenhuoltoalan laajan uudistuksen suunnittelua ja toteuttamista. |
| --- | --- |

ii)

vahvistamaan keskipitkän aikavälin talousarviokehystä ja parantamaan julkisten menojen tehokkuutta ja vaikuttavuutta, muun muassa nopeuttamalla terveydenhuoltoalan laajan uudistuksen suunnittelua ja toteuttamista.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (% muutos) | VO joulukuu 2008 | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| KOM tammikuu 2009 | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | Tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO joulukuu 2008 | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| KOM tammikuu 2009 | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | Tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (5)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM tammikuu 2009 (6) | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | Tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| KOM tammikuu 2009 | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| KOM tammikuu 2009 | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | Tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| KOM tammikuu 2009 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | Tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| KOM tammikuu 2009 | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | Tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | Tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | Tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO joulukuu 2008 | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| KOM tammikuu 2009 | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | Tieto puuttuu |
| LO marraskuu 2007 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | Tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

BKT:n määrä

(% muutos)

VO joulukuu 2008

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

KOM tammikuu 2009

3,9

2,1

0,7

1,3

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

3,5

3,1

3,2

3,4

Tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO joulukuu 2008

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

KOM tammikuu 2009

0,7

4,6

1,9

2,2

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

0,9

2,5

2,3

2,1

Tieto puuttuu

Tuotantokuilu (5)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO joulukuu 2008

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

KOM tammikuu 2009 (6)

1,1

1,2

0,0

– 0,6

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

Tieto puuttuu

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

KOM tammikuu 2009

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

– 0,5

0,2

3,2

5,5

Tieto puuttuu

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

KOM tammikuu 2009

40,4

40,7

41,1

41,2

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

41,0

40,9

39,9

39,5

Tieto puuttuu

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

KOM tammikuu 2009

42,2

44,2

43,7

43,8

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

42,7

42,2

40,0

38,5

Tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

KOM tammikuu 2009

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

Tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

KOM tammikuu 2009

1,6

– 0,2

0,8

0,8

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

1,7

2,0

2,9

3,8

Tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (5)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

KOM tammikuu 2009

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

Tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

KOM tammikuu 2009

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

Tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO joulukuu 2008

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

KOM tammikuu 2009

61,9

63,3

64,0

64,2

Tieto puuttuu

LO marraskuu 2007

62,9

60,0

57,2

53,3

Tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Ohjelmassa arvioidaan vuoden 2008 alijäämätoteumaksi 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vahvistaa liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa vuoden 2008 lokakuussa esitetyn arvon. Koska perustamissopimuksen viitearvon ilmoitettiin siis ylittyvän, komissio laati 18 päivänä helmikuuta 2009 perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisen kertomuksen.

(4)  Puuttuvat tiedot liittyvät erityisesti tietoihin, jotka koskevat julkisen talouden velan kehittymistä koskevia tietoja, erityisesti virta-varanto-korjauseriä, kun otetaan huomioon kassaperusteisen ja suoriteperusteisen tilinpidon erot, rahoitusomaisuuden nettokertymää — yksityistämistuloja, arvostusvaikutuksia ja muita muutoksia, likvidiä rahoitusomaisuutta ja nettorahoitusvelkaa (kaikki vuosilta 2007–2011).

(5)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(6)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,3 % vuonna 2007, 2 % vuonna 2008, 1,9 % vuonna 2009 ja 1,9 % vuonna 2010.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä, Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat vuoden 2008 vakausohjelman mukaisesti 0,6 % vuonna 2007, 0,3 % vuonna 2008, 0,3 % vuonna 2009 ja 0,1 % vuonna 2010 suhteessa BKT:hen (kaikki alijäämää supistavia) ja komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaisesti 0,6 % vuonna 2007, – 0,6 % vuonna 2008 ja 0,3 % vuonna 2009 suhteessa BKT:hen.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2007 talousennuste (KOM) komission yksiköiden laskelmat.

---

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/17

---

NEUVOSTON LAUSUNTO,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

Puolan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2008–2011

(2009/C 66/04)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Puolan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 10 päivänä maaliskuuta 2009 Puolan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2008–2011.

| (2) | Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan bruttokansantuotteen kasvu supistuu 5 prosentista vuonna 2008 noin 2 prosenttiin vuonna 2009 pääasiassa maailmanlaajuisen rahoituskriisin vuoksi. Maailmanlaajuisten kauppavirtojen heikkeneminen vaikuttaa Puolan vientisuuntautuneisiin aloihin, ja rahoituskriisi haittaa suoriin ulkomaisiin sijoituksiin liittyvää toimintaa ja rajoittaa ulkoisen rahoituksen saatavuutta niin rahoitus- kuin muilla aloilla. Valuuttamääräisten kiinnitysten suhteellisen suuri osuus rajoittaa yksityistä kulutusta entisestään valuutan heikentyessä huomattavasti, ja Puolan rakennusala kärsii hintojen ja kysynnän laskusta asuntomarkkinoilla. Korkotason noustua vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla (tammikuun 5,25 prosentista 6 prosenttiin kesäkuussa 2008) Puolan keskuspankki höllensi rahapolitiikkaa alentamalla korkoja 5 prosenttiin vuoden 2008 kahden viimeisen kuukauden aikana. Puolan zlotyn nimellinen efektiivinen valuuttakurssi heikkeni 11,2 prosenttia vuonna 2008. Talouskasvun hidastumisen vuoksi hallitus on toteuttanut monenlaisia elvytystoimia (pääasiassa veronalennukset ja julkisten investointien lisääminen) sekä ennen kriisiä että sen vaikutusten tultua näkyviin. Suunnitelluilla veropoliittisilla toimenpiteillä pyritään lisäämään lyhyen aikavälin kokonaiskysyntää ja vahvistamaan Puolan talouden tarjontapuolta pidemmällä aikavälillä. Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa vuonna 2009 noin 1 prosenttiyksikköä 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Jollei korjaavia toimenpiteitä toteuteta, alijäämä supistuu vain marginaalisesti vuonna 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan bruttokansantuotteen kasvu supistuu 5 prosentista vuonna 2008 noin 2 prosenttiin vuonna 2009 pääasiassa maailmanlaajuisen rahoituskriisin vuoksi. Maailmanlaajuisten kauppavirtojen heikkeneminen vaikuttaa Puolan vientisuuntautuneisiin aloihin, ja rahoituskriisi haittaa suoriin ulkomaisiin sijoituksiin liittyvää toimintaa ja rajoittaa ulkoisen rahoituksen saatavuutta niin rahoitus- kuin muilla aloilla. Valuuttamääräisten kiinnitysten suhteellisen suuri osuus rajoittaa yksityistä kulutusta entisestään valuutan heikentyessä huomattavasti, ja Puolan rakennusala kärsii hintojen ja kysynnän laskusta asuntomarkkinoilla. Korkotason noustua vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla (tammikuun 5,25 prosentista 6 prosenttiin kesäkuussa 2008) Puolan keskuspankki höllensi rahapolitiikkaa alentamalla korkoja 5 prosenttiin vuoden 2008 kahden viimeisen kuukauden aikana. Puolan zlotyn nimellinen efektiivinen valuuttakurssi heikkeni 11,2 prosenttia vuonna 2008. Talouskasvun hidastumisen vuoksi hallitus on toteuttanut monenlaisia elvytystoimia (pääasiassa veronalennukset ja julkisten investointien lisääminen) sekä ennen kriisiä että sen vaikutusten tultua näkyviin. Suunnitelluilla veropoliittisilla toimenpiteillä pyritään lisäämään lyhyen aikavälin kokonaiskysyntää ja vahvistamaan Puolan talouden tarjontapuolta pidemmällä aikavälillä. Komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa vuonna 2009 noin 1 prosenttiyksikköä 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Jollei korjaavia toimenpiteitä toteuteta, alijäämä supistuu vain marginaalisesti vuonna 2010.

| (3) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan reaalisen bruttokansantuotteen kasvu hidastuu vuoden 2008 5,1 prosentista 3,7 prosenttiin vuonna 2009, minkä jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 4,2 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaario näyttää perustuvan erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin vuonna 2009 ja sen jälkeen, sillä vientimarkkinoiden kasvu on arvioitu optimistisesti eikä kaikkia viimeaikaisia tietoja taloustilanteen jatkuvasta heikkenemisestä ole otettu huomioon. Ohjelmassa on kiinnitetty liian vähän huomiota varsinkin valuuttaluottojen tilanteeseen ja asuntomarkkinoiden kehitykseen ja näyttää siltä, että luottokannan kasvun heikkenemisen vaikutusta yksityisiin investointeihin on vähätelty. Ohjelman inflaatioennusteet ovat realistisia. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan reaalisen bruttokansantuotteen kasvu hidastuu vuoden 2008 5,1 prosentista 3,7 prosenttiin vuonna 2009, minkä jälkeen kasvu elpyy keskimäärin 4,2 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Tämänhetkisten tietojen perusteella (2) skenaario näyttää perustuvan erittäin suotuisiin kasvuoletuksiin vuonna 2009 ja sen jälkeen, sillä vientimarkkinoiden kasvu on arvioitu optimistisesti eikä kaikkia viimeaikaisia tietoja taloustilanteen jatkuvasta heikkenemisestä ole otettu huomioon. Ohjelmassa on kiinnitetty liian vähän huomiota varsinkin valuuttaluottojen tilanteeseen ja asuntomarkkinoiden kehitykseen ja näyttää siltä, että luottokannan kasvun heikkenemisen vaikutusta yksityisiin investointeihin on vähätelty. Ohjelman inflaatioennusteet ovat realistisia.

| (4) | Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteen mukaisesti. Alijäämätilanne johtuu pääasiassa tulojen pienemmästä kasvusta vuonna 2008 (mikä vastaa pienemmäksi arvioitua BKT:n kasvua), tosin pienempi menokehitys tasoittaa tilannetta. |
| --- | --- |

(4)

Komission yksiköiden tammikuussa 2009 tekemässä väliennusteessa julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteen mukaisesti. Alijäämätilanne johtuu pääasiassa tulojen pienemmästä kasvusta vuonna 2008 (mikä vastaa pienemmäksi arvioitua BKT:n kasvua), tosin pienempi menokehitys tasoittaa tilannetta.

| (5) | Joulukuun 2008 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan supistuvan 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 verrattuna vähemmän suotuisaan makrotalouden skenaarioon perustuvassa komission yksiköiden väliennusteessa arvioituun 3,5 prosenttiin. Harkinnanvaraisten toimenpiteiden elvyttävä nettovaikutus talousarvioon on arvioiden mukaan yli 1 prosenttiyksikköä. Tällöin huomioon otetaan talouden laskusuhdanteeseen reagoimiseksi toteutetut erityiset toimenpiteet (30 päivänä marraskuuta 2008 ilmoitettu vakaus- ja kehittämissuunnitelma). Puolan verotulojen koostumuksen muuttumisen vuoksi tämä ei johda vastaavaan rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemiseen, joka on arvioitu noin 1/3 prosenttiyksiköksi. |
| --- | --- |

(5)

Joulukuun 2008 lähentymisohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennakoidaan supistuvan 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 verrattuna vähemmän suotuisaan makrotalouden skenaarioon perustuvassa komission yksiköiden väliennusteessa arvioituun 3,5 prosenttiin. Harkinnanvaraisten toimenpiteiden elvyttävä nettovaikutus talousarvioon on arvioiden mukaan yli 1 prosenttiyksikköä. Tällöin huomioon otetaan talouden laskusuhdanteeseen reagoimiseksi toteutetut erityiset toimenpiteet (30 päivänä marraskuuta 2008 ilmoitettu vakaus- ja kehittämissuunnitelma). Puolan verotulojen koostumuksen muuttumisen vuoksi tämä ei johda vastaavaan rakenteellisen rahoitusaseman heikkenemiseen, joka on arvioitu noin 1/3 prosenttiyksiköksi.

| (6) | Joulukuun 2008 lähentymisohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteena on pitää julkisen talouden rahoitusasemat kestävällä tavalla alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ja kohentaa niitä vähitellen ohjelmakauden aikana pitäen mielessä julkisen talouden kokonaisrahoitusasemaa koskeva tavoite, joka on – 1,9 prosenttia vuonna 2011. Nimellisiä alijäämätavoitteita vastaavan talousarvion keskipitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) olisi – 1 prosenttia suhteessa BKT:hen, ei makrotalouden skenaarion huomattavan heikkenemisen vuoksi saavuteta edellisessä tarkistuksessa vahvistettuun tavoitevuoteen eli vuoteen 2011 mennessä. Sopeutusura perustuu huomattaviin menovähennyksiin (1,5 prosenttiyksikön vähennys suhteessa BKT:hen), kun tulot suhteessa BKT:hen puolestaan laskevat 1 prosenttiyksikköä. Ohjelmassa ei kuitenkaan anneta tietoja menoja vähentävistä toimenpiteistä. Ohjelman mukaan velkasuhde supistuu lähes 46 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2008 alle 45 prosenttiin vuonna 2011 (ohjelman viimeisenä vuotena velkasuhde supistuu 0,7 prosenttiyksikköä). Tämä ei vastaa komission yksiköiden väliennustetta, jonka mukaan bruttovelkasuhde kasvaa jyrkästi vuoden 2008 45,5 prosentista hieman alle 50 prosenttiin vuonna 2010. Erot selittyvät pääasiassa perusalijäämän kehitystä koskevilla erilaisilla ennusteilla. |
| --- | --- |

(6)

Joulukuun 2008 lähentymisohjelman keskipitkän aikavälin tavoitteena on pitää julkisen talouden rahoitusasemat kestävällä tavalla alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ja kohentaa niitä vähitellen ohjelmakauden aikana pitäen mielessä julkisen talouden kokonaisrahoitusasemaa koskeva tavoite, joka on – 1,9 prosenttia vuonna 2011. Nimellisiä alijäämätavoitteita vastaavan talousarvion keskipitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema (eli suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) olisi – 1 prosenttia suhteessa BKT:hen, ei makrotalouden skenaarion huomattavan heikkenemisen vuoksi saavuteta edellisessä tarkistuksessa vahvistettuun tavoitevuoteen eli vuoteen 2011 mennessä. Sopeutusura perustuu huomattaviin menovähennyksiin (1,5 prosenttiyksikön vähennys suhteessa BKT:hen), kun tulot suhteessa BKT:hen puolestaan laskevat 1 prosenttiyksikköä. Ohjelmassa ei kuitenkaan anneta tietoja menoja vähentävistä toimenpiteistä. Ohjelman mukaan velkasuhde supistuu lähes 46 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2008 alle 45 prosenttiin vuonna 2011 (ohjelman viimeisenä vuotena velkasuhde supistuu 0,7 prosenttiyksikköä). Tämä ei vastaa komission yksiköiden väliennustetta, jonka mukaan bruttovelkasuhde kasvaa jyrkästi vuoden 2008 45,5 prosentista hieman alle 50 prosenttiin vuonna 2010. Erot selittyvät pääasiassa perusalijäämän kehitystä koskevilla erilaisilla ennusteilla.

| (7) | Ohjelmassa ennakoituihin julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä. Suotuisten BKT:n kasvuennusteiden vuoksi tulojen kasvua koskevat arviot ovat optimistisia koko ohjelmakauden ajan. Erityisen optimistisia vuoden 2009 tuloennusteet ovat välittömien verojen ja muista kuin veroista saatavien tulojen, sosiaaliturvamaksujen tai omaisuustulojen suhteen. Näyttää siltä, että ohjelmassa esitetyssä makrotalouden skenaariossa oletetaan, että vuonna 2009 toteutettavat veropoliittiset elvytystoimet (henkilökohtaisen tuloveron alentaminen ja julkisten investointien lisääminen) elvyttävät kasvua erittäin tehokkaasti. Tämä ei välttämättä toteudu kokonaan, sillä verouudistuksesta hyötyvät eniten suurituloiset kotitaloudet, joiden säästämisalttius on suhteellisen suuri, ja edellisten vuosien tapaan on olemassa vaara, että investointeja jää toteutumatta. Lisäksi tietyt kustannukset, kuten sosiaaliset tulonsiirrot ja tuet, voivat nousta odotettua enemmän vuonna 2009. Ohjelman loppuvuosiksi suunniteltuun menojen hillitsemiseen kohdistuu riskejä i) vaalisyklin ja ii) konkreettisia uudistustoimenpiteitä koskevien tietojen puutteen vuoksi. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmassa ennakoituihin julkisen talouden toteutumiin kohdistuu heikkenemisriskejä. Suotuisten BKT:n kasvuennusteiden vuoksi tulojen kasvua koskevat arviot ovat optimistisia koko ohjelmakauden ajan. Erityisen optimistisia vuoden 2009 tuloennusteet ovat välittömien verojen ja muista kuin veroista saatavien tulojen, sosiaaliturvamaksujen tai omaisuustulojen suhteen. Näyttää siltä, että ohjelmassa esitetyssä makrotalouden skenaariossa oletetaan, että vuonna 2009 toteutettavat veropoliittiset elvytystoimet (henkilökohtaisen tuloveron alentaminen ja julkisten investointien lisääminen) elvyttävät kasvua erittäin tehokkaasti. Tämä ei välttämättä toteudu kokonaan, sillä verouudistuksesta hyötyvät eniten suurituloiset kotitaloudet, joiden säästämisalttius on suhteellisen suuri, ja edellisten vuosien tapaan on olemassa vaara, että investointeja jää toteutumatta. Lisäksi tietyt kustannukset, kuten sosiaaliset tulonsiirrot ja tuet, voivat nousta odotettua enemmän vuonna 2009. Ohjelman loppuvuosiksi suunniteltuun menojen hillitsemiseen kohdistuu riskejä i) vaalisyklin ja ii) konkreettisia uudistustoimenpiteitä koskevien tietojen puutteen vuoksi.

| (8) | Vaikka vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema käsittää lähentymisohjelman mukaan hienoisen rakenteellisen perusalijäämän, väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella vuonna 2005 laadittujen ennusteiden mukaan EU:n alhaisimpia. Äskettäiset uudistukset kuitenkin kasvattavat menoja pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä rajoittaisi osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia, nykyisin alhaisia pitkän aikavälin riskejä. |
| --- | --- |

(8)

Vaikka vuoden 2008 julkisen talouden rahoitusasema käsittää lähentymisohjelman mukaan hienoisen rakenteellisen perusalijäämän, väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat yhteisesti sovittujen menetelmien perusteella vuonna 2005 laadittujen ennusteiden mukaan EU:n alhaisimpia. Äskettäiset uudistukset kuitenkin kasvattavat menoja pitkällä aikavälillä. Suurten perusylijäämien säilyttäminen keskipitkällä aikavälillä rajoittaisi osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia, nykyisin alhaisia pitkän aikavälin riskejä.

| (9) | Talousarviokehyksellä on saavutettu kaiken kaikkiaan hyviä tuloksia talousarviotavoitteiden noudattamisen suhteen. Tämä johtuu kuitenkin suurelta osin viime vuosien voimakkaasta kasvusta ja huomattavista odottamattomista tuloista sekä siitä, että menosuunnitelmia (pääasiassa investointeja) on jäänyt tahattomasti toteutumatta. Lähentymisohjelmassa viitataan julkista taloutta koskevan lain suunniteltuun muutokseen, jolla vähennetään sellaisten itsenäisten julkisten varojen määrää, jotka eivät ole keskus- tai paikallisviranomaisten välittömässä valvonnassa, tehdään monivuotiset talousarviosuunnitelmat pakollisiksi valtion ja paikallisviranomaisten talousarvion osalta ja muutetaan verotusta koskevia sääntöjä. Lisäksi ohjelmassa vahvistetaan, että tulosbudjetointi on tarkoitus panna täytäntöön siten, että se ulotetaan vähitellen koskemaan yhä useampia instituutioita. Tämä on askel oikeaan suuntaan, vaikka odotetut vaikutukset ovat rajalliset. |
| --- | --- |

(9)

Talousarviokehyksellä on saavutettu kaiken kaikkiaan hyviä tuloksia talousarviotavoitteiden noudattamisen suhteen. Tämä johtuu kuitenkin suurelta osin viime vuosien voimakkaasta kasvusta ja huomattavista odottamattomista tuloista sekä siitä, että menosuunnitelmia (pääasiassa investointeja) on jäänyt tahattomasti toteutumatta. Lähentymisohjelmassa viitataan julkista taloutta koskevan lain suunniteltuun muutokseen, jolla vähennetään sellaisten itsenäisten julkisten varojen määrää, jotka eivät ole keskus- tai paikallisviranomaisten välittömässä valvonnassa, tehdään monivuotiset talousarviosuunnitelmat pakollisiksi valtion ja paikallisviranomaisten talousarvion osalta ja muutetaan verotusta koskevia sääntöjä. Lisäksi ohjelmassa vahvistetaan, että tulosbudjetointi on tarkoitus panna täytäntöön siten, että se ulotetaan vähitellen koskemaan yhä useampia instituutioita. Tämä on askel oikeaan suuntaan, vaikka odotetut vaikutukset ovat rajalliset.

| (10) | Puolan hallitus toteutti rahoituskriisin vuoksi monenlaisia toimenpiteitä rahoitusalan vakauden varmistamiseksi. Talletussuojaa on nostettu huomattavasti, ja sen uudeksi enimmäismääräksi on vahvistettu 50 000 EUR. Tärkein toimenpide, jonka tavoitteena on nostaa pankkien välisiä luottoja ja yritysluottoja koskevien takausten enimmäismäärää (lähes 2 prosentilla suhteessa BKT:hen), koskee vain vuotta 2009 ja on sen vuoksi väliaikainen. Lisäksi hallitus on suunnitellut valtion omistaman BGK-pankin pääomankorotusta (noin 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen) pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun luotonannon lisäämiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Puolan hallitus toteutti rahoituskriisin vuoksi monenlaisia toimenpiteitä rahoitusalan vakauden varmistamiseksi. Talletussuojaa on nostettu huomattavasti, ja sen uudeksi enimmäismääräksi on vahvistettu 50 000 EUR. Tärkein toimenpide, jonka tavoitteena on nostaa pankkien välisiä luottoja ja yritysluottoja koskevien takausten enimmäismäärää (lähes 2 prosentilla suhteessa BKT:hen), koskee vain vuotta 2009 ja on sen vuoksi väliaikainen. Lisäksi hallitus on suunnitellut valtion omistaman BGK-pankin pääomankorotusta (noin 0,15 prosenttia suhteessa BKT:hen) pienille ja keskisuurille yrityksille suunnatun luotonannon lisäämiseksi.

| (11) | Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Puolan hallituksen suunnittelemien veropoliittisten elvytystoimien, joilla pyritään edistämään kokonaiskysyntää lisäämällä julkisia infrastruktuuri-investointeja, pitäisi hyödyttää pitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja siten myös julkista taloutta. Henkilökohtaisen tuloveron leikkaus supistaa verokiilaa, tosin pääasiassa suurituloisten verovelvollisten osalta. Nämä elvytystoimet ovat pysyviä. Ottaen huomioon, että komission yksiköiden väliennusteessa varoitetaan huomattavan julkisen talouden alijäämän riskistä vaikka kasvun todetaankin edelleen jatkuvan suhteellisen kestävänä, Puolan vuodeksi 2009 vahvistama veropoliittinen elvytys on tarkoituksenmukainen reaktio talouden laskusuhdanteeseen. Hallituksen ja parlamentin on kuitenkin hyväksyttävä kaikki suunnitellut toimenpiteet ajoissa ja pantava ne täytäntöön. Rakenteellisten toimenpiteiden osalta voidaan todeta, että julkisen talouden kestävyyttä parannetaan korvaamalla varhaiseläkkeet edullisemmalla järjestelmällä, jossa varhaiseläkkeelle jäänti rajoitetaan tiettyihin vaativiin ammatteihin. Puola on myös toteuttanut toimenpiteitä julkisen talouden laadun parantamiseksi (uusi julkista taloutta koskeva laki, jolla lujitetaan talousarviosääntöjä ja itsenäisiä varoja koskevaa valvontaa, sekä tulosbudjetoinnin täytäntöönpanon jatkaminen). Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin. |
| --- | --- |

(11)

Eurooppa-neuvoston joulukuussa hyväksymän Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti Puolan hallituksen suunnittelemien veropoliittisten elvytystoimien, joilla pyritään edistämään kokonaiskysyntää lisäämällä julkisia infrastruktuuri-investointeja, pitäisi hyödyttää pitkän aikavälin potentiaalista kasvua ja siten myös julkista taloutta. Henkilökohtaisen tuloveron leikkaus supistaa verokiilaa, tosin pääasiassa suurituloisten verovelvollisten osalta. Nämä elvytystoimet ovat pysyviä. Ottaen huomioon, että komission yksiköiden väliennusteessa varoitetaan huomattavan julkisen talouden alijäämän riskistä vaikka kasvun todetaankin edelleen jatkuvan suhteellisen kestävänä, Puolan vuodeksi 2009 vahvistama veropoliittinen elvytys on tarkoituksenmukainen reaktio talouden laskusuhdanteeseen. Hallituksen ja parlamentin on kuitenkin hyväksyttävä kaikki suunnitellut toimenpiteet ajoissa ja pantava ne täytäntöön. Rakenteellisten toimenpiteiden osalta voidaan todeta, että julkisen talouden kestävyyttä parannetaan korvaamalla varhaiseläkkeet edullisemmalla järjestelmällä, jossa varhaiseläkkeelle jäänti rajoitetaan tiettyihin vaativiin ammatteihin. Puola on myös toteuttanut toimenpiteitä julkisen talouden laadun parantamiseksi (uusi julkista taloutta koskeva laki, jolla lujitetaan talousarviosääntöjä ja itsenäisiä varoja koskevaa valvontaa, sekä tulosbudjetoinnin täytäntöönpanon jatkaminen). Toimenpiteet ovat yhteydessä komission 28 päivänä tammikuuta 2009 Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian osana ehdottamaan keskipitkän aikavälin uudistusohjelmaan ja maakohtaisiin suosituksiin.

| (12) | Suunniteltu finanssipolitiikan viritys on elvyttävä vuonna 2009 ja rajoittava vuonna 2010. Suurempi alijäämä vuonna 2009 voisi nostaa korkomenoja, koska riskejä kehittyviä talouksia kohtaan pyritään välttämään. Suunnitellut toimenpiteet eivät ehkä ole riittäviä aiotun mukautuksen varmistamiseksi vuoden 2009 jälkeen. Lisäksi talousarviostrategian turvaksi tarvitaan erityisiä alijäämää supistavia toimenpiteitä vuosina 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

(12)

Suunniteltu finanssipolitiikan viritys on elvyttävä vuonna 2009 ja rajoittava vuonna 2010. Suurempi alijäämä vuonna 2009 voisi nostaa korkomenoja, koska riskejä kehittyviä talouksia kohtaan pyritään välttämään. Suunnitellut toimenpiteet eivät ehkä ole riittäviä aiotun mukautuksen varmistamiseksi vuoden 2009 jälkeen. Lisäksi talousarviostrategian turvaksi tarvitaan erityisiä alijäämää supistavia toimenpiteitä vuosina 2010 ja 2011.

| (13) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3). |
| --- | --- |

(13)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista (3).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että Puolan suunnitelmiin sisältyy riittäviä veropoliittisia elvytystoimia, joista osa on pysyviä. Suunnitelluilla toimenpiteillä pyritään lisäämään lyhyen aikavälin kokonaiskysyntää ja vahvistamaan Puolan talouden tarjontapuolta pidemmällä aikavälillä. BKT:n kasvua koskevien optimististen ennusteiden perusteella ohjelmassa ennustettuihin julkisen talouden toteutumiin kohdistuu komission ennusteiden mukaan heikkenemisriskejä koko nykyisen tarkistuksen kattamalla kaudella. Lisäksi ohjelmakauden loppuvuosina suunniteltua menojen hillitsemistä on tarvittaessa tuettava erityisin toimenpitein.

Edellä esitetyn arvion perusteella ja ottaen huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen Puolaa kehotetaan:

| i) | panemaan täytäntöön vuoden 2009 veropoliittiset suunnitelmat, mukaan lukien Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaiset elvytystoimenpiteet sekä vakaus- ja kasvusopimuksen kehykset siten, että hallituksen tavoitteena olevan viitearvon ylittämistä vältetään; |
| --- | --- |

i)

panemaan täytäntöön vuoden 2009 veropoliittiset suunnitelmat, mukaan lukien Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaiset elvytystoimenpiteet sekä vakaus- ja kasvusopimuksen kehykset siten, että hallituksen tavoitteena olevan viitearvon ylittämistä vältetään;

| ii) | tukemaan vuosien 2010 ja 2011 vakauttamisstrategiaa erityisin alijäämää supistavin toimenpitein; |
| --- | --- |

ii)

tukemaan vuosien 2010 ja 2011 vakauttamisstrategiaa erityisin alijäämää supistavin toimenpitein;

| iii) | lujittamaan talousarviokehystä tehostamalla menojen valvontaa, mukaan lukien muutetun julkista taloutta koskevan lain ja tulosbudjetoinnin nopea täytäntöönpano. |
| --- | --- |

iii)

lujittamaan talousarviokehystä tehostamalla menojen valvontaa, mukaan lukien muutetun julkista taloutta koskevan lain ja tulosbudjetoinnin nopea täytäntöönpano.

Keskeisten makrotaloutta ja talousarvioennusteiden vertailu

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reaalinen BKT
  (% muutos) | LO joulukuu 2008 | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | — |
| LO maaliskuu 2008 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO joulukuu 2008 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | — |
| LO maaliskuu 2008 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | — |
| Tuotantokuilu (4)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| KOM tammikuu 2009 (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | — |
| LO maaliskuu 2008 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | — |
| Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| KOM tammikuu 2009 | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | — |
| LO maaliskuu 2008 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| KOM tammikuu 2009 | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | — |
| LO maaliskuu 2008 | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | — |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| KOM tammikuu 2009 | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | — |
| LO maaliskuu 2008 | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | — |
| LO maaliskuu 2008 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| KOM tammikuu 2009 | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | — |
| LO maaliskuu 2008 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | — |
| LO maaliskuu 2008 | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| KOM tammikuu 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | — |
| LO maaliskuu 2008 | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2008 | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| KOM tammikuu 2009 | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | — |
| LO maaliskuu 2008 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | — |
| Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat. |

2007

2008

2009

2010

2011

Reaalinen BKT

(% muutos)

LO joulukuu 2008

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

KOM tammikuu 2009

6,7

5,0

2,0

2,4

—

LO maaliskuu 2008

6,5

5,3

5,0

5,0

—

YKHI-inflaatio

(%)

LO joulukuu 2008

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

KOM tammikuu 2009

2,6

4,2

2,9

2,5

—

LO maaliskuu 2008

2,6

3,5

2,9

2,5

—

Tuotantokuilu (4)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO joulukuu 2008

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

KOM tammikuu 2009 (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

—

LO maaliskuu 2008

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

—

Nettoluotonanto/-otto verrattuna muuhun maailmaan

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

KOM tammikuu 2009

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

—

LO maaliskuu 2008

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

KOM tammikuu 2009

40,0

39,6

40,2

40,3

—

LO maaliskuu 2008

40,0

40,0

39,2

38,7

—

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

KOM tammikuu 2009

42,0

42,1

43,8

43,7

—

LO maaliskuu 2008

42,0

42,5

41,2

40,1

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

KOM tammikuu 2009

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

—

LO maaliskuu 2008

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

KOM tammikuu 2009

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

—

LO maaliskuu 2008

0,2

– 0,2

0,3

0,8

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (4)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

KOM tammikuu 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

—

LO maaliskuu 2008

0,6

0,5

0,1

– 0,1

—

Rakenteellinen rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

KOM tammikuu 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

—

LO maaliskuu 2008

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO joulukuu 2008

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

KOM tammikuu 2009

44,9

45,5

47,7

49,7

—

LO maaliskuu 2008

44,9

44,2

43,3

42,3

—

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Ohjelma käsittää täydentäviä vapaaehtoisia tietoja, joiden johdonmukaisuus on kuitenkin tarkistettava.

(4)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(5)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,2 % vuonna 2007, 4,9 % vuonna 2008, 4,2 % vuonna 2009 ja 3,7 % vuonna 2010.

(6)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Uusimman ohjelman ja komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteen mukaan kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat 0,2 % vuonna 2010 (alijäämää lisääviä) ja muina vuosina niitä ei ole ollenkaan.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden tammikuun 2009 väliennusteet (KOM), komission yksiköiden laskelmat.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDONANNOT

Komissio

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/22

---

EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 66/05)

| Päätöksen tekopäivä | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Tuen numero | N 293/08 |
| Jäsenvaltio | Unkari |
| Alue | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Oikeusperusta | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Kulttuuri |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 35 863 milj. HUF |
| Tuen intensiteetti | 100 % |
| Kesto | 1.9.2008-31.12.2013 |
| Toimiala | Vapaa-ajan, kulttuuri- ja urheilutoiminta |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Muita tietoja | — |

Päätöksen tekopäivä

26.11.2008

Tuen numero

N 293/08

Jäsenvaltio

Unkari

Alue

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Oikeusperusta

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Kulttuuri

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 35 863 milj. HUF

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

1.9.2008-31.12.2013

Toimiala

Vapaa-ajan, kulttuuri- ja urheilutoiminta

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/23

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 66/06)

Komissio päätti 12. maaliskuuta 2009 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5408. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5408. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/23

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 66/07)

Komissio päätti 12. maaliskuuta 2009 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja julistaa, että se soveltuu yhteismarkkinoille. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen, kun siitä on poistettu kaikki sen mahdollisesti sisältämät liikesalaisuudet. Se on saatavissa:

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Näillä sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5451. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustossa asiakirjanumerolla 32009M5451. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/24

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 66/08)

Komissio päätti 4. helmikuuta 2009 olla vastustamatta edellä mainittua ilmoitettua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englanniksi ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta asiakirjanumerolla 32009M5253. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta asiakirjanumerolla 32009M5253. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN JA ELINTEN ANTAMAT TIEDOTTEET

Komissio

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/25

---

Euron kurssi (1)

19. maaliskuuta 2009

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3671 |
| JPY | Japanin jeniä | 129,67 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4514 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,94050 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,8663 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,5385 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,6450 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 26,779 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 298,50 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7080 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5410 |
| RON | Romanian leuta | 4,3003 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,3047 |
| AUD | Australian dollaria | 1,9771 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,6732 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,5972 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 2,4601 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0589 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 897,94 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,0797 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,3352 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4555 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 357,35 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,9933 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 65,830 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 45,6515 |
| THB | Thaimaan bahtia | 48,430 |
| BRL | Brasilian realia | 3,0624 |
| MXN | Meksikon pesoa | 18,8722 |
| INR | Intian rupiaa | 68,7790 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3671

JPY

Japanin jeniä

129,67

DKK

Tanskan kruunua

7,4514

GBP

Englannin puntaa

0,94050

SEK

Ruotsin kruunua

10,8663

CHF

Sveitsin frangia

1,5385

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,6450

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

26,779

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

298,50

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7080

PLN

Puolan zlotya

4,5410

RON

Romanian leuta

4,3003

TRY

Turkin liiraa

2,3047

AUD

Australian dollaria

1,9771

CAD

Kanadan dollaria

1,6732

HKD

Hongkongin dollaria

10,5972

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

2,4601

SGD

Singaporin dollaria

2,0589

KRW

Etelä-Korean wonia

1 897,94

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,0797

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,3352

HRK

Kroatian kunaa

7,4555

IDR

Indonesian rupiaa

16 357,35

MYR

Malesian ringgitiä

4,9933

PHP

Filippiinien pesoa

65,830

RUB

Venäjän ruplaa

45,6515

THB

Thaimaan bahtia

48,430

BRL

Brasilian realia

3,0624

MXN

Meksikon pesoa

18,8722

INR

Intian rupiaa

68,7790

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN ANTAMAT TIEDOTTEET

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/26

---

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

(2009/C 66/10)

Tuen numero: XA 406/08

Jäsenvaltio: Itävalta

Alue: Bundesland Wien

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Oikeusperusta: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 0,13 miljoonaa EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: Tukea myönnetään enintään 50 prosenttia vakuutuskustannuksista

Täytäntöönpanopäivä:

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 1 päivästä tammikuuta 2009 31 päivään joulukuuta 2013

Tuen tarkoitus: Wienin osavaltiossa on noin 700 maatilaa, ja pääasiallisiin tuotannonaloihin kuuluvat puutarhaviljely ja peltoviljely. Maatilat ovat yksinomaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Nämä perheyritykset, jotka viljelevät ja hoitavat maatalouden tuotantoalueita, toimittavat kaupunkiväestölle tuoreita ja laadukkaita maataloustuotteita ja myös vaikuttavat huomattavasti kulttuurimaiseman muotoutumiseen ja säilymiseen Wienin kaupunkialueella. Näiden yritysten jatkuvuuden turvaaminen on sen vuoksi Wienin kaupunkipolitiikan tärkeä tavoite.

Yritysten taloudellisessa turvaamisessa ovat tärkeänä välineenä vakuutukset luonnonmullistuksiin rinnastettavissa olevien epäsuotuisien sääolojen johdosta maataloudelle aiheutuneiden vahinkojen varalta. Viime vuosina yhä voimakkaammaksi tulleen ilmaston vaihtelun vuoksi hyvä riskinhallinta on erityisesti maatalouden tuotantoyrityksille entistä tärkeämpää.

Riskeiltä suojautumisen avustaminen myöntämällä tukea vakuutusmaksuihin on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 12 artiklan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvaa.

Vuodesta 2001 alkaen Wienin osavaltio on myöntänyt vuosittain tukea enintään 50 prosenttia vakuutuskustannuksista Wienin puutarhaviljely-yrityksille, jotka ovat ottaneet vakuutuksen kasvihuoneisiin kohdistuvien myrskyvahinkojen varalta.

Tämä Euroopan komission hyväksymä tukitoimenpide (Staatliche Beihilfe Nr. N 845/2000/Österreich/Wien) on osoittautunut erittäin toimivaksi ja johtanut siihen, että Wienissä yli 90 prosenttia kasvihuoneista on vakuutettu myrskyvahinkojen varalta. Tämän toimenpiteen jatkuvuuden turvaamiseksi on yrityksille edelleen tarjottava tätä tukea näiden uusien ohjeiden puitteissa.

Koska tämä tukitoimenpide on erittäin tehokas ja koska ilmastonmuutoksesta aiheutuu entistä suurempi luonnonilmiöiden riski, joka voi johtaa maataloustuotannossa erityisesti peltoviljelyn alalla valtaviin vahinkoihin, on kyseinen tukitoimenpide vuodesta 2009 alkaen tarkoitus ulottaa koskemaan myös peltoviljelyn alalla toimivia wieniläisiä yrityksiä. Viljelymaan yhdistelmävakuutuksella yritykset voivat raesateen ja hallan varalta otettavan vakuutuksen lisäksi hankkia vakuutuksen muidenkin säästä johtuvien riskien, esimerkiksi kuivuuden, tulvien ja myrskyn varalta. Innostaakseen wieniläisiä viljelijöitä ottamaan tällaisen vakuutuksen, yrityksille on tarkoitus myöntää vuosittain tukea enintään 50 prosenttia vakuutuskustannuksista. Tällä toimenpiteellä on tarkoitus nopeuttaa Wienin viljelymaan mahdollisimman kattavaa suojaamista mainittujen vaarojen varalta ja edistää sekä maatalousalan yritysten suojaamista riskien varalta että taloudellista vakautta Wienin osavaltiossa

Kyseessä oleva ala/olevat alat: Maatalouden tuotantoyritykset (puutarhaviljely ja peltoviljely) Wienissä

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Internet-osoite: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Muut tiedot: Näiden ohjeiden voimaantulon myötä lakkaa hyväksyttyjen ohjeiden ”Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft” (Staatliche Beihilfe Nr. N 845/00/Österreich/Wien) voimassaolo.

Tukijärjestelmä perustuu asetuksen (EY) N:o 1857/2006 12 artiklaan ja täyttää siinä mainitut edellytykset täysimääräisesti. Tuki ei muun muassa estä vakuutuspalvelujen sisämarkkinoiden toimintaa. Tuen myöntävä viranomainen vakuuttaa, että tuki ei rajoitu vain yhden vakuutusyhtiön tai -yhtiöryhmän tarjoamaan vakuutukseen ja ettei sen edellytyksenä ole, että tuenhakija ottaa vakuutuksen Itävaltaan sijoittautuneesta vakuutusyhtiöstä

Tuen numero: XA 409/08

Jäsenvaltio: Ranska

Alue: Champagne-Ardenne

Tukijärjestelmän nimike: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Oikeusperusta:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohta.

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset: 800 000 EUR tammikuussa 2010 päättyvälle ohjelmalle

Tuen enimmäisintensiteetti: Alueen tuen osuus on enintään 80 % menetyksistä, joihin ei ole myönnetty korvauksia (enintään 200 EUR kuolleen eläimen tilalle hankittu uuhta, 20 EUR lammasta ja 320 jalostusrekisterissä olevaa, kuolleen eläimen tilalle hankittua pässiä kohden).

Tuki lasketaan sinikielitartuntaa koskevan ilmoituksen ja tukihakemuksen päivämäärän välisenä aikana terveydensuojeluryhmittymälle ilmoitettujen eläinkuolemien mukaan

Täytäntöönpanopäivä: Alkaen poikkeushakemuksen rekisteröintinumeron julkaisemisesta maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston verkkosivustolla

Tukijärjestelmän kesto: 31. tammikuuta 2010 saakka

Tuen tarkoitus: Tuen tarkoituksena on korvata tuottajille sinikielitaudin aiheuttamista eläinkuolemista johtuvat taloudelliset menetykset.

Champagne-Ardennen alueella arviolta 6 639 lammasta 237 tilalla on ilmoitettu sinikielitautiin kuolleiksi valtion kuolleista eläimistä myöntämien tukien yhteydessä (eläimistä 1 660 oli täysikasvuisia). Lisäksi vuonna 2008 tuottajat ovat hakeneet 2 882 uuhi- ja vuohipalkkiota vähemmän kuin vuonna 2007 (tämä palkkio vastaa niiden uuhien lukumäärää, jotka ovat poikineet vähintään kerran tai ovat vähintään 12 kk ikäisiä ja joiden on ilmoitettu olleen tilalla kyseisen vuoden 1. helmikuuta — 10. toukokuuta välisenä aikana). Kriisi puhkesi juuri kun alueen lammaskarjat olivat vuodesta 2003 alkaneet kasvaa (+ 10 000 uuhta viimeisten neljän vuoden aikana). Kyseisen alan toiminta alueella on siten vakavasti uhattuna.

Siksi Champagne-Ardennen alue tukee lampaantuottajia, joihin sinikielitautikriisi vaikuttaa ja joilla on syyskuusta 2006 alkaen ollut vakavia taloudellisia ja eläinten terveyteen liittyviä ongelmia.

Alueen tuki on tarkoitettu ammattimaisille tuotantotiloille, joilla on vähintään 100:aa uuhi/vuohipalkkiota vastaava lammaskarja.

Alueen tuen edunsaajan on sitouduttava ylläpitämään tuotantotasonsa viiden vuoden ajan, ja sitä varten tarkastetaan vuosittain ilmoitetut uuhi/vuohipalkkioiden määrät

Alat, joita tuki koskee: Kaikki lammastuottajat, joiden tilan käytössä olevasta maatalousmaasta vähintään 80 % sijaitsee Champagne-Ardennen alueella, jotka harjoittavat maataloutta pääelinkeinonaan ja ovat enintään 60 vuoden ikäisiä (tai maatalousyritykset, joiden osakkaista vähintään 50 % on enintään 60 vuoden ikäisiä luonnollisia henkilöitä, maanviljelystä pääelinkeinonaan harjoittavia ja AMEXA:n jäseniä)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Internet-osoite: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

Tuen numero: XA 414/08

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Land Baden-Württemberg

Tukijärjestelmän nimike: Landwirtschaft — Wachstum

Oikeusperusta: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Järjestelmästä myönnetään halpakorkoisia lainoja. Arvioitu tuen määrä on 500 000–600 000 EUR. Landwirtschaftliche Rentenbank antaa tämän rahoitusosuuden käytettäväksi. L-Bankin omaa rahoitusosuutta ei ole olemassa

Tuen enimmäisintensiteetti: Enintään 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Yhdelle yritykselle myönnettyjen tukien kokonaismäärä voi minkä tahansa kolmen tilikauden muodostaman ajanjakson aikana olla enintään 400 000 EUR. Jos samoja tukikelpoisia kustannuksia varten myönnetään muita julkisia varoja, sovelletaan asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 mainittuja kynnysmääriä. Tukea voidaan myöntää muun kuin rakentamiseen tarkoitetun maan hankintaan enintään 10 prosenttia investoinnin tukikelpoisista kustannuksista

Täytäntöönpanopäivä: Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 20 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan mukaisesti, kuitenkin aikaisintaan 2. tammikuuta 2009

Tukijärjestelmän kesto:

Tuen tarkoitus: EY:n perustamissopimuksen liitteessä I lueteltujen maataloustuotteiden (lukuun ottamatta kalastus- ja vesiviljelyalaa) alkutuotannon alalla toimivien pk-yritysten toiminnan edistäminen myöntämällä tukea maataloustuotteiden alkutuotannon investointeihin (asetuksen (EY) N:o 1857/2006 4 artikla). Tukikelpoisia kustannuksia ovat seuraavat: a) kiinteän omaisuuden rakentaminen, hankinta tai parantaminen, b) koneiden tai laitteiden hankinta tai ostoleasing, tietokoneohjelmistot mukaan luettuina, enintään omaisuuden markkina-arvoon asti tai c) edellä olevan a ja b alakohdan menoihin liittyvät yleiskulut, kuten arkkitehtien, insinöörien ja konsulttien palkkiot ja toteutettavuustutkimukset. Tukea myönnettäessä varmistetaan, että yhteisistä markkinajärjestelyistä annetuissa neuvoston asetuksissa säädettyjen kieltojen tai rajoitusten kanssa ristiriidassa olevalle tuelle ei voida myöntää poikkeusta silloinkaan, kun kiellot ja rajoitukset koskevat vain yhteisön tukea

Alat, joita tuki koskee: Maatalous, viininviljely, puutarhaviljely

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Internet-osoite: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Muita tietoja: —

Tuen numero: XA 417/08

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Freistaat Bayern

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Oikeusperusta:

| — | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 6 artiklan 1 kohta yhdessä liitteessä III olevan A II luvun 2 kohdan kanssa. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 6 artiklan 1 kohta yhdessä liitteessä III olevan A II luvun 2 kohdan kanssa.

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Noin 2,3 miljoonan EUR rahallinen tuki teurasnautojen testaukseen tarkoitettuihin BSE-pikatesteihin 30 kuukauden ajaksi. Tuen määrä on riippuvainen vuosittain määrätystä yhteisön rahoituksesta sekä pakollisten testien määrästä

Tuen enimmäisintensiteetti: Enintään 100 prosenttia

Täytäntöönpanopäivä: Vuosittain

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Valtion rahallinen tuki lainsäädännön mukaan pakollisten TSE-testien suorittamisesta tai BSE-taudin valvontatoimenpiteistä aiheutuviin kustannuksiin.

Artikla, jota käytetään: asetuksen (EY) N:o 1857/2006 16 artiklan 1 kohdan g alakohta.

Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1857/2006 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ettei tukijärjestelmään liity tuottajille maksettavia suoria tukia

Alat, joita tuki koskee: Teurastamot ja teurasjätteiden käsittelylaitokset Baijerissa sekä pienet ja keskisuuret maatalousyritykset. Kyseiset teurastamot ja teurasjätteiden käsittelylaitokset täyttävät asetuksen (EY) N:o 1857/2006 16 artiklan 2 kohdan vaatimukset

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

Mahdolliset kyselyt on osoitettava seuraavaan osoitteeseen:

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Internet-osoite: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Muita tietoja: —

Tuen numero: XA 429/08

Jäsenvaltio: Irlanti

Alue: Jäsenvaltio

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäisen tuen saaneen yrityksen nimi: Cattle Breeding Infrastructure Program

Oikeusperusta: National Development Plan 2007-2013

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Enintään 1,5 miljoonaa EUR vuodessa

Tuen enimmäisintensiteetti: Enintään 70 % tukikelpoisista kustannuksista

Täytäntöönpanopäivä:

Tukiohjelman kesto tai yksittäisen tuen kesto: 1. tammikuuta 2009 — 31. joulukuuta 2013

Tuen tarkoitus: Cattle Breeding Infrastructure Program -ohjelmaa (karjanjalostuksen infrastruktuuriohjelma) hallinnoi Irish Cattle Breeding Federation (ICBF). Ohjelman tarkoituksena on, että naudanlihan ja maidon tuottajat ottaisivat käyttöön nykyaikaisia ja tieteellisiä jalostusmenetelmiä ja parantaisivat siten tilojensa pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Ohjelmaan sisältyy useita osioita, jotka liittyvät testaukseen, geneettiseen arviointiin, tiedonkeruuseen ja tieteellisen tiedon jakeluun.

Geneettisen arvioinnin hanke sisältää Irlannissa käytössä oleviin naudanliha- ja maitoalan geneettisiin arviointijärjestelmiin liittyvän tutkimuksen, uudelleentarkastelun ja kehittämisen parantamista (tapauksen mukaan genomitieto mukaan luettuna) sekä uusien naudanliha-arviointien esittelyä, mm. mainontaa, opetusmateriaalien julkaisemista, suorapostitusta viljelijöille sekä viljelijöiden ja tuotannonalan sidosryhmien tapaamisia, joissa viljelijöille pyritään selvittämään uusia indikaattoreita.

Tiedonkeruun ja tiedonjakelun ohjelmaosiossa pyritään kehittämään tietokonejärjestelmiä sekä antamaan koulutusta ja tukea naudanliha- ja maitoalan indikaattoreiden esittämisessä.

Tuki myönnetään asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan 2 kohdan d alakohdan ja 16 artiklan 1 kohdan ja b alakohdan mukaisesti (teknisen tuen antaminen maatalousalalla sekä tuki kotieläintuotannon alalle)

Asianomainen ala/asianomaiset alat: Naudat

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Internet-osoite: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/30

---

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

(2009/C 66/11)

Tuen numero: XA 425/08

Jäsenvaltio: Espanja

Alue: Comunitat Valenciana

Tukiohjelman nimike: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Oikeusperusta: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Tukiohjelman vuosittaiset menot: 90 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: 50 prosenttia menoista

Täytäntöönpanopäivä: Sinä päivänä, jona poikkeushakemuksen rekisteröintinumero julkaistaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston verkkosivustolla

Tukijärjestelmän kesto: 2008–2013

Tuen tarkoitus: Lehmien, lampaiden ja vuohien raakamaidon valvontaa ja parantamista koskeviin ohjelmiin perustuva maidontuotantoalalle annettava tekninen tuki, jonka tarkoituksena on edistää maidon laatua tiloilla muuttamalla raakamaidon tuotanto-, varastointi- ja kuljetusolosuhteita siten, että kaikissa tai joissakin seuraavista saavutetaan parannusta:

Ohjelma on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan säännösten mukainen

Ala, jota tuki koskee: Märehtijöistä saatavaa maitoa tuottavat tilanomistajat Valencian itsehallintoalueella

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Muita tietoja: —

Internet-osoite: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Tuen numero: XA 426/08

Jäsenvaltio: Espanja

Alue: Comunitat Valenciana

Tukiohjelman nimike tai yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca ”CV”

Oikeusperusta: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca ”CV”

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset: 4 193 400 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti:

I.   Sääntelyneuvostojen ja hallintoelinten toteuttamat toimet:

| — | Korkealaatuisten maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on 80 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Korkealaatuisten maataloustuotteiden tuotannon edistämiseen myönnettävän tuen enimmäisintensiteetti on 80 prosenttia.

| — | Tuottajaryhmien tai tuottajien liittojen perustamiseen tarkoitetun tuen enimmäisintensiteetti on 100 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Tuottajaryhmien tai tuottajien liittojen perustamiseen tarkoitetun tuen enimmäisintensiteetti on 100 prosenttia.

Maantieteellisiä merkintöjä ja alkuperänimityksiä käsitteleville yksittäisille sääntelyneuvostoille ja hallintoelimille sekä orgaanisen maatalouden komitealle ei missään tapauksessa saa myöntää tukea yli 550 000 EUR vuodessa.

II.   ”CV”-merkinnän käyttölupia hallinnoivien yhteenliittymien toteuttamat toimet:

| — | Tuen enimmäisintensiteetti on 70 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Tuen enimmäisintensiteetti on 70 prosenttia.

Yksittäisille yhteenliittymille ei missään tapauksessa saa myöntää tukea yli 50 000 EUR vuodessa.

III.   Sääntelyneuvostojen yhdistysten, liittojen ja keskusjärjestöjen sekä laatumerkintöjä suojaavien ammattialajärjestöjen toteuttamat toimet:

| — | Tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia. |
| --- | --- |

—

Tuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia.

Edellä mainituille yksittäisille elimille ei missään tapauksessa saa myöntää tukea yli 70 000 EUR vuodessa

Täytäntöönpanopäivä: Sinä päivänä, jona poikkeushakemuksen rekisteröintinumero julkaistaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston verkkosivustolla

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 2009–2013

Tuen tarkoitus: Yleisenä tavoitteena on luoda vuosiksi 2009-2013 perusta erilaiset laatuvaatimukset täyttäviä elintarvikkeita koskevien toimien kehittämiselle Valencian itsehallintoalueella.

Tuet kuuluvat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 säädetyn vapautuksen soveltamisalaan ja perustuvat mainitun asetuksen 9 artiklan 3 kohtaan, 14 artiklan 2 kohtaan ja 15 artiklan 2 kohtaan

Ala, jota tuki koskee: Valencian itsehallintoalueen elintarvikeala

Tuen myöntävän organisaation nimi ja osoite:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Internet-osoite: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Muita tietoja: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Tuen numero: XA 427/08

Jäsenvaltio: Espanja

Alue: Comunidad Valenciana

Tukiohjelman nimike: Ayudas al programa de genotipado

Oikeusperusta: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Tukiohjelman vuosittaiset menot: 21 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: 50 prosenttia menoista

Täytäntöönpanopäivä: Sinä päivänä, jona poikkeushakemuksen rekisteröintinumero julkaistaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston verkkosivustolla

Tukijärjestelmän kesto: 2008–2013

Tuen tarkoitus: Kutkataudille (vuohien ja lampaiden TSE) vastustuskykyisten eläinten geneettistä valintaa koskevan kansallisen ohjelman kehittäminen. Tukiohjelma on asetuksen (EY) N:o 1857/2006 16 artiklan säännösten mukainen

Ala, jota tuki koskee: Lampaan- ja vuohenkasvattajat Valencian itsehallintoalueella sijaitsevilla tiloilla, joilla kasvatetaan kantakirjaan merkittyjä rotuja

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Internet-osoite: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Tuen numero: XA 428/08

Jäsenvaltio: Alankomaat

Alue: Provincie Limburg

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Oikeusperusta: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 31 000 EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: 100 %

Täytäntöönpanoajankohta:

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 1. maaliskuuta 2009 asti

Tuen tarkoitus: Tuki myönnetään asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan mukaisesti. Asetuksen 15 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan edellytykset täyttyvät

Alat, joita tuki koskee: Maatalouden alkutuotanto (paprika)

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Internet-osoite: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Muita tietoja: Wijnen Paprika's aikoo laajentaa kasvihuonepinta-alaansa. Tämä tapahtuu kolmessa vaiheessa. Kahden ensimmäisen vaiheen aikana toteutettavat kasvihuoneet lämmitetään kaasuun perustuvan lämmön ja sähkön yhteistuotannon avulla. Kolmannessa vaiheessa kasvihuoneet on tarkoitus lämmittää geotermisen energian avulla. Tämä edellyttää eräitä tutkimuksia.

Ensimmäinen vaihe on maaperän syvyys- ja lämpömallia koskeva tutkimus. Sen perusteella on valittu kaksi mahdollista pohjavesiesiintymää, joiden syvyys mahdollistaa veden riittävän kuumentamisen kasvihuoneiden lämmittämiseksi. Ei ole kuitenkaan varmaa, saadaanko niistä riittävästi vettä. Siksi onkin selvitettävä veden määrä esiintymissä sekä kallioperän huokoisuus ja läpäisevyys. Tämä tapahtuu hankkeen toisessa vaiheessa, ja tuki myönnetään kyseiseen selvitykseen. Sen määrä on 31 000 EUR, mikä vastaa selvityksen kustannuksia.

Tuki myönnetään asetuksen (EY) N:o 1857/2006 15 artiklan nojalla. Kyseessä ei ole viljelijälle suoraan maksettava tuki; tuki myönnetään tuettujen neuvontapalvelujen muodossa, eikä se liity pysyviin tai säännöllisiin palveluihin tai yrityksen tavanomaisiin toimintakustannuksiin. Tuki myönnetään Limburgin läänin maataloustukea koskevan asetuksen (Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg) nojalla, ja se on siten avoin kaikille yrityksille, jotka täyttävät asetuksessa mainitut edellytykset

Tuen numero: XA 431/08

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Thüringen (DEG0)

Tukijärjestelmän nimike tai yksittäistä tukea saavan yrityksen nimi: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Oikeusperusta:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Tukijärjestelmän arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Tuen yhteismäärä noin 2,47 miljoonaa EUR

Tuen enimmäisintensiteetti: 100 prosenttiin saakka

Täytäntöönpanopäivä: Siitä päivämäärästä lähtien, kun komissio julkaisee tukitoimenpiteen

Tukijärjestelmän tai yksittäisen tuen kesto: 31. joulukuuta 2013 saakka

Tuen tarkoitus:

| — | Tuki, jota myönnetään viljelijöille eläintautien torjuntaan ja hävittämiseen liittyvistä terveystarkastuksista, testeistä ja muista seulontatoimista sekä rokotteiden tai lääkkeiden hankinnasta ja annostelusta aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti.






  — | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 1 kohta. |
| --- | --- | --- |

—

Tuki, jota myönnetään viljelijöille eläintautien torjuntaan ja hävittämiseen liittyvistä terveystarkastuksista, testeistä ja muista seulontatoimista sekä rokotteiden tai lääkkeiden hankinnasta ja annostelusta aiheutuneiden kustannusten korvaamiseen asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

—

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 1 kohta.

| — | Tuki, jota myönnetään viljelijöille eläintaudeista aiheutuneiden menetysten korvaamiseksi asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti.






  — | Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- | --- |

—

Tuki, jota myönnetään viljelijöille eläintaudeista aiheutuneiden menetysten korvaamiseksi asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

—

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohta.

Tukikelpoiset kustannukset: Ks. liite 1 Thüringenin osavaltion eläintautien torjuntarahaston tukijärjestelmä (Beihilfesatzung)

Alat, joita tuki koskee: Karja-, sika-, lammas-, vuohi- ja hevostalous sekä mehiläishoito

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Internet-osoite: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Muita tietoja: —

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOIMEENPANOON LIITTYVÄT MENETTELYT

Komissio

| 20.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 66/33

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (1)

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa lupaa (ns. Concession de Nesles) koskevasta hakemuksesta)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/C 66/12)

Geopetrol S.A., jonka päätoimipaikan osoite on sis 9, rue Nicolas Copernic, BP 20, Le Blanc-Mesnil Cedex (Ranska), on hakenut 18. syyskuuta 2008 päivätyllä hakemuksella 10 vuodeksi lupaa nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään (ns. Concession de Nesles) noin 11,27 neliökilometrin alueella, joka kuuluu osittain Seine-et-Marnen departementtiin.

Lupa koskee aluetta, jonka raja kulkee seuraavien pituus- ja leveyspiirien avulla määriteltyjen peräkkäisten pisteiden kautta (NTF, Pariisin pituuspiiri):

| Piste | Pituus
  (itäistä pituutta) | Leveys
  (pohjoista leveyttä) |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Piste

Pituus

(itäistä pituutta)

Leveys

(pohjoista leveyttä)

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

Hakemusten esittäminen ja luvan myöntämisperusteet

Alkuperäisen hakemuksen ja kilpailevien hakemusten esittäjien on täytettävä ehdot, jotka on määritelty Ranskan 2. kesäkuuta 2006 etsimisluvista ja maanalaisista varastoista antaman asetuksen 2006-648 4 ja 5 pykälässä (Journal officiel de la République française, 3. kesäkuuta 2006).

Kiinnostuneet yritykset voivat lähettää kilpailevan hakemuksensa yhdeksänkymmenen päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on esitetty
  Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 374, 30.12.1994, s. 11 julkaistussa ilmoituksessa hiilivetyjen etsimislupien hankkimisesta Ranskassa ja joista säädetään etsimisluvista ja maanalaisista varastoista annetussa asetuksessa 2006-648. Kilpailevat hakemukset on toimitettava kaivostoiminnasta vastaavalle ministerille alla olevaan osoitteeseen.

Päätökset alkuperäisestä hakemuksesta ja kilpailevista hakemuksista tehdään mainitun asetuksen 6 pykälässä määritettyjä etsimislupien myöntämisperusteita noudattaen viimeistään 23. syyskuuta 2011.

Toiminnan harjoittamista ja lopettamista koskevat ehdot ja edellytykset

Hakijoita pyydetään tutustumaan kaivoslain (code minier) 79 pykälään ja 79 pykälän 1 momenttiin sekä kaivostöistä, maanalaisesta varastoinnista ja niitä koskevista säännöistä 2. kesäkuuta 2006 annettuun asetukseen N:o 2006-649 (Journal officiel de la République française, 3. kesäkuuta 2006).

Lisätietoja saa seuraavasta osoitteesta: Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits énergétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, Paris Cedex 13 (puhelin: (33) 153 94 14 81, faksi: (33) 153 94 14 40).

Edellä mainittuihin säädösteksteihin voi tutustua osoitteessa: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

---