# Jurnalul Oficial C 68E/21 m

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 68E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5221 martie 2009 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 68E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5221 martie 2009

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2007-2008Ședinţa din 31 ianuarie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 68 E, 13.3.2008. |
| | REZOLUȚII |
| | Joi, 31 ianuarie 2008 |
| 2009/C 068E/01 | Spațiul European de Cercetare: perspective noiRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind Spațiul European de Cercetare: perspective noi (2007/2187(INI)) | 1 |
| 2009/C 068E/02 | Situația din IranRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind Iranul | 8 |
| 2009/C 068E/03 | Rezultatele Conferinței privind schimbările climatice (Bali)Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind rezultatul Conferinței de la Bali privind schimbările climatice (COP 13 și COP/MOP 3) | 13 |
| 2009/C 068E/04 | Un plan de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialuluiRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind planul de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialului (2007/2106(INI)) | 18 |
| 2009/C 068E/05 | O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a acestora în activitățile de pescuit din EuropaRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind o politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a acestora în activitățile de pescuit din Europa (2007/2112(INI)) | 26 |
| 2009/C 068E/06 | O strategie europeană privind romiiRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind o strategie europeană privind romii | 31 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2007-2008Ședinţa din 31 ianuarie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 68 E, 13.3.2008.

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 68 E, 13.3.2008.

REZOLUȚII

Joi, 31 ianuarie 2008

2009/C 068E/01

Spațiul European de Cercetare: perspective noiRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind Spațiul European de Cercetare: perspective noi (2007/2187(INI))

1

2009/C 068E/02

Situația din IranRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind Iranul

8

2009/C 068E/03

Rezultatele Conferinței privind schimbările climatice (Bali)Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind rezultatul Conferinței de la Bali privind schimbările climatice (COP 13 și COP/MOP 3)

13

2009/C 068E/04

Un plan de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialuluiRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind planul de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialului (2007/2106(INI))

18

2009/C 068E/05

O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a acestora în activitățile de pescuit din EuropaRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind o politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a acestora în activitățile de pescuit din Europa (2007/2112(INI))

26

2009/C 068E/06

O strategie europeană privind romiiRezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind o strategie europeană privind romii

31

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Joi, 31 ianuarie 2008 |
| 2009/C 068E/07 | Funcțiile Președintelui (interpretarea articolului 19 din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind interpretarea articolului 19 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind funcțiile președintelui | 36 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Joi, 31 ianuarie 2008

2009/C 068E/07

Funcțiile Președintelui (interpretarea articolului 19 din Regulamentul de procedură)Decizia Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind interpretarea articolului 19 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind funcțiile președintelui

36

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 31 ianuarie 2008 |
| 2009/C 068E/08 | Regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe ale Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Letonia, Ungaria, Malta, Polonia, România, Slovenia și Slovacia a anumitor documente ca fiind echivalente ale vizelor lor naționale în scopul tranzitului pe teritoriul lor (COM(2007)0508 — C6-0279/2007 — 2007/0185(COD)) | 37 |
| P6_TC1-COD(2007)0185Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului de introducere a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Cipru și România a anumitor documente ca fiind echivalente cu vizele naționale ale acestora în scopul tranzitului pe teritoriile lor | 38 |
| 2009/C 068E/09 | Regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe ale Uniunii (Elveția și Liechtenstein) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 896/2006/CE de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către statele membre a anumitor permise de ședere eliberate de Elveția și de Liechtenstein în scopul tranzitului pe teritoriul lor (COM(2007)0508 — C6-0280/2007 — 2007/0186(COD)) | 38 |
| P6_TC1-COD(2007)0186Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008 n vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 896/2006/EC de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către statele membre a anumitor permise de ședere eliberate de Elveția și de Liechtenstein în scopul tranzitului pe teritoriul lor | 39 |
| 2009/C 068E/10 | Statistici în domeniul acvaculturii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de către statele membre a statisticilor în domeniul acvaculturii (COM(2006)0864 — C6-0005/2007 — 2006/0286(COD)) | 39 |
| P6_TC1-COD(2006)0286Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de către statele membre a statisticilor în domeniul acvaculturii și de abrogare a Regulamentului Consiliului (CE) nr. 788/96. | 39 |
| 2009/C 068E/11 | Cooperarea între unitățile speciale de intervenție ale statelor membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la inițiativa Republicii Austria în vederea adoptării unei decizii a Consiliului privind ameliorarea cooperării dintre unitățile speciale de intervenție ale statelor membre ale Uniunii Europene în situații de criză (15437/2006 — C6-0058/2007 — 2007/0803(CNS)) | 40 |
| 2009/C 068E/12 | Realizarea integrală a pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/67/CE în ceea ce privește realizarea integrală a pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității (13593/6/2007 — C6-0410/2007 — 2006/0196(COD)) | 44 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 31 ianuarie 2008

2009/C 068E/08

Regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe ale Uniunii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Letonia, Ungaria, Malta, Polonia, România, Slovenia și Slovacia a anumitor documente ca fiind echivalente ale vizelor lor naționale în scopul tranzitului pe teritoriul lor (COM(2007)0508 — C6-0279/2007 — 2007/0185(COD))

37

P6_TC1-COD(2007)0185Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului de introducere a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Cipru și România a anumitor documente ca fiind echivalente cu vizele naționale ale acestora în scopul tranzitului pe teritoriile lor

38

2009/C 068E/09

Regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe ale Uniunii (Elveția și Liechtenstein) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 896/2006/CE de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către statele membre a anumitor permise de ședere eliberate de Elveția și de Liechtenstein în scopul tranzitului pe teritoriul lor (COM(2007)0508 — C6-0280/2007 — 2007/0186(COD))

38

P6_TC1-COD(2007)0186Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008 n vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 896/2006/EC de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către statele membre a anumitor permise de ședere eliberate de Elveția și de Liechtenstein în scopul tranzitului pe teritoriul lor

39

2009/C 068E/10

Statistici în domeniul acvaculturii ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de către statele membre a statisticilor în domeniul acvaculturii (COM(2006)0864 — C6-0005/2007 — 2006/0286(COD))

39

P6_TC1-COD(2006)0286Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008 în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de către statele membre a statisticilor în domeniul acvaculturii și de abrogare a Regulamentului Consiliului (CE) nr. 788/96.

39

2009/C 068E/11

Cooperarea între unitățile speciale de intervenție ale statelor membre *Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la inițiativa Republicii Austria în vederea adoptării unei decizii a Consiliului privind ameliorarea cooperării dintre unitățile speciale de intervenție ale statelor membre ale Uniunii Europene în situații de criză (15437/2006 — C6-0058/2007 — 2007/0803(CNS))

40

2009/C 068E/12

Realizarea integrală a pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității ***IIRezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/67/CE în ceea ce privește realizarea integrală a pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității (13593/6/2007 — C6-0410/2007 — 2006/0196(COD))

44

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile şi adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2007-2008Ședinţa din 31 ianuarie 2008TEXTE ADOPTATEProcesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 68 E, 13.3.2008.

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în C 68 E, 13.3.2008.

REZOLUȚII

Joi, 31 ianuarie 2008

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/1

---

Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind Spațiul European de Cercetare: perspective noi (2007/2187(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 4 aprilie 2007 intitulată „Spațiul European de Cercetare: perspective noi”(COM(2007)0161), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 4 aprilie 2007 intitulată „Spațiul European de Cercetare: perspective noi”(COM(2007)0161),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SEC(2007)0412) anexat la Cartea verde a Comisiei menționată mai sus, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SEC(2007)0412) anexat la Cartea verde a Comisiei menționată mai sus,

| — | având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1)(PC7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (1)(PC7),

| — | având în vedere Decizia 2006/973/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Personal” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2006/973/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Personal” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2007 privind punerea în practică a cunoștințelor: o strategie de inovare extinsă pentru Europa (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 mai 2007 privind punerea în practică a cunoștințelor: o strategie de inovare extinsă pentru Europa (3),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0005/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, precum și cel al Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0005/2008),

| A. | întrucât Consiliul European din 23-24 martie 2000 de la Lisabona a aprobat obiectivul creării unui Spațiu European de Cercetare (SEC); |
| --- | --- |

A.

întrucât Consiliul European din 23-24 martie 2000 de la Lisabona a aprobat obiectivul creării unui Spațiu European de Cercetare (SEC);

| B. | întrucât Consiliul European care a avut loc la Barcelona la 15–16 martie 2002 a convenit asupra unui obiectiv vizând creșterea cheltuielilor globale cu cercetarea și dezvoltarea la 3 % din PIB-ul UE până în 2010 (din care două treimi ar trebui să provină din sectorul privat); |
| --- | --- |

B.

întrucât Consiliul European care a avut loc la Barcelona la 15–16 martie 2002 a convenit asupra unui obiectiv vizând creșterea cheltuielilor globale cu cercetarea și dezvoltarea la 3 % din PIB-ul UE până în 2010 (din care două treimi ar trebui să provină din sectorul privat);

| C. | întrucât PC7 este conceput în sprijinul creării SEC; |
| --- | --- |

C.

întrucât PC7 este conceput în sprijinul creării SEC;

| D. | întrucât crearea SEC ar trebui însoțită și completată de crearea unui Spațiu European pentru Învățământ Superior și a unui Spațiu European pentru Inovație, completând astfel cele trei laturi ale așa-numitului triunghi al cunoașterii; |
| --- | --- |

D.

întrucât crearea SEC ar trebui însoțită și completată de crearea unui Spațiu European pentru Învățământ Superior și a unui Spațiu European pentru Inovație, completând astfel cele trei laturi ale așa-numitului triunghi al cunoașterii;

| E. | întrucât SEC cuprinde trei aspecte principale: o piață internă a cercetării, în care cercetătorii, tehnologiile și cunoștințele să poată circula în mod liber, o coordonare efectivă a activităților, programelor și politicilor de cercetare naționale și regionale la nivelul Uniunii Europene, precum și inițiative puse în aplicare și finanțate la nivel european; |
| --- | --- |

E.

întrucât SEC cuprinde trei aspecte principale: o piață internă a cercetării, în care cercetătorii, tehnologiile și cunoștințele să poată circula în mod liber, o coordonare efectivă a activităților, programelor și politicilor de cercetare naționale și regionale la nivelul Uniunii Europene, precum și inițiative puse în aplicare și finanțate la nivel european;

| F. | întrucât trebuie depuse eforturi mai mari, în special în ceea ce privește coordonarea, în toate aspectele cercetării europene: personal, infrastructură, organizații, finanțare, schimb de cunoștințe și cooperare globală, pentru a putea depăși problema fragmentării cercetării în UE și pentru a-i permite acesteia să-și realizeze potențialul; |
| --- | --- |

F.

întrucât trebuie depuse eforturi mai mari, în special în ceea ce privește coordonarea, în toate aspectele cercetării europene: personal, infrastructură, organizații, finanțare, schimb de cunoștințe și cooperare globală, pentru a putea depăși problema fragmentării cercetării în UE și pentru a-i permite acesteia să-și realizeze potențialul;

| G. | întrucât posibilitățile de angajare și condițiile de muncă nu sunt de natură să îi încurajeze pe tineri, femei și bărbați, să intre în sectorul de cercetare, fapt care are drept consecință o risipă importantă de resurse umane; |
| --- | --- |

G.

întrucât posibilitățile de angajare și condițiile de muncă nu sunt de natură să îi încurajeze pe tineri, femei și bărbați, să intre în sectorul de cercetare, fapt care are drept consecință o risipă importantă de resurse umane;

| H. | întrucât finanțarea cercetării și dezvoltării în UE este departe de a fi atins obiectivul de la Lisabona de 3 % din PIB; |
| --- | --- |

H.

întrucât finanțarea cercetării și dezvoltării în UE este departe de a fi atins obiectivul de la Lisabona de 3 % din PIB;

| I. | întrucât este necesară o perspectivă mai largă a creării SEC, care să implice toate părțile interesate; |
| --- | --- |

I.

întrucât este necesară o perspectivă mai largă a creării SEC, care să implice toate părțile interesate;

| J. | întrucât femeile sunt în continuare slab reprezentate în majoritatea domeniilor științifice și inginerești, precum și în posturile de conducere; |
| --- | --- |

J.

întrucât femeile sunt în continuare slab reprezentate în majoritatea domeniilor științifice și inginerești, precum și în posturile de conducere;

| K. | întrucât contribuția sectorului privat la cercetare și dezvoltare în UE este în întârziere față de cea a concurenților săi direcți; |
| --- | --- |

K.

întrucât contribuția sectorului privat la cercetare și dezvoltare în UE este în întârziere față de cea a concurenților săi direcți;

Crearea unei piețe unice a forței de muncă pentru cercetători

| 1. | ar saluta definirea comună a carierelor în domeniul cercetării, precum și instituirea unui sistem de informații cu privire la gradul de ocupare a cercetătorilor și la practicile în materie de cercetare pe întreg cuprinsul Europei și consideră că aceasta va ajuta UE să atingă nivelurile cele mai înalte în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

1.

ar saluta definirea comună a carierelor în domeniul cercetării, precum și instituirea unui sistem de informații cu privire la gradul de ocupare a cercetătorilor și la practicile în materie de cercetare pe întreg cuprinsul Europei și consideră că aceasta va ajuta UE să atingă nivelurile cele mai înalte în domeniul cercetării;

| 2. | îndeamnă statele membre și regiunile să elaboreze strategii pentru dezvoltarea resurselor fizice și umane în sectoarele cercetării și inovației, în special îmbunătățirea și punerea la dispoziție a unor infrastructuri de cercetare, o mobilitate sporită a cercetătorilor grație unui sprijin financiar consolidat, inițiative locale vizând atragerea acestora din urmă, eliminarea barierelor juridice, administrative și lingvistice, schimburile de personal și un acces garantat pentru toți, în special pentru femei și tinerii cercetători; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă statele membre și regiunile să elaboreze strategii pentru dezvoltarea resurselor fizice și umane în sectoarele cercetării și inovației, în special îmbunătățirea și punerea la dispoziție a unor infrastructuri de cercetare, o mobilitate sporită a cercetătorilor grație unui sprijin financiar consolidat, inițiative locale vizând atragerea acestora din urmă, eliminarea barierelor juridice, administrative și lingvistice, schimburile de personal și un acces garantat pentru toți, în special pentru femei și tinerii cercetători;

| 3. | sprijină ferm Carta europeană a cercetătorului și Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor ca mijloace de a crește atractivitatea SEC pentru cercetători; invită Comisia să publice stadiul punerii în aplicare a acestei carte și a acestui cod de conduită în statele membre; |
| --- | --- |

3.

sprijină ferm Carta europeană a cercetătorului și Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor ca mijloace de a crește atractivitatea SEC pentru cercetători; invită Comisia să publice stadiul punerii în aplicare a acestei carte și a acestui cod de conduită în statele membre;

| 4. | subliniază necesitatea definirii și introducerii unui model unic european de carieră în domeniul cercetării și a instituirii unui sistem integrat de informații privind locurile de muncă vacante și contractele de stagiu în cercetare în Europa; consideră că acest lucru este esențial pentru a crea o piață unică a forței de muncă pentru cercetători; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea definirii și introducerii unui model unic european de carieră în domeniul cercetării și a instituirii unui sistem integrat de informații privind locurile de muncă vacante și contractele de stagiu în cercetare în Europa; consideră că acest lucru este esențial pentru a crea o piață unică a forței de muncă pentru cercetători;

| 5. | subliniază că este important să se asigure deschiderea deplină și transparența procedurilor de recrutare și promovare a cercetătorilor; invită statele membre să garanteze o proporție mai justă a numărului de bărbați și femei în cadrul comitetelor de recrutare și promovare; |
| --- | --- |

5.

subliniază că este important să se asigure deschiderea deplină și transparența procedurilor de recrutare și promovare a cercetătorilor; invită statele membre să garanteze o proporție mai justă a numărului de bărbați și femei în cadrul comitetelor de recrutare și promovare;

| 6. | regretă faptul că dezechilibrul transatlantic al fluxului de investiții în cercetare și dezvoltare este în continuă creștere; subliniază importanța prevenirii noilor plecări de cercetători europeni competenți; solicită adoptarea unor măsuri adecvate în direcția opririi cercetătorilor să plece sau a aducerii înapoi a acestora în UE, în special prin asigurarea unor vaste perspective de carieră și a unor condiții de muncă atractive, atât pentru femei, cât și pentru bărbați; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că dezechilibrul transatlantic al fluxului de investiții în cercetare și dezvoltare este în continuă creștere; subliniază importanța prevenirii noilor plecări de cercetători europeni competenți; solicită adoptarea unor măsuri adecvate în direcția opririi cercetătorilor să plece sau a aducerii înapoi a acestora în UE, în special prin asigurarea unor vaste perspective de carieră și a unor condiții de muncă atractive, atât pentru femei, cât și pentru bărbați;

| 7. | aprobă planul care vizează creșterea mobilității geografice și intersectoriale a cercetătorilor (cu alte cuvinte, între universități și institutele de cercetare și între mediul academic și lumea afacerilor), considerat un mijloc de efectuare a schimbului de cunoștințe și de transfer al tehnologiilor; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să îmbogățească programele post-universitare și doctorale prin încurajarea supervizării comune în cercetare în diferite țări și să ia în considerare lansarea de burse și de programe de formare post-doctorale europene, pe baza programului Erasmus, care cunoaște un succes remarcabil; |
| --- | --- |

7.

aprobă planul care vizează creșterea mobilității geografice și intersectoriale a cercetătorilor (cu alte cuvinte, între universități și institutele de cercetare și între mediul academic și lumea afacerilor), considerat un mijloc de efectuare a schimbului de cunoștințe și de transfer al tehnologiilor; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să îmbogățească programele post-universitare și doctorale prin încurajarea supervizării comune în cercetare în diferite țări și să ia în considerare lansarea de burse și de programe de formare post-doctorale europene, pe baza programului Erasmus, care cunoaște un succes remarcabil;

| 8. | subliniază că o piață internă eficientă este importantă pentru dezvoltarea cu succes a SEC și că libera circulație mai ales a cercetătorilor este de o importanță vitală; regretă faptul că cercetătorii se confruntă în continuare cu obstacole care le reduc mobilitatea pe teritoriul UE; solicită luarea unor măsuri în vederea îmbunătățirii liberei circulații a cercetătorilor, în special prin înlăturarea din calea liberei circulații a lucrătorilor a tuturor restricțiilor tranzitorii rămase și prin îmbunătățirea infrastructurii de cercetare a UE; sprijină înființarea Institutului European de Inovație și Tehnologie (EIT); |
| --- | --- |

8.

subliniază că o piață internă eficientă este importantă pentru dezvoltarea cu succes a SEC și că libera circulație mai ales a cercetătorilor este de o importanță vitală; regretă faptul că cercetătorii se confruntă în continuare cu obstacole care le reduc mobilitatea pe teritoriul UE; solicită luarea unor măsuri în vederea îmbunătățirii liberei circulații a cercetătorilor, în special prin înlăturarea din calea liberei circulații a lucrătorilor a tuturor restricțiilor tranzitorii rămase și prin îmbunătățirea infrastructurii de cercetare a UE; sprijină înființarea Institutului European de Inovație și Tehnologie (EIT);

| 9. | consideră că accesul cercetătorilor la UE nu ar trebui să fie împiedicat de barierele naționale existente, de tipul recunoașterii și portabilității insuficiente a drepturilor sociale dobândite, al dezavantajelor fiscale și al dificultăților referitoare la delocalizarea familiilor; îndeamnă statele membre să elaboreze legislația lor națională privind raporturile de muncă reglementate de dreptul public în așa mod încât cercetătorii din statele membre și din țări terțe să beneficieze de condiții de muncă comparabile și să nu fie împiedicați să desfășoare muncă de cercetare; |
| --- | --- |

9.

consideră că accesul cercetătorilor la UE nu ar trebui să fie împiedicat de barierele naționale existente, de tipul recunoașterii și portabilității insuficiente a drepturilor sociale dobândite, al dezavantajelor fiscale și al dificultăților referitoare la delocalizarea familiilor; îndeamnă statele membre să elaboreze legislația lor națională privind raporturile de muncă reglementate de dreptul public în așa mod încât cercetătorii din statele membre și din țări terțe să beneficieze de condiții de muncă comparabile și să nu fie împiedicați să desfășoare muncă de cercetare;

| 10. | reamintește că unul din mijloacele de a mări mobilitatea cercetătorilor ar putea fi crearea unui sistem de „bonuri de cercetare”, care ar putea fi utilizate de cercetători în alte state membre și în alte institute sau universități, bonurile făcând astfel posibile resurse financiare suplimentare pentru cercetarea efectivă, care atrage cercetători din străinătate; consideră că acest fapt ar mări nu numai interesul institutelor de cercetare și al universităților pentru găzduirea de cercetători din alte state membre și pentru atragerea celor mai talentați oameni de știință, ci ar contribui, de asemenea, la dezvoltarea centrelor de excelență, oferind posibilitatea celor mai atractive programe și institute de cercetare să reunească mai mulți cercetători și să-și îmbunătățească situația financiară; consideră că acest sprijin suplimentar adus mobilității cercetătorilor ar trebui să completeze sistemele actuale de finanțare a mobilității, iar fondurile ar putea fi alocate în cadrul programelor „cooperare”și „capacități” din PC7; |
| --- | --- |

10.

reamintește că unul din mijloacele de a mări mobilitatea cercetătorilor ar putea fi crearea unui sistem de „bonuri de cercetare”, care ar putea fi utilizate de cercetători în alte state membre și în alte institute sau universități, bonurile făcând astfel posibile resurse financiare suplimentare pentru cercetarea efectivă, care atrage cercetători din străinătate; consideră că acest fapt ar mări nu numai interesul institutelor de cercetare și al universităților pentru găzduirea de cercetători din alte state membre și pentru atragerea celor mai talentați oameni de știință, ci ar contribui, de asemenea, la dezvoltarea centrelor de excelență, oferind posibilitatea celor mai atractive programe și institute de cercetare să reunească mai mulți cercetători și să-și îmbunătățească situația financiară; consideră că acest sprijin suplimentar adus mobilității cercetătorilor ar trebui să completeze sistemele actuale de finanțare a mobilității, iar fondurile ar putea fi alocate în cadrul programelor „cooperare”și „capacități” din PC7;

| 11. | subliniază necesitatea sprijinirii în special a tinerilor cercetători, pentru a garanta că aceștia continuă să beneficieze de burse în cazul schimbării locului de muncă în interiorul UE; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea sprijinirii în special a tinerilor cercetători, pentru a garanta că aceștia continuă să beneficieze de burse în cazul schimbării locului de muncă în interiorul UE;

| 12. | consideră necesară consolidarea cadrului de reglementare comunitar privind libera circulație a cercetătorilor în cadrul SEC, în vederea facilitării eliberării de vize și de permise de muncă cetățenilor din țările terțe; |
| --- | --- |

12.

consideră necesară consolidarea cadrului de reglementare comunitar privind libera circulație a cercetătorilor în cadrul SEC, în vederea facilitării eliberării de vize și de permise de muncă cetățenilor din țările terțe;

| 13. | consideră necesară introducerea de măsuri specifice pentru promovarea unei participări mai importante a femeilor în toate activitățile de cercetare, în scopul creșterii semnificative a proporției femeilor care aspiră la o carieră în cercetare; |
| --- | --- |

13.

consideră necesară introducerea de măsuri specifice pentru promovarea unei participări mai importante a femeilor în toate activitățile de cercetare, în scopul creșterii semnificative a proporției femeilor care aspiră la o carieră în cercetare;

| 14. | consideră că interesul redus al generațiilor mai tinere pentru urmarea unei formări științifice și tehnologice este strâns legat de lipsa de cooperare dintre domeniul privat și cel academic; solicită, prin urmare, statelor membre și Comisiei să-și mărească eforturile de promovare a unor cadre de colaborare între cele două domenii; |
| --- | --- |

14.

consideră că interesul redus al generațiilor mai tinere pentru urmarea unei formări științifice și tehnologice este strâns legat de lipsa de cooperare dintre domeniul privat și cel academic; solicită, prin urmare, statelor membre și Comisiei să-și mărească eforturile de promovare a unor cadre de colaborare între cele două domenii;

| 15. | solicită realizarea de schimburi de experiență între statele membre pentru promovarea, în mod coerent, a participării persoanelor cu handicap la cercetarea finanțată la nivel comunitar, și pentru mărirea numărului de persoane cu handicap care încep și desfășoară o carieră în cercetare; |
| --- | --- |

15.

solicită realizarea de schimburi de experiență între statele membre pentru promovarea, în mod coerent, a participării persoanelor cu handicap la cercetarea finanțată la nivel comunitar, și pentru mărirea numărului de persoane cu handicap care încep și desfășoară o carieră în cercetare;

| 16. | consideră că autoritățile publice, institutele de cercetare și întreprinderile ar trebui să promoveze măsuri de conciliere a vieții profesionale și a celei private; |
| --- | --- |

16.

consideră că autoritățile publice, institutele de cercetare și întreprinderile ar trebui să promoveze măsuri de conciliere a vieții profesionale și a celei private;

| 17. | invită Comisia să analizeze modalitățile de îmbunătățire a predării științelor în UE, la toate nivelurile de învățământ; regretă lipsa de resurse umane în domeniul cercetării și dezvoltării în multe state membre, care se poate explica printr-o diminuare a interesului noilor generații pentru studierea programelor științifice și urmarea unei cariere științifice; propune, prin urmare, lansarea de inițiative prin care elevii să fie familiarizați cu cercetarea de laborator și pe teren; propune, în plus, promovarea unor metode de predare active și analitice care utilizează observația și experimentarea, crearea unor programe de schimburi între profesori și cercetători și sprijinirea unor metode inovative de formare de către autoritățile locale și regionale; consideră că dezvoltările rapide în știință riscă să creeze disparități importante între cetățeni și cercetarea științifică și tehnologică; consideră că există nevoia promovării și sprijinirii dialogului între oamenii de știință și societate în sens larg și că, prin urmare, oamenii de știință trebuie să pună la dispoziția tuturor rezultatele cercetării într-o manieră cât mai accesibilă; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să analizeze modalitățile de îmbunătățire a predării științelor în UE, la toate nivelurile de învățământ; regretă lipsa de resurse umane în domeniul cercetării și dezvoltării în multe state membre, care se poate explica printr-o diminuare a interesului noilor generații pentru studierea programelor științifice și urmarea unei cariere științifice; propune, prin urmare, lansarea de inițiative prin care elevii să fie familiarizați cu cercetarea de laborator și pe teren; propune, în plus, promovarea unor metode de predare active și analitice care utilizează observația și experimentarea, crearea unor programe de schimburi între profesori și cercetători și sprijinirea unor metode inovative de formare de către autoritățile locale și regionale; consideră că dezvoltările rapide în știință riscă să creeze disparități importante între cetățeni și cercetarea științifică și tehnologică; consideră că există nevoia promovării și sprijinirii dialogului între oamenii de știință și societate în sens larg și că, prin urmare, oamenii de știință trebuie să pună la dispoziția tuturor rezultatele cercetării într-o manieră cât mai accesibilă;

| 18. | consideră că ar trebui îmbunătățit mediul social al cercetătorilor prin crearea unor posibilități de angajare pentru partenerii acestora și prin acordarea de asistență în căutarea unor facilități de îngrijire și de școlarizare a copiilor; |
| --- | --- |

18.

consideră că ar trebui îmbunătățit mediul social al cercetătorilor prin crearea unor posibilități de angajare pentru partenerii acestora și prin acordarea de asistență în căutarea unor facilități de îngrijire și de școlarizare a copiilor;

Dezvoltarea unor infrastructuri de cercetare de nivel internațional

| 19. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurilor de cercetare grație adoptării unei foi de parcurs de către Forumul Strategic European privind Infrastructurile de Cercetare (FSEIC); consideră totuși că ar trebui prevăzută integrarea unor noi instalații și infrastructuri puse în practică în prezent de statele membre pe lângă infrastructurile identificate de FSEIC; |
| --- | --- |

19.

salută progresele înregistrate în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurilor de cercetare grație adoptării unei foi de parcurs de către Forumul Strategic European privind Infrastructurile de Cercetare (FSEIC); consideră totuși că ar trebui prevăzută integrarea unor noi instalații și infrastructuri puse în practică în prezent de statele membre pe lângă infrastructurile identificate de FSEIC;

| 20. | îndeamnă ca finanțarea noilor infrastructuri paneuropene în domeniul cercetării să fie prevăzută doar în cazul în care nu există deja infrastructuri naționale echivalente, care să ofere posibilități de acces similare cercetătorilor din alte state membre; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă ca finanțarea noilor infrastructuri paneuropene în domeniul cercetării să fie prevăzută doar în cazul în care nu există deja infrastructuri naționale echivalente, care să ofere posibilități de acces similare cercetătorilor din alte state membre;

| 21. | subliniază rolul și importanța organizațiilor care desfășoară activități de cercetare în peisajul cercetării europene, alături de universități și agenții de finanțare a cercetării; invită Comisia să instituie o anumită colaborare cu agențiile naționale, universitățile și organizațiile care desfășoară activități de cercetare în Europa, alături de autoritățile regionale, înainte de a conveni asupra unei politici comune și a unui plan de aplicare; |
| --- | --- |

21.

subliniază rolul și importanța organizațiilor care desfășoară activități de cercetare în peisajul cercetării europene, alături de universități și agenții de finanțare a cercetării; invită Comisia să instituie o anumită colaborare cu agențiile naționale, universitățile și organizațiile care desfășoară activități de cercetare în Europa, alături de autoritățile regionale, înainte de a conveni asupra unei politici comune și a unui plan de aplicare;

| 22. | invită Comisia să propună un cadru juridic, care să faciliteze crearea și funcționarea unor importante instituții și infrastructuri de cercetare paneuropene, și să aibă în vedere includerea instituțiilor și acordurilor europene existente, cum ar fi Organizația Europeană pentru Cercetări Nucleare (CERN), Agenția Spațială Europeană (ASE) și Acordul european pentru dezvoltarea fuziunii (EFDA), chiar dacă ar trebui să se evite recurgerea la tratatele interguvernamentale pentru a asigura funcționarea acestor instituții; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să propună un cadru juridic, care să faciliteze crearea și funcționarea unor importante instituții și infrastructuri de cercetare paneuropene, și să aibă în vedere includerea instituțiilor și acordurilor europene existente, cum ar fi Organizația Europeană pentru Cercetări Nucleare (CERN), Agenția Spațială Europeană (ASE) și Acordul european pentru dezvoltarea fuziunii (EFDA), chiar dacă ar trebui să se evite recurgerea la tratatele interguvernamentale pentru a asigura funcționarea acestor instituții;

| 23. | recomandă, în același timp, ca instituțiile din țări cu sectoare de cercetare mai puțin dinamice, dar cu un potențial de cercetare corespunzător, să fie implicate pe deplin în procesul construirii unei infrastructuri de cercetare paneuropene; |
| --- | --- |

23.

recomandă, în același timp, ca instituțiile din țări cu sectoare de cercetare mai puțin dinamice, dar cu un potențial de cercetare corespunzător, să fie implicate pe deplin în procesul construirii unei infrastructuri de cercetare paneuropene;

| 24. | consideră că, pentru a asigura operațiuni pe termen lung și o îmbunătățire continuă, procesele de aprobare pentru marile infrastructuri de cercetare ar trebui să acopere cercetarea și dezvoltarea, tehnologia informațiilor și fondurile de funcționare; |
| --- | --- |

24.

consideră că, pentru a asigura operațiuni pe termen lung și o îmbunătățire continuă, procesele de aprobare pentru marile infrastructuri de cercetare ar trebui să acopere cercetarea și dezvoltarea, tehnologia informațiilor și fondurile de funcționare;

| 25. | recunoaște faptul că EIT reprezintă un factor important în consolidarea infrastructurii de cercetare în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

25.

recunoaște faptul că EIT reprezintă un factor important în consolidarea infrastructurii de cercetare în Uniunea Europeană;

| 26. | invită Comisia să sprijine centrele de cercetare, universitățile și agențiile de finanțare a cercetării atât în procesul de consolidare a acestora, cât și în utilizarea comună a resurselor pentru construirea Spațiului European de Cercetare; obiectivul fiind ocuparea unei poziții de frunte pe plan mondial în principalele domenii științifice; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să sprijine centrele de cercetare, universitățile și agențiile de finanțare a cercetării atât în procesul de consolidare a acestora, cât și în utilizarea comună a resurselor pentru construirea Spațiului European de Cercetare; obiectivul fiind ocuparea unei poziții de frunte pe plan mondial în principalele domenii științifice;

Consolidarea instituțiilor de cercetare

| 27. | regretă faptul că cifrele disponibile privind cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea arată că media Uniunii Europene nu atinge decât 1, 84 % din PIB, față de 2, 68 % în Statele Unite și 3, 18 % în Japonia, și că aceste cheltuieli variază de la 0, 39 % în România sau 0, 4 % în Cipru la 3, 86 % în Suedia; subliniază importanța creșterii nivelului mediu al cheltuielilor, precum și a creșterii volumului de cheltuieli în unele state membre; subliniază importanța unei mai bune orientări a diverselor acțiuni în materie de cercetare și dezvoltare din cadrul UE, pentru a facilita în special tranziția spre economia digitală; consideră că acest aspect este de o importanță fundamentală în perspectiva creării condițiilor adecvate pentru realizarea economiei cunoașterii, preconizată în Strategia de la Lisabona; |
| --- | --- |

27.

regretă faptul că cifrele disponibile privind cheltuielile cu cercetarea și dezvoltarea arată că media Uniunii Europene nu atinge decât 1, 84 % din PIB, față de 2, 68 % în Statele Unite și 3, 18 % în Japonia, și că aceste cheltuieli variază de la 0, 39 % în România sau 0, 4 % în Cipru la 3, 86 % în Suedia; subliniază importanța creșterii nivelului mediu al cheltuielilor, precum și a creșterii volumului de cheltuieli în unele state membre; subliniază importanța unei mai bune orientări a diverselor acțiuni în materie de cercetare și dezvoltare din cadrul UE, pentru a facilita în special tranziția spre economia digitală; consideră că acest aspect este de o importanță fundamentală în perspectiva creării condițiilor adecvate pentru realizarea economiei cunoașterii, preconizată în Strategia de la Lisabona;

| 28. | recunoaște importanța dimensiunii regionale a SEC și consideră că dezvoltarea grupărilor regionale reprezintă un mijloc important de obținere a masei critice, prin reunirea de universități, instituții de cercetare și întreprinderi și prin crearea unor centre europene de excelență; consideră că programele „potențialul de cercetare”și „regiunile cunoașterii”și Fondurile Structurale, care promovează potențialul de cercetare și inovare al regiunilor, ar trebui considerate elemente-cheie ale obiectivelor PC7; |
| --- | --- |

28.

recunoaște importanța dimensiunii regionale a SEC și consideră că dezvoltarea grupărilor regionale reprezintă un mijloc important de obținere a masei critice, prin reunirea de universități, instituții de cercetare și întreprinderi și prin crearea unor centre europene de excelență; consideră că programele „potențialul de cercetare”și „regiunile cunoașterii”și Fondurile Structurale, care promovează potențialul de cercetare și inovare al regiunilor, ar trebui considerate elemente-cheie ale obiectivelor PC7;

| 29. | subliniază importanța punctelor de contact la nivel național și regional în consolidarea efectelor programelor-cadru și solicită adâncirea cooperării între acestea; |
| --- | --- |

29.

subliniază importanța punctelor de contact la nivel național și regional în consolidarea efectelor programelor-cadru și solicită adâncirea cooperării între acestea;

| 30. | invită Comisia să creeze un forum european cu o reprezentare națională la înalt nivel, care să includă consilii naționale de cercetare, cu misiunea de a identifica, dezvolta și sprijini inițiative paneuropene majore în domeniul cercetării, precum și un sistem comun de consultare științifică și tehnică, astfel încât rezultatele programelor europene să fie mai bine exploatate; consideră că ar fi benefică crearea unui sistem viabil de validare a cunoștințelor și a metodelor de analiză, verificare și certificare, precum și punerea în rețea a centrelor de excelență în cadrul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să creeze un forum european cu o reprezentare națională la înalt nivel, care să includă consilii naționale de cercetare, cu misiunea de a identifica, dezvolta și sprijini inițiative paneuropene majore în domeniul cercetării, precum și un sistem comun de consultare științifică și tehnică, astfel încât rezultatele programelor europene să fie mai bine exploatate; consideră că ar fi benefică crearea unui sistem viabil de validare a cunoștințelor și a metodelor de analiză, verificare și certificare, precum și punerea în rețea a centrelor de excelență în cadrul Uniunii Europene;

| 31. | invită Comisia să stabilească în mod clar complementaritatea rețelelor de excelență și a comunităților virtuale de cercetare, prin specificarea obiectivelor, normelor de funcționare și a modului de finanțare ale acestora; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să stabilească în mod clar complementaritatea rețelelor de excelență și a comunităților virtuale de cercetare, prin specificarea obiectivelor, normelor de funcționare și a modului de finanțare ale acestora;

| 32. | invită Comisia să continue promovarea achizițiilor publice, pentru sprijinirea cercetării și dezvoltării la scară comunitară, datorită unei mai bune utilizări a instrumentelor și resurselor publice; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să continue promovarea achizițiilor publice, pentru sprijinirea cercetării și dezvoltării la scară comunitară, datorită unei mai bune utilizări a instrumentelor și resurselor publice;

| 33. | salută inițiativa pentru o Cartă europeană privind utilizarea proprietății intelectuale care are ca proveniență instituțiile de cercetare și universitățile, susținută de Consiliul European din 21și 22 iunie 2007, cu condiția ca aceasta să ducă la stabilirea unui set viabil de norme, care să țină seama, în special, de nevoile legate de dezvoltarea și transferul de cunoștințe științifice; |
| --- | --- |

33.

salută inițiativa pentru o Cartă europeană privind utilizarea proprietății intelectuale care are ca proveniență instituțiile de cercetare și universitățile, susținută de Consiliul European din 21și 22 iunie 2007, cu condiția ca aceasta să ducă la stabilirea unui set viabil de norme, care să țină seama, în special, de nevoile legate de dezvoltarea și transferul de cunoștințe științifice;

| 34. | atrage atenția asupra rolului pe care trebuie să îl joace întreprinderile mici și mijlocii (IMM) ca organisme de cercetare; consideră necesară consolidarea participării acestora la proiecte de cercetare și dezvoltare la nivel european, în conformitate cu obiectivul de alocare acestor întreprinderi a cel puțin 15 % din bugetul PC7; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția asupra rolului pe care trebuie să îl joace întreprinderile mici și mijlocii (IMM) ca organisme de cercetare; consideră necesară consolidarea participării acestora la proiecte de cercetare și dezvoltare la nivel european, în conformitate cu obiectivul de alocare acestor întreprinderi a cel puțin 15 % din bugetul PC7;

| 35. | consideră că o activitate solidă de cercetare trebuie să fie strâns legată de inovare și consideră, prin urmare, că trebuie preconizate măsuri concrete în vederea creării unui Spațiu European de Cercetare și Inovație pe deplin integrat; |
| --- | --- |

35.

consideră că o activitate solidă de cercetare trebuie să fie strâns legată de inovare și consideră, prin urmare, că trebuie preconizate măsuri concrete în vederea creării unui Spațiu European de Cercetare și Inovație pe deplin integrat;

Schimbul de cunoștințe

| 36. | consideră că investițiile în infrastructura, funcționalitățile și inițiativele privind sistemele electronice de referințe încrucișate au permis îmbunătățiri clare ale practicilor de diseminare și de utilizare a informațiilor științifice și că Declarația de la Berlin privind accesul liber la cunoștințe în domeniul științei și umanisticii reprezintă un exemplu al modului în care s-au creat, prin internet, oportunități de experimentare cu ajutorul a noi modele; subliniază importanța respectării libertății de alegere a autorilor și a drepturilor de proprietate intelectuală ale acestora, menținerii calității evaluărilor de către egali (peer reviews)și păstrării securizate a lucrărilor examinate și încurajează părțile interesate să colaboreze în cadrul unor proiecte-pilot vizând evaluarea impactului și viabilității modelelor alternative, cum ar fi dezvoltarea inițiativei „Accesul liber”; |
| --- | --- |

36.

consideră că investițiile în infrastructura, funcționalitățile și inițiativele privind sistemele electronice de referințe încrucișate au permis îmbunătățiri clare ale practicilor de diseminare și de utilizare a informațiilor științifice și că Declarația de la Berlin privind accesul liber la cunoștințe în domeniul științei și umanisticii reprezintă un exemplu al modului în care s-au creat, prin internet, oportunități de experimentare cu ajutorul a noi modele; subliniază importanța respectării libertății de alegere a autorilor și a drepturilor de proprietate intelectuală ale acestora, menținerii calității evaluărilor de către egali (peer reviews)și păstrării securizate a lucrărilor examinate și încurajează părțile interesate să colaboreze în cadrul unor proiecte-pilot vizând evaluarea impactului și viabilității modelelor alternative, cum ar fi dezvoltarea inițiativei „Accesul liber”;

| 37. | subscrie conceptului de „inovare deschisă” promovat de Comisie, conform căruia sectoarele public și privat devin parteneri cu drepturi depline și fac schimb de cunoștințe, cu condiția elaborării unui sistem echilibrat și corect între accesul liber la rezultatele științifice și utilizarea acestora în sectorul privat (schimbul echitabil de cunoștințe); consideră că principiul unei recompense financiare echitabile și juste pentru utilizarea de către întreprinderi a cunoștințelor puse la dispoziția publicului ar trebui recunoscută oficial; |
| --- | --- |

37.

subscrie conceptului de „inovare deschisă” promovat de Comisie, conform căruia sectoarele public și privat devin parteneri cu drepturi depline și fac schimb de cunoștințe, cu condiția elaborării unui sistem echilibrat și corect între accesul liber la rezultatele științifice și utilizarea acestora în sectorul privat (schimbul echitabil de cunoștințe); consideră că principiul unei recompense financiare echitabile și juste pentru utilizarea de către întreprinderi a cunoștințelor puse la dispoziția publicului ar trebui recunoscută oficial;

| 38. | are convingerea fermă că absența securitățiijuridice și costurile excesive existente în prezent în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală reprezintă un factor important de fragmentare a eforturilor de cercetare în Europa; îndeamnă, prin urmare, Comisia să realizeze o evaluare de impact privind diferitele instrumente juridice care pot fi utilizate pentru reducerea obstacolelor din calea transferului de cunoștințe în cadrul SEC; constată faptul că invențiile înregistrate în mod corect pot reprezenta o sursă importantă de cunoștințe și că legislația privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv legislația comunitară privind brevetele, nu pot constitui un obstacol în calea schimbului de cunoștințe; subliniază importanța vitală a instituirii unui brevet comunitar, precum și a unui sistem judiciar privind brevetele europene, care să fie de înaltă calitate, rentabil și deschis inovației, și care să respecte competențele Curții de Justiție a Comunităților Europene; ia act de Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind îmbunătățirea sistemului de brevetare în Europa (COM(2007)0165); constată că acest cadru juridic va stimula și mai mult întreprinderile private să se implice în cercetare și va consolida poziția inovatorilor din UE la nivel internațional; |
| --- | --- |

38.

are convingerea fermă că absența securitățiijuridice și costurile excesive existente în prezent în domeniul drepturilor de proprietate intelectuală reprezintă un factor important de fragmentare a eforturilor de cercetare în Europa; îndeamnă, prin urmare, Comisia să realizeze o evaluare de impact privind diferitele instrumente juridice care pot fi utilizate pentru reducerea obstacolelor din calea transferului de cunoștințe în cadrul SEC; constată faptul că invențiile înregistrate în mod corect pot reprezenta o sursă importantă de cunoștințe și că legislația privind protecția drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv legislația comunitară privind brevetele, nu pot constitui un obstacol în calea schimbului de cunoștințe; subliniază importanța vitală a instituirii unui brevet comunitar, precum și a unui sistem judiciar privind brevetele europene, care să fie de înaltă calitate, rentabil și deschis inovației, și care să respecte competențele Curții de Justiție a Comunităților Europene; ia act de Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind îmbunătățirea sistemului de brevetare în Europa (COM(2007)0165); constată că acest cadru juridic va stimula și mai mult întreprinderile private să se implice în cercetare și va consolida poziția inovatorilor din UE la nivel internațional;

| 39. | invită Comisia să înființeze, în colaborare cu statele membre, un forum european în cadrul căruia să poată fi coordonate procesele de participare a societății civile, la nivel european și național, la dezbaterea privind știința, cercetarea și tehnologia; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să înființeze, în colaborare cu statele membre, un forum european în cadrul căruia să poată fi coordonate procesele de participare a societății civile, la nivel european și național, la dezbaterea privind știința, cercetarea și tehnologia;

| 40. | consideră că, în contextul SEC, ar trebui exploatate capacitățile Centrelor comune de cercetare ca structuri științifice și tehnice la înalt nivel, independente și neutre, care pun la dispoziția instituțiilor europene cunoștințe tehnice comune și care sprijină procesele decizionale în domeniile-cheie (de pildă, calitatea vieții, siguranța alimentară, mediul, protecția consumatorilor etc.); |
| --- | --- |

40.

consideră că, în contextul SEC, ar trebui exploatate capacitățile Centrelor comune de cercetare ca structuri științifice și tehnice la înalt nivel, independente și neutre, care pun la dispoziția instituțiilor europene cunoștințe tehnice comune și care sprijină procesele decizionale în domeniile-cheie (de pildă, calitatea vieții, siguranța alimentară, mediul, protecția consumatorilor etc.);

| 41. | consideră că, prin misiunea reînnoită de susținere și încurajare a activităților lor, axată pe optimizarea beneficiilor ce pot fi obținute din structurile lor, Centrele comune de cercetare ar putea oferi, de asemenea, „posibilități cu adevărat europene”în domeniile formării și mobilității tinerilor cercetători; |
| --- | --- |

41.

consideră că, prin misiunea reînnoită de susținere și încurajare a activităților lor, axată pe optimizarea beneficiilor ce pot fi obținute din structurile lor, Centrele comune de cercetare ar putea oferi, de asemenea, „posibilități cu adevărat europene”în domeniile formării și mobilității tinerilor cercetători;

Optimizarea programelor și a priorităților de cercetare

| 42. | consideră adecvată aplicarea principiului deschiderii reciproce a programelor naționale pentru participanții din alte state membre, deoarece aceasta ar constitui un progres în domeniul schimbului de informații privind programele naționale și ar încuraja evaluarea activităților de cercetare naționale de către grupurile internaționale de experți; |
| --- | --- |

42.

consideră adecvată aplicarea principiului deschiderii reciproce a programelor naționale pentru participanții din alte state membre, deoarece aceasta ar constitui un progres în domeniul schimbului de informații privind programele naționale și ar încuraja evaluarea activităților de cercetare naționale de către grupurile internaționale de experți;

| 43. | constată că multe state membre, în special cele ale căror structuri de cercetare și dezvoltare sunt mai puțin evoluate, își manifestă teama cu privire la exodul de creiere în cadrul UE; solicită adoptarea unor măsuri de prevenire a acestui fenomen, astfel încât politicile naționale de cercetare să devină complementare, nu concurente, în special pentru a promova coordonarea de resurse și pentru a împiedica dublarea și dispersarea acestora; |
| --- | --- |

43.

constată că multe state membre, în special cele ale căror structuri de cercetare și dezvoltare sunt mai puțin evoluate, își manifestă teama cu privire la exodul de creiere în cadrul UE; solicită adoptarea unor măsuri de prevenire a acestui fenomen, astfel încât politicile naționale de cercetare să devină complementare, nu concurente, în special pentru a promova coordonarea de resurse și pentru a împiedica dublarea și dispersarea acestora;

| 44. | consideră utilă explorarea posibilităților oferite de mecanismul „geometriei variabile”, ca mijloc corespunzător pentru obținerea unei flexibilități adecvate în ceea ce privește desfășurarea programelor tematice; |
| --- | --- |

44.

consideră utilă explorarea posibilităților oferite de mecanismul „geometriei variabile”, ca mijloc corespunzător pentru obținerea unei flexibilități adecvate în ceea ce privește desfășurarea programelor tematice;

| 45. | subliniază necesitatea consolidării complementarității dintre finanțările naționale și cele comunitare în domeniul cercetării; |
| --- | --- |

45.

subliniază necesitatea consolidării complementarității dintre finanțările naționale și cele comunitare în domeniul cercetării;

| 46. | consideră că deschiderea programelor de cercetare naționale și a finanțării lor pentru toți cercetătorii din statele membre ar trebui să înceapă, înainte de toate, în domeniul cercetării fundamentale sau al așa-numitei „cercetări exploratorii”; |
| --- | --- |

46.

consideră că deschiderea programelor de cercetare naționale și a finanțării lor pentru toți cercetătorii din statele membre ar trebui să înceapă, înainte de toate, în domeniul cercetării fundamentale sau al așa-numitei „cercetări exploratorii”;

| 47. | constată că autoritățile locale și regionale ar trebui să-și asume crearea unui cadru propice cercetării și ar trebui să contribuie în mod semnificativ la crearea SEC, lucru ce ar putea fi realizat prin intermediul programelor de finanțare comunitare precum PC7, dar că s-ar putea înregistra progrese considerabile și prin intermediul unor programe aprobate, finanțate prin Fondurile Structurale; consideră, în special, că trebuie consolidat fără întârziere potențialul regiunilor „mai slabe din punct de vedere științific”în domeniul cercetării și dezvoltării, prin utilizarea combinată a Fondurilor Structurale și a PC7, precum și a investițiilor naționale și regionale, pentru a răspunde în mod eficient, printre altele, nevoilor locale în materie de cercetare determinate de societate; |
| --- | --- |

47.

constată că autoritățile locale și regionale ar trebui să-și asume crearea unui cadru propice cercetării și ar trebui să contribuie în mod semnificativ la crearea SEC, lucru ce ar putea fi realizat prin intermediul programelor de finanțare comunitare precum PC7, dar că s-ar putea înregistra progrese considerabile și prin intermediul unor programe aprobate, finanțate prin Fondurile Structurale; consideră, în special, că trebuie consolidat fără întârziere potențialul regiunilor „mai slabe din punct de vedere științific”în domeniul cercetării și dezvoltării, prin utilizarea combinată a Fondurilor Structurale și a PC7, precum și a investițiilor naționale și regionale, pentru a răspunde în mod eficient, printre altele, nevoilor locale în materie de cercetare determinate de societate;

| 48. | consideră că obiectivele Strategiei de la Lisabona nu pot fi realizate fără o implicare mai importantă a sectorului privat în activitățile de cercetare; invită Comisia să ia măsuri în vederea creșterii stimulentelor, care să determine sectorul privat să investească și să se implice în cercetare; sprijină ideea conform căreia este necesară dezvoltarea unei supremații europene pe piețele bazate pe o utilizare intensă a tehnologiilor, susținută de standarde stricte în domeniul protecției drepturilor de proprietate intelectuală; consideră că extinderea parteneriatelor public-privat, în cadrul piețelor caracterizate printr-o bună funcționare, este importantă în vederea atingerii acestui obiectiv; |
| --- | --- |

48.

consideră că obiectivele Strategiei de la Lisabona nu pot fi realizate fără o implicare mai importantă a sectorului privat în activitățile de cercetare; invită Comisia să ia măsuri în vederea creșterii stimulentelor, care să determine sectorul privat să investească și să se implice în cercetare; sprijină ideea conform căreia este necesară dezvoltarea unei supremații europene pe piețele bazate pe o utilizare intensă a tehnologiilor, susținută de standarde stricte în domeniul protecției drepturilor de proprietate intelectuală; consideră că extinderea parteneriatelor public-privat, în cadrul piețelor caracterizate printr-o bună funcționare, este importantă în vederea atingerii acestui obiectiv;

| 49. | îndeamnă statele membre să garanteze o finanțare optimă a activităților de cercetare, naționale și regionale, definite în programele operaționale, și să asigure un schimb eficient de bune practici și cooperarea între regiuni; constată că exemplele de bune practici, eficiente într-o regiune, nu ar putea fi transpuse fără modificări în orice altă regiune; subliniază, prin urmare, caracterul specific al evaluării la nivel regional pe baza unor indicatori viabili, transparenți și acceptați de toți; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă statele membre să garanteze o finanțare optimă a activităților de cercetare, naționale și regionale, definite în programele operaționale, și să asigure un schimb eficient de bune practici și cooperarea între regiuni; constată că exemplele de bune practici, eficiente într-o regiune, nu ar putea fi transpuse fără modificări în orice altă regiune; subliniază, prin urmare, caracterul specific al evaluării la nivel regional pe baza unor indicatori viabili, transparenți și acceptați de toți;

| 50. | subliniază importanța eliberării potențialului de cercetare în toate regiunile europene, ca un mijloc de creștere a competitivității cercetării europene; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța eliberării potențialului de cercetare în toate regiunile europene, ca un mijloc de creștere a competitivității cercetării europene;

| 51. | consideră că ar trebui luate măsuri pentru actualizarea formelor și instrumentelor de cooperare și pentru adaptarea lor la obiectivele SEC; recomandă dezvoltarea în continuare a unor inițiative de tipul cooperării europene în domeniul cercetării științifice și tehnice (COST) și al rețelei paneuropene de organizații de cercetare și dezvoltare industrială orientată către piață (EUREKA); |
| --- | --- |

51.

consideră că ar trebui luate măsuri pentru actualizarea formelor și instrumentelor de cooperare și pentru adaptarea lor la obiectivele SEC; recomandă dezvoltarea în continuare a unor inițiative de tipul cooperării europene în domeniul cercetării științifice și tehnice (COST) și al rețelei paneuropene de organizații de cercetare și dezvoltare industrială orientată către piață (EUREKA);

| 52. | recunoaște rolul rețelelor de excelență în crearea SEC prin integrarea durabilă, evitând astfel fragmentarea eforturilor în materie de cercetare, și invită Comisia să continue să sprijine rețelele care funcționează cu succes, în vederea realizării acestui obiectiv; |
| --- | --- |

52.

recunoaște rolul rețelelor de excelență în crearea SEC prin integrarea durabilă, evitând astfel fragmentarea eforturilor în materie de cercetare, și invită Comisia să continue să sprijine rețelele care funcționează cu succes, în vederea realizării acestui obiectiv;

| 53. | subliniază că o cooperare orientată în domeniul cercetării și dezvoltării ar putea favoriza crearea unor oportunități importante la scară mondială pentru activitatea de cercetare și dezvoltare europeană; îndeamnă, prin urmare, ca sistemele de cercetare naționale și regionale să fie conectate la rețele din Europa și din afara acesteia, garantând în același timp coerența programelor de cercetare naționale și regionale și a priorităților de interes european, cum ar fi, în special, Institutul European de Inovație și Tehnologie; în acest sens, invită Comisia să recunoască importanța științelor spațiale și regionale pentru coeziunea teritorială, în special cu referire la programul privind Rețeaua europeană de supraveghere a planificării spațiale 2013); consideră că ar trebui dezvoltată cooperarea teritorială ca mijloc de obținere a masei critice și de pregătire a internaționalizării; invită, prin urmare, statele membre să elimine toate barierele administrative cu caracter transfrontalier care frânează cooperarea între organizațiile cunoașterii; recomandă metoda cooperării deschise în compararea celor mai bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

53.

subliniază că o cooperare orientată în domeniul cercetării și dezvoltării ar putea favoriza crearea unor oportunități importante la scară mondială pentru activitatea de cercetare și dezvoltare europeană; îndeamnă, prin urmare, ca sistemele de cercetare naționale și regionale să fie conectate la rețele din Europa și din afara acesteia, garantând în același timp coerența programelor de cercetare naționale și regionale și a priorităților de interes european, cum ar fi, în special, Institutul European de Inovație și Tehnologie; în acest sens, invită Comisia să recunoască importanța științelor spațiale și regionale pentru coeziunea teritorială, în special cu referire la programul privind Rețeaua europeană de supraveghere a planificării spațiale 2013); consideră că ar trebui dezvoltată cooperarea teritorială ca mijloc de obținere a masei critice și de pregătire a internaționalizării; invită, prin urmare, statele membre să elimine toate barierele administrative cu caracter transfrontalier care frânează cooperarea între organizațiile cunoașterii; recomandă metoda cooperării deschise în compararea celor mai bune practici în acest domeniu;

| 54. | consideră că este necesară o abordare mai cuprinzătoare, care să urmărească stabilirea unor priorități pentru deciziile strategice privind finanțarea publică, și că platformele tehnologice europene și planurile pentru inițiative tehnologice comune, printre altele, ar avea de câștigat de pe urma unei implicări mai mari a organizațiilor publice și private, precum universitățile, organizațiile care desfășoară activități de cercetare și IMM-urile, pentru dezvoltarea de strategii pe termen lung; |
| --- | --- |

54.

consideră că este necesară o abordare mai cuprinzătoare, care să urmărească stabilirea unor priorități pentru deciziile strategice privind finanțarea publică, și că platformele tehnologice europene și planurile pentru inițiative tehnologice comune, printre altele, ar avea de câștigat de pe urma unei implicări mai mari a organizațiilor publice și private, precum universitățile, organizațiile care desfășoară activități de cercetare și IMM-urile, pentru dezvoltarea de strategii pe termen lung;

| 55. | subliniază necesitatea de a mări volumul investițiilor destinate cercetării și dezvoltării și de a încuraja inovația în Europa; face referință, în acest context, la combinarea Agendei Teritoriale Europene și a obiectivelor de la Lisabona adoptate în cadrul orientărilor strategice privind politica de coeziune, ambele reprezentând condiții prealabile în vederea asigurării competitivității; subliniază necesitatea de a combina abordarea de la vârf la bază a Spațiului de Cercetare European cu cea de la bază la vârf a politicii regionale; subliniază necesitatea îmbunătățirii coordonării activităților și programelor de cercetare, cum ar fi platformele tehnologice europene și programul „ERA-NET”; |
| --- | --- |

55.

subliniază necesitatea de a mări volumul investițiilor destinate cercetării și dezvoltării și de a încuraja inovația în Europa; face referință, în acest context, la combinarea Agendei Teritoriale Europene și a obiectivelor de la Lisabona adoptate în cadrul orientărilor strategice privind politica de coeziune, ambele reprezentând condiții prealabile în vederea asigurării competitivității; subliniază necesitatea de a combina abordarea de la vârf la bază a Spațiului de Cercetare European cu cea de la bază la vârf a politicii regionale; subliniază necesitatea îmbunătățirii coordonării activităților și programelor de cercetare, cum ar fi platformele tehnologice europene și programul „ERA-NET”;

| 56. | consideră că în proiectarea programelor de lucru ar trebui luate în considerare agende previzionale și strategice elaborate de comunitatea de cercetare și solicită prezentarea de propuneri în cadrul PC7; |
| --- | --- |

56.

consideră că în proiectarea programelor de lucru ar trebui luate în considerare agende previzionale și strategice elaborate de comunitatea de cercetare și solicită prezentarea de propuneri în cadrul PC7;

Deschiderea către lume: cooperarea internațională în domeniul științei și al tehnologiei

| 57. | consideră cooperarea în materie de cercetare și dezvoltare un factor care poate contribui la realizarea unor Obiective de Dezvoltare ale Mileniului specifice și consideră, prin urmare, că este importantă alinierea politicilor UE în materie de cooperare științifică cu politica externă a Uniunii Europene și cu programele de ajutor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

57.

consideră cooperarea în materie de cercetare și dezvoltare un factor care poate contribui la realizarea unor Obiective de Dezvoltare ale Mileniului specifice și consideră, prin urmare, că este importantă alinierea politicilor UE în materie de cooperare științifică cu politica externă a Uniunii Europene și cu programele de ajutor pentru dezvoltare;

| 58. | invită Comisia să consolideze cooperarea în domeniul cercetării, pentru a încuraja dialogul, pacea și securitatea, precum și dezvoltarea economică și socială; consideră că această cooperare va permite, de asemenea, UE să abordeze chestiuni extrem de importante, precum dezvoltarea regională durabilă, sănătatea, securitatea alimentară și schimbările climatice; |
| --- | --- |

58.

invită Comisia să consolideze cooperarea în domeniul cercetării, pentru a încuraja dialogul, pacea și securitatea, precum și dezvoltarea economică și socială; consideră că această cooperare va permite, de asemenea, UE să abordeze chestiuni extrem de importante, precum dezvoltarea regională durabilă, sănătatea, securitatea alimentară și schimbările climatice;

| 59. | invită Comisia să inițieze, să pună în aplicare și să sprijine măsuri de îmbunătățire a nivelului de participare a oamenilor de știință din țările în curs de dezvoltare în proiecte internaționale de colaborare în domeniile științei și ale cercetării și dezvoltării și să promoveze accesul, la nivel global, la proprietatea intelectuală existentă; subliniază importanța atragerii în UE a cercetătorilor din țările terțe, în special din țările europene vecine, inter alia prin intermediul unei transpuneri mai rapide a Directivei 2005/71/CE a Consiliului din 12 octombrie 2005 privind o procedură specială de admisie a resortisanților țărilor terțe în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică (4), ținând seama pe deplin de nevoile cercetătorilor; sprijină propunerea Comisiei referitoare la instituirea unui sistem de cărți albastre, care ar fi extrem de valoros pentru specialiștii din domeniul științific și tehnologic care nu sunt reglementați de directivă; |
| --- | --- |

59.

invită Comisia să inițieze, să pună în aplicare și să sprijine măsuri de îmbunătățire a nivelului de participare a oamenilor de știință din țările în curs de dezvoltare în proiecte internaționale de colaborare în domeniile științei și ale cercetării și dezvoltării și să promoveze accesul, la nivel global, la proprietatea intelectuală existentă; subliniază importanța atragerii în UE a cercetătorilor din țările terțe, în special din țările europene vecine, inter alia prin intermediul unei transpuneri mai rapide a Directivei 2005/71/CE a Consiliului din 12 octombrie 2005 privind o procedură specială de admisie a resortisanților țărilor terțe în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică (4), ținând seama pe deplin de nevoile cercetătorilor; sprijină propunerea Comisiei referitoare la instituirea unui sistem de cărți albastre, care ar fi extrem de valoros pentru specialiștii din domeniul științific și tehnologic care nu sunt reglementați de directivă;

| 60. | dorește ca SEC, în optica deschiderii sale către lume, să acorde un loc privilegiat regiunilor ultraperiferice și țărilor și teritoriilor de peste mări, pentru a exploata avantajele și bogățiile pe care le prezintă aceste regiuni europene sau asociate, integrându-le unor acțiuni de cooperare științifică și tehnologică în mod coerent, în cadrul unor „rețele de excelență”; |
| --- | --- |

60.

dorește ca SEC, în optica deschiderii sale către lume, să acorde un loc privilegiat regiunilor ultraperiferice și țărilor și teritoriilor de peste mări, pentru a exploata avantajele și bogățiile pe care le prezintă aceste regiuni europene sau asociate, integrându-le unor acțiuni de cooperare științifică și tehnologică în mod coerent, în cadrul unor „rețele de excelență”;

| 61. | consideră că țările învecinate UE și țările care corespund mai bine priorităților geopolitice ale UE, precum cele din bazinul mediteranean și din Europa de Est, Africa și America Latină, ar trebui încurajate să participe în SEC, printr-o promovare mai mare a acordurile de cooperare științifică și tehnologică; |
| --- | --- |

61.

consideră că țările învecinate UE și țările care corespund mai bine priorităților geopolitice ale UE, precum cele din bazinul mediteranean și din Europa de Est, Africa și America Latină, ar trebui încurajate să participe în SEC, printr-o promovare mai mare a acordurile de cooperare științifică și tehnologică;

| 62. | consideră că țările care corespund mai bine priorităților geopolitice ale Uniunii Europene, precum cele din bazinul mediteranean, ar trebui încurajate să participe la un „Spațiu European de Cercetare mai larg”, care ar putea să extindă, progresiv, programele sale de coordonare, principiile privind schimburile de cunoștințe și mobilitatea cercetătorilor dincolo de frontierele UE și ale țărilor asociate; |
| --- | --- |

62.

consideră că țările care corespund mai bine priorităților geopolitice ale Uniunii Europene, precum cele din bazinul mediteranean, ar trebui încurajate să participe la un „Spațiu European de Cercetare mai larg”, care ar putea să extindă, progresiv, programele sale de coordonare, principiile privind schimburile de cunoștințe și mobilitatea cercetătorilor dincolo de frontierele UE și ale țărilor asociate;

| 63. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

63.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(2)  JO L 400, 30.12.2006, p. 269. Rectificată în JO L 54, 22.2.2007, p. 91.

(3)  Texte adoptate P6_TA(2007)0212.

(4)  JO L 289, 3.11.2005, p. 15.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/8

---

Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind Iranul

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Iranul, în special cele referitoare la problema nucleară și drepturile omului și mai ales rezoluțiile adoptate la 13 octombrie 2005 (1)și 17 noiembrie 2005 (2), rezoluția sa din 15 februarie 2006 privind confruntarea dintre Iran și comunitatea internațională (3)și rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind Iranul (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Iranul, în special cele referitoare la problema nucleară și drepturile omului și mai ales rezoluțiile adoptate la 13 octombrie 2005 (1)și 17 noiembrie 2005 (2), rezoluția sa din 15 februarie 2006 privind confruntarea dintre Iran și comunitatea internațională (3)și rezoluția sa din 25 octombrie 2007 privind Iranul (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European privind Iranul și în special cele din 14 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European privind Iranul și în special cele din 14 decembrie 2007,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) 1696 (2006), 1737 (2006) și 1747 (2007) privind programul nuclear al Iranului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) 1696 (2006), 1737 (2006) și 1747 (2007) privind programul nuclear al Iranului,

| — | având în vedere Planul de lucru AIEA — Iran, convenit între Iran și Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA), din 21 august 2007și destinat clarificării problematicii referitoare la programul nuclear al Iranului (inclus în documentul INFCIRC/711 atașat la raportul Consiliului Guvernatorilor AIEA (GOV/2007/48) din 30 august 2007 intitulat „Punerea în aplicare a acordului de garanții din cadrul Tratatului de neproliferare nucleară — TNP în Republica Islamică Iran”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de lucru AIEA — Iran, convenit între Iran și Agenția Internațională pentru Energie Atomică (AIEA), din 21 august 2007și destinat clarificării problematicii referitoare la programul nuclear al Iranului (inclus în documentul INFCIRC/711 atașat la raportul Consiliului Guvernatorilor AIEA (GOV/2007/48) din 30 august 2007 intitulat „Punerea în aplicare a acordului de garanții din cadrul Tratatului de neproliferare nucleară — TNP în Republica Islamică Iran”),

| — | având în vedere rapoartele Consiliului Guvernatorilor AIEA și în special raportul (GOV/2007/58) din 15 noiembrie 2007 intitulat „Punerea în aplicare a acordului de garanții din cadrul TNP și a dispozițiilor relevante din cuprinsul rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU 1737 (2006) și 1747 (2007) în Republica Islamică Iran”), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Consiliului Guvernatorilor AIEA și în special raportul (GOV/2007/58) din 15 noiembrie 2007 intitulat „Punerea în aplicare a acordului de garanții din cadrul TNP și a dispozițiilor relevante din cuprinsul rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU 1737 (2006) și 1747 (2007) în Republica Islamică Iran”),

| — | având în vedere raportul de evaluare al serviciului de informații al Statelor Unite ale Americii (National Intelligence Estimate) cu privire la intențiile și capacitățile nucleare ale Iranului (US NIE), publicat la 3 decembrie 2007și declarația (comunicatul de presă 2007/22) Directorului General al AIEA, doctorul Mohamed ElBradei, pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de evaluare al serviciului de informații al Statelor Unite ale Americii (National Intelligence Estimate) cu privire la intențiile și capacitățile nucleare ale Iranului (US NIE), publicat la 3 decembrie 2007și declarația (comunicatul de presă 2007/22) Directorului General al AIEA, doctorul Mohamed ElBradei, pe această temă,

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU 61/176 din 19 decembrie 2006și 62/168 din 18 decembrie 2007 cu privire la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran, în special aceasta din urmă, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU 61/176 din 19 decembrie 2006și 62/168 din 18 decembrie 2007 cu privire la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran, în special aceasta din urmă,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU 62/149 din 18 decembrie 2007 referitoare la un moratoriu privind folosirea pedepsei cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a ONU 62/149 din 18 decembrie 2007 referitoare la un moratoriu privind folosirea pedepsei cu moartea,

| — | având în vedere a doua reuniune inter-parlamentară dintre Parlamentul European și Majlis din Republica Islamică Iran, care a avut loc la Teheran între 8și 9 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere a doua reuniune inter-parlamentară dintre Parlamentul European și Majlis din Republica Islamică Iran, care a avut loc la Teheran între 8și 9 decembrie 2007,

| — | având în vedere Declarația Președinției Consiliului în numele UE din 25 ianuarie 2008 privind condamnările la moarte din Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Președinției Consiliului în numele UE din 25 ianuarie 2008 privind condamnările la moarte din Iran,

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în articolul IV din Tratatul de neproliferare nucleară (TNP) se stipulează că nicio dispoziție a acestuia nu se interpretează ca aducând atingere dreptului inalienabil al tuturor părților semnatare de a dezvolta cercetarea, producția și utilizarea energiei nucleare în scopuri pașnice, fără discriminare și în conformitate cu articolele I și II din acest tratat; |
| --- | --- |

A.

întrucât în articolul IV din Tratatul de neproliferare nucleară (TNP) se stipulează că nicio dispoziție a acestuia nu se interpretează ca aducând atingere dreptului inalienabil al tuturor părților semnatare de a dezvolta cercetarea, producția și utilizarea energiei nucleare în scopuri pașnice, fără discriminare și în conformitate cu articolele I și II din acest tratat;

| B. | întrucât Iranul nu a încetat până acum toate activitățile legate de îmbogățirea cu uraniu și de reprocesare și nu a ratificat Protocoalele adiționale la TNP, după cum i s-a cerut prin rezoluțiile 1696 (2006), 1737 (2006) și 1747 (2007) ale Consiliului de Securitate al ONU pentru a reinstaura încrederea în natura pe deplin pașnică a programului său; |
| --- | --- |

B.

întrucât Iranul nu a încetat până acum toate activitățile legate de îmbogățirea cu uraniu și de reprocesare și nu a ratificat Protocoalele adiționale la TNP, după cum i s-a cerut prin rezoluțiile 1696 (2006), 1737 (2006) și 1747 (2007) ale Consiliului de Securitate al ONU pentru a reinstaura încrederea în natura pe deplin pașnică a programului său;

| C. | întrucât dr. ElBaradei, a indicat în raportul mai sus-menționat din 15 noiembrie 2007 că s-au înregistrat progrese cu privire la punerea în aplicare a garanțiilor AIEA în Iran și că Iranul a oferit mai multe informații cu privire la aspectele din trecut ale programului său nuclear; întrucât, cu toate acestea, el a subliniat necesitatea unei cooperări suplimentare pentru explicarea activității din prezent, inclusiv cu privire la urmele de uraniu extrem de îmbogățit pe care inspectorii le-au constatat în siturile nucleare, și a îndemnat Iranul să pună în aplicare protocolul adițional cât mai curând cu putință; |
| --- | --- |

C.

întrucât dr. ElBaradei, a indicat în raportul mai sus-menționat din 15 noiembrie 2007 că s-au înregistrat progrese cu privire la punerea în aplicare a garanțiilor AIEA în Iran și că Iranul a oferit mai multe informații cu privire la aspectele din trecut ale programului său nuclear; întrucât, cu toate acestea, el a subliniat necesitatea unei cooperări suplimentare pentru explicarea activității din prezent, inclusiv cu privire la urmele de uraniu extrem de îmbogățit pe care inspectorii le-au constatat în siturile nucleare, și a îndemnat Iranul să pună în aplicare protocolul adițional cât mai curând cu putință;

| D. | întrucât, în cadrul discuțiilor purtate dr. ElBaradei, la Teheran, la 12 ianuarie 2008, liderii iranieni au fost de acord să răspundă, într-un interval de patru săptămâni, la toate întrebările rămase deschise cu privire la activitățile nucleare din trecut ale țării lor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul discuțiilor purtate dr. ElBaradei, la Teheran, la 12 ianuarie 2008, liderii iranieni au fost de acord să răspundă, într-un interval de patru săptămâni, la toate întrebările rămase deschise cu privire la activitățile nucleare din trecut ale țării lor;

| E. | întrucât, în raportul US NIE a stabilit că Iranul, în condițiile în care și-a încetat programul de arme nucleare în 2003, nu l-a redemarat de la jumătatea lui 2007, în pofida preocupărilor legate de îmbogățirea uraniului și potențiala sa utilizare pe viitor pentru arme nucleare; întrucât, în urma publicării acestei evaluări US NIE, a fost eliminată posibilitatea unei acțiuni militare preventive împotriva Iranului înaintea încheierii mandatului președintelui Bush; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în raportul US NIE a stabilit că Iranul, în condițiile în care și-a încetat programul de arme nucleare în 2003, nu l-a redemarat de la jumătatea lui 2007, în pofida preocupărilor legate de îmbogățirea uraniului și potențiala sa utilizare pe viitor pentru arme nucleare; întrucât, în urma publicării acestei evaluări US NIE, a fost eliminată posibilitatea unei acțiuni militare preventive împotriva Iranului înaintea încheierii mandatului președintelui Bush;

| F. | întrucât liderii G8, în cadrul reuniunii lor anuale la nivel înalt care a avut loc între 6-8 iunie 2007 la Heiligendamm, au subliniat importanța dezvoltării și a aplicării unui mecanism constând într-o serie de abordări multilaterale privind ciclul combustibilului nuclear, ca alternativă posibilă la continuarea activităților naționale de îmbogățire și de reprocesare; |
| --- | --- |

F.

întrucât liderii G8, în cadrul reuniunii lor anuale la nivel înalt care a avut loc între 6-8 iunie 2007 la Heiligendamm, au subliniat importanța dezvoltării și a aplicării unui mecanism constând într-o serie de abordări multilaterale privind ciclul combustibilului nuclear, ca alternativă posibilă la continuarea activităților naționale de îmbogățire și de reprocesare;

Privind drepturile omului

| G. | întrucât situația din Republica Islamică Iran legată de exercitarea drepturilor civile și a libertăților politice s-a deteriorat în ultimii doi ani, mai ales de la alegerile prezidențiale din iunie 2005, în ciuda faptului că Iranul s-a angajat să promoveze și să protejeze drepturile omului și libertățile fundamentale, în diverse documente internaționale din acest domeniu; |
| --- | --- |

G.

întrucât situația din Republica Islamică Iran legată de exercitarea drepturilor civile și a libertăților politice s-a deteriorat în ultimii doi ani, mai ales de la alegerile prezidențiale din iunie 2005, în ciuda faptului că Iranul s-a angajat să promoveze și să protejeze drepturile omului și libertățile fundamentale, în diverse documente internaționale din acest domeniu;

| H. | întrucât numărul execuțiilor în Iran, printre care și cele ale minorilor, adesea prin spânzurare publică, s-a mărit în mod dramatic în ultimii ani, în special în cursul ultimelor câteva luni; |
| --- | --- |

H.

întrucât numărul execuțiilor în Iran, printre care și cele ale minorilor, adesea prin spânzurare publică, s-a mărit în mod dramatic în ultimii ani, în special în cursul ultimelor câteva luni;

| I. | întrucât au fost confirmate cazuri de execuții, adesea realizate în public prin spânzurare sau lapidare, tortură sau maltratare a prizonierilor, utilizarea sistematică și arbitrară a detenției prelungite în izolare, detenția clandestină, aplicarea unor tratamente sau pedepse crude, inumane și degradante, printre care biciuirea și amputările, precum și impunitatea în raport cu încălcările drepturilor omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât au fost confirmate cazuri de execuții, adesea realizate în public prin spânzurare sau lapidare, tortură sau maltratare a prizonierilor, utilizarea sistematică și arbitrară a detenției prelungite în izolare, detenția clandestină, aplicarea unor tratamente sau pedepse crude, inumane și degradante, printre care biciuirea și amputările, precum și impunitatea în raport cu încălcările drepturilor omului;

| J. | întrucât a crescut reprimarea violentă împotriva oponenților politici, a susținătorilor drepturilor omului, a ziariștilor, a utilizatorilor de jurnale virtuale, a profesorilor, a intelectualilor, a femeilor, a studenților, a sindicaliștilor, precum și a persoanelor aparținând minorităților etnice, lingvistice sau de alt tip; |
| --- | --- |

J.

întrucât a crescut reprimarea violentă împotriva oponenților politici, a susținătorilor drepturilor omului, a ziariștilor, a utilizatorilor de jurnale virtuale, a profesorilor, a intelectualilor, a femeilor, a studenților, a sindicaliștilor, precum și a persoanelor aparținând minorităților etnice, lingvistice sau de alt tip;

| K. | întrucât minoritățile cum ar fi azerii, sufiții și suniții sunt din ce în ce mai discriminate și hărțuite în virtutea apartenenței lor religioase sau etnice și se confruntă în continuare cu represiuni împotriva drepturilor lor culturale și civile; întrucât membrii anumitor minorități, cum ar fi ahwazii, kurzii și balucii, sunt supuși chiar torturii și execuției; |
| --- | --- |

K.

întrucât minoritățile cum ar fi azerii, sufiții și suniții sunt din ce în ce mai discriminate și hărțuite în virtutea apartenenței lor religioase sau etnice și se confruntă în continuare cu represiuni împotriva drepturilor lor culturale și civile; întrucât membrii anumitor minorități, cum ar fi ahwazii, kurzii și balucii, sunt supuși chiar torturii și execuției;

| L. | întrucât membrii comunității religioase Baha'i nu-și pot practica religia, sunt expuși unei grave persecuții și sunt privați de practic toate drepturile lor civile (de exemplu dreptul la proprietate, dreptul la educație superioară) și întrucât lăcașurile lor de cult sunt vandalizate; |
| --- | --- |

L.

întrucât membrii comunității religioase Baha'i nu-și pot practica religia, sunt expuși unei grave persecuții și sunt privați de practic toate drepturile lor civile (de exemplu dreptul la proprietate, dreptul la educație superioară) și întrucât lăcașurile lor de cult sunt vandalizate;

| M. | întrucât mai mulți activiști aparținând mișcării pentru drepturile femeilor sunt sau au fost urmăriți în justiție pentru implicarea lor în campania „un milion de semnături”, al cărei scop este abrogarea legilor discriminatorii față de femei și prin care se intenționează prezentarea celor un milion de semnături Parlamentului Național (Majlis); întrucât Iranul nu este încă parte la Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât mai mulți activiști aparținând mișcării pentru drepturile femeilor sunt sau au fost urmăriți în justiție pentru implicarea lor în campania „un milion de semnături”, al cărei scop este abrogarea legilor discriminatorii față de femei și prin care se intenționează prezentarea celor un milion de semnături Parlamentului Național (Majlis); întrucât Iranul nu este încă parte la Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor;

| N. | întrucât sute de cadre didactice au fost îndepărtate de la catedre sub acuzația de a fi prea laice și întrucât numeroși studenți au fost arestați ca urmare a protestelor, cum ar fi cei care au participat la demonstrațiile pentru Ziua Studenților din Universitatea Națională, din 7 decembrie 2007; |
| --- | --- |

N.

întrucât sute de cadre didactice au fost îndepărtate de la catedre sub acuzația de a fi prea laice și întrucât numeroși studenți au fost arestați ca urmare a protestelor, cum ar fi cei care au participat la demonstrațiile pentru Ziua Studenților din Universitatea Națională, din 7 decembrie 2007;

| O. | întrucât înregistrarea candidaților pentru alegerile parlamentare Majlis programate a se desfășura în martie 2008 s-a încheiat la 10 ianuarie 2008, Ministerul de Interne va anunța deciziile începând cu 22 ianuarie 2008, iar Consiliul Suprem, responsabil de supravegherea valabilității alegerilor, în conformitate cu Constituția, are dreptul de a-i descalifica pe candidați; |
| --- | --- |

O.

întrucât înregistrarea candidaților pentru alegerile parlamentare Majlis programate a se desfășura în martie 2008 s-a încheiat la 10 ianuarie 2008, Ministerul de Interne va anunța deciziile începând cu 22 ianuarie 2008, iar Consiliul Suprem, responsabil de supravegherea valabilității alegerilor, în conformitate cu Constituția, are dreptul de a-i descalifica pe candidați;

Privind relațiile UE-Iran

| P. | întrucât dialogul global dintre UE și Iran a fost întrerupt de Iran în decembrie 2003, nicio reuniune în cadrul dialogului UE-Iran privind drepturile omului neavând loc din iunie 2004; |
| --- | --- |

P.

întrucât dialogul global dintre UE și Iran a fost întrerupt de Iran în decembrie 2003, nicio reuniune în cadrul dialogului UE-Iran privind drepturile omului neavând loc din iunie 2004;

| Q. | întrucât relațiile UE cu Iran din ultimii ani s-au bazat pe o abordare tripartită caracterizată prin negocierile pe marginea unui Acord comercial și de cooperare, a dialogului politic și a unui dialog privind drepturile omului și întrucât aceste trei aspecte nu pot fi separate, |
| --- | --- |

Q.

întrucât relațiile UE cu Iran din ultimii ani s-au bazat pe o abordare tripartită caracterizată prin negocierile pe marginea unui Acord comercial și de cooperare, a dialogului politic și a unui dialog privind drepturile omului și întrucât aceste trei aspecte nu pot fi separate,

Privind problema nucleară

| 1. | reafirmă că riscurile de proliferare ale programului nuclear iranian rămân în continuare un motiv major de îngrijorare pentru UE și comunitatea internațională, așa cum rezultă în mod clar din rezoluțiile 1696 (2006), 1737 (2006) și1747 (2007) ale Consiliului de Securitate al ONU; regretă, prin urmare, că Iranul nu și-a îndeplinit încă obligațiile internaționale de suspendare a oricăror activități legate de îmbogățire și reprocesare; |
| --- | --- |

1.

reafirmă că riscurile de proliferare ale programului nuclear iranian rămân în continuare un motiv major de îngrijorare pentru UE și comunitatea internațională, așa cum rezultă în mod clar din rezoluțiile 1696 (2006), 1737 (2006) și1747 (2007) ale Consiliului de Securitate al ONU; regretă, prin urmare, că Iranul nu și-a îndeplinit încă obligațiile internaționale de suspendare a oricăror activități legate de îmbogățire și reprocesare;

| 2. | își exprimă sprijinul față de eforturile Uniunii Europene de a găsi o soluție negociată pe termen lung privind problema nucleară iraniană și subliniază rolul esențial pe care îl joacă AIEA; |
| --- | --- |

2.

își exprimă sprijinul față de eforturile Uniunii Europene de a găsi o soluție negociată pe termen lung privind problema nucleară iraniană și subliniază rolul esențial pe care îl joacă AIEA;

| 3. | ia act de progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Planului de lucru AIEA-Iran și reiterează invitația adresată Iranului de a restabili transparența programului său nuclear prin oferirea unor răspunsuri complete, clare și credibile către AIEA, de a soluționa toate problemele și preocupările rămase nerezolvate, inclusiv chestiunile care ar putea avea implicații militare, de a pune pe deplin în aplicare dispozițiile Acordului de garanții generalizate, inclusiv acordurile sale subsidiare, și de a ratifica și a pune în aplicare protocolul adițional; |
| --- | --- |

3.

ia act de progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Planului de lucru AIEA-Iran și reiterează invitația adresată Iranului de a restabili transparența programului său nuclear prin oferirea unor răspunsuri complete, clare și credibile către AIEA, de a soluționa toate problemele și preocupările rămase nerezolvate, inclusiv chestiunile care ar putea avea implicații militare, de a pune pe deplin în aplicare dispozițiile Acordului de garanții generalizate, inclusiv acordurile sale subsidiare, și de a ratifica și a pune în aplicare protocolul adițional;

| 4. | își reiterează sprijinul deplin față de rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU, adoptate conform articolului 41 capitolul VII din Carta ONU; susține concluziile mai sus-prezentate ale Consiliului European din 14 decembrie 2007; salută acordul încheiat în cadrul reuniunii miniștrilor de externe ai țărilor membre permanente în Consiliul de Securitate al ONU și Germaniei, precum și a Înaltului Reprezentant al UE pentru Politica Europeană de Securitate și Cooperare (PESC), care a avut loc la Berlin, la 22 ianuarie 2008, privind un nou proiect de rezoluție privind Iranul, care prevede măsuri suplimentare și menținerea unei abordări comune din partea comunității internaționale cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

4.

își reiterează sprijinul deplin față de rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU, adoptate conform articolului 41 capitolul VII din Carta ONU; susține concluziile mai sus-prezentate ale Consiliului European din 14 decembrie 2007; salută acordul încheiat în cadrul reuniunii miniștrilor de externe ai țărilor membre permanente în Consiliul de Securitate al ONU și Germaniei, precum și a Înaltului Reprezentant al UE pentru Politica Europeană de Securitate și Cooperare (PESC), care a avut loc la Berlin, la 22 ianuarie 2008, privind un nou proiect de rezoluție privind Iranul, care prevede măsuri suplimentare și menținerea unei abordări comune din partea comunității internaționale cu privire la această chestiune;

| 5. | își reafirmă poziția conform căreia găsirea unei soluții la problema proliferării nucleare este posibilă și nu ar trebui avută în vedere o acțiune militară în acest sens; își exprimă sprijinul față de eforturile dr. ElBaradei, de a soluționa toate problemele rămase nerezolvate cu Iranul, până în luna martie 2008; invită administrația SUA și toți actorii implicați să renunțe la retorica privind opțiunile militare și politicile de schimbare a regimului împotriva Iranului; |
| --- | --- |

5.

își reafirmă poziția conform căreia găsirea unei soluții la problema proliferării nucleare este posibilă și nu ar trebui avută în vedere o acțiune militară în acest sens; își exprimă sprijinul față de eforturile dr. ElBaradei, de a soluționa toate problemele rămase nerezolvate cu Iranul, până în luna martie 2008; invită administrația SUA și toți actorii implicați să renunțe la retorica privind opțiunile militare și politicile de schimbare a regimului împotriva Iranului;

| 6. | ia act de concluziile recente US NIE privind programul nuclear militar și civil iranian; consideră că aceste concluzii confirmă politica UE bazată pe două căi de acțiune al cărei scop este acela de a convinge pe cale diplomatică Iranul să respecte pe deplin solicitările AIEA de a renunța la potențiala legătură militară a programului civil, în mod credibil și controlabil; |
| --- | --- |

6.

ia act de concluziile recente US NIE privind programul nuclear militar și civil iranian; consideră că aceste concluzii confirmă politica UE bazată pe două căi de acțiune al cărei scop este acela de a convinge pe cale diplomatică Iranul să respecte pe deplin solicitările AIEA de a renunța la potențiala legătură militară a programului civil, în mod credibil și controlabil;

| 7. | îndeamnă, prin urmare, Iranul să intre fără întârziere într-o nouă rundă de negocieri privind viitoarea orientare a programului său nuclear și să înceteze toate activitățile legate de îmbogățire; invită SUA, ținând seama de succesul său diplomatic în negocierile cu Coreea de Nord, să participe în mod direct, alături de UE, la negocierile cu Iranul, deoarece SUA este în măsură să ofere garanții de securitate suplimentare, în special într-un cadru multilateral, sub auspiciile AIEA din Viena; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă, prin urmare, Iranul să intre fără întârziere într-o nouă rundă de negocieri privind viitoarea orientare a programului său nuclear și să înceteze toate activitățile legate de îmbogățire; invită SUA, ținând seama de succesul său diplomatic în negocierile cu Coreea de Nord, să participe în mod direct, alături de UE, la negocierile cu Iranul, deoarece SUA este în măsură să ofere garanții de securitate suplimentare, în special într-un cadru multilateral, sub auspiciile AIEA din Viena;

| 8. | solicită luarea unor măsuri credibile în vederea dezarmării nucleare multilaterale prin consolidarea TNP și invită UE să preia inițiativa în ceea ce privește scoaterea negocierilor privind dezarmarea nucleară din impasul în care se află în prezent; |
| --- | --- |

8.

solicită luarea unor măsuri credibile în vederea dezarmării nucleare multilaterale prin consolidarea TNP și invită UE să preia inițiativa în ceea ce privește scoaterea negocierilor privind dezarmarea nucleară din impasul în care se află în prezent;

| 9. | subliniază importanța cooperării cu SUA, Rusia, China și țările nealiniate pentru luarea în considerare a unor opțiuni complementare în vederea ajungerii la un acord global cu Iranul privind structurile sale nucleare și utilizarea acestora, care să țină seama de problemele de securitate ale Iranului; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța cooperării cu SUA, Rusia, China și țările nealiniate pentru luarea în considerare a unor opțiuni complementare în vederea ajungerii la un acord global cu Iranul privind structurile sale nucleare și utilizarea acestora, care să țină seama de problemele de securitate ale Iranului;

| 10. | consideră că un astfel de acord global ar trebui să contribuie la definirea unui sistem regional de securitate durabil, care să includă India, Pakistanul și alte puteri nucleare, și consideră că Iranul ar trebui să își asume propriile responsabilități în calitate de actor regional; |
| --- | --- |

10.

consideră că un astfel de acord global ar trebui să contribuie la definirea unui sistem regional de securitate durabil, care să includă India, Pakistanul și alte puteri nucleare, și consideră că Iranul ar trebui să își asume propriile responsabilități în calitate de actor regional;

| 11. | invită comunitatea internațională să reflecteze în mod serios și să acționeze imediat în vederea creării unui nou cadru multilateral pentru utilizarea energiei nucleare, care să garanteze furnizarea combustibilului nuclear, minimizând, în același timp, riscul proliferării, conform propunerii AIEA; |
| --- | --- |

11.

invită comunitatea internațională să reflecteze în mod serios și să acționeze imediat în vederea creării unui nou cadru multilateral pentru utilizarea energiei nucleare, care să garanteze furnizarea combustibilului nuclear, minimizând, în același timp, riscul proliferării, conform propunerii AIEA;

Privind drepturile omului

| 12. | își exprimă profunda preocupare în legătură cu deteriorarea situației drepturilor omului în Iran în cursul ultimilor ani; lansează un apel către autoritățile iraniene în direcția onorării obligațiilor care le revin în conformitate cu standardele și actele internaționale privind drepturile omului, ratificate de Iran, prin promovarea valorilor universale și acordarea tuturor persoanelor a dreptului de a-și exercita drepturile civile și libertățile politice, și reamintește rezoluția de mai sus privind această chestiune, adoptată la 25 octombrie 2007; |
| --- | --- |

12.

își exprimă profunda preocupare în legătură cu deteriorarea situației drepturilor omului în Iran în cursul ultimilor ani; lansează un apel către autoritățile iraniene în direcția onorării obligațiilor care le revin în conformitate cu standardele și actele internaționale privind drepturile omului, ratificate de Iran, prin promovarea valorilor universale și acordarea tuturor persoanelor a dreptului de a-și exercita drepturile civile și libertățile politice, și reamintește rezoluția de mai sus privind această chestiune, adoptată la 25 octombrie 2007;

| 13. | condamnă cu fermitate pedepsele cu moartea și execuțiile din Iran, îndeosebi cele impuse sau aplicate delincvenților juvenili și minorilor, și îndeamnă autoritățile iraniene să respecte garanțiile juridice recunoscute pe plan internațional cu privire la minori, cum ar fi Convenția ONU privind drepturile copilului; |
| --- | --- |

13.

condamnă cu fermitate pedepsele cu moartea și execuțiile din Iran, îndeosebi cele impuse sau aplicate delincvenților juvenili și minorilor, și îndeamnă autoritățile iraniene să respecte garanțiile juridice recunoscute pe plan internațional cu privire la minori, cum ar fi Convenția ONU privind drepturile copilului;

| 14. | este profund preocupat de creșterea dramatică a represiunii mișcărilor societății civile care au avut loc în Iran în cursul ultimului an; invită autoritățile iraniene să pună capăt represiunii severe împotriva susținătorilor drepturilor femeilor, activiștilor din cadrul campaniei „un milion de semnături”, manifestațiilor studențești, susținătorilor drepturilor minorităților, intelectualilor, cadrelor didactice, ziariștilor, utilizatorilor de jurnale virtuale, precum și a sindicaliștilor — în special domnii Mansour Osanloo și Mahmoud Salehi — și solicită eliberarea tuturor celor care au fost închiși pentru exprimarea pașnică a convingerilor; |
| --- | --- |

14.

este profund preocupat de creșterea dramatică a represiunii mișcărilor societății civile care au avut loc în Iran în cursul ultimului an; invită autoritățile iraniene să pună capăt represiunii severe împotriva susținătorilor drepturilor femeilor, activiștilor din cadrul campaniei „un milion de semnături”, manifestațiilor studențești, susținătorilor drepturilor minorităților, intelectualilor, cadrelor didactice, ziariștilor, utilizatorilor de jurnale virtuale, precum și a sindicaliștilor — în special domnii Mansour Osanloo și Mahmoud Salehi — și solicită eliberarea tuturor celor care au fost închiși pentru exprimarea pașnică a convingerilor;

| 15. | deplânge profund execuția în Iran la 30 ianuarie 2008 la ora 4 dimineata (ora locală) ale activistului ahwaz Zamel Bawi, al 19-lea activist ahwaz executat în ultimele 12 luni, și invită guvernul iranian să renunțe la executarea cetățeanului olandez și activist pentru drepturile omului, Faleh Abdulah al-Mansouri, și a refugiaților înregistrați de ICRONU (UNHCR) Rasoul Ali Mazrea și Said Saki a căror stabilire în Norvegia a fost organizată precum și să premită acestora să se îndrepte spre țara de cetățenie sau de refugiu solicită, de asemenea, eliberarea ziariștilor kurzi Abdolvahed 'Hiwa' Butimar și Adnan Hassanpour, care au fost condamnați la moarte; |
| --- | --- |

15.

deplânge profund execuția în Iran la 30 ianuarie 2008 la ora 4 dimineata (ora locală) ale activistului ahwaz Zamel Bawi, al 19-lea activist ahwaz executat în ultimele 12 luni, și invită guvernul iranian să renunțe la executarea cetățeanului olandez și activist pentru drepturile omului, Faleh Abdulah al-Mansouri, și a refugiaților înregistrați de ICRONU (UNHCR) Rasoul Ali Mazrea și Said Saki a căror stabilire în Norvegia a fost organizată precum și să premită acestora să se îndrepte spre țara de cetățenie sau de refugiu solicită, de asemenea, eliberarea ziariștilor kurzi Abdolvahed 'Hiwa' Butimar și Adnan Hassanpour, care au fost condamnați la moarte;

| 16. | îndeamnă autoritățile iraniene să elimine, în drept și în fapt, toate formele de tortură, inclusiv execuțiile extrem de neomenoase și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, să respecte dreptul la un proces corect și să pună capăt impunității pentru încălcarea drepturilor omului; invită autoritățile iraniene să modifice de urgență Codul Penal pentru a transforma moratoriul privind lapidarea într-o interdicție definitivă; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă autoritățile iraniene să elimine, în drept și în fapt, toate formele de tortură, inclusiv execuțiile extrem de neomenoase și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, să respecte dreptul la un proces corect și să pună capăt impunității pentru încălcarea drepturilor omului; invită autoritățile iraniene să modifice de urgență Codul Penal pentru a transforma moratoriul privind lapidarea într-o interdicție definitivă;

| 17. | salută rezoluția de mai sus 62/149 a Adunării Generale a ONU, privind un moratoriu privind pedeapsa cu moartea prin care se solicită introducerea unui moratoriu global, ca măsură în vederea abolirii pedepsei cu moartea; invită Iranul să pună în aplicare rezoluția recent adoptată privind un moratoriu privind execuțiile; |
| --- | --- |

17.

salută rezoluția de mai sus 62/149 a Adunării Generale a ONU, privind un moratoriu privind pedeapsa cu moartea prin care se solicită introducerea unui moratoriu global, ca măsură în vederea abolirii pedepsei cu moartea; invită Iranul să pună în aplicare rezoluția recent adoptată privind un moratoriu privind execuțiile;

| 18. | îndeamnă autoritățile iraniene să respecte garanțiile juridice recunoscute pe plan internațional cu privire la persoanele aparținând minorităților religioase, etnice, lingvistice sau altor minorități recunoscute oficial sau nu; condamnă cu fermitate încălcarea actuală a drepturilor minorităților și solicită posibilitatea ca minoritățile să își exercite toate drepturile acordate de Constituția Iranului și de dreptul internațional; îndeamnă autoritățile iraniene să acționeze în conformitate cu constituția și să elimine, în drept și în fapt, orice forme de discriminare și alte forme de încălcare a drepturilor omului împotriva persoanelor printre altele, arabii, azerii, balucii, kurzii, Baha'i, creștinii, evreii, sufiții și suniții musulmani; solicită, în special, ridicarea interdicției de facto cu privire la practicarea credinței Baha'i; |
| --- | --- |

18.

îndeamnă autoritățile iraniene să respecte garanțiile juridice recunoscute pe plan internațional cu privire la persoanele aparținând minorităților religioase, etnice, lingvistice sau altor minorități recunoscute oficial sau nu; condamnă cu fermitate încălcarea actuală a drepturilor minorităților și solicită posibilitatea ca minoritățile să își exercite toate drepturile acordate de Constituția Iranului și de dreptul internațional; îndeamnă autoritățile iraniene să acționeze în conformitate cu constituția și să elimine, în drept și în fapt, orice forme de discriminare și alte forme de încălcare a drepturilor omului împotriva persoanelor printre altele, arabii, azerii, balucii, kurzii, Baha'i, creștinii, evreii, sufiții și suniții musulmani; solicită, în special, ridicarea interdicției de facto cu privire la practicarea credinței Baha'i;

| 19. | condamnă reprimarea violentă împotriva oponenților politici, a susținătorilor drepturilor omului, a ziariștilor, a utilizatorilor de jurnale virtuale, a profesorilor, a intelectualilor, a femeilor, a studenților, a sindicaliștilor, precum și a persoanelor aparținând minorităților etnice, lingvistice sau de alt tip; îndeamnă autoritățile iraniene să pună capăt hărțuirii, intimidării și persecutării acestor cetățeni și să elibereze necondiționat toți prizonierii politici, |
| --- | --- |

19.

condamnă reprimarea violentă împotriva oponenților politici, a susținătorilor drepturilor omului, a ziariștilor, a utilizatorilor de jurnale virtuale, a profesorilor, a intelectualilor, a femeilor, a studenților, a sindicaliștilor, precum și a persoanelor aparținând minorităților etnice, lingvistice sau de alt tip; îndeamnă autoritățile iraniene să pună capăt hărțuirii, intimidării și persecutării acestor cetățeni și să elibereze necondiționat toți prizonierii politici,

| 20. | invită Consiliul și Comisia să continue examinarea situației drepturilor omului în Iran și să prezinte Parlamentului, în prima jumătate a anului 2008, un raport complet privind această chestiune, inclusiv propuneri de proiecte care ar putea fi finanțate în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

20.

invită Consiliul și Comisia să continue examinarea situației drepturilor omului în Iran și să prezinte Parlamentului, în prima jumătate a anului 2008, un raport complet privind această chestiune, inclusiv propuneri de proiecte care ar putea fi finanțate în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului;

| 21. | își exprimă sprijinul față de toate forțele politice democrate și societatea civilă, în special față de asociațiile de femei și studenți care manifestă pașnic în Iran pentru democrație și drepturile omului, în ciuda represiunii crescânde; |
| --- | --- |

21.

își exprimă sprijinul față de toate forțele politice democrate și societatea civilă, în special față de asociațiile de femei și studenți care manifestă pașnic în Iran pentru democrație și drepturile omului, în ciuda represiunii crescânde;

| 22. | speră ca autoritățile iraniene să își exercite responsabilitatea pentru procedura de verificare a candidaților la viitoarele alegeri naționale, astfel încât să garanteze niște alegeri libere și corecte; |
| --- | --- |

22.

speră ca autoritățile iraniene să își exercite responsabilitatea pentru procedura de verificare a candidaților la viitoarele alegeri naționale, astfel încât să garanteze niște alegeri libere și corecte;

Privind relațiile UE-Iran

| 23. | subliniază că posibila viitoare încheiere a unui Acord comercial și de cooperare între Iran și UE depinde de îmbunătățirea substanțială a situației drepturilor omului în Iran, precum și de cooperarea deplină a acestuia cu AIEA și garanțiile obiective privind natura pașnică a programului său nuclear; |
| --- | --- |

23.

subliniază că posibila viitoare încheiere a unui Acord comercial și de cooperare între Iran și UE depinde de îmbunătățirea substanțială a situației drepturilor omului în Iran, precum și de cooperarea deplină a acestuia cu AIEA și garanțiile obiective privind natura pașnică a programului său nuclear;

| 24. | ia act de decizia Comisiei Britanice de Apel pentru Organizațiile interzise, din 30 noiembrie 2007, prin care s-a solicitat ministrului britanic de interne să elimine imediat organizația Mujahedinii Poporului din Iran de pe lista organizațiilor interzise; |
| --- | --- |

24.

ia act de decizia Comisiei Britanice de Apel pentru Organizațiile interzise, din 30 noiembrie 2007, prin care s-a solicitat ministrului britanic de interne să elimine imediat organizația Mujahedinii Poporului din Iran de pe lista organizațiilor interzise;

| 25. | ia act de hotărârea Tribunalului de Primă Instanță a Comunităților Europene din 12 decembrie 2006 (5); |
| --- | --- |

25.

ia act de hotărârea Tribunalului de Primă Instanță a Comunităților Europene din 12 decembrie 2006 (5);

| 26. | invită Comisia să prezinte o comunicare privind situația și perspectivele relațiilor UE-Iran și îndeamnă ambele părți să reia dialogul privind drepturile omului, în paralel cu negocierile pentru un Acord comercial și de cooperare, care ar putea fi încheiat dacă Iranul face progresele necesare în domeniul drepturilor omului și al problemei nucleare; |
| --- | --- |

26.

invită Comisia să prezinte o comunicare privind situația și perspectivele relațiilor UE-Iran și îndeamnă ambele părți să reia dialogul privind drepturile omului, în paralel cu negocierile pentru un Acord comercial și de cooperare, care ar putea fi încheiat dacă Iranul face progresele necesare în domeniul drepturilor omului și al problemei nucleare;

| 27. | invită Comisia să instituie o delegație în Iran pentru a promova dialogul cu autoritățile și societatea civilă și pentru a intensifica contactele, în special în ceea ce privește ajutorul acordat refugiaților și lupta împotriva traficului de droguri; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să instituie o delegație în Iran pentru a promova dialogul cu autoritățile și societatea civilă și pentru a intensifica contactele, în special în ceea ce privește ajutorul acordat refugiaților și lupta împotriva traficului de droguri;

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru PESC, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, președinții Consiliului de Securitate al ONU, a Adunării Generale a ONU, a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, Președintelui Curții Supreme de Stat din Iran, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Iran. |
| --- | --- |

28.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant pentru PESC, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, președinții Consiliului de Securitate al ONU, a Adunării Generale a ONU, a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, Președintelui Curții Supreme de Stat din Iran, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Islamice Iran.

---

(1)  JO C 233 E, 28.9.2006, p. 111.

(2)  JO C 280 E, 18.11.2006, p. 468.

(3)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 145.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0488.

(5)  Cauza T-228/02, Rec. 2006, p. II-4665.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/13

---

Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind rezultatul Conferinței de la Bali privind schimbările climatice (COP 13 și COP/MOP 3)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cea de-a treisprezecea Conferință a părților (COP 13) participante la Convenția cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (UNFCCC) și cea de-a treia Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 3), ce a avut loc în Bali, Indonezia, între 3și 15 decembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a treisprezecea Conferință a părților (COP 13) participante la Convenția cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (UNFCCC) și cea de-a treia Conferință a părților ce servește drept Reuniune a părților participante la Protocolul de la Kyoto (COP/MOP 3), ce a avut loc în Bali, Indonezia, între 3și 15 decembrie 2007,

| — | având în vedere concluziile celui de-al 4-lea Raport de evaluare (RE4) al Comisiei interguvernamentale pentru schimbările climatice (CISC), publicat în Valencia, Spania, la 17 noiembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celui de-al 4-lea Raport de evaluare (RE4) al Comisiei interguvernamentale pentru schimbările climatice (CISC), publicat în Valencia, Spania, la 17 noiembrie 2007,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind schimbările climatice, în special Rezoluția din 15 noiembrie 2007 privind limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius — calea de urmat pentru Conferința de la Bali privind schimbările climatice și după aceasta (COP 13 și COP/MOP 3) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind schimbările climatice, în special Rezoluția din 15 noiembrie 2007 privind limitarea schimbărilor climatice globale la 2 grade Celsius — calea de urmat pentru Conferința de la Bali privind schimbările climatice și după aceasta (COP 13 și COP/MOP 3) (1),

| — | având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 103 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în RE4 al CISC se afirmă că ritmul accelerat al schimbărilor climatice este cauzat de activitatea umană și are deja efecte globale grave; |
| --- | --- |

A.

întrucât în RE4 al CISC se afirmă că ritmul accelerat al schimbărilor climatice este cauzat de activitatea umană și are deja efecte globale grave;

| B. | întrucât Planul de acțiune de la Bali aprobă constatările RE4 al CISC, conform cărora încălzirea globală este fără echivoc, iar orice întârziere în reducerea emisiilor restrânge în mod semnificativ posibilitățile de a ajunge la niveluri de stabilizare mai reduse și mărește riscul unor efecte mai grave ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

B.

întrucât Planul de acțiune de la Bali aprobă constatările RE4 al CISC, conform cărora încălzirea globală este fără echivoc, iar orice întârziere în reducerea emisiilor restrânge în mod semnificativ posibilitățile de a ajunge la niveluri de stabilizare mai reduse și mărește riscul unor efecte mai grave ale schimbărilor climatice;

| C. | întrucât multe zone din lume au fost deja afectate de efectele unei creșteri a temperaturilor medii la nivel global și întrucât cele mai noi dovezi științifice arată că obiectivul pe termen lung convenit de UE de a limita încălzirea la +2°C față de nivelul preindustrial ar putea fi insuficient pentru evitarea efectelor negative semnificative ale schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

C.

întrucât multe zone din lume au fost deja afectate de efectele unei creșteri a temperaturilor medii la nivel global și întrucât cele mai noi dovezi științifice arată că obiectivul pe termen lung convenit de UE de a limita încălzirea la +2°C față de nivelul preindustrial ar putea fi insuficient pentru evitarea efectelor negative semnificative ale schimbărilor climatice;

| D. | întrucât schimbările climatice reprezintă o problemă pe termen lung, iar măsurile pe termen scurt nu vor fi suficiente pentru a influența în mod pozitiv clima; întrucât este deosebit de important, pentru sistemul climatic, să se asigure că emisiile la nivel mondial vor culmina în următorii 10-15 ani; |
| --- | --- |

D.

întrucât schimbările climatice reprezintă o problemă pe termen lung, iar măsurile pe termen scurt nu vor fi suficiente pentru a influența în mod pozitiv clima; întrucât este deosebit de important, pentru sistemul climatic, să se asigure că emisiile la nivel mondial vor culmina în următorii 10-15 ani;

| E. | întrucât țările industrializate au o responsabilitate majoră pentru acumularea emisiilor de gaze cu efect de seră în atmosferă; întrucât țările și populațiile cele mai sărace vor avea de suferit în cea mai mare măsură din cauza unei clime mai instabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât țările industrializate au o responsabilitate majoră pentru acumularea emisiilor de gaze cu efect de seră în atmosferă; întrucât țările și populațiile cele mai sărace vor avea de suferit în cea mai mare măsură din cauza unei clime mai instabile;

| F. | întrucât un acord internațional de amploare privind obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor este absolut esențial pentru garantarea siguranței investițiilor în tehnologiile cu emisii reduse de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică și exploatarea forestieră durabilă, precum și pentru evitarea investițiilor în infrastructuri energetice care sunt incompatibile cu obiectivele privind emisiile; |
| --- | --- |

F.

întrucât un acord internațional de amploare privind obiectivele pe termen lung de reducere a emisiilor este absolut esențial pentru garantarea siguranței investițiilor în tehnologiile cu emisii reduse de gaze cu efect de seră, în eficiența energetică și exploatarea forestieră durabilă, precum și pentru evitarea investițiilor în infrastructuri energetice care sunt incompatibile cu obiectivele privind emisiile;

| 1. | salută decizia adoptată de către părțile la Conferința de la Bali, de a iniția, în cadrul UNFCCC, un proces formal de negociere a unui acord internațional privind clima pentru perioada de după 2012, în vederea ajungerii la un acord și a adoptării unei decizii cu ocazia celei de-a cincisprezecea Conferințe a părților, care va avea loc în 2009 la Copenhaga; |
| --- | --- |

1.

salută decizia adoptată de către părțile la Conferința de la Bali, de a iniția, în cadrul UNFCCC, un proces formal de negociere a unui acord internațional privind clima pentru perioada de după 2012, în vederea ajungerii la un acord și a adoptării unei decizii cu ocazia celei de-a cincisprezecea Conferințe a părților, care va avea loc în 2009 la Copenhaga;

| 2. | salută faptul că Planul de acțiune de la Bali include un calendar precis, stabilește anul 2009 ca dată limită pentru încheierea acordului și indică aspectele-cheie care vor fi abordate pe durata negocierilor; consideră, astfel, că planul oferă o bază solidă pentru procesul de negociere; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că Planul de acțiune de la Bali include un calendar precis, stabilește anul 2009 ca dată limită pentru încheierea acordului și indică aspectele-cheie care vor fi abordate pe durata negocierilor; consideră, astfel, că planul oferă o bază solidă pentru procesul de negociere;

| 3. | reiterează faptul că un astfel de acord ar trebui să pornească de la principii și mecanisme de bază ale UNFCCC și ale Protocolului de la Kyoto, ținând seama de responsabilități comune, dar diferențiate, și ar trebui să se bazeze pe elementele identificate la punctul 2 din rezoluția sa din 15 noiembrie 2007, menționată anterior; |
| --- | --- |

3.

reiterează faptul că un astfel de acord ar trebui să pornească de la principii și mecanisme de bază ale UNFCCC și ale Protocolului de la Kyoto, ținând seama de responsabilități comune, dar diferențiate, și ar trebui să se bazeze pe elementele identificate la punctul 2 din rezoluția sa din 15 noiembrie 2007, menționată anterior;

| 4. | consideră că renunțarea la diferențierea rigidă între țările din anexa I și țările care nu sunt enumerate în anexa I reprezintă una dintre cele mai importante realizări ale Planului de acțiune de la Bali; |
| --- | --- |

4.

consideră că renunțarea la diferențierea rigidă între țările din anexa I și țările care nu sunt enumerate în anexa I reprezintă una dintre cele mai importante realizări ale Planului de acțiune de la Bali;

| 5. | subliniază rolul constructiv și esențial jucat de UE la Conferința de la Bali, care a facilitat în mare măsură progresul negocierilor; sprijină continuarea unui astfel de rol activ în cadrul viitoarelor negocieri și insistă că Parlamentul trebuie să se implice foarte activ în aceste negocieri; |
| --- | --- |

5.

subliniază rolul constructiv și esențial jucat de UE la Conferința de la Bali, care a facilitat în mare măsură progresul negocierilor; sprijină continuarea unui astfel de rol activ în cadrul viitoarelor negocieri și insistă că Parlamentul trebuie să se implice foarte activ în aceste negocieri;

| 6. | salută faptul că părțile au recunoscut că RE4 al CISC reprezintă, în prezent, analiza cea mai cuprinzătoare și pertinentă a schimbărilor climatice, deoarece oferă o perspectivă științifică, tehnică și socioeconomică integrată asupra aspectelor importante, încurajând în același timp utilizarea acestor informații pentru elaborarea unor politici naționale privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

6.

salută faptul că părțile au recunoscut că RE4 al CISC reprezintă, în prezent, analiza cea mai cuprinzătoare și pertinentă a schimbărilor climatice, deoarece oferă o perspectivă științifică, tehnică și socioeconomică integrată asupra aspectelor importante, încurajând în același timp utilizarea acestor informații pentru elaborarea unor politici naționale privind schimbările climatice;

| 7. | regretă că, în cadrul Planului de acțiune de la Bali, nu a fost posibil să se facă trimiteri explicite la date științifice în ceea ce privește reducerile necesare ale gazelor cu efect de seră; salută totuși faptul că părțile la Protocolul de la Kyoto au recunoscut că este necesar ca grupul de țări industrializate să înregistreze până în 2020 reduceri între 25-40 % față de 1990; |
| --- | --- |

7.

regretă că, în cadrul Planului de acțiune de la Bali, nu a fost posibil să se facă trimiteri explicite la date științifice în ceea ce privește reducerile necesare ale gazelor cu efect de seră; salută totuși faptul că părțile la Protocolul de la Kyoto au recunoscut că este necesar ca grupul de țări industrializate să înregistreze până în 2020 reduceri între 25-40 % față de 1990;

| 8. | reamintește faptul că țările industrializate, inclusiv cele care nu au ratificat încă Protocolul de la Kyoto, trebuie să își asume o poziție de lider în abordarea schimbărilor climatice la nivel mondial și să-și ia angajamentul de a-și reduce emisiile cu cel puțin 30 % până în 2020 și cu 60-80 % până în 2050, în comparație cu 1990; |
| --- | --- |

8.

reamintește faptul că țările industrializate, inclusiv cele care nu au ratificat încă Protocolul de la Kyoto, trebuie să își asume o poziție de lider în abordarea schimbărilor climatice la nivel mondial și să-și ia angajamentul de a-și reduce emisiile cu cel puțin 30 % până în 2020 și cu 60-80 % până în 2050, în comparație cu 1990;

| 9. | salută modul constructiv în care negocierile au fost abordate de majoritatea țărilor în curs de dezvoltare și angajamentul acestora de a iniția acțiuni de atenuare adecvate, la nivel național, în contextul dezvoltării durabile, care să fie sprijinite și facilitate de tehnologie, finanțări și consolidarea capacităților și care să poată fi cuantificate, comunicate și verificate; |
| --- | --- |

9.

salută modul constructiv în care negocierile au fost abordate de majoritatea țărilor în curs de dezvoltare și angajamentul acestora de a iniția acțiuni de atenuare adecvate, la nivel național, în contextul dezvoltării durabile, care să fie sprijinite și facilitate de tehnologie, finanțări și consolidarea capacităților și care să poată fi cuantificate, comunicate și verificate;

| 10. | subliniază că dezvoltarea economică durabilă reprezintă un drept al tuturor țărilor în curs de dezvoltare; subliniază că Uniunea Europeană și alte țări industrializate trebuie să ofere asistență țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește dezvoltarea unor tehnologii durabile; |
| --- | --- |

10.

subliniază că dezvoltarea economică durabilă reprezintă un drept al tuturor țărilor în curs de dezvoltare; subliniază că Uniunea Europeană și alte țări industrializate trebuie să ofere asistență țărilor în curs de dezvoltare în ceea ce privește dezvoltarea unor tehnologii durabile;

| 11. | reamintește că eforturile globale nu pot fi caracterizate prin credibilitate și eficacitate în absența unor angajamente mai profunde, cuantificabile, comunicabile și verificabile, care să fie asumate de către toate părțile implicate; |
| --- | --- |

11.

reamintește că eforturile globale nu pot fi caracterizate prin credibilitate și eficacitate în absența unor angajamente mai profunde, cuantificabile, comunicabile și verificabile, care să fie asumate de către toate părțile implicate;

| 12. | consideră că găsirea unei soluții echitabile este fundamentală pentru reușita politicii internaționale privind clima; |
| --- | --- |

12.

consideră că găsirea unei soluții echitabile este fundamentală pentru reușita politicii internaționale privind clima;

| 13. | consideră că un aspect inovator, în comparație cu Protocolul de la Kyoto, îl reprezintă faptul că situația diferită a țărilor în curs de dezvoltare ar trebui să se reflecte în angajamentele asumate, iar țările emergente ar trebui să accepte limitarea emisiilor lor în funcție de stadiul de dezvoltare atins, de structura sectorială a economiilor lor, de potențialul de reducere a emisiilor și de capacitățile lor tehnice și financiare; |
| --- | --- |

13.

consideră că un aspect inovator, în comparație cu Protocolul de la Kyoto, îl reprezintă faptul că situația diferită a țărilor în curs de dezvoltare ar trebui să se reflecte în angajamentele asumate, iar țările emergente ar trebui să accepte limitarea emisiilor lor în funcție de stadiul de dezvoltare atins, de structura sectorială a economiilor lor, de potențialul de reducere a emisiilor și de capacitățile lor tehnice și financiare;

| 14. | consideră că există posibilitatea de a inova, față de actualele mecanisme ale Protocolului de la Kyoto, în ceea ce privește formele de angajament și obiectivele stabilite pentru țările în curs de dezvoltare și pentru țările emergente, astfel încât aceste angajamente să corespundă nevoilor și capacităților fiecărei țări, cu condiția ca acestea să fie cuantificabile, comunicabile și verificabile; |
| --- | --- |

14.

consideră că există posibilitatea de a inova, față de actualele mecanisme ale Protocolului de la Kyoto, în ceea ce privește formele de angajament și obiectivele stabilite pentru țările în curs de dezvoltare și pentru țările emergente, astfel încât aceste angajamente să corespundă nevoilor și capacităților fiecărei țări, cu condiția ca acestea să fie cuantificabile, comunicabile și verificabile;

| 15. | salută decizia de a iniția un program de lucru asupra unor aspecte metodologice legate de o serie de abordări politice și de măsuri pozitive de încurajare care vizează reducerea emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor în țările în curs de dezvoltare, ținând cont, în mod echilibrat, de numeroasele funcții și avantaje ale pădurilor pentru biodiversitate, funcționarea ecosistemelor și asigurarea mijloacelor de existență pe plan local; salută, de asemenea, faptul că părțile au fost încurajate să sprijine consolidarea capacităților, să ofere asistență tehnică și să depună eforturi, inclusiv prin proiecte-pilot, pentru a face față factorilor care provoacă despăduririle și pentru a răspunde necesității de a sprijini o utilizare durabilă a resurselor naturale; |
| --- | --- |

15.

salută decizia de a iniția un program de lucru asupra unor aspecte metodologice legate de o serie de abordări politice și de măsuri pozitive de încurajare care vizează reducerea emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor în țările în curs de dezvoltare, ținând cont, în mod echilibrat, de numeroasele funcții și avantaje ale pădurilor pentru biodiversitate, funcționarea ecosistemelor și asigurarea mijloacelor de existență pe plan local; salută, de asemenea, faptul că părțile au fost încurajate să sprijine consolidarea capacităților, să ofere asistență tehnică și să depună eforturi, inclusiv prin proiecte-pilot, pentru a face față factorilor care provoacă despăduririle și pentru a răspunde necesității de a sprijini o utilizare durabilă a resurselor naturale;

| 16. | salută decizia privind administrarea Fondului pentru adaptare, în care se garantează că fondul va deveni operațional într-un stadiu precoce al primei perioade de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto; |
| --- | --- |

16.

salută decizia privind administrarea Fondului pentru adaptare, în care se garantează că fondul va deveni operațional într-un stadiu precoce al primei perioade de angajament din cadrul Protocolului de la Kyoto;

| 17. | salută decizia de a iniția un program strategic pentru a majora nivelul investițiilor în dezvoltarea, transferul și desfășurarea unor tehnologii de atenuare și de adaptare către țările în curs de dezvoltare, precum și sarcina atribuită Grupului de experți privind transferul de tehnologie de a evalua insuficiențele și barierele legate de utilizarea resurselor financiare și de accesul la acestea; |
| --- | --- |

17.

salută decizia de a iniția un program strategic pentru a majora nivelul investițiilor în dezvoltarea, transferul și desfășurarea unor tehnologii de atenuare și de adaptare către țările în curs de dezvoltare, precum și sarcina atribuită Grupului de experți privind transferul de tehnologie de a evalua insuficiențele și barierele legate de utilizarea resurselor financiare și de accesul la acestea;

| 18. | consideră că ar trebui acordată o prioritate deosebită cercetării, dezvoltării și demonstrării unor tehnologii mai eficiente și mai puțin costisitoare în domeniul energiei; solicită ca guvernele, industria, comunitatea de cercetare și societatea civilă să colaboreze îndeaproape; |
| --- | --- |

18.

consideră că ar trebui acordată o prioritate deosebită cercetării, dezvoltării și demonstrării unor tehnologii mai eficiente și mai puțin costisitoare în domeniul energiei; solicită ca guvernele, industria, comunitatea de cercetare și societatea civilă să colaboreze îndeaproape;

| 19. | consideră că viitoarea Conferință/Reuniune a părților, care va avea loc la Poznan, ar trebui să vizeze țările în curs de dezvoltare și, prin urmare, insistă să se depună eforturi considerabile pentru a realiza veritabile progrese în ceea ce privește stimulentele, inclusiv instrumentele pieței, care vizează evitarea despăduririlor și care încurajează exploatarea forestieră durabilă, finanțarea adaptării și îmbunătățirea transferului și a desfășurării unor tehnologii ecologice în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

19.

consideră că viitoarea Conferință/Reuniune a părților, care va avea loc la Poznan, ar trebui să vizeze țările în curs de dezvoltare și, prin urmare, insistă să se depună eforturi considerabile pentru a realiza veritabile progrese în ceea ce privește stimulentele, inclusiv instrumentele pieței, care vizează evitarea despăduririlor și care încurajează exploatarea forestieră durabilă, finanțarea adaptării și îmbunătățirea transferului și a desfășurării unor tehnologii ecologice în țările în curs de dezvoltare;

| 20. | solicită dezvoltarea unor instrumente financiare importante și previzibile, în cadrul politicilor UE, care să ajute țările în curs de dezvoltare să se adapteze la efectele schimbărilor climatice și să reducă emisiile de gaze cu efect de seră, precum și despădurirea și degradarea pădurilor, reamintește că este necesară o monitorizare critică mai strictă a impactului real pe care îl au instrumentele financiare actuale și viitoare din domeniul climei asupra țărilor în curs de dezvoltare; consideră că Mecanismul pentru Dezvoltarea Curată (MDC) ar trebui să fie reformat, astfel încât să producă cele mai bune rezultate în perioada de angajament 2008-2012; |
| --- | --- |

20.

solicită dezvoltarea unor instrumente financiare importante și previzibile, în cadrul politicilor UE, care să ajute țările în curs de dezvoltare să se adapteze la efectele schimbărilor climatice și să reducă emisiile de gaze cu efect de seră, precum și despădurirea și degradarea pădurilor, reamintește că este necesară o monitorizare critică mai strictă a impactului real pe care îl au instrumentele financiare actuale și viitoare din domeniul climei asupra țărilor în curs de dezvoltare; consideră că Mecanismul pentru Dezvoltarea Curată (MDC) ar trebui să fie reformat, astfel încât să producă cele mai bune rezultate în perioada de angajament 2008-2012;

| 21. | subliniază că o „ecologizare” a politicii UE de ajutor pentru dezvoltare este necesară și urgentă și ar trebui să fie pusă în aplicare fără a intra în contradicție cu politicile UE privind mediul și schimbările climatice; regretă progresele foarte lente înregistrate în acest domeniu și invită organele de conducere la nivelul UE să pună atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea pe lista priorităților-cheie în cadrul politicilor de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

21.

subliniază că o „ecologizare” a politicii UE de ajutor pentru dezvoltare este necesară și urgentă și ar trebui să fie pusă în aplicare fără a intra în contradicție cu politicile UE privind mediul și schimbările climatice; regretă progresele foarte lente înregistrate în acest domeniu și invită organele de conducere la nivelul UE să pună atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea pe lista priorităților-cheie în cadrul politicilor de cooperare pentru dezvoltare;

| 22. | subliniază că, pentru a menține credibilitatea Planului de acțiune de la Bali, țările industrializate trebuie să încheie de urgență parteneriate în domeniul climei cu economii emergente de importanță majoră, cum ar fi China și India, pentru a promova o strânsă cooperare în ceea ce privește reforma politicii energetice, consolidarea capacităților, sprijinirea investițiilor în eficiența energetică și tehnologia de promovare a emisiilor reduse de carbon; |
| --- | --- |

22.

subliniază că, pentru a menține credibilitatea Planului de acțiune de la Bali, țările industrializate trebuie să încheie de urgență parteneriate în domeniul climei cu economii emergente de importanță majoră, cum ar fi China și India, pentru a promova o strânsă cooperare în ceea ce privește reforma politicii energetice, consolidarea capacităților, sprijinirea investițiilor în eficiența energetică și tehnologia de promovare a emisiilor reduse de carbon;

| 23. | regretă că nu a fost posibil să se includă o trimitere clară la necesitatea de a conveni asupra unor reduceri de emisii cu caracter obligatoriu în transportul aerian și maritim; observă că mandatul de la Bali nu exclude măsuri cu caracter obligatoriu pentru transportul aerian și maritim; solicită din nou ca emisiile provenite din transportul aerian și maritim să fie incluse în angajamentele internaționale privind reducerea gazelor cu efect de seră pentru perioada de după 2012, sub egida UNFCCC, dat fiind faptul că Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) și Organizația Maritimă Internațională (OMI) s-au dovedit a fi ineficiente în rezolvarea acestui aspect; |
| --- | --- |

23.

regretă că nu a fost posibil să se includă o trimitere clară la necesitatea de a conveni asupra unor reduceri de emisii cu caracter obligatoriu în transportul aerian și maritim; observă că mandatul de la Bali nu exclude măsuri cu caracter obligatoriu pentru transportul aerian și maritim; solicită din nou ca emisiile provenite din transportul aerian și maritim să fie incluse în angajamentele internaționale privind reducerea gazelor cu efect de seră pentru perioada de după 2012, sub egida UNFCCC, dat fiind faptul că Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) și Organizația Maritimă Internațională (OMI) s-au dovedit a fi ineficiente în rezolvarea acestui aspect;

| 24. | subliniază cât este de important ca toate sectoarele majore ale comerțului internațional să fie implicate în toate angajamentele și indicatorii mondiali, pentru a se garanta realizarea obiectivului mondial privind schimbările climatice și evitarea denaturării concurenței la nivel mondial; |
| --- | --- |

24.

subliniază cât este de important ca toate sectoarele majore ale comerțului internațional să fie implicate în toate angajamentele și indicatorii mondiali, pentru a se garanta realizarea obiectivului mondial privind schimbările climatice și evitarea denaturării concurenței la nivel mondial;

| 25. | solicită o revizuire urgentă a politicii UE în materie de biocarburanți, insistându-se în special asupra durabilității fiecărui biocarburant pe durata ciclului său de viață, în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; subliniază că, la elaborarea și punerea în practică a strategiilor care sprijină biocarburanții ca opțiune energetică, ar trebui să se țină pe deplin cont de toate inconvenientele asociate în domeniul ecologic, social și economic; prin urmare, invită Comisia să propună norme solide și criterii clare pentru producerea de biocarburanți; |
| --- | --- |

25.

solicită o revizuire urgentă a politicii UE în materie de biocarburanți, insistându-se în special asupra durabilității fiecărui biocarburant pe durata ciclului său de viață, în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră; subliniază că, la elaborarea și punerea în practică a strategiilor care sprijină biocarburanții ca opțiune energetică, ar trebui să se țină pe deplin cont de toate inconvenientele asociate în domeniul ecologic, social și economic; prin urmare, invită Comisia să propună norme solide și criterii clare pentru producerea de biocarburanți;

| 26. | subliniază că Parlamentul așteaptă cu interes raportul Comisiei și al Înaltului Reprezentant pentru Politica Externă și de Securitate Comună privind consecințele schimbărilor climatice pentru securitatea internațională, solicitat prin concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles din 21 — 22 iunie 2007; subliniază că trebuie acordată o atenție deosebită unor domenii-cheie, cum ar fi atenuarea, adaptarea și integrarea schimbărilor climatice în toate politicile, deoarece schimbările climatice ar putea reprezenta un factor major de destabilizare a celor mai sărace țări; |
| --- | --- |

26.

subliniază că Parlamentul așteaptă cu interes raportul Comisiei și al Înaltului Reprezentant pentru Politica Externă și de Securitate Comună privind consecințele schimbărilor climatice pentru securitatea internațională, solicitat prin concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles din 21 — 22 iunie 2007; subliniază că trebuie acordată o atenție deosebită unor domenii-cheie, cum ar fi atenuarea, adaptarea și integrarea schimbărilor climatice în toate politicile, deoarece schimbările climatice ar putea reprezenta un factor major de destabilizare a celor mai sărace țări;

| 27. | conștientizând importanța majoră a provocării pentru viitoarele negocieri, insistă ca politica privind clima să devină o prioritate centrală și un element-cheie în toate relațiile externe ale UE cu țări terțe, convenții regionale și organizații economice; invită, în plus, cele patru președinții din 2008 și 2009 (Slovenia, Franța, Republica Cehă și Suedia) să informeze Parlamentul cu privire la obiectivele lor în domeniul politicii privind clima și să transmită, împreună cu Comisia, rapoarte periodice asupra progreselor înregistrate în cursul negocierilor; |
| --- | --- |

27.

conștientizând importanța majoră a provocării pentru viitoarele negocieri, insistă ca politica privind clima să devină o prioritate centrală și un element-cheie în toate relațiile externe ale UE cu țări terțe, convenții regionale și organizații economice; invită, în plus, cele patru președinții din 2008 și 2009 (Slovenia, Franța, Republica Cehă și Suedia) să informeze Parlamentul cu privire la obiectivele lor în domeniul politicii privind clima și să transmită, împreună cu Comisia, rapoarte periodice asupra progreselor înregistrate în cursul negocierilor;

| 28. | îndeamnă Comisia să analizeze, atâta timp cât nu există condiții de egalitate, posibilitățile de sporire a oportunităților industriei prin dezvoltarea unei industrii inovatoare și „care respectă clima”; solicită, prin urmare, ca OMC să ia în considerare introducerea de măsuri temporare care să favorizeze fabricarea și exportul de produse care respectă clima, precum și tehnologiile inovatoare; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă Comisia să analizeze, atâta timp cât nu există condiții de egalitate, posibilitățile de sporire a oportunităților industriei prin dezvoltarea unei industrii inovatoare și „care respectă clima”; solicită, prin urmare, ca OMC să ia în considerare introducerea de măsuri temporare care să favorizeze fabricarea și exportul de produse care respectă clima, precum și tehnologiile inovatoare;

| 29. | solicită tuturor comisiilor și delegațiilor sale corespunzătoare, permanente și temporare, să colaboreze îndeaproape în domeniul schimbărilor climatice, astfel încât să garanteze o abordare coerentă și coordonată a tuturor politicilor și anume politica de mediu, industrială, energetică și de transport, agricultura, cercetarea și dezvoltarea și, în special, politica comercială și de investiții, precum și alte inițiative în ceea ce privește obiectivele în domeniul schimbărilor climatice; solicită ca problemele legate de schimbările climatice să fie abordate în mod regulat la nivelul delegațiilor interparlamentare și în contextul Dialogului legislativ transatlantic; |
| --- | --- |

29.

solicită tuturor comisiilor și delegațiilor sale corespunzătoare, permanente și temporare, să colaboreze îndeaproape în domeniul schimbărilor climatice, astfel încât să garanteze o abordare coerentă și coordonată a tuturor politicilor și anume politica de mediu, industrială, energetică și de transport, agricultura, cercetarea și dezvoltarea și, în special, politica comercială și de investiții, precum și alte inițiative în ceea ce privește obiectivele în domeniul schimbărilor climatice; solicită ca problemele legate de schimbările climatice să fie abordate în mod regulat la nivelul delegațiilor interparlamentare și în contextul Dialogului legislativ transatlantic;

| 30. | recunoaște că credibilitatea negocierilor UE depinde de reușita eforturilor Europei de a reduce emisiile pe plan intern și de dezvoltarea și transferul de tehnologii cu emisii reduse de carbon către alte țări; solicită, prin urmare, adoptarea de politici și măsuri la toate nivelurile — local, național și european — care să garanteze atingerea de către UE a unor reduceri interne ale emisiilor de gaze cu efect de seră de cel puțin 30 % față de nivelul din 1990 până în 2020, cu condiția ca alte țări industrializate să se angajeze să obțină reduceri similare ale emisiilor de gaze cu efect de seră și ca țările în curs de dezvoltare mai avansate din punct de vedere economic să depună o contribuție proporțională cu responsabilitățile și capacitățile lor respective; recunoaște obligația acceptată de UE — indiferent de încheierea unui acord mondial pentru perioada de după 2012 — de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 20 % față de nivelul lor din 1990 până în 2020; solicită adoptarea de politici și măsuri care să sprijine cheltuirea mai multor fonduri atât la nivel național, cât și la nivelul UE, pentru cercetare și dezvoltare și inovații legate de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

30.

recunoaște că credibilitatea negocierilor UE depinde de reușita eforturilor Europei de a reduce emisiile pe plan intern și de dezvoltarea și transferul de tehnologii cu emisii reduse de carbon către alte țări; solicită, prin urmare, adoptarea de politici și măsuri la toate nivelurile — local, național și european — care să garanteze atingerea de către UE a unor reduceri interne ale emisiilor de gaze cu efect de seră de cel puțin 30 % față de nivelul din 1990 până în 2020, cu condiția ca alte țări industrializate să se angajeze să obțină reduceri similare ale emisiilor de gaze cu efect de seră și ca țările în curs de dezvoltare mai avansate din punct de vedere economic să depună o contribuție proporțională cu responsabilitățile și capacitățile lor respective; recunoaște obligația acceptată de UE — indiferent de încheierea unui acord mondial pentru perioada de după 2012 — de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu cel puțin 20 % față de nivelul lor din 1990 până în 2020; solicită adoptarea de politici și măsuri care să sprijine cheltuirea mai multor fonduri atât la nivel național, cât și la nivelul UE, pentru cercetare și dezvoltare și inovații legate de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 31. | invită UE să își folosească puterea și influența, în calitatea sa de actor important pe scena internațională și partener al țărilor în curs de dezvoltare, pentru a introduce obiective coerente în domeniul schimbărilor climatice la nivel internațional; |
| --- | --- |

31.

invită UE să își folosească puterea și influența, în calitatea sa de actor important pe scena internațională și partener al țărilor în curs de dezvoltare, pentru a introduce obiective coerente în domeniul schimbărilor climatice la nivel internațional;

| 32. | subliniază responsabilitatea istorică, în special a țărilor industrializate, în calitatea acestora de producători principali de emisii de gaze cu efect de seră și le invită, prin urmare, să-și intensifice angajamentul de a evita și limita scenariile unor catastrofe naturale și tulburări sociale care se pot produce în condițiile în care încălzirea globală nu este limitată; |
| --- | --- |

32.

subliniază responsabilitatea istorică, în special a țărilor industrializate, în calitatea acestora de producători principali de emisii de gaze cu efect de seră și le invită, prin urmare, să-și intensifice angajamentul de a evita și limita scenariile unor catastrofe naturale și tulburări sociale care se pot produce în condițiile în care încălzirea globală nu este limitată;

| 33. | ia notă de inițiativa administrației SUA de a convoca alte cinci reuniuni ale celor mai mari emitenți din lume; solicită Comisiei și statelor membre interesate să își condiționeze participarea de prezentarea unor propuneri concrete de către gazde privind obiectivul de reducere a emisiilor pe termen scurt, care să fie compatibile cu scopurile și obiectivele UNFCCC; solicită celor mai importanți emitenți mondiali să-și coordoneze eforturile cu cele ale UNFCCC; |
| --- | --- |

33.

ia notă de inițiativa administrației SUA de a convoca alte cinci reuniuni ale celor mai mari emitenți din lume; solicită Comisiei și statelor membre interesate să își condiționeze participarea de prezentarea unor propuneri concrete de către gazde privind obiectivul de reducere a emisiilor pe termen scurt, care să fie compatibile cu scopurile și obiectivele UNFCCC; solicită celor mai importanți emitenți mondiali să-și coordoneze eforturile cu cele ale UNFCCC;

| 34. | constată că Conferința/Reuniunea Părților de la Poznan, menționată anterior, va avea loc simultan cu Consiliul European; invită Consiliul să reprogrameze Consiliul European pentru a le permite șefilor de stat și de guvern să participe la COP/MOP și să garanteze că COP/MOP se va bucura de atenția deplină a guvernelor; |
| --- | --- |

34.

constată că Conferința/Reuniunea Părților de la Poznan, menționată anterior, va avea loc simultan cu Consiliul European; invită Consiliul să reprogrameze Consiliul European pentru a le permite șefilor de stat și de guvern să participe la COP/MOP și să garanteze că COP/MOP se va bucura de atenția deplină a guvernelor;

| 35. | își exprimă convingerea că pentru a atinge obiectivele de mai sus, va fi necesară implicarea mass-mediei, al cărei rol va fi vital în crearea conștientizării necesare a publicului larg în ceea ce privește schimbările climatice ce vor urma pe termen scurt și mediu; |
| --- | --- |

35.

își exprimă convingerea că pentru a atinge obiectivele de mai sus, va fi necesară implicarea mass-mediei, al cărei rol va fi vital în crearea conștientizării necesare a publicului larg în ceea ce privește schimbările climatice ce vor urma pe termen scurt și mediu;

| 36. | consideră, în lumina celor discutate la Conferința de la Bali cu reprezentanți ai parlamentelor din întreaga lume, că Parlamentul poate și ar trebui să joace un rol important de coordonare a unui forum interparlamentar permanent privind schimbările climatice; invită, prin urmare, organele sale corespunzătoare să analizeze această posibilitate; |
| --- | --- |

36.

consideră, în lumina celor discutate la Conferința de la Bali cu reprezentanți ai parlamentelor din întreaga lume, că Parlamentul poate și ar trebui să joace un rol important de coordonare a unui forum interparlamentar permanent privind schimbările climatice; invită, prin urmare, organele sale corespunzătoare să analizeze această posibilitate;

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului UNFCCC, cu cerința ca aceasta să fie adusă la cunoștința tuturor părților contractante la UNFCCC care nu fac parte din UE și observatorilor asociați acesteia. |
| --- | --- |

37.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și secretariatului UNFCCC, cu cerința ca aceasta să fie adusă la cunoștința tuturor părților contractante la UNFCCC care nu fac parte din UE și observatorilor asociați acesteia.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0537.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/18

---

Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind planul de acțiune privind eficiența energetică: realizarea potențialului (2007/2106(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Un plan de acțiune privind eficiența energetică, realizarea potențialului”(COM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „Un plan de acțiune privind eficiența energetică, realizarea potențialului”(COM(2006)0545),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SEC(2006)1173), complementar Comunicării susmenționate a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei (SEC(2006)1173), complementar Comunicării susmenționate a Comisiei,

| — | având în vedere evaluarea impactului Planului de acțiune (SEC(2006)1174) și rezumatul acesteia (SEC(2006)1175), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea impactului Planului de acțiune (SEC(2006)1174) și rezumatul acesteia (SEC(2006)1175),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „O politică energetică pentru Europa”(COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei, intitulată „O politică energetică pentru Europa”(COM(2007)0001),

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 8și 9 martie 2007 referitoare la adoptarea de către Consiliul European a unui „Plan de Acțiune al Consiliului European (2007-2009) — O politică energetică pentru Europa”(7224/07), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European din 8și 9 martie 2007 referitoare la adoptarea de către Consiliul European a unui „Plan de Acțiune al Consiliului European (2007-2009) — O politică energetică pentru Europa”(7224/07),

| — | având în vedere Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparatele de uz casnic (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/75/CEE a Consiliului din 22 septembrie 1992 privind indicarea, prin etichetare și informații standard despre produs, a consumului de energie și de alte resurse la aparatele de uz casnic (1),

| — | având în vedere Directiva 2002/91/CE a Parlamentul European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/91/CE a Parlamentul European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind performanța energetică a clădirilor (2),

| — | având în vedere Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe baza cererii de energie termică utilă pe piața internă a energiei (3),

| — | având în vedere Directiva 2005/32/CE a Comunității Europene și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică, aplicabile produselor consumatoare de energie (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/32/CE a Comunității Europene și a Consiliului din 6 iulie 2005 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică, aplicabile produselor consumatoare de energie (4),

| — | având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentul European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/32/CE a Parlamentul European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice (5),

| — | având în vedere Decizia 2006/1005/CE a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind încheierea Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (6)și textul acordului menționat anterior (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2006/1005/CE a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind încheierea Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou (6)și textul acordului menționat anterior (7),

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un program de etichetare referitor la eficiența energetică a echipamentelor de birou (COM(2006)0576), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un program de etichetare referitor la eficiența energetică a echipamentelor de birou (COM(2006)0576),

| — | având în vedere Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) (8)și în special Capitolul III din Titlul II, privind Programul „Energie inteligentă — Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 2006 de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) (8)și în special Capitolul III din Titlul II, privind Programul „Energie inteligentă — Europa”,

| — | având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) (9),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și de audit (EMAS) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 761/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2001 privind participarea voluntară a organizațiilor la un sistem comunitar de management de mediu și de audit (EMAS) (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind Cartea verde consacrată eficienței energetice sau raționalizării consumului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 1 iunie 2006 privind Cartea verde consacrată eficienței energetice sau raționalizării consumului (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2006 referitoare la Cartea verde privind strategia europeană pentru o energie sigură, competitivă și durabilă (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2006 referitoare la Cartea verde privind strategia europeană pentru o energie sigură, competitivă și durabilă (12),

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0003/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare regională (A6-0003/2008),

| A. | întrucât se vor produce schimbări climatice haotice dacă temperatura va crește cu mai mult de două grade Celsius peste nivelurile preindustriale, astfel cum a fost confirmat, printre altele, de raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, din mai 2007; întrucât reduceri drastice de emisii de carbon sunt necesare până în 2015, pentru a menține creșterea globală a temperaturii la cel mult două grade Celsius; întrucât utilizarea mai eficientă a energiei este mijlocul cel mai rapid și mai rentabil de reducere a emisiilor de carbon; |
| --- | --- |

A.

întrucât se vor produce schimbări climatice haotice dacă temperatura va crește cu mai mult de două grade Celsius peste nivelurile preindustriale, astfel cum a fost confirmat, printre altele, de raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice, din mai 2007; întrucât reduceri drastice de emisii de carbon sunt necesare până în 2015, pentru a menține creșterea globală a temperaturii la cel mult două grade Celsius; întrucât utilizarea mai eficientă a energiei este mijlocul cel mai rapid și mai rentabil de reducere a emisiilor de carbon;

| B. | întrucât eficiența energetică are un rol hotărâtor în reducerea dependenței Uniunii Europene de importurile de energie, în contracararea viitoarei penurii de surse energetice și în limitarea efectelor produse de șocurile prețurilor la energie; |
| --- | --- |

B.

întrucât eficiența energetică are un rol hotărâtor în reducerea dependenței Uniunii Europene de importurile de energie, în contracararea viitoarei penurii de surse energetice și în limitarea efectelor produse de șocurile prețurilor la energie;

| C. | întrucât în evaluarea de impact a planului de acțiune pentru eficiența energetică s-a identificat o lipsă a capacităților de punere în practică la toate nivelurile de elaborare a politicilor în cadrul Comisiei, estimându-se că un număr suplimentar de 20 de persoane ar fi necesar pentru reușita planului de acțiune; |
| --- | --- |

C.

întrucât în evaluarea de impact a planului de acțiune pentru eficiența energetică s-a identificat o lipsă a capacităților de punere în practică la toate nivelurile de elaborare a politicilor în cadrul Comisiei, estimându-se că un număr suplimentar de 20 de persoane ar fi necesar pentru reușita planului de acțiune;

| D. | întrucât Directiva 2002/91/CE a fost transpusă corespunzător de doar cinci state membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât Directiva 2002/91/CE a fost transpusă corespunzător de doar cinci state membre;

| E. | întrucât Directiva 2006/32/CE solicită statelor membre să prezinte Comisiei, până la 30 iunie 2007, un plan național de acțiune privind eficiența energetică (PNAEE); întrucât până la 1 septembrie 2007 Comisia primise doar nouă astfel de PNAEE, iar până la 10 ianuarie 2008, doar 17; |
| --- | --- |

E.

întrucât Directiva 2006/32/CE solicită statelor membre să prezinte Comisiei, până la 30 iunie 2007, un plan național de acțiune privind eficiența energetică (PNAEE); întrucât până la 1 septembrie 2007 Comisia primise doar nouă astfel de PNAEE, iar până la 10 ianuarie 2008, doar 17;

| F. | întrucât aplicarea Directivei 2004/8/CE de către statele membre este în întârziere și departe de a fi perfectă; |
| --- | --- |

F.

întrucât aplicarea Directivei 2004/8/CE de către statele membre este în întârziere și departe de a fi perfectă;

| G. | întrucât Uniunea Europeană este una din regiunile cele mai bogate și mai avansate din punct de vedere tehnologic din lume; întrucât din 1990 producția economică a Uniunii Europene a crescut cu aproape 40 %, iar venitul mediul pe cap de locuitor cu o treime; întrucât, în aceeași perioadă, cererea de energie și resurse energetice a crescut cu numai 11 %; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea Europeană este una din regiunile cele mai bogate și mai avansate din punct de vedere tehnologic din lume; întrucât din 1990 producția economică a Uniunii Europene a crescut cu aproape 40 %, iar venitul mediul pe cap de locuitor cu o treime; întrucât, în aceeași perioadă, cererea de energie și resurse energetice a crescut cu numai 11 %;

| H. | întrucât tehnologiile informației și comunicării — orientate printr-o politică adecvată — ar putea genera o creștere a productivității superioară obiectivului UE de 20 %; întrucât anumite tehnologii, precum tehnologiile inteligente pentru rețele, sistemele inteligente de gestiune și tehnologiile informatice „speckled computing” ar trebui, în consecință, să constituie subiectul unor recomandări în cadrul unor politici concrete, |
| --- | --- |

H.

întrucât tehnologiile informației și comunicării — orientate printr-o politică adecvată — ar putea genera o creștere a productivității superioară obiectivului UE de 20 %; întrucât anumite tehnologii, precum tehnologiile inteligente pentru rețele, sistemele inteligente de gestiune și tehnologiile informatice „speckled computing” ar trebui, în consecință, să constituie subiectul unor recomandări în cadrul unor politici concrete,

| 1. | salută planul de acțiune pentru eficiența energetică 2006, precum și obiectivele și sfera sa de aplicare; |
| --- | --- |

1.

salută planul de acțiune pentru eficiența energetică 2006, precum și obiectivele și sfera sa de aplicare;

| 2. | consideră că obiectivul de îmbunătățire a eficienței energetice cu 20 % până în 2020, în plus față de alte îmbunătățiri datorate efectelor structurale autonome sau legate de incidența prețurilor, este pe deplin realizabil din punct de vedere tehnic și economic și invită Comisia și statele membre să se asigure că acest obiectiv, precum și obiectivele legate de schimbările climatice, sunt atinse; |
| --- | --- |

2.

consideră că obiectivul de îmbunătățire a eficienței energetice cu 20 % până în 2020, în plus față de alte îmbunătățiri datorate efectelor structurale autonome sau legate de incidența prețurilor, este pe deplin realizabil din punct de vedere tehnic și economic și invită Comisia și statele membre să se asigure că acest obiectiv, precum și obiectivele legate de schimbările climatice, sunt atinse;

| 3. | constată cu profundă îngrijorare că punerea în aplicare de către statele membre a legislației în vigoare este incompletă și înregistrează întârzieri; |
| --- | --- |

3.

constată cu profundă îngrijorare că punerea în aplicare de către statele membre a legislației în vigoare este incompletă și înregistrează întârzieri;

| 4. | subliniază necesitatea aplicării politicii privind eficiența energetică la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea aplicării politicii privind eficiența energetică la toate nivelurile de guvernare;

| 5. | regretă că aplicarea Directivei 2004/8/CE de către statele membre este incompletă și mult întârziată; |
| --- | --- |

5.

regretă că aplicarea Directivei 2004/8/CE de către statele membre este incompletă și mult întârziată;

| 6. | dezaprobă eșecul Comisiei de a recruta numărul necesar de funcționari pentru a se asigura că atât planul de acțiune, cât și legislația privind eficiența energetică pe care acesta se bazează, sunt puse în aplicare complet și rapid; |
| --- | --- |

6.

dezaprobă eșecul Comisiei de a recruta numărul necesar de funcționari pentru a se asigura că atât planul de acțiune, cât și legislația privind eficiența energetică pe care acesta se bazează, sunt puse în aplicare complet și rapid;

| 7. | își exprimă dezamăgirea față de faptul că, din cele 21 de acțiuni programate în 2007 de către Comisie în cadrul planului de acțiune, doar trei au fost realizate complet până la 1 septembrie 2007și constată că la 30 octombrie 2007, Comisia a raportat că 16 din cele 21 de acțiuni sunt „pe calea cea bună”; își exprimă dezamăgirea, de asemenea, față de întârzierea majoră față de ceea ce era prevăzut pentru adoptarea standardelor minime de eficiență energetică pentru grupele prioritare de produse; |
| --- | --- |

7.

își exprimă dezamăgirea față de faptul că, din cele 21 de acțiuni programate în 2007 de către Comisie în cadrul planului de acțiune, doar trei au fost realizate complet până la 1 septembrie 2007și constată că la 30 octombrie 2007, Comisia a raportat că 16 din cele 21 de acțiuni sunt „pe calea cea bună”; își exprimă dezamăgirea, de asemenea, față de întârzierea majoră față de ceea ce era prevăzut pentru adoptarea standardelor minime de eficiență energetică pentru grupele prioritare de produse;

| 8. | dezaprobă faptul că multe guverne ale statelor membre nu au acordat prioritate transpunerii complete și rapide a legislației privind eficiența energetică și respectării acesteia, în ciuda discursurilor legate de contracararea schimbărilor climatice și reducerea importurilor de energie în UE; |
| --- | --- |

8.

dezaprobă faptul că multe guverne ale statelor membre nu au acordat prioritate transpunerii complete și rapide a legislației privind eficiența energetică și respectării acesteia, în ciuda discursurilor legate de contracararea schimbărilor climatice și reducerea importurilor de energie în UE;

| 9. | îndeamnă Comisia să accelereze elaborarea viitorului memorandum în vederea unui acord privind cooperarea cu Consiliul reglementatorilor europeni în domeniul energiei (CEER), care va stabili orientări comune și un cod de conduită comun, în scopul de a îmbunătăți eficiența utilizării energiei finale în toate sectoarele; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să accelereze elaborarea viitorului memorandum în vederea unui acord privind cooperarea cu Consiliul reglementatorilor europeni în domeniul energiei (CEER), care va stabili orientări comune și un cod de conduită comun, în scopul de a îmbunătăți eficiența utilizării energiei finale în toate sectoarele;

| 10. | solicită o evaluare urgentă și corectă, în cadrul Comisiei și în toate statele membre, a lipsei de capacități și a altor obstacole care au dus în prezent la punerea în aplicare necorespunzătoare a legislației privind eficiența energetică, și a modului în care aceste neajunsuri și obstacole pot fi depășite; |
| --- | --- |

10.

solicită o evaluare urgentă și corectă, în cadrul Comisiei și în toate statele membre, a lipsei de capacități și a altor obstacole care au dus în prezent la punerea în aplicare necorespunzătoare a legislației privind eficiența energetică, și a modului în care aceste neajunsuri și obstacole pot fi depășite;

| 11. | observă în special lipsa considerabilă de informații simple și accesibile și a sprijinului organizațional privind eficiența energetică, acolo unde este necesar, și care poate apărea brusc (de exemplu, în cazul defectării unui aparat electromenajer sau a unui alt echipament) sau care poate fi legat de anumite ocazii (de exemplu, schimbarea domiciliului); consideră că neglijarea nevoilor practice ale cetățenilor duce la subminarea proiectelor de eficiență energetică și subliniază, prin urmare, importanța ajutorului concret și al finanțării inițiale; |
| --- | --- |

11.

observă în special lipsa considerabilă de informații simple și accesibile și a sprijinului organizațional privind eficiența energetică, acolo unde este necesar, și care poate apărea brusc (de exemplu, în cazul defectării unui aparat electromenajer sau a unui alt echipament) sau care poate fi legat de anumite ocazii (de exemplu, schimbarea domiciliului); consideră că neglijarea nevoilor practice ale cetățenilor duce la subminarea proiectelor de eficiență energetică și subliniază, prin urmare, importanța ajutorului concret și al finanțării inițiale;

| 12. | constată că tehnologiile informației și comunicării (TIC) ar trebui să fie promovate ca elemente-cheie în realizarea de economii de energie în diferite sectoare, cum ar fi transporturile, construcțiile, energia și fabricarea de produse; în acest context, salută studiul Comisiei care evaluează contribuția potențială a diferitelor tehnologii de vârf bazate pe tehnologiile informației și comunicării la îmbunătățirea eficienței energetice a economiei UE și în reducerea emisiilor de gaz cu efect de seră până în 2020; solicită insistent Comisiei să includă în acest studiu rolul sistemelor de management inteligent în general și cel al tehnologiilor rețelelor inteligente și al sistemelor încorporate în special; |
| --- | --- |

12.

constată că tehnologiile informației și comunicării (TIC) ar trebui să fie promovate ca elemente-cheie în realizarea de economii de energie în diferite sectoare, cum ar fi transporturile, construcțiile, energia și fabricarea de produse; în acest context, salută studiul Comisiei care evaluează contribuția potențială a diferitelor tehnologii de vârf bazate pe tehnologiile informației și comunicării la îmbunătățirea eficienței energetice a economiei UE și în reducerea emisiilor de gaz cu efect de seră până în 2020; solicită insistent Comisiei să includă în acest studiu rolul sistemelor de management inteligent în general și cel al tehnologiilor rețelelor inteligente și al sistemelor încorporate în special;

Echipamente și aparate

| 13. | salută strategia de adoptare a unor standarde minime în ceea ce privește performanța energetică și solicită Comisiei să instituie și să aplice aceste standarde până în 2008 pentru aerul condiționat, precum și pentru toate tipurile de decodoare pentru televizor; recomandă insistent ca acest lucru să se realizeze în același timp cu o revizuire dinamică a etichetării și observă că marcajul CE poate contribui la aplicarea standardelor minime în materie de performanță energetică; invită statele membre să aloce mai multe resurse supravegherii pieței; |
| --- | --- |

13.

salută strategia de adoptare a unor standarde minime în ceea ce privește performanța energetică și solicită Comisiei să instituie și să aplice aceste standarde până în 2008 pentru aerul condiționat, precum și pentru toate tipurile de decodoare pentru televizor; recomandă insistent ca acest lucru să se realizeze în același timp cu o revizuire dinamică a etichetării și observă că marcajul CE poate contribui la aplicarea standardelor minime în materie de performanță energetică; invită statele membre să aloce mai multe resurse supravegherii pieței;

| 14. | aprobă includerea produselor pentru iluminarea locuințelor pe lista grupei de produse prioritare și subliniază importanța respectării de către Comisie a calendarului propus privind retragerea de pe piață a celor mai ineficiente becuri, în conformitate cu concluziile Consiliului European din martie 2007; |
| --- | --- |

14.

aprobă includerea produselor pentru iluminarea locuințelor pe lista grupei de produse prioritare și subliniază importanța respectării de către Comisie a calendarului propus privind retragerea de pe piață a celor mai ineficiente becuri, în conformitate cu concluziile Consiliului European din martie 2007;

| 15. | constată recentele progrese înregistrate în tehnologia diodelor LED; invită Comisia să analizeze căile de progres în cercetarea în domeniul diodelor LED și de creștere a utilizării acestora; |
| --- | --- |

15.

constată recentele progrese înregistrate în tehnologia diodelor LED; invită Comisia să analizeze căile de progres în cercetarea în domeniul diodelor LED și de creștere a utilizării acestora;

| 16. | îndeamnă Comisia să stabilească un calendar pentru retragerea de pe piață a tuturor articolelor de echipament, a aparatelor și a altor produse consumatoare de energie cu o eficiență energetică slabă, precum cele destinate încălzirii exterioare; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Comisia să stabilească un calendar pentru retragerea de pe piață a tuturor articolelor de echipament, a aparatelor și a altor produse consumatoare de energie cu o eficiență energetică slabă, precum cele destinate încălzirii exterioare;

| 17. | salută importanța acordată reducerii pierderilor în stand-byși creșterii disponibilității produselor și tehnologiilor care asigură utilizarea produselor și aparatelor consumatoare de energie numai atunci când aceasta este cu adevărat necesară; invită Comisia să propună o cerință de performanță pentru funcționarea în stand-by la „un watt”și să prezinte o analiză a potențialului de economisire de energie prin reducerea la minim și eliminarea consumului care nu estenecesar în stand-by, în special în stand-by pasiv; |
| --- | --- |

17.

salută importanța acordată reducerii pierderilor în stand-byși creșterii disponibilității produselor și tehnologiilor care asigură utilizarea produselor și aparatelor consumatoare de energie numai atunci când aceasta este cu adevărat necesară; invită Comisia să propună o cerință de performanță pentru funcționarea în stand-by la „un watt”și să prezinte o analiză a potențialului de economisire de energie prin reducerea la minim și eliminarea consumului care nu estenecesar în stand-by, în special în stand-by pasiv;

| 18. | salută semnarea cu Statele Unite a unui nou acord Energy Star, care stabilește standarde comune de eficiență energetică pentru echipamentele de birou, și în special includerea în normele de aplicare a unei dispoziții cu caracter obligatoriu privind achizițiile publice; îndeamnă Comisia să continue negocierile privind extinderea domeniului de cooperare din cadrul acordului Energy Star dintre UE și Statele Unite la alte produse, în conformitate cu angajamentele luate cu ocazia summit-ului din 30 aprilie 2007; |
| --- | --- |

18.

salută semnarea cu Statele Unite a unui nou acord Energy Star, care stabilește standarde comune de eficiență energetică pentru echipamentele de birou, și în special includerea în normele de aplicare a unei dispoziții cu caracter obligatoriu privind achizițiile publice; îndeamnă Comisia să continue negocierile privind extinderea domeniului de cooperare din cadrul acordului Energy Star dintre UE și Statele Unite la alte produse, în conformitate cu angajamentele luate cu ocazia summit-ului din 30 aprilie 2007;

| 19. | salută propunerea de stabilire, până în 2010, a unor standarde minime de performanță pentru toate celelalte echipamente și aparate consumatoare de cantități importante de energie; invită Comisia să înceapă cu produsele cel mai puțin eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

19.

salută propunerea de stabilire, până în 2010, a unor standarde minime de performanță pentru toate celelalte echipamente și aparate consumatoare de cantități importante de energie; invită Comisia să înceapă cu produsele cel mai puțin eficiente din punct de vedere energetic;

| 20. | sprijină Comisia în eforturile de a formula criterii pentru etichetarea ecologică a tehnologiilor de încălzire și răcire, în special în cazul utilizării energiei primare, pentru a se asigura că utilizatorii au acces la informații fiabile cu privire la opțiunile cele mai eficiente și mai ecologice disponibile pe piață pentru realizarea de echipamente de încălzire și răcire a clădirilor; |
| --- | --- |

20.

sprijină Comisia în eforturile de a formula criterii pentru etichetarea ecologică a tehnologiilor de încălzire și răcire, în special în cazul utilizării energiei primare, pentru a se asigura că utilizatorii au acces la informații fiabile cu privire la opțiunile cele mai eficiente și mai ecologice disponibile pe piață pentru realizarea de echipamente de încălzire și răcire a clădirilor;

| 21. | recomandă punerea în aplicare riguroasă a cerințelor din 2006 privind instalarea de contoare inteligente, pentru a sensibiliza consumatorul în legătură cu consumul de electricitate, pentru a ajuta furnizorii de electricitate să gestioneze cererea în mod mai eficient și pentru a contribui la îmbunătățirea cerințelor privind statisticile de eficiență energetică; |
| --- | --- |

21.

recomandă punerea în aplicare riguroasă a cerințelor din 2006 privind instalarea de contoare inteligente, pentru a sensibiliza consumatorul în legătură cu consumul de electricitate, pentru a ajuta furnizorii de electricitate să gestioneze cererea în mod mai eficient și pentru a contribui la îmbunătățirea cerințelor privind statisticile de eficiență energetică;

| 22. | solicită stabilirea unui standard pentru contoare inteligente pentru căldură, care să fie utilizat în sistemele de încălzire centrală și în rețelele de încălzire de la distanță, pentru a încuraja utilizatorii finali să acționeze mai responsabil („pay what you use”) și să renunțe la mecanisme forfetare cu efect contrar; |
| --- | --- |

22.

solicită stabilirea unui standard pentru contoare inteligente pentru căldură, care să fie utilizat în sistemele de încălzire centrală și în rețelele de încălzire de la distanță, pentru a încuraja utilizatorii finali să acționeze mai responsabil („pay what you use”) și să renunțe la mecanisme forfetare cu efect contrar;

| 23. | consideră că tehnologiile industriale ar trebui să reducă consumul de energie în procesele de producție; consideră că economii importante de energie pot fi realizate prin reducerea greutății vehiculelor rutiere și a altor mijloace de transport; |
| --- | --- |

23.

consideră că tehnologiile industriale ar trebui să reducă consumul de energie în procesele de producție; consideră că economii importante de energie pot fi realizate prin reducerea greutății vehiculelor rutiere și a altor mijloace de transport;

Cerințe referitoare la performanța energetică a clădirilor

| 24. | îndeamnă Comisia să accelereze procedurile pentru încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu au transpus corespunzător sau nu au aplicat complet Directiva 2002/91/CE; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă Comisia să accelereze procedurile pentru încălcarea dreptului comunitar împotriva statelor membre care nu au transpus corespunzător sau nu au aplicat complet Directiva 2002/91/CE;

| 25. | având în vedere durata lungă de viață a clădirilor, observă că este extrem de important să se garanteze construirea noilor clădiri la cele mai înalte standarde de eficiență energetică posibile și adaptarea clădirilor existente la standarde moderne; consideră că demolarea clădirilor cu eficiență energetică scăzută, combinată cu construirea de noi clădiri performante din punct de vedere energetic, ar putea fi promovată, în unele cazuri, ca o alternativă la renovare; |
| --- | --- |

25.

având în vedere durata lungă de viață a clădirilor, observă că este extrem de important să se garanteze construirea noilor clădiri la cele mai înalte standarde de eficiență energetică posibile și adaptarea clădirilor existente la standarde moderne; consideră că demolarea clădirilor cu eficiență energetică scăzută, combinată cu construirea de noi clădiri performante din punct de vedere energetic, ar putea fi promovată, în unele cazuri, ca o alternativă la renovare;

| 26. | solicită Comisiei să revizuiască Directiva 2002/91/CE pentru a include, începând cu 2009, în sfera de aplicare a articolului 6, toate clădirile care necesită încălzire sau răcire, indiferent de mărimea lor; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să revizuiască Directiva 2002/91/CE pentru a include, începând cu 2009, în sfera de aplicare a articolului 6, toate clădirile care necesită încălzire sau răcire, indiferent de mărimea lor;

| 27. | invită Comisia să ia în considerare, în revizuirea performanțelor cazanelor, faptul că cele mai eficiente cazane sunt de departe cazanele de cogenerare (microproducție combinată de energie termică și electrică) și să stabilească în consecință cerințe minime de performanță pentru acestea; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să ia în considerare, în revizuirea performanțelor cazanelor, faptul că cele mai eficiente cazane sunt de departe cazanele de cogenerare (microproducție combinată de energie termică și electrică) și să stabilească în consecință cerințe minime de performanță pentru acestea;

| 28. | salută propunerea de stabilire a unor standarde minime de performanță pentru clădirile noi și cele renovate, precum și pentru elementele de construcție, cum ar fi ferestrele sau foliile de ferestre; |
| --- | --- |

28.

salută propunerea de stabilire a unor standarde minime de performanță pentru clădirile noi și cele renovate, precum și pentru elementele de construcție, cum ar fi ferestrele sau foliile de ferestre;

| 29. | invită Comisia să propună o cerință cu caracter obligatoriu pentru ca toate clădirile noi care necesită sisteme de încălzire și/sau răcire să respecte standardele pentru clădirile pasive sau pentru cele nerezidențiale începând cu 2011, precum și obligația de a utiliza soluții de încălzire și răcire pasive începând cu 2008; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să propună o cerință cu caracter obligatoriu pentru ca toate clădirile noi care necesită sisteme de încălzire și/sau răcire să respecte standardele pentru clădirile pasive sau pentru cele nerezidențiale începând cu 2011, precum și obligația de a utiliza soluții de încălzire și răcire pasive începând cu 2008;

| 30. | invită Comisia să ia în considerare introducerea treptată a rețelelor de încălzire și răcire urbană în toate clădirile, pentru a reduce utilizarea combustibililor fosili în încălzire și răcire, prin folosirea pierderilor apărute în transformarea energiei; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia să ia în considerare introducerea treptată a rețelelor de încălzire și răcire urbană în toate clădirile, pentru a reduce utilizarea combustibililor fosili în încălzire și răcire, prin folosirea pierderilor apărute în transformarea energiei;

| 31. | invită Comisia să ia în considerare, în examinarea măsurilor de impozitare și a altor măsuri de promovare a eficienței energetice, soluții arhitecturale pentru încălzirea și răcirea pasive, cum ar fi structurile de construcție cu proprietăți termice; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să ia în considerare, în examinarea măsurilor de impozitare și a altor măsuri de promovare a eficienței energetice, soluții arhitecturale pentru încălzirea și răcirea pasive, cum ar fi structurile de construcție cu proprietăți termice;

| 32. | invită Comisia și statele membre să promoveze răcirea urbană provenind din surse de energie regenerabile ca o alternativă eficientă de a satisface cererea tot mai mare de răcire pentru confort; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia și statele membre să promoveze răcirea urbană provenind din surse de energie regenerabile ca o alternativă eficientă de a satisface cererea tot mai mare de răcire pentru confort;

| 33. | invită Comisia să creeze o bază de date transparentă, accesibilă cetățenilor Uniunii, care să cuprindă măsuri naționale, regionale și locale de promovare a eficienței energetice în clădiri, în special măsuri de finanțare, în vederea informării și sensibilizării publicului și pentru a realiza schimburi de cele mai bune practici în UE; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să creeze o bază de date transparentă, accesibilă cetățenilor Uniunii, care să cuprindă măsuri naționale, regionale și locale de promovare a eficienței energetice în clădiri, în special măsuri de finanțare, în vederea informării și sensibilizării publicului și pentru a realiza schimburi de cele mai bune practici în UE;

Producerea și distribuția de electricitate

| 34. | recomandă insistent statelor membre să includă în planurile PNAEE creșterea cogenerării de înaltă eficiență și trecerea la o planificare și o promovare holistice în materie de furnizare de electricitate, încălzire și răcire și recomandă insistent Comisiei să considere nesatisfăcătoare planurile PNAEE care nu prevăd aceste aspecte; în general, recomandă insistent statelor membre să promoveze măsuri de încurajare a utilizării cogenerării la scară mică și foarte mică, eliminând și obstacolele administrative din calea acesteia; |
| --- | --- |

34.

recomandă insistent statelor membre să includă în planurile PNAEE creșterea cogenerării de înaltă eficiență și trecerea la o planificare și o promovare holistice în materie de furnizare de electricitate, încălzire și răcire și recomandă insistent Comisiei să considere nesatisfăcătoare planurile PNAEE care nu prevăd aceste aspecte; în general, recomandă insistent statelor membre să promoveze măsuri de încurajare a utilizării cogenerării la scară mică și foarte mică, eliminând și obstacolele administrative din calea acesteia;

| 35. | subliniază că transportul și distribuția se numără printre sursele pierderilor de energie și a cauzelor întreruperilor de curent electric și accentuează rolul pe care l-ar putea avea microgenerarea și generarea descentralizată și diversificată în garantarea siguranței aprovizionării cu energie și în reducerea pierderilor; consideră că ar trebui instituite stimulente destinate îmbunătățirii infrastructurii, în vederea reducerii pierderilor provocate prin transmisie și distribuție; |
| --- | --- |

35.

subliniază că transportul și distribuția se numără printre sursele pierderilor de energie și a cauzelor întreruperilor de curent electric și accentuează rolul pe care l-ar putea avea microgenerarea și generarea descentralizată și diversificată în garantarea siguranței aprovizionării cu energie și în reducerea pierderilor; consideră că ar trebui instituite stimulente destinate îmbunătățirii infrastructurii, în vederea reducerii pierderilor provocate prin transmisie și distribuție;

| 36. | invită Comisia să acorde mai multă atenție pieței de energie termică, întrucât energia termică constituie cea mai mare parte a consumului de energie, precum și instrumentelor (planificare urbană, hărți termice, stimulente pentru investiții) care să permită recuperarea surplusului de căldură și a surselor regenerabile prin dezvoltarea infrastructurilor de încălzire și răcire urbană; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să acorde mai multă atenție pieței de energie termică, întrucât energia termică constituie cea mai mare parte a consumului de energie, precum și instrumentelor (planificare urbană, hărți termice, stimulente pentru investiții) care să permită recuperarea surplusului de căldură și a surselor regenerabile prin dezvoltarea infrastructurilor de încălzire și răcire urbană;

| 37. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Directivei 2004/8/CE și să evalueze dacă sistemele de asistență sunt adecvate în exploatarea potențialului național pentru cogenerarea de înaltă eficiență; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Directivei 2004/8/CE și să evalueze dacă sistemele de asistență sunt adecvate în exploatarea potențialului național pentru cogenerarea de înaltă eficiență;

| 38. | atrage atenția Comisiei asupra necesității de a introduce rețele locale de răcire ca o soluție alternativă adecvată la cererea în creștere de răcire pentru confort și asupra necesității de a reduce în mod drastic emisiile aferente de CO2; |
| --- | --- |

38.

atrage atenția Comisiei asupra necesității de a introduce rețele locale de răcire ca o soluție alternativă adecvată la cererea în creștere de răcire pentru confort și asupra necesității de a reduce în mod drastic emisiile aferente de CO2;

| 39. | invită Comisia să lărgească domeniul de aplicare al stimulentelor economice existente la proiecte care să permită alimentarea cu energie produsă din surse regenerabile a rețelelor existente create pentru energia obținută din combustibili fosili; consideră că îmbunătățirea rețelelor existente ar duce la creșterea semnificativă a eficacității producției de energie din surse regenerabile, într-un timp mai scurt și cu costuri mai mici, contribuind, în același timp, la creșterea siguranței aprovizionării cu energie în urma acestora; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia să lărgească domeniul de aplicare al stimulentelor economice existente la proiecte care să permită alimentarea cu energie produsă din surse regenerabile a rețelelor existente create pentru energia obținută din combustibili fosili; consideră că îmbunătățirea rețelelor existente ar duce la creșterea semnificativă a eficacității producției de energie din surse regenerabile, într-un timp mai scurt și cu costuri mai mici, contribuind, în același timp, la creșterea siguranței aprovizionării cu energie în urma acestora;

Transport

| 40. | invită Comisia să stabilească cerințe minime de performanță energetică pentru toate tipurile de transport, inclusiv pentru cel public; subliniază necesitatea unei politici de transport care să aibă în vedere eficiența energetică, acordând întâietate transportului public, folosirii bicicletelor și mersului pe jos în zonele urbane; salută Cartea verde privind transportul în comun și invită Comisia să lanseze o inițiativă dedicată transportului în comun și integrării protecției mediului, economisirii de energie și sănătății publice, în cadrul unei politici privind mobilitatea durabilă în orașe; încurajează autoritățile urbane din UE să aibă în vedere măsuri de reducere a emisiilor de CO2 provenite de la autoturisme și din traficul acestora, de exemplu prin impunerea unor taxe de aglomerare a traficului; reamintește că cotele de emisie cu caracter obligatoriu pentru toate autoturismele noi contribuie la realizarea obiectivelor cu caracter obligatoriu ale UE în materie de emisii de CO2; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să stabilească cerințe minime de performanță energetică pentru toate tipurile de transport, inclusiv pentru cel public; subliniază necesitatea unei politici de transport care să aibă în vedere eficiența energetică, acordând întâietate transportului public, folosirii bicicletelor și mersului pe jos în zonele urbane; salută Cartea verde privind transportul în comun și invită Comisia să lanseze o inițiativă dedicată transportului în comun și integrării protecției mediului, economisirii de energie și sănătății publice, în cadrul unei politici privind mobilitatea durabilă în orașe; încurajează autoritățile urbane din UE să aibă în vedere măsuri de reducere a emisiilor de CO2 provenite de la autoturisme și din traficul acestora, de exemplu prin impunerea unor taxe de aglomerare a traficului; reamintește că cotele de emisie cu caracter obligatoriu pentru toate autoturismele noi contribuie la realizarea obiectivelor cu caracter obligatoriu ale UE în materie de emisii de CO2;

| 41. | solicită ca Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind disponibilitatea informațiilor cu privire la consumul de carburant și emisiile de CO2 destinate consumatorilor la comercializarea autoturismelor noi (13) să permită etichetarea autoturismelor prin folosirea unui sistem clar de clasificare cuprinzând mai multe categorii, de tipul celui utilizat în etichetarea aparatelor electrocasnice (în prezent, scala de șapte categorii de la A la G); propune ca minimum 20 % din spațiul destinat publicității și comercializării noilor autoturisme să fie rezervat informării cu privire la eficiența energetică și la emisii; |
| --- | --- |

41.

solicită ca Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind disponibilitatea informațiilor cu privire la consumul de carburant și emisiile de CO2 destinate consumatorilor la comercializarea autoturismelor noi (13) să permită etichetarea autoturismelor prin folosirea unui sistem clar de clasificare cuprinzând mai multe categorii, de tipul celui utilizat în etichetarea aparatelor electrocasnice (în prezent, scala de șapte categorii de la A la G); propune ca minimum 20 % din spațiul destinat publicității și comercializării noilor autoturisme să fie rezervat informării cu privire la eficiența energetică și la emisii;

| 42. | regretă, de asemenea, faptul că propunerea de directivă privind impozitarea autoturismelor, al cărei scop este reducerea emisiilor de CO2în conformitate cu angajamentele asumate de UE prin Protocolul Kyoto, nu a fost încă adoptată de către Consiliu, și solicită adoptarea și punerea sa rapidă în aplicare; |
| --- | --- |

42.

regretă, de asemenea, faptul că propunerea de directivă privind impozitarea autoturismelor, al cărei scop este reducerea emisiilor de CO2în conformitate cu angajamentele asumate de UE prin Protocolul Kyoto, nu a fost încă adoptată de către Consiliu, și solicită adoptarea și punerea sa rapidă în aplicare;

| 43. | invită Comisia să elaboreze o strategie cadru pentru realizarea unor ameliorări semnificative privind eficiența în domeniul transportului urban și suburban, care cere operatorilor de sisteme de transport urban și suburban să realizeze studii și studii de fezabilitate, având cu precădere în atenție aspectele legate de sistem, eficiență și servicii, strategie adaptată stabilirii de scheme orizontale de asistență în scopul dezvoltării sistemelor de transport în comun astfel încât aceste scheme să respecte condiții mai stricte de eficiență și coerență; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să elaboreze o strategie cadru pentru realizarea unor ameliorări semnificative privind eficiența în domeniul transportului urban și suburban, care cere operatorilor de sisteme de transport urban și suburban să realizeze studii și studii de fezabilitate, având cu precădere în atenție aspectele legate de sistem, eficiență și servicii, strategie adaptată stabilirii de scheme orizontale de asistență în scopul dezvoltării sistemelor de transport în comun astfel încât aceste scheme să respecte condiții mai stricte de eficiență și coerență;

| 44. | salută întreprinderea comună Clean Sky al cărei scop este producerea de aeronave mai ecologice, inofensive pentru mediu pe termen lung și mai eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

44.

salută întreprinderea comună Clean Sky al cărei scop este producerea de aeronave mai ecologice, inofensive pentru mediu pe termen lung și mai eficiente din punct de vedere energetic;

Mecanisme financiare și politica regională

| 45. | observă importanța accesului la fondurile structurale pentru finanțarea eficienței energetice prin intermediul unor organisme cum ar fi Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și, de asemenea, prin intermediul unor proiecte din sectorul bancar privat; |
| --- | --- |

45.

observă importanța accesului la fondurile structurale pentru finanțarea eficienței energetice prin intermediul unor organisme cum ar fi Banca Europeană de Investiții și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și, de asemenea, prin intermediul unor proiecte din sectorul bancar privat;

| 46. | invită Comisia să ridice de la 3 % la minimum 5 % proporția finanțării prin fonduri structurale și de coeziune care ar trebui alocate îmbunătățirii eficienței energetice în locuințele existente, și să încurajeze statele membre să le utilizeze într-o măsură cât mai mare în acest scop; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia să ridice de la 3 % la minimum 5 % proporția finanțării prin fonduri structurale și de coeziune care ar trebui alocate îmbunătățirii eficienței energetice în locuințele existente, și să încurajeze statele membre să le utilizeze într-o măsură cât mai mare în acest scop;

| 47. | regretă complexitatea multor forme de finanțare UE pentru eficiența energetică, în ciuda existenței Inițiativei privind resursele europene comune destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (JEREMIE); observă că lipsa de simplitate și accesibilitate a finanțărilor reprezintă un obstacol de proporții, în special pentru întreprinderile mici și pentru microîntreprinderi, care nu posedă capacitatea necesară pentru a accesa programe complexe; |
| --- | --- |

47.

regretă complexitatea multor forme de finanțare UE pentru eficiența energetică, în ciuda existenței Inițiativei privind resursele europene comune destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (JEREMIE); observă că lipsa de simplitate și accesibilitate a finanțărilor reprezintă un obstacol de proporții, în special pentru întreprinderile mici și pentru microîntreprinderi, care nu posedă capacitatea necesară pentru a accesa programe complexe;

| 48. | constată importanța capitală a cercetării și dezvoltării și a inovării în materie de eficiență energetică; îndeamnă statele membre, autoritățile regionale și locale, ONG-urile să profite de finanțarea prin intermediul celui de-al șaptelea program-cadru, a fondurilor structurale, a programului-cadru pentru competitivitate și inovație/energie inteligentă — Europa, al căror scop este stimularea activității de cercetare în domeniul eficienței energetice și promovarea tehnologiilor legate de energiile regenerabile, precum și dezvoltarea unor noi moduri de transport și de stocare a energiei, în vederea reducerii pierderilor de energie; îndeamnă Comisia să răspundă generos la solicitările de finanțare a activității de cercetare în domeniul eficienței energetice; invită Comisia și statele membre să se asigure că eficiența energetică se află între prioritățile majore în eforturile susținute care trebuie depuse pentru a maximiza utilizarea programelor de cercetare și de dezvoltare tehnologică din UE; |
| --- | --- |

48.

constată importanța capitală a cercetării și dezvoltării și a inovării în materie de eficiență energetică; îndeamnă statele membre, autoritățile regionale și locale, ONG-urile să profite de finanțarea prin intermediul celui de-al șaptelea program-cadru, a fondurilor structurale, a programului-cadru pentru competitivitate și inovație/energie inteligentă — Europa, al căror scop este stimularea activității de cercetare în domeniul eficienței energetice și promovarea tehnologiilor legate de energiile regenerabile, precum și dezvoltarea unor noi moduri de transport și de stocare a energiei, în vederea reducerii pierderilor de energie; îndeamnă Comisia să răspundă generos la solicitările de finanțare a activității de cercetare în domeniul eficienței energetice; invită Comisia și statele membre să se asigure că eficiența energetică se află între prioritățile majore în eforturile susținute care trebuie depuse pentru a maximiza utilizarea programelor de cercetare și de dezvoltare tehnologică din UE;

| 49. | solicită ca microîntreprinderile să fie tratate ca gospodării și să li se ofere posibilități foarte simple de finanțare destinate îmbunătățirii eficienței energetice, precum ajutoare inițiale; |
| --- | --- |

49.

solicită ca microîntreprinderile să fie tratate ca gospodării și să li se ofere posibilități foarte simple de finanțare destinate îmbunătățirii eficienței energetice, precum ajutoare inițiale;

| 50. | invită Comisia să încurajeze utilizarea regulilor de acordare de ajutoare de stat care favorizează măsurile privind eficiența energetică, cum ar fi eco-inovarea și îmbunătățirea productivității; consideră că astfel de reguli ar trebui să fie simple, practice și transparente și să contribuie la îndepărtarea obstacolele din calea punerii în aplicare judicioase a măsurile de eficiență energetică; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să încurajeze utilizarea regulilor de acordare de ajutoare de stat care favorizează măsurile privind eficiența energetică, cum ar fi eco-inovarea și îmbunătățirea productivității; consideră că astfel de reguli ar trebui să fie simple, practice și transparente și să contribuie la îndepărtarea obstacolele din calea punerii în aplicare judicioase a măsurile de eficiență energetică;

| 51. | solicită Comisiei să prezinte cât mai curând propuneri de măsuri specifice care să vizeze sporirea eficienței energetice în regiunile ultraperiferice, ținând seama de particularitățile acestora, care sunt rezultatul constrângerilor permanente cu care se confruntă respectivele regiuni; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei să prezinte cât mai curând propuneri de măsuri specifice care să vizeze sporirea eficienței energetice în regiunile ultraperiferice, ținând seama de particularitățile acestora, care sunt rezultatul constrângerilor permanente cu care se confruntă respectivele regiuni;

| 52. | subliniază rolul agențiilor pentru energie de la nivel local și regional în punerea în aplicare efectivă de măsuri eficiente din punct de vedere energetic; solicită implicarea tuturor agențiilor (europene, naționale, locale) în formularea și concretizarea planurilor de acțiune pentru eficiența energetică; |
| --- | --- |

52.

subliniază rolul agențiilor pentru energie de la nivel local și regional în punerea în aplicare efectivă de măsuri eficiente din punct de vedere energetic; solicită implicarea tuturor agențiilor (europene, naționale, locale) în formularea și concretizarea planurilor de acțiune pentru eficiența energetică;

Fiscalitate

| 53. | invită Consiliul să încurajeze statele membre să aplice un nivel redus al taxei pe valoarea adăugată pentru forța de muncă, materialele și componentele care contribuie la îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor; invită Consiliul să acționeze astfel încât obiectivul de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor să se reflecte în mod coerent în sistemul fiscal general; |
| --- | --- |

53.

invită Consiliul să încurajeze statele membre să aplice un nivel redus al taxei pe valoarea adăugată pentru forța de muncă, materialele și componentele care contribuie la îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor; invită Consiliul să acționeze astfel încât obiectivul de îmbunătățire a eficienței energetice a clădirilor să se reflecte în mod coerent în sistemul fiscal general;

| 54. | încurajează statele membre să facă uz deplin de posibilitatea unui nivel redus al TVA aplicate lucrărilor de renovare și reparare a locuințelor private, efectuate în vederea îmbunătățirii eficienței energetice; salută decizia Comisiei de a evalua eficiența creditelor de impozit atât pentru consumatorii care achiziționează aparate de maximă eficiență energetică, cât și pentru întreprinderile care produc și promovează asemenea echipamente; |
| --- | --- |

54.

încurajează statele membre să facă uz deplin de posibilitatea unui nivel redus al TVA aplicate lucrărilor de renovare și reparare a locuințelor private, efectuate în vederea îmbunătățirii eficienței energetice; salută decizia Comisiei de a evalua eficiența creditelor de impozit atât pentru consumatorii care achiziționează aparate de maximă eficiență energetică, cât și pentru întreprinderile care produc și promovează asemenea echipamente;

| 55. | observă că fiscalitatea este de competența statelor membre; consideră că în toate planurile PNAEE ar putea fi incluse măsuri fiscale stabilite de statele membre; recomandă internalizarea costurilor de mediu; |
| --- | --- |

55.

observă că fiscalitatea este de competența statelor membre; consideră că în toate planurile PNAEE ar putea fi incluse măsuri fiscale stabilite de statele membre; recomandă internalizarea costurilor de mediu;

| 56. | invită toate statele membre să introducă stimulente fiscale specifice pentru a încuraja gospodăriile, microîntreprinderile și proprietarii particulari să ia măsuri în domeniul eficienței energetice și să cumpere produse eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

56.

invită toate statele membre să introducă stimulente fiscale specifice pentru a încuraja gospodăriile, microîntreprinderile și proprietarii particulari să ia măsuri în domeniul eficienței energetice și să cumpere produse eficiente din punct de vedere energetic;

| 57. | consideră că s-ar putea acorda, în anumite circumstanțe, stimulente fiscale în cazul demolării clădirilor ineficiente din punct de vedere energetic, construind, în același timp, clădiri noi, eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

57.

consideră că s-ar putea acorda, în anumite circumstanțe, stimulente fiscale în cazul demolării clădirilor ineficiente din punct de vedere energetic, construind, în același timp, clădiri noi, eficiente din punct de vedere energetic;

Schimbarea comportamentului

| 58. | subliniază că sectorul public trebuie să joace un rol major în promovarea de soluții eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

58.

subliniază că sectorul public trebuie să joace un rol major în promovarea de soluții eficiente din punct de vedere energetic;

| 59. | este de acord cu faptul că programele de educare și formare în domeniul eficienței energetice au un rol esențial, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; constată că educația cu privire la energie ar trebui să înceapă de la o vârstă timpurie prin includerea de cursuri aferente în programele educative din școlile de pe întregul teritoriu al UE; observă că lansarea de tehnici inovatoare de construcție și de gestiune a energiei va necesita un număr mare de lucrători formați corespunzător; își exprimă îngrijorarea pentru faptul că statele membre nu au elaborat încă programe de formare corespunzătoare în scopul dobândirii competențelor legate de eficiența energetică; solicită ca cerințele în materie de resurse umane să fie considerate un element esențial în cadrul planurilor naționale de acțiune pentru eficiența energetică; |
| --- | --- |

59.

este de acord cu faptul că programele de educare și formare în domeniul eficienței energetice au un rol esențial, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; constată că educația cu privire la energie ar trebui să înceapă de la o vârstă timpurie prin includerea de cursuri aferente în programele educative din școlile de pe întregul teritoriu al UE; observă că lansarea de tehnici inovatoare de construcție și de gestiune a energiei va necesita un număr mare de lucrători formați corespunzător; își exprimă îngrijorarea pentru faptul că statele membre nu au elaborat încă programe de formare corespunzătoare în scopul dobândirii competențelor legate de eficiența energetică; solicită ca cerințele în materie de resurse umane să fie considerate un element esențial în cadrul planurilor naționale de acțiune pentru eficiența energetică;

| 60. | încurajează autoritățile regionale și locale să încheie parteneriate strânse cu agențiile regionale pentru energie, pentru a îmbunătăți structurile de formare profesională pentru tehnicienii și specialiștii care lucrează în sectoarele conexe; accentuează necesitatea înmulțirii rețelelor coordonate de actori locali pentru a răspândi cele mai bune practici în domeniul eficienței energetice în regiunile mai slab dezvoltate; |
| --- | --- |

60.

încurajează autoritățile regionale și locale să încheie parteneriate strânse cu agențiile regionale pentru energie, pentru a îmbunătăți structurile de formare profesională pentru tehnicienii și specialiștii care lucrează în sectoarele conexe; accentuează necesitatea înmulțirii rețelelor coordonate de actori locali pentru a răspândi cele mai bune practici în domeniul eficienței energetice în regiunile mai slab dezvoltate;

| 61. | subliniază rolul pe care l-ar putea avea procedurile de achiziții publice și serviciile precum auditurile energetice în reducerea deșeurilor și în promovarea unei mai bune exploatări a potențialului energetic al fiecărei clădiri; solicită insistent statelor membre, autorităților locale și regionale și altor autorități publice de pe teritoriul lor, să fie primele în a da un exemplu, nu doar în clădirile administrative, ci și în alte clădiri publice, precum școlile, universitățile și spitalele, precum și în entitățile prestatoare de servicii poștale, de transport și de furnizare de energie și apă; |
| --- | --- |

61.

subliniază rolul pe care l-ar putea avea procedurile de achiziții publice și serviciile precum auditurile energetice în reducerea deșeurilor și în promovarea unei mai bune exploatări a potențialului energetic al fiecărei clădiri; solicită insistent statelor membre, autorităților locale și regionale și altor autorități publice de pe teritoriul lor, să fie primele în a da un exemplu, nu doar în clădirile administrative, ci și în alte clădiri publice, precum școlile, universitățile și spitalele, precum și în entitățile prestatoare de servicii poștale, de transport și de furnizare de energie și apă;

| 62. | invită Comisia să dezvolte activitatea de cercetare în domeniul economiei comportamentale și al proceselor decizionale neautomatizate în vederea realizării în viitor de campanii adaptate de informare cu privire la eficiența energetică (precum campania Energie durabilă pentru Europa), maximalizând astfel beneficiile acestora; |
| --- | --- |

62.

invită Comisia să dezvolte activitatea de cercetare în domeniul economiei comportamentale și al proceselor decizionale neautomatizate în vederea realizării în viitor de campanii adaptate de informare cu privire la eficiența energetică (precum campania Energie durabilă pentru Europa), maximalizând astfel beneficiile acestora;

| 63. | recunoaște faptul că eficiența energetică începe la domiciliu; invită Comisia, Consiliul și propriile departamente să dea exemplu solicitând stabilirea unor norme exemplare privind performanța energetică în toate clădirile instituțiilor europene, în cadrul unui audit general referitor la utilizarea energiei în instituții, care ar trebui să cuprindă modalitățile de muncă și de transport, stimulentele și amplasamentele, precum și echipamentele și achizițiile; |
| --- | --- |

63.

recunoaște faptul că eficiența energetică începe la domiciliu; invită Comisia, Consiliul și propriile departamente să dea exemplu solicitând stabilirea unor norme exemplare privind performanța energetică în toate clădirile instituțiilor europene, în cadrul unui audit general referitor la utilizarea energiei în instituții, care ar trebui să cuprindă modalitățile de muncă și de transport, stimulentele și amplasamentele, precum și echipamentele și achizițiile;

| 64. | solicită Comisiei și statelor membre să organizeze anual o Zi europeană a acțiunii pentru eficiență energetică; |
| --- | --- |

64.

solicită Comisiei și statelor membre să organizeze anual o Zi europeană a acțiunii pentru eficiență energetică;

| 65. | observă că sectorul tehnologiilor de vârf poate juca un rol crucial în creșterea sensibilității și dorinței consumatorilor de a contribui la eficiența energetică, oferind produse eficiente din punct de vedere energetic și de o calitate superioară; |
| --- | --- |

65.

observă că sectorul tehnologiilor de vârf poate juca un rol crucial în creșterea sensibilității și dorinței consumatorilor de a contribui la eficiența energetică, oferind produse eficiente din punct de vedere energetic și de o calitate superioară;

| 66. | consideră contractele de prestări servicii dintre furnizorii de energie și consumatori ca reprezentând un mijloc eficace de a crește eficiența instalațiilor de încălzire și răcire; invită Comisia să elimine barierele de natură juridică și administrativă din calea încheierii unor astfel de acorduri; |
| --- | --- |

66.

consideră contractele de prestări servicii dintre furnizorii de energie și consumatori ca reprezentând un mijloc eficace de a crește eficiența instalațiilor de încălzire și răcire; invită Comisia să elimine barierele de natură juridică și administrativă din calea încheierii unor astfel de acorduri;

Orașe

| 67. | recunoaște importanța schimbului și promovării celor mai bune practici urbane privind eficiența energetică; sugerează, în acest sens, că actualul forum Eurocities ar putea fi un mijloc eficient; |
| --- | --- |

67.

recunoaște importanța schimbului și promovării celor mai bune practici urbane privind eficiența energetică; sugerează, în acest sens, că actualul forum Eurocities ar putea fi un mijloc eficient;

| 68. | îndeamnă Comisia și alte instituții UE să colaboreze cu marile orașe din UE, favorizând alocarea de fonduri pentru înfrățire și pentru schimbul de bune practici între acestea; |
| --- | --- |

68.

îndeamnă Comisia și alte instituții UE să colaboreze cu marile orașe din UE, favorizând alocarea de fonduri pentru înfrățire și pentru schimbul de bune practici între acestea;

| 69. | salută inițiativa privind Pactul între primari, care reunește într-o rețea permanentă primarii celor mai mari și mai inovatoare 20 până la 30 de orașe din Europa și solicită informații suplimentare cu privire la înființarea acestuia; subliniază, totuși, că acest Pact între primari trebuie să vină în completarea activităților rețelelor similare deja existente; |
| --- | --- |

69.

salută inițiativa privind Pactul între primari, care reunește într-o rețea permanentă primarii celor mai mari și mai inovatoare 20 până la 30 de orașe din Europa și solicită informații suplimentare cu privire la înființarea acestuia; subliniază, totuși, că acest Pact între primari trebuie să vină în completarea activităților rețelelor similare deja existente;

Dimensiunea globală

| 70. | susține propunerea Comisiei de a institui o Platformă de cooperare internațională privind eficiența energetică; invită statele membre și Comisia să consolideze cooperarea internațională în domeniul eficienței energetice, pentru a se asigura că noile reglementări și standarde nu fragmentează piața mondială; solicită ca aceste acorduri internaționale — bilaterale și multilaterale — să cuprindă nu numai angajamentul comun pentru o performanță minimă în ceea ce privește eficiența energetică, dar și schimbul de tehnologie în materie de eficiență energetică; subliniază importanța strategică a distribuirii acestui tip de tehnologie, fapt care necesită abordarea drepturilor de proprietate intelectuală din perspectiva interesului public; |
| --- | --- |

70.

susține propunerea Comisiei de a institui o Platformă de cooperare internațională privind eficiența energetică; invită statele membre și Comisia să consolideze cooperarea internațională în domeniul eficienței energetice, pentru a se asigura că noile reglementări și standarde nu fragmentează piața mondială; solicită ca aceste acorduri internaționale — bilaterale și multilaterale — să cuprindă nu numai angajamentul comun pentru o performanță minimă în ceea ce privește eficiența energetică, dar și schimbul de tehnologie în materie de eficiență energetică; subliniază importanța strategică a distribuirii acestui tip de tehnologie, fapt care necesită abordarea drepturilor de proprietate intelectuală din perspectiva interesului public;

| 71. | recunoaște lucrările în curs, la nivel tehnic, cu privire la normele comune în materie de eficiență energetică, în special cu China; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că aceste lucrări sunt periclitate de lipsa de coordonare dintre statele membre, sursă de confuzie în țările terțe; solicită o abordare integrată în ceea ce privește standardele; |
| --- | --- |

71.

recunoaște lucrările în curs, la nivel tehnic, cu privire la normele comune în materie de eficiență energetică, în special cu China; își exprimă preocuparea cu privire la faptul că aceste lucrări sunt periclitate de lipsa de coordonare dintre statele membre, sursă de confuzie în țările terțe; solicită o abordare integrată în ceea ce privește standardele;

| 72. | observă preocuparea generală privind incapacitatea Rusiei de a satisface cererea internă și contractuală de gaz natural și îndeamnă Comisia, în numele securității energetice, să angajeze resurse mai importante în favoarea dialogului dintre UE și Rusia privind eficiența energetică, acordând o atenție deosebită îmbunătățirii rețelei de încălzire urbană din Rusia și utilizării gazului natural ars în prezent pe câmpurile petrolifere; |
| --- | --- |

72.

observă preocuparea generală privind incapacitatea Rusiei de a satisface cererea internă și contractuală de gaz natural și îndeamnă Comisia, în numele securității energetice, să angajeze resurse mai importante în favoarea dialogului dintre UE și Rusia privind eficiența energetică, acordând o atenție deosebită îmbunătățirii rețelei de încălzire urbană din Rusia și utilizării gazului natural ars în prezent pe câmpurile petrolifere;

| 73. | salută inițiativa Consiliului privind un parteneriat UE-Africa în domeniul energiei și solicită ca acest parteneriat să acorde prioritate dezvoltării durabile și eficiente din punct de vedere energetic în Africa; |
| --- | --- |

73.

salută inițiativa Consiliului privind un parteneriat UE-Africa în domeniul energiei și solicită ca acest parteneriat să acorde prioritate dezvoltării durabile și eficiente din punct de vedere energetic în Africa;

| 74. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

74.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre.

---

(1)  1 JO L 297, 13.10.1992, p. 16. Directivă modificată ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.1882/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 284, 31.10.2003, p. 1).

(2)  2 JO L 1, 4.1.2003, p. 65.

(3)  3 JO L 52, 21.2.2004, p. 50.

(4)  4 JO L 191, 22.7.2005, p. 29.

(5)  JO L 114, 27.4.2006, p. 64.

(6)  JO L 381, 28.12.2006, p. 24.

(7)  JO L 381, 28.12.2006, p. 26.

(8)  JO L 310, 9.11.2006, p. 15.

(9)  JO L 412, 30.12.2006, p. 1.

(10)  JO L 114, 24.4.2001, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

(11)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 273.

(12)  JO C 317 E, 23.12.2006, p. 876.

(13)  JO L 12, 18.1.2000, p. 16.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/26

---

Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind o politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a acestora în activitățile de pescuit din Europa (2007/2112(INI))

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei prezentată Consiliului și Parlamentului European intitulată „O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a capturilor în activitățile de pescuit din Europa”(COM(2007)0136), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei prezentată Consiliului și Parlamentului European intitulată „O politică de reducere a capturilor accidentale nedorite și de eliminare a aruncării înapoi în mare a capturilor în activitățile de pescuit din Europa”(COM(2007)0136),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 2, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 2,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei adresată Consiliului și Parlamentului European intitulată „Un plan de acțiune comunitar pentru reducerea capturilor de pește aruncate înapoi în mare”(COM(2002)0656) și rezoluția Parlamentului European asupra acesteia din 19 iunie 2003 (2) |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei adresată Consiliului și Parlamentului European intitulată „Un plan de acțiune comunitar pentru reducerea capturilor de pește aruncate înapoi în mare”(COM(2002)0656) și rezoluția Parlamentului European asupra acesteia din 19 iunie 2003 (2)

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2006 privind aplicarea unor metode de pescuit care să respecte mediul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2006 privind aplicarea unor metode de pescuit care să respecte mediul (3),

| — | având în vedere Acordul din 1995 de implementare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 referitoare la conservarea și gestionarea populațiilor de pește a căror deplasare se efectuează atât în interiorul, cât și în exteriorul zonelor economice exclusive (populații transzonale) și a populațiilor de pește cu migrare extinsă; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul din 1995 de implementare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 referitoare la conservarea și gestionarea populațiilor de pește a căror deplasare se efectuează atât în interiorul, cât și în exteriorul zonelor economice exclusive (populații transzonale) și a populațiilor de pește cu migrare extinsă;

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii marine ecologice (Directiva privind strategia marină) (COM(2005)0505), precum și poziția Parlamentului European din 14 noiembrie 2006 (4) privind această propunere, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii marine ecologice (Directiva privind strategia marină) (COM(2005)0505), precum și poziția Parlamentului European din 14 noiembrie 2006 (4) privind această propunere,

| — | având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 45 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0495/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A6-0495/2007),

| A. | întrucât capturile aruncate înapoi în mare reprezintă o problemă mondială, acestea reprezentând între 7 milioane și 27 milioane de tone pe an, echivalentul unui sfert din cantitatea totală de pește și alte specii capturate și întrucât nu există estimări la nivel european, FAO estimând că în Marea Nordului capturile aruncate înapoi în mare reprezintă între 500 000 și 880 000 de tone, |
| --- | --- |

A.

întrucât capturile aruncate înapoi în mare reprezintă o problemă mondială, acestea reprezentând între 7 milioane și 27 milioane de tone pe an, echivalentul unui sfert din cantitatea totală de pește și alte specii capturate și întrucât nu există estimări la nivel european, FAO estimând că în Marea Nordului capturile aruncate înapoi în mare reprezintă între 500 000 și 880 000 de tone,

| B. | întrucât aruncarea peste bord a capturilor accesorii pe scară largă este dăunătoare mediului înconjurător, împiedică refacerea stocurilor periclitate și implică un consum mare de timp și energie pentru industria pescuitului, |
| --- | --- |

B.

întrucât aruncarea peste bord a capturilor accesorii pe scară largă este dăunătoare mediului înconjurător, împiedică refacerea stocurilor periclitate și implică un consum mare de timp și energie pentru industria pescuitului,

| C. | întrucât comisarul Borg a calificat aceste cantități de pește eliminat ca fiind „imorale”, |
| --- | --- |

C.

întrucât comisarul Borg a calificat aceste cantități de pește eliminat ca fiind „imorale”,

| D. | întrucât implicarea tuturor părților interesate de politica în domeniul pescuitului, în special a celor din industria pescuitului, este o condiție esențială pentru stabilirea de măsuri care să contribuie la gestionarea durabilă a resurselor marine, |
| --- | --- |

D.

întrucât implicarea tuturor părților interesate de politica în domeniul pescuitului, în special a celor din industria pescuitului, este o condiție esențială pentru stabilirea de măsuri care să contribuie la gestionarea durabilă a resurselor marine,

| E. | întrucât aruncarea înapoi în mare a capturilor nedorite este un fenomen care nu se limitează la un singur tip de instrumente de pescuit, ci apare în cazul utilizării majorității instrumentelor, cu toate că, pentru anumite tipuri de instrumente, cum ar fi năvoadele, cantitățile aruncate înapoi în mare sunt, în general, mai importante decât în cazul altor tipuri de instrumente, și este influențat și de natura zonelor de pescuit respective, ca de exemplu în cazul zonelor de pescuit europene, care conțin aproape toate mai multe specii de pești, și unde riscul de eliminare este mare; întrucât anumite tipuri de pescuit artizanale pot avea rate de eliminare a capturilor nedorite mai mici, deoarece acestea dau o utilizare mai largă peștelui capturat și își utilizează cunoștințele privind zonele de pescuit în vederea evitării capturilor nedorite, |
| --- | --- |

E.

întrucât aruncarea înapoi în mare a capturilor nedorite este un fenomen care nu se limitează la un singur tip de instrumente de pescuit, ci apare în cazul utilizării majorității instrumentelor, cu toate că, pentru anumite tipuri de instrumente, cum ar fi năvoadele, cantitățile aruncate înapoi în mare sunt, în general, mai importante decât în cazul altor tipuri de instrumente, și este influențat și de natura zonelor de pescuit respective, ca de exemplu în cazul zonelor de pescuit europene, care conțin aproape toate mai multe specii de pești, și unde riscul de eliminare este mare; întrucât anumite tipuri de pescuit artizanale pot avea rate de eliminare a capturilor nedorite mai mici, deoarece acestea dau o utilizare mai largă peștelui capturat și își utilizează cunoștințele privind zonele de pescuit în vederea evitării capturilor nedorite,

| F. | întrucât activitățile de pescuit cu o rată ridicată de aruncare înapoi în mare a capturilor nedorite pot stârni preocuparea publicului în legătură cu impactul pescuitului asupra mediului, ducând la scăderea încrederii publicului în peștele comercializat și, în ultimă instanță, la scăderea vânzărilor, |
| --- | --- |

F.

întrucât activitățile de pescuit cu o rată ridicată de aruncare înapoi în mare a capturilor nedorite pot stârni preocuparea publicului în legătură cu impactul pescuitului asupra mediului, ducând la scăderea încrederii publicului în peștele comercializat și, în ultimă instanță, la scăderea vânzărilor,

| G. | întrucât aruncarea peste bord a capturilor nedorite este cauzată de o serie de factori, printre care pescuitul excesiv, abordarea actuală a capturilor totale permise (TAC) și a cotelor de captură care impune aruncarea peste bord a peștilor pentru care nu există cote, existența unei neconcordanțe, la multe firme de pescuit, între specificațiile instrumentelor de pescuit și dimensiunea minimă de descărcare, practica selectării capturii (high-grading) și alte practici comerciale; întrucât în mod tradițional cele mai multe inovații în domeniul instrumentelor și practicilor de pescuit au avut ca obiectiv creșterea capturilor de pești mai degrabă decât pescuitul într-un mod mai selectiv și mai puțin dăunător pentru mediu, |
| --- | --- |

G.

întrucât aruncarea peste bord a capturilor nedorite este cauzată de o serie de factori, printre care pescuitul excesiv, abordarea actuală a capturilor totale permise (TAC) și a cotelor de captură care impune aruncarea peste bord a peștilor pentru care nu există cote, existența unei neconcordanțe, la multe firme de pescuit, între specificațiile instrumentelor de pescuit și dimensiunea minimă de descărcare, practica selectării capturii (high-grading) și alte practici comerciale; întrucât în mod tradițional cele mai multe inovații în domeniul instrumentelor și practicilor de pescuit au avut ca obiectiv creșterea capturilor de pești mai degrabă decât pescuitul într-un mod mai selectiv și mai puțin dăunător pentru mediu,

| H. | întrucât dintre documentele semnate la nivel internațional și care conțin declarații specifice privind necesitatea de a reduce capturile aruncate peste bord și capturile nedorite, UE a agreat Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al FAO, Planul internațional de acțiune al FAO pentru reducerea capturărilor incidentale de păsări de mare în pescuitul cu paragate, Planul internaționale de acțiune al FAO de protejare și management al rechinilor, cu capitolul 17 al planului de acțiune „Agenda 21” al Organizației Națiunilor Unite, Consensul de la Roma privind pescuitul la nivel mondial, Declarația de la Kyoto privind contribuția durabilă a pescuitului la siguranța alimentară, Acordul de la New York pentru implementarea dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării și Rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 49/118 din 1994 și 50/25 din 1995, precum și cea de-a 95-a rezoluție a Conferinței Interparlamentare, ținută la Istambul, Turcia, între 15și 20 aprilie 1996, Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție („CITES”) și Convenția privind diversitatea biologică (CDB), |
| --- | --- |

H.

întrucât dintre documentele semnate la nivel internațional și care conțin declarații specifice privind necesitatea de a reduce capturile aruncate peste bord și capturile nedorite, UE a agreat Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al FAO, Planul internațional de acțiune al FAO pentru reducerea capturărilor incidentale de păsări de mare în pescuitul cu paragate, Planul internaționale de acțiune al FAO de protejare și management al rechinilor, cu capitolul 17 al planului de acțiune „Agenda 21” al Organizației Națiunilor Unite, Consensul de la Roma privind pescuitul la nivel mondial, Declarația de la Kyoto privind contribuția durabilă a pescuitului la siguranța alimentară, Acordul de la New York pentru implementarea dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării și Rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite nr. 49/118 din 1994 și 50/25 din 1995, precum și cea de-a 95-a rezoluție a Conferinței Interparlamentare, ținută la Istambul, Turcia, între 15și 20 aprilie 1996, Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție („CITES”) și Convenția privind diversitatea biologică (CDB),

| I. | întrucât UE și-a dat acordul pentru o serie de angajamente asumate în cadrul organizațiilor regionale de pescuit, precum și în cadrul numeroaselor acorduri bilaterale și multilaterale la care este parte, |
| --- | --- |

I.

întrucât UE și-a dat acordul pentru o serie de angajamente asumate în cadrul organizațiilor regionale de pescuit, precum și în cadrul numeroaselor acorduri bilaterale și multilaterale la care este parte,

| 1. | salută noul demers al Comisiei de a stimula discuțiile pe marginea acestui subiect grav, pentru a schimba viziunea Politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) astfel încât practica aruncării peste bord a capturilor să fie în cele din urmă eliminată; |
| --- | --- |

1.

salută noul demers al Comisiei de a stimula discuțiile pe marginea acestui subiect grav, pentru a schimba viziunea Politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) astfel încât practica aruncării peste bord a capturilor să fie în cele din urmă eliminată;

| 2. | salută propunerea Comisiei ca o primă încercare de a ataca fondul problemei pe care o reprezintă capturile accidentale, subliniind însă caracterul urgent al elaborării unor reglementări care să vizeze eliminarea acestei practici neviabile și imorale întrucât, în cazurile extreme, capturile accidentale pot constitui până la 90 % din captura totală de pește; |
| --- | --- |

2.

salută propunerea Comisiei ca o primă încercare de a ataca fondul problemei pe care o reprezintă capturile accidentale, subliniind însă caracterul urgent al elaborării unor reglementări care să vizeze eliminarea acestei practici neviabile și imorale întrucât, în cazurile extreme, capturile accidentale pot constitui până la 90 % din captura totală de pește;

| 3. | subliniază faptul că pescuitul la scară mică este responsabil într-o măsură foarte redusă de aruncarea înapoi în apă a capturilor și, drept urmare, solicită un sprijin comunitar mai susținut pentru promovarea și dezvoltarea pescuitului de coastă și artizanal la scară mică; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că pescuitul la scară mică este responsabil într-o măsură foarte redusă de aruncarea înapoi în apă a capturilor și, drept urmare, solicită un sprijin comunitar mai susținut pentru promovarea și dezvoltarea pescuitului de coastă și artizanal la scară mică;

| 4. | salută, de asemenea, noua definiție dată aruncării înapoi în mare a capturilor nedorite, care include specii de pești necomerciale și alte specii, ceea ce implică necesitatea de a reduce aruncarea peste bord și a acestor tipuri de specii; |
| --- | --- |

4.

salută, de asemenea, noua definiție dată aruncării înapoi în mare a capturilor nedorite, care include specii de pești necomerciale și alte specii, ceea ce implică necesitatea de a reduce aruncarea peste bord și a acestor tipuri de specii;

| 5. | subliniază necesitatea unei politici europene care să combată cu eficacitate toate tipurile de capturi accidentale (inclusiv, dar nu numai, nevertebratele, coralii, mamiferele marine, păsările și broaștele țestoase) și care ar trebui să promoveze metode de captură ecologice, care să nu pericliteze biodiversitatea marină și să nu exercite în mod inutil efecte dăunătoare asupra altor organisme vii; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea unei politici europene care să combată cu eficacitate toate tipurile de capturi accidentale (inclusiv, dar nu numai, nevertebratele, coralii, mamiferele marine, păsările și broaștele țestoase) și care ar trebui să promoveze metode de captură ecologice, care să nu pericliteze biodiversitatea marină și să nu exercite în mod inutil efecte dăunătoare asupra altor organisme vii;

| 6. | remarcă, totuși, cu îngrijorare, că s-au făcut foarte puține progrese în elaborarea planurilor de acțiune comunitară în favoarea păsărilor marine și a rechinilor, în ciuda angajamentului luat de Comisie în această privință în 1999 și îndeamnă Comisia să finalizeze ambele planuri cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

6.

remarcă, totuși, cu îngrijorare, că s-au făcut foarte puține progrese în elaborarea planurilor de acțiune comunitară în favoarea păsărilor marine și a rechinilor, în ciuda angajamentului luat de Comisie în această privință în 1999 și îndeamnă Comisia să finalizeze ambele planuri cât mai curând posibil;

| 7. | invită Comisia să ia în considerare avizele științifice disponibile privind albatroșii, care, în prezent, în special la pescuitul cu paragate, sunt uciși într-un ritm ce amenință să ducă la dispariția speciei; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să ia în considerare avizele științifice disponibile privind albatroșii, care, în prezent, în special la pescuitul cu paragate, sunt uciși într-un ritm ce amenință să ducă la dispariția speciei;

| 8. | consideră că o acțiune eficientă pentru reducerea capturilor accesorii și a celor aruncate peste bord este reducerea capturilor pescuit la nivel global, deoarece populațiile pe cale de epuizare constau mai ales în pești de dimensiuni mai mici decât cele regulamentare, însoțită de o îmbunătățire a măsurilor de pescuit selectiv; recunoaște că reducerea activității de pescuit ar aduce beneficii semnificative pentru acest sector, permițând populațiilor pe cale de epuizare să se refacă și să devină mai productive și de asemenea scutind din timpul și efortul depus pentru sortarea capturii; |
| --- | --- |

8.

consideră că o acțiune eficientă pentru reducerea capturilor accesorii și a celor aruncate peste bord este reducerea capturilor pescuit la nivel global, deoarece populațiile pe cale de epuizare constau mai ales în pești de dimensiuni mai mici decât cele regulamentare, însoțită de o îmbunătățire a măsurilor de pescuit selectiv; recunoaște că reducerea activității de pescuit ar aduce beneficii semnificative pentru acest sector, permițând populațiilor pe cale de epuizare să se refacă și să devină mai productive și de asemenea scutind din timpul și efortul depus pentru sortarea capturii;

| 9. | consideră că capturile nedorite și aruncarea acestora peste bord reprezintă o problemă ecologică și economică gravă, întrucât, pe de o parte, poartă vina dezechilibrului apărut în anumite ecosisteme iar pe de altă parte s-a constatat că sunt principala cauză a epuizării populațiilor de pești, unele de o mare valoare economică, cum ar fi codul; |
| --- | --- |

9.

consideră că capturile nedorite și aruncarea acestora peste bord reprezintă o problemă ecologică și economică gravă, întrucât, pe de o parte, poartă vina dezechilibrului apărut în anumite ecosisteme iar pe de altă parte s-a constatat că sunt principala cauză a epuizării populațiilor de pești, unele de o mare valoare economică, cum ar fi codul;

| 10. | consideră că reducerea capturilor nedorite aruncate peste bord va ajuta la realizarea unei stări ecologice bune, în conformitate cu cerințele Directivei privind strategia marină, |
| --- | --- |

10.

consideră că reducerea capturilor nedorite aruncate peste bord va ajuta la realizarea unei stări ecologice bune, în conformitate cu cerințele Directivei privind strategia marină,

| 11. | consideră că programele de reducere a capturilor aruncate peste bord trebuie înglobate în întregime în politica generală comunitară de gestionare durabilă a zonelor de pescuit; |
| --- | --- |

11.

consideră că programele de reducere a capturilor aruncate peste bord trebuie înglobate în întregime în politica generală comunitară de gestionare durabilă a zonelor de pescuit;

| 12. | consideră că aruncarea peste bord a capturilor are cauze care variază de la o firmă de pescuit la alta, în funcție de caracteristicile tehnicilor utilizate, precum și de specificul zonei de pescuit, ceea ce face ca soluțiile să fie specifice de la caz la caz; |
| --- | --- |

12.

consideră că aruncarea peste bord a capturilor are cauze care variază de la o firmă de pescuit la alta, în funcție de caracteristicile tehnicilor utilizate, precum și de specificul zonei de pescuit, ceea ce face ca soluțiile să fie specifice de la caz la caz;

| 13. | deși consideră că nu există nicio justificare pentru practica de aruncarea înapoi în apă, admite că anumite specii sunt cunoscute pentru puternica lor capacitate de supraviețuire după ce sunt aruncate înapoi în mare și că ar trebui acordate autorizații de derogare de la interdicția de pescuit pentru aceste specii, precum și pentru speciile pe cale de dispariție sau cele protejate, cu condiția prezentării unor dovezi științifice corespunzătoare privind capacitatea lor de supraviețuire; |
| --- | --- |

13.

deși consideră că nu există nicio justificare pentru practica de aruncarea înapoi în apă, admite că anumite specii sunt cunoscute pentru puternica lor capacitate de supraviețuire după ce sunt aruncate înapoi în mare și că ar trebui acordate autorizații de derogare de la interdicția de pescuit pentru aceste specii, precum și pentru speciile pe cale de dispariție sau cele protejate, cu condiția prezentării unor dovezi științifice corespunzătoare privind capacitatea lor de supraviețuire;

| 14. | subliniază faptul că eficacitatea noii reglementări depinde de utilizarea adecvată a rezultatelor cercetărilor științifice efectuate în zonele de pescuit din Uniunea Europeană, precum și de includerea caracteristicilor specifice apelor în care au loc capturile, caracteristici ce decurg atât din poziționarea zonelor de captură și biodiversitatea organismelor marine, cât și din metodele de pescuit practicate de-a lungul anilor; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că eficacitatea noii reglementări depinde de utilizarea adecvată a rezultatelor cercetărilor științifice efectuate în zonele de pescuit din Uniunea Europeană, precum și de includerea caracteristicilor specifice apelor în care au loc capturile, caracteristici ce decurg atât din poziționarea zonelor de captură și biodiversitatea organismelor marine, cât și din metodele de pescuit practicate de-a lungul anilor;

| 15. | felicită pe reprezentanții industriei pescuitului care au lansat recent programe pentru dezvoltarea instrumentelor și metodelor de pescuit mai selective, menite să reducă capturile accesorii aruncate în mare și să îi încurajeze pe ceilalți să contribuie la acest proces folosindu-și experiența incontestabilă în domeniul instrumentelor de pescuit pentru a găsi tehnici și mai inovatoare; deplânge atitudinea anumitor sesizări înaintate Comisiei care consideră măsurile pentru reducerea capturilor aruncate peste bord drept „inoportune”; |
| --- | --- |

15.

felicită pe reprezentanții industriei pescuitului care au lansat recent programe pentru dezvoltarea instrumentelor și metodelor de pescuit mai selective, menite să reducă capturile accesorii aruncate în mare și să îi încurajeze pe ceilalți să contribuie la acest proces folosindu-și experiența incontestabilă în domeniul instrumentelor de pescuit pentru a găsi tehnici și mai inovatoare; deplânge atitudinea anumitor sesizări înaintate Comisiei care consideră măsurile pentru reducerea capturilor aruncate peste bord drept „inoportune”;

| 16. | subliniază importanța reducerii voluntare a cantităților de captură, constatată în cazul anumitor firme de pescuit și solicită crearea de mecanisme care să permită acordarea de compensații financiare pescarilor pentru aceste eforturi; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța reducerii voluntare a cantităților de captură, constatată în cazul anumitor firme de pescuit și solicită crearea de mecanisme care să permită acordarea de compensații financiare pescarilor pentru aceste eforturi;

| 17. | salută introducerea de către guvernul scoțian, în cooperarea cu reprezentanții sectorului pescuitului din Scoția, a unui sistem facultativ de închidere în timp real, prin care zonele de pescuit vor fi închise pe o perioadă de trei săptămâni în cazul în care căpitanii vaselor descoperă o cantitate însemnată de cod de dimensiune inferioară celei standard de captură; consideră că sisteme precum cel scoțian, primul de acest tip din Europa, pot contribui la reducerea capturilor aruncate peste bord, cu condiția să beneficieze de colaborarea deplină a sectorului pescuitului; |
| --- | --- |

17.

salută introducerea de către guvernul scoțian, în cooperarea cu reprezentanții sectorului pescuitului din Scoția, a unui sistem facultativ de închidere în timp real, prin care zonele de pescuit vor fi închise pe o perioadă de trei săptămâni în cazul în care căpitanii vaselor descoperă o cantitate însemnată de cod de dimensiune inferioară celei standard de captură; consideră că sisteme precum cel scoțian, primul de acest tip din Europa, pot contribui la reducerea capturilor aruncate peste bord, cu condiția să beneficieze de colaborarea deplină a sectorului pescuitului;

| 18. | împărtășește opinia Comisiei, conform căreia abordarea clasică a PCP în privința reducerii capturilor nedorite, și anume încheierea de acorduri în cadrul Consiliului privind utilizarea unor măsuri tehnice tot mai detaliate pentru a preveni aruncarea peste bord a peștilor tineri, cu implicare restrânsă din partea sectorului de pescuit, are anumite limitări și trebuie completată cu programe care să ofere firmelor de pescuit stimulente pentru reducerea capturilor nedorite și a celor aruncate înapoi în apă, ținând cont totodată de caracteristicile specifice fiecărei zone de pescuit, ceea ce ar duce la o mai bună acceptare a măsurilor din partea firmelor de pescuit; consideră totuși că reducerea capturilor nedorite se va produce numai prin modificări tehnice ale instrumentelor și metodelor de pescuit; |
| --- | --- |

18.

împărtășește opinia Comisiei, conform căreia abordarea clasică a PCP în privința reducerii capturilor nedorite, și anume încheierea de acorduri în cadrul Consiliului privind utilizarea unor măsuri tehnice tot mai detaliate pentru a preveni aruncarea peste bord a peștilor tineri, cu implicare restrânsă din partea sectorului de pescuit, are anumite limitări și trebuie completată cu programe care să ofere firmelor de pescuit stimulente pentru reducerea capturilor nedorite și a celor aruncate înapoi în apă, ținând cont totodată de caracteristicile specifice fiecărei zone de pescuit, ceea ce ar duce la o mai bună acceptare a măsurilor din partea firmelor de pescuit; consideră totuși că reducerea capturilor nedorite se va produce numai prin modificări tehnice ale instrumentelor și metodelor de pescuit;

| 19. | ia act de faptul că opțiunea cea mai eficace din punctul de vedere al Comisiei este interzicerea aruncării înapoi în mare a capturilor, cu toate că o astfel de interdicție ar putea fi greu de pus în aplicare și ar putea necesita majorarea resurselor financiare, logistice și umane; |
| --- | --- |

19.

ia act de faptul că opțiunea cea mai eficace din punctul de vedere al Comisiei este interzicerea aruncării înapoi în mare a capturilor, cu toate că o astfel de interdicție ar putea fi greu de pus în aplicare și ar putea necesita majorarea resurselor financiare, logistice și umane;

| 20. | consideră că selectarea capturii deja pescuite, practica de a arunca peste bord pești de calitate, nesupuși restricțiilor legale, pentru a păstra pești cu o valoare comercială mai mare, ar trebui interzisă, cu toate că o astfel de interdicție este greu de aplicat; consideră că ar trebui încercată instalarea unor sisteme de televiziune cu circuit închis pe anumite vase pentru o mai bună punere în aplicare; |
| --- | --- |

20.

consideră că selectarea capturii deja pescuite, practica de a arunca peste bord pești de calitate, nesupuși restricțiilor legale, pentru a păstra pești cu o valoare comercială mai mare, ar trebui interzisă, cu toate că o astfel de interdicție este greu de aplicat; consideră că ar trebui încercată instalarea unor sisteme de televiziune cu circuit închis pe anumite vase pentru o mai bună punere în aplicare;

| 21. | ia act de faptul că, pentru a permite firmelor de pescuit și altor părți implicate să-și asume răspunderea și inițiativa oricăror politici de eliminare a aruncării peste bord a capturilor, trebuie să li se acorde un rol important în procesul de monitorizare și control, întrucât implicarea lor este esențială pentru aplicarea efectivă a măsurilor preconizate; subliniază că în alte jurisdicții există exemple de cooperare care merită examinate — de exemplu, Canada și Noua Zeelandă au experimentat soluția televiziunii cu circuit închis în domeniul vaselor de pescuit, cu acordul firmelor de pescuit, și se pare că această măsură de supraveghere video are un mare succes în eliminarea aruncării peste bord; |
| --- | --- |

21.

ia act de faptul că, pentru a permite firmelor de pescuit și altor părți implicate să-și asume răspunderea și inițiativa oricăror politici de eliminare a aruncării peste bord a capturilor, trebuie să li se acorde un rol important în procesul de monitorizare și control, întrucât implicarea lor este esențială pentru aplicarea efectivă a măsurilor preconizate; subliniază că în alte jurisdicții există exemple de cooperare care merită examinate — de exemplu, Canada și Noua Zeelandă au experimentat soluția televiziunii cu circuit închis în domeniul vaselor de pescuit, cu acordul firmelor de pescuit, și se pare că această măsură de supraveghere video are un mare succes în eliminarea aruncării peste bord;

| 22. | încurajează Comisia, statele membre și celelalte părți interesate să aibă în vedere acordarea unor stimulente acestui sector pentru îmbunătățirea practicilor de pescuit; este încredințat că astfel de stimulente ar putea include:






  — | —
  acordarea mai multor zile de navigație sau mărirea timpului de pescuit acordat navelor care folosesc instrumente mai selective, |
| --- | --- | --- |

22.

încurajează Comisia, statele membre și celelalte părți interesate să aibă în vedere acordarea unor stimulente acestui sector pentru îmbunătățirea practicilor de pescuit; este încredințat că astfel de stimulente ar putea include:

—

—
  acordarea mai multor zile de navigație sau mărirea timpului de pescuit acordat navelor care folosesc instrumente mai selective,

| — | —
  acordarea, pentru navele care folosesc instrumente selective, unui acces preferențial la zone interzise navelor care nu folosesc instrumente selective, |
| --- | --- |

—

—
  acordarea, pentru navele care folosesc instrumente selective, unui acces preferențial la zone interzise navelor care nu folosesc instrumente selective,

| — | —
  acordarea, pentru navele care folosesc instrumente selective, permisiunii de a pescui în perioade interzise celorlalte nave; |
| --- | --- |

—

—
  acordarea, pentru navele care folosesc instrumente selective, permisiunii de a pescui în perioade interzise celorlalte nave;

| 23. | ia act de faptul că Regulamentul (CE) nr. 41/2007 al Consiliului din 21 decembrie 2006 de stabilire, pentru 2007, a oportunităților de pescuit și a condițiilor asociate pentru anumite rezerve de pește și grupuri de rezerve de pește, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care se aplică limite de captură (5), conține deja un exemplu de acces preferențial pentru navele care folosesc instrumente selective, cu acordarea de zile de pescuit suplimentare traulerelor de langustină care folosesc site de sortare și este de acord că ar trebui avute în vedere astfel de stimulente; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că Regulamentul (CE) nr. 41/2007 al Consiliului din 21 decembrie 2006 de stabilire, pentru 2007, a oportunităților de pescuit și a condițiilor asociate pentru anumite rezerve de pește și grupuri de rezerve de pește, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care se aplică limite de captură (5), conține deja un exemplu de acces preferențial pentru navele care folosesc instrumente selective, cu acordarea de zile de pescuit suplimentare traulerelor de langustină care folosesc site de sortare și este de acord că ar trebui avute în vedere astfel de stimulente;

| 24. | este încredințat că sectorul pescuitului va răspunde într-un mod mai favorabil și cu mai mare eficiență la o combinație de stimulente pozitive și negative, căreia trebuie să i se acorde șansa de a produce rezultate; consideră, în continuare, că interdicția aruncării peste bord a capturilor ar trebui pusă în aplicare numai după ce au fost încercate alte tipuri de stimulente negative, printre care creșterea eșalonată a ochiurilor plaselor, închiderea unor zone de pescuit și altele; |
| --- | --- |

24.

este încredințat că sectorul pescuitului va răspunde într-un mod mai favorabil și cu mai mare eficiență la o combinație de stimulente pozitive și negative, căreia trebuie să i se acorde șansa de a produce rezultate; consideră, în continuare, că interdicția aruncării peste bord a capturilor ar trebui pusă în aplicare numai după ce au fost încercate alte tipuri de stimulente negative, printre care creșterea eșalonată a ochiurilor plaselor, închiderea unor zone de pescuit și altele;

| 25. | subliniază importanța unui sistem de control performant în paralel cu adoptarea de interdicții privind practica de aruncare peste bord a capturilor; atrage atenția asupra faptului că necunoașterea exactă a cantităților de pește aruncate înapoi în apă influențează estimările privind mărimea și mortalitatea populației de pește și creează dificultăți în evaluarea măsurilor menite să prevină capturile ce nu corespund cerințelor privind mărimea; îndeamnă Comisia să dezvolte în continuare noi tehnici de supraveghere și atrage atenția, în acest sens, asupra posibilității oferite de utilizarea jurnalelor de bord electronice și utilizarea televiziunii în circuit închis; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța unui sistem de control performant în paralel cu adoptarea de interdicții privind practica de aruncare peste bord a capturilor; atrage atenția asupra faptului că necunoașterea exactă a cantităților de pește aruncate înapoi în apă influențează estimările privind mărimea și mortalitatea populației de pește și creează dificultăți în evaluarea măsurilor menite să prevină capturile ce nu corespund cerințelor privind mărimea; îndeamnă Comisia să dezvolte în continuare noi tehnici de supraveghere și atrage atenția, în acest sens, asupra posibilității oferite de utilizarea jurnalelor de bord electronice și utilizarea televiziunii în circuit închis;

| 26. | solicită în mod insistent ca practica selectării capturii deja pescuite, una dintre principalele cauze ale aruncării înapoi în apă, să fie declarată ilegală, iar instrumentele care o fac posibilă, precum sitele de sortare la bord, utilizate în pescuitul speciilor pelagice, să fie interzise; |
| --- | --- |

26.

solicită în mod insistent ca practica selectării capturii deja pescuite, una dintre principalele cauze ale aruncării înapoi în apă, să fie declarată ilegală, iar instrumentele care o fac posibilă, precum sitele de sortare la bord, utilizate în pescuitul speciilor pelagice, să fie interzise;

| 27. | recunoaște că cel mai adecvat mod de a acționa este alegerea unui număr de firme de pescuit pilot, pe baza cantității de capturi aruncate în mare sau pe baza stadiului de conservare a speciilor implicate; accentuează importanța proiectelor pilot selectate în mai multe zone pentru a ilustra varietatea geografică a zonelor de pescuit comunitare; este încredințat că fiecare proiect pilot trebuie, de asemenea, să coopteze un număr suficient de vase pentru a acoperi diversitatea sectorului pescuitului, precum și pentru a asigura un bun schimb de informații cu alți actori din domeniul pescuitului; sugerează că două tipuri de firme de pescuit ar putea fi potențial candidate, și anume diversele firme care folosesc traule laterale, precum și acele firme care capturează și aruncă peste bord cod; recomandă ca, în timpul desfășurării acestor proiecte pilot, să se evalueze și alte firme de pescuit din perspectiva ratei lor de eliminare a capturilor; |
| --- | --- |

27.

recunoaște că cel mai adecvat mod de a acționa este alegerea unui număr de firme de pescuit pilot, pe baza cantității de capturi aruncate în mare sau pe baza stadiului de conservare a speciilor implicate; accentuează importanța proiectelor pilot selectate în mai multe zone pentru a ilustra varietatea geografică a zonelor de pescuit comunitare; este încredințat că fiecare proiect pilot trebuie, de asemenea, să coopteze un număr suficient de vase pentru a acoperi diversitatea sectorului pescuitului, precum și pentru a asigura un bun schimb de informații cu alți actori din domeniul pescuitului; sugerează că două tipuri de firme de pescuit ar putea fi potențial candidate, și anume diversele firme care folosesc traule laterale, precum și acele firme care capturează și aruncă peste bord cod; recomandă ca, în timpul desfășurării acestor proiecte pilot, să se evalueze și alte firme de pescuit din perspectiva ratei lor de eliminare a capturilor;

| 28. | sugerează examinarea prioritară a practicilor de aruncare înapoi în apă care au drept cauză incompatibilitatea normelor tehnice privind dimensiunea minimă legală de descărcare și dimensiunile ochiului de plasă, întrucât aceste probleme pot fi remediate relativ ușor; |
| --- | --- |

28.

sugerează examinarea prioritară a practicilor de aruncare înapoi în apă care au drept cauză incompatibilitatea normelor tehnice privind dimensiunea minimă legală de descărcare și dimensiunile ochiului de plasă, întrucât aceste probleme pot fi remediate relativ ușor;

| 29. | invită Comisia să ia în considerare avizele științifice disponibile privind resursele de cod din Marea Baltică, în cazul cărora un procent foarte mare din numărul capturilor se înregistrează ca fiind capturi accesorii; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să ia în considerare avizele științifice disponibile privind resursele de cod din Marea Baltică, în cazul cărora un procent foarte mare din numărul capturilor se înregistrează ca fiind capturi accesorii;

| 30. | propune următoarea serie de măsuri pentru fiecare firmă de pescuit vizată:






  i) | elaborarea unei estimări precise a cantităților și a speciilor de pești și de alte specii aruncate peste bord pentru fiecare segment al firmei de pescuit; fiabilitatea și obiectivitatea datelor trebuie acceptate de pescari, oameni de știință și toate celelalte părți interesate; |
| --- | --- | --- |

30.

propune următoarea serie de măsuri pentru fiecare firmă de pescuit vizată:

i)

elaborarea unei estimări precise a cantităților și a speciilor de pești și de alte specii aruncate peste bord pentru fiecare segment al firmei de pescuit; fiabilitatea și obiectivitatea datelor trebuie acceptate de pescari, oameni de știință și toate celelalte părți interesate;

| ii) | crearea unui cadru adecvat care să asigure consultarea, implicarea și cooperarea totală a tuturor părților interesate înainte de a decide obiectivele cantitative privind reducerea capturilor accesorii într-o perioadă dată (de exemplu o reducere de 50 % în doi ani); printre participanți se vor număra consiliile consultative regionale (CCR), firme de pescuit, oameni de știință, guvernele naționale, Comisia și ONG-uri pe probleme de mediu; rolul său va fi să evalueze toate ideile pentru reducerea capturilor aruncate peste bord, inclusiv descărcarea capturilor nedorite, măsuri tehnice, închideri temporare, zone interzise și altele, precum și propunerea de stimulente pozitive pentru pescarii care experimentează tehnici diferite; |
| --- | --- |

ii)

crearea unui cadru adecvat care să asigure consultarea, implicarea și cooperarea totală a tuturor părților interesate înainte de a decide obiectivele cantitative privind reducerea capturilor accesorii într-o perioadă dată (de exemplu o reducere de 50 % în doi ani); printre participanți se vor număra consiliile consultative regionale (CCR), firme de pescuit, oameni de știință, guvernele naționale, Comisia și ONG-uri pe probleme de mediu; rolul său va fi să evalueze toate ideile pentru reducerea capturilor aruncate peste bord, inclusiv descărcarea capturilor nedorite, măsuri tehnice, închideri temporare, zone interzise și altele, precum și propunerea de stimulente pozitive pentru pescarii care experimentează tehnici diferite;

| iii) | la finele perioadei de punere în aplicare planificate, se vor evalua rezultatele și se va aprecia dacă obiectivele au fost atinse, completând dispozițiile PCP cu metodele care au dat rezultate; dacă nu se vor îndeplini obiectivele privind reducerea aruncării înapoi în mare a capturilor nedorite, se vor aplica sancțiuni adecvate, împreună cu alte măsuri proporționale; |
| --- | --- |

iii)

la finele perioadei de punere în aplicare planificate, se vor evalua rezultatele și se va aprecia dacă obiectivele au fost atinse, completând dispozițiile PCP cu metodele care au dat rezultate; dacă nu se vor îndeplini obiectivele privind reducerea aruncării înapoi în mare a capturilor nedorite, se vor aplica sancțiuni adecvate, împreună cu alte măsuri proporționale;

| iv) | revizuirea obiectivelor cantitative privind capturile accesorii în mod periodic, urmărind eliminarea, în cele din urmă, a practicii de aruncare peste bord a capturilor. |
| --- | --- |

iv)

revizuirea obiectivelor cantitative privind capturile accesorii în mod periodic, urmărind eliminarea, în cele din urmă, a practicii de aruncare peste bord a capturilor.

| v) | adoptarea unei interdicții privind aruncarea peste bord a capturilor pentru un tip de pescuit numai dacă, în decurs de cinci ani de la începerea acestor etape, toate celelalte măsuri nu au reușit să reducă capturile eliminate; |
| --- | --- |

v)

adoptarea unei interdicții privind aruncarea peste bord a capturilor pentru un tip de pescuit numai dacă, în decurs de cinci ani de la începerea acestor etape, toate celelalte măsuri nu au reușit să reducă capturile eliminate;

| 31. | invită Comisia să acorde o atenție deosebită transpunerii în practică a acestor măsuri, pentru a permite aplicarea acestora în cazul flotelor europene care pescuiesc în apele teritoriale ale unor țări terțe și solicită ca utilizarea celor mai selective instrumente să devină o condiție prealabilă pentru activitățile de pescuit desfășurate în cadrul acordurilor de parteneriat din acest domeniu; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să acorde o atenție deosebită transpunerii în practică a acestor măsuri, pentru a permite aplicarea acestora în cazul flotelor europene care pescuiesc în apele teritoriale ale unor țări terțe și solicită ca utilizarea celor mai selective instrumente să devină o condiție prealabilă pentru activitățile de pescuit desfășurate în cadrul acordurilor de parteneriat din acest domeniu;

| 32. | constată varietatea și importanța societăților care practică pescuitul mixt în UE și trage concluzia că obiectivele de reducere a capturilor aruncate trebuie să reflecte această varietate, astfel încât să nu se ceară obținerea acelorași reduceri cantitative ale capturilor aruncate peste bord tuturor firmelor de pescuit în același timp, din moment ce nivelul inițial al capturilor aruncate peste bord poate varia de la o firmă la alta; |
| --- | --- |

32.

constată varietatea și importanța societăților care practică pescuitul mixt în UE și trage concluzia că obiectivele de reducere a capturilor aruncate trebuie să reflecte această varietate, astfel încât să nu se ceară obținerea acelorași reduceri cantitative ale capturilor aruncate peste bord tuturor firmelor de pescuit în același timp, din moment ce nivelul inițial al capturilor aruncate peste bord poate varia de la o firmă la alta;

| 33. | subliniază faptul că, în cazul în care se adoptă interdicții privind aruncarea peste bord a capturilor pentru anumite tipuri de pescuit, atunci, pentru a se evita stimulentele neloiale cum ar fi crearea unei piețe pentru peștii mici capturați în afara sistemului de cote, acești pești nu ar trebui comercializați direct în nici un caz; consideră că vasele care au debarcat pe uscat capturi pe care altfel le-ar fi aruncat în mare pot primi compensații corespunzătoare costurilor suportate; consideră, de exemplu, că peștii în cauză ar putea fi folosiți la fabricarea făinii sau a uleiului de pește, orice întreprindere care utilizează această posibilitate contribuind la un fond de compensare organizat la nivel regional; |
| --- | --- |

33.

subliniază faptul că, în cazul în care se adoptă interdicții privind aruncarea peste bord a capturilor pentru anumite tipuri de pescuit, atunci, pentru a se evita stimulentele neloiale cum ar fi crearea unei piețe pentru peștii mici capturați în afara sistemului de cote, acești pești nu ar trebui comercializați direct în nici un caz; consideră că vasele care au debarcat pe uscat capturi pe care altfel le-ar fi aruncat în mare pot primi compensații corespunzătoare costurilor suportate; consideră, de exemplu, că peștii în cauză ar putea fi folosiți la fabricarea făinii sau a uleiului de pește, orice întreprindere care utilizează această posibilitate contribuind la un fond de compensare organizat la nivel regional;

| 34. | ia act de faptul că Fondul European pentru Pescuit (FEP) dispune de fonduri pentru finanțarea proiectelor pilot care susțin pescuitul mai selectiv, precum și înlocuirea a două instrumente de pescuit și îndeamnă statele membre să le utilizeze; solicită mai multă flexibilitate administrativă în privința utilizării fondurilor FEP, astfel încât proiectele pilot promițătoare să poată fi implementate rapid; |
| --- | --- |

34.

ia act de faptul că Fondul European pentru Pescuit (FEP) dispune de fonduri pentru finanțarea proiectelor pilot care susțin pescuitul mai selectiv, precum și înlocuirea a două instrumente de pescuit și îndeamnă statele membre să le utilizeze; solicită mai multă flexibilitate administrativă în privința utilizării fondurilor FEP, astfel încât proiectele pilot promițătoare să poată fi implementate rapid;

| 35. | subliniază că sistemul de reglementare TAC este una din cauzele majore ale aruncării peste bord a capturilor și că trebuie adoptate măsuri pentru a împiedica aruncarea peste bord a speciilor de pești a căror capturare este inevitabilă și care au mărimea legală, dar care nu beneficiază de o cotă de captură; |
| --- | --- |

35.

subliniază că sistemul de reglementare TAC este una din cauzele majore ale aruncării peste bord a capturilor și că trebuie adoptate măsuri pentru a împiedica aruncarea peste bord a speciilor de pești a căror capturare este inevitabilă și care au mărimea legală, dar care nu beneficiază de o cotă de captură;

| 36. | recomandă includerea capturilor nedorite în cadrul sistemului de capturi totale permise (TAC), iar capturile nedorite descărcate să fie scăzute din cotele alocate; în cazul în care o firmă de pescuit depășește cota de capturi nedorite, aceasta riscă să fie închisă, în același mod în care se propune ca, în cazul capturilor excesive de pești tineri, sancțiunea să fie închiderea imediată; cota respectivă ar trebui redusă în mod progresiv, oferind astfel stimulente suplimentare pentru a spori selectivitatea uneltelor de pescuit; |
| --- | --- |

36.

recomandă includerea capturilor nedorite în cadrul sistemului de capturi totale permise (TAC), iar capturile nedorite descărcate să fie scăzute din cotele alocate; în cazul în care o firmă de pescuit depășește cota de capturi nedorite, aceasta riscă să fie închisă, în același mod în care se propune ca, în cazul capturilor excesive de pești tineri, sancțiunea să fie închiderea imediată; cota respectivă ar trebui redusă în mod progresiv, oferind astfel stimulente suplimentare pentru a spori selectivitatea uneltelor de pescuit;

| 37. | constată că statele membre au în prezent dreptul, în conformitate cu Regulamentul (CE) Nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (6), de a impune măsuri tehnice mai stricte vaselor care pescuiesc sub pavilionul statelor respective în apele teritoriale ale UE; consideră că aceste state ar trebui să aibă, de asemenea, flexibilitatea de a încerca noi soluții a căror eficiență va fi evaluată de Comisie și că ar trebui, în anumite împrejurări, să poată impune măsuri tehnice mai selective pentru toate navele care pescuiesc la mai puțin de 20 km de zonele lor de coastă; |
| --- | --- |

37.

constată că statele membre au în prezent dreptul, în conformitate cu Regulamentul (CE) Nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine (6), de a impune măsuri tehnice mai stricte vaselor care pescuiesc sub pavilionul statelor respective în apele teritoriale ale UE; consideră că aceste state ar trebui să aibă, de asemenea, flexibilitatea de a încerca noi soluții a căror eficiență va fi evaluată de Comisie și că ar trebui, în anumite împrejurări, să poată impune măsuri tehnice mai selective pentru toate navele care pescuiesc la mai puțin de 20 km de zonele lor de coastă;

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, consiliilor consultative regionale, Comisiei consultative privind activitățile de pescuit și acvacultură și organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului din care face parte UE. |
| --- | --- |

38.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, consiliilor consultative regionale, Comisiei consultative privind activitățile de pescuit și acvacultură și organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului din care face parte UE.

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

(2)  JO C 69E, 19.3.2004, p. 149.

(3)  JO C 291E, 30.11.2006, p. 319.

(4)  JO C 314E, 21.12.2006, p. 86.

(5)  JO L 15, 20.1.2007, p. 1.

(6)  JO L 125, 27.4.1998, p. 1.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/31

---

Rezoluția Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind o strategie europeană privind romii

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 3, 6, 7, 29 și 149 din Tratatul CE, care obligă statele membre să garanteze șanse egale tuturor cetățenilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 6, 7, 29 și 149 din Tratatul CE, care obligă statele membre să garanteze șanse egale tuturor cetățenilor,

| — | având în vedere articolul 13 din Tratatul CE, în temeiul căruia Comunitatea Europeană este abilitată să adopte măsurile corespunzătoare pentru a combate discriminarea pe criterii de rasă sau origine etnică, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 din Tratatul CE, în temeiul căruia Comunitatea Europeană este abilitată să adopte măsurile corespunzătoare pentru a combate discriminarea pe criterii de rasă sau origine etnică,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 28 aprilie 2005 privind situația romilor din Uniunea Europeană (1), din 1 iunie 2006 privind situația femeilor rome din Uniunea Europeană (2)și din 15 noiembrie 2007 privind aplicarea Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 28 aprilie 2005 privind situația romilor din Uniunea Europeană (1), din 1 iunie 2006 privind situația femeilor rome din Uniunea Europeană (2)și din 15 noiembrie 2007 privind aplicarea Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (3),

| — | având în vedere Directiva 2000/43/CE de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică, Directiva 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă și Decizia-cadru privind combaterea rasismului și a xenofobiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/43/CE de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică, Directiva 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă și Decizia-cadru privind combaterea rasismului și a xenofobiei,

| — | având în vedere Raportul privind rasismul și xenofobia din statele membre ale UE în 2007, publicat de Agenția Europeană pentru Drepturi Fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind rasismul și xenofobia din statele membre ale UE în 2007, publicat de Agenția Europeană pentru Drepturi Fundamentale,

| — | având în vedere instituirea în 2005 a Deceniului de includere a romilor și a Fondului pentru educație destinat comunităților de romi, de către mai multe state membre, țări candidate și alte țări care beneficiază de o prezență importantă a instituțiilor Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere instituirea în 2005 a Deceniului de includere a romilor și a Fondului pentru educație destinat comunităților de romi, de către mai multe state membre, țări candidate și alte țări care beneficiază de o prezență importantă a instituțiilor Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 4 din Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 4 din Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale și Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | având în vedere Planul global de acțiune adoptat de statele membre ale OSCE, printre care se numără state membre ale UE și țări candidate, având drept obiectiv principal îmbunătățirea situației romilor și a populației sinti aflate pe teritoriul OSCE, plan în cadrul căruia statele semnatare se angajează, printre altele, să-și intensifice eforturile menite să garanteze posibilitatea populațiilor rome și sinti de a participa pe deplin și pe picior de egalitate la viața societății noastre și să eradicheze discriminarea acestor persoane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul global de acțiune adoptat de statele membre ale OSCE, printre care se numără state membre ale UE și țări candidate, având drept obiectiv principal îmbunătățirea situației romilor și a populației sinti aflate pe teritoriul OSCE, plan în cadrul căruia statele semnatare se angajează, printre altele, să-și intensifice eforturile menite să garanteze posibilitatea populațiilor rome și sinti de a participa pe deplin și pe picior de egalitate la viața societății noastre și să eradicheze discriminarea acestor persoane,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Statutul Agenției Europene pentru Drepturi Fundamentale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Statutul Agenției Europene pentru Drepturi Fundamentale,

| — | având în vedere raportul Grupului consultativ de experți la nivel înalt în materie de integrare socială a minorităților etnice și de participare deplină a acestora pe piața muncii, intitulat „Minoritățile etnice pe piața muncii — apel urgent pentru o mai bună incluziune socială”și publicat de Comisie în 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului consultativ de experți la nivel înalt în materie de integrare socială a minorităților etnice și de participare deplină a acestora pe piața muncii, intitulat „Minoritățile etnice pe piața muncii — apel urgent pentru o mai bună incluziune socială”și publicat de Comisie în 2007,

| — | având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cele 12-15 milioane de romi din Europa — dintre care 10 milioane locuiesc pe teritoriul Uniunii Europene — sunt victime ale discriminării rasiale și se confruntă, în numeroase cazuri, cu o gravă discriminare structurală, sărăcie și excludere socială, fiind, de asemenea, victime ale discriminării multiple pe criterii de gen, handicap și orientare sexuală, întrucât majoritatea romilor europeni au devenit cetățeni ai Uniunii Europene în urma extinderilor din 2004 și 2007, beneficiind de dreptul cetățenilor UE și al familiilor lor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât cele 12-15 milioane de romi din Europa — dintre care 10 milioane locuiesc pe teritoriul Uniunii Europene — sunt victime ale discriminării rasiale și se confruntă, în numeroase cazuri, cu o gravă discriminare structurală, sărăcie și excludere socială, fiind, de asemenea, victime ale discriminării multiple pe criterii de gen, handicap și orientare sexuală, întrucât majoritatea romilor europeni au devenit cetățeni ai Uniunii Europene în urma extinderilor din 2004 și 2007, beneficiind de dreptul cetățenilor UE și al familiilor lor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre;

| B. | întrucât populația de etnie romă din Europa a constituit, în mod tradițional, o parte integrantă a societății în numeroase țări europene, aducându-și contribuția la viața acesteia, situația lor fiind, prin urmare, diferită de cea a altor minorități naționale europene, fapt ce justifică adoptarea unor măsuri specifice la nivel european; |
| --- | --- |

B.

întrucât populația de etnie romă din Europa a constituit, în mod tradițional, o parte integrantă a societății în numeroase țări europene, aducându-și contribuția la viața acesteia, situația lor fiind, prin urmare, diferită de cea a altor minorități naționale europene, fapt ce justifică adoptarea unor măsuri specifice la nivel european;

| C. | întrucât numeroși cetățeni de etnie romă ai UE se confruntă frecvent cu discriminarea rasială atunci când își exercită drepturile fundamentale la liberă circulație și stabilire, de care beneficiază în calitate de cetățeni ai Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât numeroși cetățeni de etnie romă ai UE se confruntă frecvent cu discriminarea rasială atunci când își exercită drepturile fundamentale la liberă circulație și stabilire, de care beneficiază în calitate de cetățeni ai Uniunii Europene;

| D. | întrucât numeroase persoane și comunități de etnie romă care au decis să se stabilească într-un alt stat membru al UE decât cel de cetățenie se află într-o situație deosebit de vulnerabilă; |
| --- | --- |

D.

întrucât numeroase persoane și comunități de etnie romă care au decis să se stabilească într-un alt stat membru al UE decât cel de cetățenie se află într-o situație deosebit de vulnerabilă;

| E. | întrucât nici în statele membre, nici în țările candidate nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește combaterea discriminării rasiale față de romi și protecția drepturilor acestor persoane la educație, muncă, sănătate și locuință; |
| --- | --- |

E.

întrucât nici în statele membre, nici în țările candidate nu s-au înregistrat progrese în ceea ce privește combaterea discriminării rasiale față de romi și protecția drepturilor acestor persoane la educație, muncă, sănătate și locuință;

| F. | întrucât segregația practicată în cadrul sistemului educațional continuă să fie tolerată pe teritoriile statelor membre; întrucât această formă de discriminare, care vizează accesul la un învățământ de calitate, afectează în mod durabil capacitatea copiilor de etnie romă de a se dezvolta, precum și de a valorifica dreptul lor la dezvoltare educațională; |
| --- | --- |

F.

întrucât segregația practicată în cadrul sistemului educațional continuă să fie tolerată pe teritoriile statelor membre; întrucât această formă de discriminare, care vizează accesul la un învățământ de calitate, afectează în mod durabil capacitatea copiilor de etnie romă de a se dezvolta, precum și de a valorifica dreptul lor la dezvoltare educațională;

| G. | întrucât educația reprezintă un instrument fundamental în combaterea excluderii sociale, exploatării și criminalității; |
| --- | --- |

G.

întrucât educația reprezintă un instrument fundamental în combaterea excluderii sociale, exploatării și criminalității;

| H. | întrucât condițiile de viață insalubre, aflate sub standardele acceptabile, precum și indiciile privind constituirea unor ghetouri cunosc o largă răspândire, iar populația de etnie romă este supusă evacuărilor forțate sau, dimpotrivă, împiedicată să se mute din zonele respective; |
| --- | --- |

H.

întrucât condițiile de viață insalubre, aflate sub standardele acceptabile, precum și indiciile privind constituirea unor ghetouri cunosc o largă răspândire, iar populația de etnie romă este supusă evacuărilor forțate sau, dimpotrivă, împiedicată să se mute din zonele respective;

| I. | întrucât șomajul în rândul comunităților de etnie romă atinge niveluri inacceptabil de ridicate; întrucât sunt necesare, prin urmare, măsuri specifice pentru a facilita inserția profesională a membrilor acestor comunități; întrucât incluziunea romilor ar avea beneficii imense, atât pentru piața europeană a muncii, cât și pentru societatea europeană în ansamblu; |
| --- | --- |

I.

întrucât șomajul în rândul comunităților de etnie romă atinge niveluri inacceptabil de ridicate; întrucât sunt necesare, prin urmare, măsuri specifice pentru a facilita inserția profesională a membrilor acestor comunități; întrucât incluziunea romilor ar avea beneficii imense, atât pentru piața europeană a muncii, cât și pentru societatea europeană în ansamblu;

| J. | întrucât UE oferă o multitudine de mecanisme și instrumente care pot fi utilizate pentru lărgirea accesului romilor la un învățământ de calitate, locuri de muncă, locuință și sănătate, cum ar fi, în special, incluziunea socială și politicile regionale și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE oferă o multitudine de mecanisme și instrumente care pot fi utilizate pentru lărgirea accesului romilor la un învățământ de calitate, locuri de muncă, locuință și sănătate, cum ar fi, în special, incluziunea socială și politicile regionale și de ocupare a forței de muncă;

| K. | întrucât incluziunea socială a comunităților de etnie romă constituie un obiectiv care rămâne să fie îndeplinit, fiind necesară utilizarea instrumentelor de care dispune UE în vederea realizării unor schimbări concrete și palpabile în acest sens; |
| --- | --- |

K.

întrucât incluziunea socială a comunităților de etnie romă constituie un obiectiv care rămâne să fie îndeplinit, fiind necesară utilizarea instrumentelor de care dispune UE în vederea realizării unor schimbări concrete și palpabile în acest sens;

| L. | întrucât este necesară garantarea unei participări concrete a romilor la viața politică, în special la procesele decizionale care afectează viața și bunăstarea romilor; |
| --- | --- |

L.

întrucât este necesară garantarea unei participări concrete a romilor la viața politică, în special la procesele decizionale care afectează viața și bunăstarea romilor;

| M. | întrucât ostilitatea și ura la adresa romilor constituie un fenomen care cunoaște încă o largă răspândire în Europa și este încurajat și utilizat de extremiști, putând culmina cu atacuri rasiste, discursuri de incitare la ură, agresiuni fizice, evacuări ilegale și acte de hărțuire de către poliție; |
| --- | --- |

M.

întrucât ostilitatea și ura la adresa romilor constituie un fenomen care cunoaște încă o largă răspândire în Europa și este încurajat și utilizat de extremiști, putând culmina cu atacuri rasiste, discursuri de incitare la ură, agresiuni fizice, evacuări ilegale și acte de hărțuire de către poliție;

| N. | întrucât majoritatea femeilor de etnie romă se confruntă cu o dublă discriminare, atât pe criteriul apartenenței la etnia romă, cât și pe criterii de gen; |
| --- | --- |

N.

întrucât majoritatea femeilor de etnie romă se confruntă cu o dublă discriminare, atât pe criteriul apartenenței la etnia romă, cât și pe criterii de gen;

| O. | întrucât Holocaustul romilor (Porajmos) merită să fie pe deplin recunoscut, în aceeași măsură ca și gravitatea crimelor săvârșite de naziști în scopul exterminării etniei rome din Europa, împreună cu evreii și alte grupuri țintă, |
| --- | --- |

O.

întrucât Holocaustul romilor (Porajmos) merită să fie pe deplin recunoscut, în aceeași măsură ca și gravitatea crimelor săvârșite de naziști în scopul exterminării etniei rome din Europa, împreună cu evreii și alte grupuri țintă,

| 1. | condamnă în modul cel mai ferm și fără echivoc toate formele de rasism și discriminare la adresa romilor și a altor grupuri considerate drept „țigani”; |
| --- | --- |

1.

condamnă în modul cel mai ferm și fără echivoc toate formele de rasism și discriminare la adresa romilor și a altor grupuri considerate drept „țigani”;

| 2. | salută concluziile Președinției Consiliului European din 14 decembrie 2007, care, „conștient de situația specială a romilor din Uniune invită statele membre și Uniunea să facă recurs la toate mijloacele de accelerare a incluziunii acestora”și „invită Comisia să analizeze politicile și instrumentele existente și să informeze Consiliul în privința progreselor realizate înainte de sfârșitul lunii iunie 2008”; |
| --- | --- |

2.

salută concluziile Președinției Consiliului European din 14 decembrie 2007, care, „conștient de situația specială a romilor din Uniune invită statele membre și Uniunea să facă recurs la toate mijloacele de accelerare a incluziunii acestora”și „invită Comisia să analizeze politicile și instrumentele existente și să informeze Consiliul în privința progreselor realizate înainte de sfârșitul lunii iunie 2008”;

| 3. | consideră că UE și statele membre au o responsabilitate comună în promovarea incluziunii romilor și apărarea drepturilor fundamentale ale acestora, în calitate de cetățeni europeni, și că trebuie să își intensifice de urgență eforturile în vederea obținerii unor rezultate vizibile în acest domeniu; invită statele membre și instituțiile europene să aprobe măsurile necesare creării unui mediu social și politic necesar incluziunii romilor; |
| --- | --- |

3.

consideră că UE și statele membre au o responsabilitate comună în promovarea incluziunii romilor și apărarea drepturilor fundamentale ale acestora, în calitate de cetățeni europeni, și că trebuie să își intensifice de urgență eforturile în vederea obținerii unor rezultate vizibile în acest domeniu; invită statele membre și instituțiile europene să aprobe măsurile necesare creării unui mediu social și politic necesar incluziunii romilor;

| 4. | îndeamnă noua Agenție Europeană pentru Drepturile Fundamentale să considere combaterea atitudinii discriminatorii față de romi o prioritate de prim rang în programul de lucru; |
| --- | --- |

4.

îndeamnă noua Agenție Europeană pentru Drepturile Fundamentale să considere combaterea atitudinii discriminatorii față de romi o prioritate de prim rang în programul de lucru;

| 5. | reafirmă rolul important al UE în combaterea discriminării romilor, care prezintă adesea un caracter structural și necesită, prin urmare acțiuni de amploare la nivel european, în special în ceea ce privește elaborarea politicilor comune
  ,
  recunoscând, în același timp, că competențele esențiale și investiția principală de voință politică, timp și resurse în protecția, punerea în aplicare a politicilor
  ,
  promovarea și întărirea rolului romilor, revin statelor membre; |
| --- | --- |

5.

reafirmă rolul important al UE în combaterea discriminării romilor, care prezintă adesea un caracter structural și necesită, prin urmare acțiuni de amploare la nivel european, în special în ceea ce privește elaborarea politicilor comune
  ,
  recunoscând, în același timp, că competențele esențiale și investiția principală de voință politică, timp și resurse în protecția, punerea în aplicare a politicilor
  ,
  promovarea și întărirea rolului romilor, revin statelor membre;

| 6. | îndeamnă Comisia Europeană să elaboreze o strategie-cadru europeană privind incluziunea romilor, care să aibă ca obiectiv realizarea coerenței la nivelul politicilor europene în materie de incluziune socială a romilor și îndeamnă Comisia, în același timp, să realizeze un plan global de acțiune la nivel comunitar privind incluziunea romilor, care să vizeze furnizarea de sprijin financiar în realizarea obiectivului strategiei menționate mai sus; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă Comisia Europeană să elaboreze o strategie-cadru europeană privind incluziunea romilor, care să aibă ca obiectiv realizarea coerenței la nivelul politicilor europene în materie de incluziune socială a romilor și îndeamnă Comisia, în același timp, să realizeze un plan global de acțiune la nivel comunitar privind incluziunea romilor, care să vizeze furnizarea de sprijin financiar în realizarea obiectivului strategiei menționate mai sus;

| 7. | îndeamnă Comisia să elaboreze un plan de acțiune cuprinzător la nivel comunitar privind includerea romilor, remarcând că planul trebuie realizat și pus în aplicare de grupul de comisari responsabili cu includerea socială a cetățenilor UE, în virtutea portofoliilor pe care le dețin în domeniile ocupării forței de muncă și afacerilor sociale, al egalității de șanse, justiției, libertății, educației, culturii și politicii regionale; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia să elaboreze un plan de acțiune cuprinzător la nivel comunitar privind includerea romilor, remarcând că planul trebuie realizat și pus în aplicare de grupul de comisari responsabili cu includerea socială a cetățenilor UE, în virtutea portofoliilor pe care le dețin în domeniile ocupării forței de muncă și afacerilor sociale, al egalității de șanse, justiției, libertății, educației, culturii și politicii regionale;

| 8. | invită Comisia să acorde unuia din membrii săi responsabilitatea coordonării unei politici privind romii; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să acorde unuia din membrii săi responsabilitatea coordonării unei politici privind romii;

| 9. | îndeamnă Comisia să pună în aplicare metodologia de lucru „de la rom la rom”(„Roma-to-Roma”), aceasta constituind un instrument eficient de abordare a problematicii legate de romi; invită Comisia să promoveze prezența personalului de etnie romă în cadrul serviciilor sale; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă Comisia să pună în aplicare metodologia de lucru „de la rom la rom”(„Roma-to-Roma”), aceasta constituind un instrument eficient de abordare a problematicii legate de romi; invită Comisia să promoveze prezența personalului de etnie romă în cadrul serviciilor sale;

| 10. | invită Comisia să înființeze o unitate pentru populația romă pentru a coordona punerea în aplicare a strategiei-cadru europene privind incluziunea romilor, a favoriza cooperarea dintre statele membre, a coordona acțiunile comune ale statelor membre și a asigura integrarea aspectelor legate de romi în activitățile tuturor organismelor competente; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să înființeze o unitate pentru populația romă pentru a coordona punerea în aplicare a strategiei-cadru europene privind incluziunea romilor, a favoriza cooperarea dintre statele membre, a coordona acțiunile comune ale statelor membre și a asigura integrarea aspectelor legate de romi în activitățile tuturor organismelor competente;

| 11. | invită Comisia să facă din impactul investițiilor private asupra egalității de șanse un factor pertinent și cuantificabil în disponibilizarea fondurilor UE, impunând persoanelor fizice și/sau juridice care participă la o procedură de ofertare pentru proiecte finanțate de UE să elaboreze și să pună în aplicare atât o analiză, cât și un plan de acțiune privind egalitatea de șanse; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să facă din impactul investițiilor private asupra egalității de șanse un factor pertinent și cuantificabil în disponibilizarea fondurilor UE, impunând persoanelor fizice și/sau juridice care participă la o procedură de ofertare pentru proiecte finanțate de UE să elaboreze și să pună în aplicare atât o analiză, cât și un plan de acțiune privind egalitatea de șanse;

| 12. | salută inițiativele anunțate de Comisie, inclusiv cea referitoare la comunicarea privind strategia revizuită pentru combaterea discriminării, viitoarea carte verde privind educația copiilor provenind din mediile de imigranți sau care aparțin unor minorități dezavantajate, precum și intenția de a întreprinde măsuri complementare în vederea asigurării punerii în aplicare a Directivei 2000/43/CE; salută, în special, propunerea de înființare a unui forum la nivel înalt privind romii, care să reprezinte o structură de elaborare a unor politici eficiente de abordare a problemelor legate de romi; |
| --- | --- |

12.

salută inițiativele anunțate de Comisie, inclusiv cea referitoare la comunicarea privind strategia revizuită pentru combaterea discriminării, viitoarea carte verde privind educația copiilor provenind din mediile de imigranți sau care aparțin unor minorități dezavantajate, precum și intenția de a întreprinde măsuri complementare în vederea asigurării punerii în aplicare a Directivei 2000/43/CE; salută, în special, propunerea de înființare a unui forum la nivel înalt privind romii, care să reprezinte o structură de elaborare a unor politici eficiente de abordare a problemelor legate de romi;

| 13. | îndeamnă Comisia să stabilească o hartă europeană de criză, care să fixeze și să urmărească zonele din UE unde există comunitățile cele mai afectate de sărăcie și excludere socială; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă Comisia să stabilească o hartă europeană de criză, care să fixeze și să urmărească zonele din UE unde există comunitățile cele mai afectate de sărăcie și excludere socială;

| 14. | îndeamnă Comisia să examineze oportunitățile de consolidare a legislației privind combaterea discriminării în domeniul educației, cu accent pe desegregare, și să raporteze Parlamentului European rezultatele acestei analize în termen de un an de la adoptarea prezentei rezoluții; reiterează faptul că accesul egal la învățământul de calitate ar trebui să reprezinte o prioritate în cadrul unei strategii europene pentru romi; îndeamnă Comisia să intensifice eforturile de finanțare și sprijinire a acțiunilor întreprinse în statele membre care au ca obiectiv integrarea copiilor romi în sistemul general de învățământ de la o vârstă timpurie; îndeamnă Comisia să sprijine desfășurarea unor programe de încurajare a discriminării pozitive a romilor în domeniile învățământului secundar și cel superior, precum și în ceea ce privește formarea profesională, educația adulților, educația permanentă și cea la nivel universitar; îndeamnă Comisia să sprijine și alte programe care reprezintă modele pozitive, cu rezultate notabile în materie de desegregare; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia să examineze oportunitățile de consolidare a legislației privind combaterea discriminării în domeniul educației, cu accent pe desegregare, și să raporteze Parlamentului European rezultatele acestei analize în termen de un an de la adoptarea prezentei rezoluții; reiterează faptul că accesul egal la învățământul de calitate ar trebui să reprezinte o prioritate în cadrul unei strategii europene pentru romi; îndeamnă Comisia să intensifice eforturile de finanțare și sprijinire a acțiunilor întreprinse în statele membre care au ca obiectiv integrarea copiilor romi în sistemul general de învățământ de la o vârstă timpurie; îndeamnă Comisia să sprijine desfășurarea unor programe de încurajare a discriminării pozitive a romilor în domeniile învățământului secundar și cel superior, precum și în ceea ce privește formarea profesională, educația adulților, educația permanentă și cea la nivel universitar; îndeamnă Comisia să sprijine și alte programe care reprezintă modele pozitive, cu rezultate notabile în materie de desegregare;

| 15. | invită statele membre și Comisia să combată exploatarea copiilor romi, cerșitul forțat și absenteismul școlar, precum și maltratarea femeilor rome; |
| --- | --- |

15.

invită statele membre și Comisia să combată exploatarea copiilor romi, cerșitul forțat și absenteismul școlar, precum și maltratarea femeilor rome;

| 16. | îndeamnă Comisia să sprijine integrarea romilor pe piața muncii prin măsuri de finanțare a formării și reformării, măsuri de încurajare a discriminării pozitive pe piața muncii, de aplicare riguroasă a legislației privind combaterea discriminării în domeniul ocupării forței de muncă, precum și măsuri de promovare a activităților independente în rândul romilor și a micilor întreprinderi rome; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Comisia să sprijine integrarea romilor pe piața muncii prin măsuri de finanțare a formării și reformării, măsuri de încurajare a discriminării pozitive pe piața muncii, de aplicare riguroasă a legislației privind combaterea discriminării în domeniul ocupării forței de muncă, precum și măsuri de promovare a activităților independente în rândul romilor și a micilor întreprinderi rome;

| 17. | invită Comisia să analizeze posibilitatea utilizării unei scheme de microcredit, astfel cum s-a propus în raportul Grupului consultativ la nivel înalt, menționat anterior, pentru a încuraja înființarea micilor întreprinderilor și eliminarea practicii cametei care afectează numeroase persoane aparținând comunităților dezavantajate; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să analizeze posibilitatea utilizării unei scheme de microcredit, astfel cum s-a propus în raportul Grupului consultativ la nivel înalt, menționat anterior, pentru a încuraja înființarea micilor întreprinderilor și eliminarea practicii cametei care afectează numeroase persoane aparținând comunităților dezavantajate;

| 18. | invită Consiliul, Comisia și statele membre să sprijine programe naționale sistemice care vizează îmbunătățirea sănătății în rândul comunităților de romi, în special prin introducerea unui plan corespunzător de vaccinare a copiilor; îndeamnă toate statele membre să remedieze în mod corespunzător și fără întârziere excluderea sistematică a anumitor comunități de romi din sistemul de îngrijire medicală, care cuprinde, dar nu se limitează la comunitățile aflate în zone geografice izolate, precum și abuzurile extreme în materie de drepturile omului care au avut sau care au loc în sistemul de sănătate, inclusiv existența segregării rasiale în instituțiile de sănătate și sterilizarea forțată a femeilor aparținând comunității romilor și să pună capăt acestei situații; |
| --- | --- |

18.

invită Consiliul, Comisia și statele membre să sprijine programe naționale sistemice care vizează îmbunătățirea sănătății în rândul comunităților de romi, în special prin introducerea unui plan corespunzător de vaccinare a copiilor; îndeamnă toate statele membre să remedieze în mod corespunzător și fără întârziere excluderea sistematică a anumitor comunități de romi din sistemul de îngrijire medicală, care cuprinde, dar nu se limitează la comunitățile aflate în zone geografice izolate, precum și abuzurile extreme în materie de drepturile omului care au avut sau care au loc în sistemul de sănătate, inclusiv existența segregării rasiale în instituțiile de sănătate și sterilizarea forțată a femeilor aparținând comunității romilor și să pună capăt acestei situații;

| 19. | îndeamnă Comisia să aibă în vedere modele pozitive în sprijinirea programelor de desființare a cartierelor sărace locuite de romi, caracterizate de existența unor riscuri sociale, ecologice și de sănătate majore, în statele membre unde există astfel de cartiere, și să ofere asistență programelor care reprezintă o experiență pozitivă și fructuoasă în materie de asigurare de locuințe pentru romi, inclusiv pentru romii imigrați; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă Comisia să aibă în vedere modele pozitive în sprijinirea programelor de desființare a cartierelor sărace locuite de romi, caracterizate de existența unor riscuri sociale, ecologice și de sănătate majore, în statele membre unde există astfel de cartiere, și să ofere asistență programelor care reprezintă o experiență pozitivă și fructuoasă în materie de asigurare de locuințe pentru romi, inclusiv pentru romii imigrați;

| 20. | îndeamnă statele membre să rezolve problema taberelor, caracterizate de inexistența totală a standardelor de igienă și securitate și unde se înregistrează decesul unui număr mare de copii romi în urma accidentelor casnice, în special incendii, cauzate de lipsa standardelor corespunzătoare de siguranță; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă statele membre să rezolve problema taberelor, caracterizate de inexistența totală a standardelor de igienă și securitate și unde se înregistrează decesul unui număr mare de copii romi în urma accidentelor casnice, în special incendii, cauzate de lipsa standardelor corespunzătoare de siguranță;

| 21. | îndeamnă Comisia și Consiliul să alinieze politica UE privind romii cu „Deceniul de includere a romilor”și să utilizeze inițiative existente, precum Fondul pentru educație destinat comunităților de romi, planul de acțiune al OSCE și recomandările Consiliului Europei, pentru mărirea eficienței eforturilor acestora în acest domeniu; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia și Consiliul să alinieze politica UE privind romii cu „Deceniul de includere a romilor”și să utilizeze inițiative existente, precum Fondul pentru educație destinat comunităților de romi, planul de acțiune al OSCE și recomandările Consiliului Europei, pentru mărirea eficienței eforturilor acestora în acest domeniu;

| 22. | subliniază importanța implicării autorităților locale în asigurarea desfășurării eficiente a eforturilor de promovare a includerii romilor și de combatere a discriminării; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța implicării autorităților locale în asigurarea desfășurării eficiente a eforturilor de promovare a includerii romilor și de combatere a discriminării;

| 23. | invită statele membre să asigure implicarea comunității romilor la nivel local pentru a dezvolta capacitatea acestora de a beneficia pe deplin de stimulentele oferite de UE, destinate să promoveze drepturile romilor și să integreze comunitățile acestora în domeniile educației, ocupării forței de muncă sau al participării civice, având în vedere faptul că reușita integrării presupune o abordare care ia în considerare nevoile romilor, precum și responsabilități comune; subliniază importanța dezvoltării resurselor umane și a capacităților profesionale ale romilor, în vederea promovării participării acestora în administrația publică de la toate nivelurile, inclusiv în instituțiile UE; |
| --- | --- |

23.

invită statele membre să asigure implicarea comunității romilor la nivel local pentru a dezvolta capacitatea acestora de a beneficia pe deplin de stimulentele oferite de UE, destinate să promoveze drepturile romilor și să integreze comunitățile acestora în domeniile educației, ocupării forței de muncă sau al participării civice, având în vedere faptul că reușita integrării presupune o abordare care ia în considerare nevoile romilor, precum și responsabilități comune; subliniază importanța dezvoltării resurselor umane și a capacităților profesionale ale romilor, în vederea promovării participării acestora în administrația publică de la toate nivelurile, inclusiv în instituțiile UE;

| 24. | reamintește faptul că, în cadrul procesului de negociere și de aderare, toate țările candidate s-au angajat să îmbunătățească acțiunile de includere a comunităților de romi și să promoveze dreptul acestora la educație, la un loc de muncă și o locuință, precum și dreptul de acces la sistemul de sănătate; cere Comisiei să realizeze o evaluare a punerii în aplicare a acestor angajamente, precum și a situației actuale a romilor în toate statele membre; |
| --- | --- |

24.

reamintește faptul că, în cadrul procesului de negociere și de aderare, toate țările candidate s-au angajat să îmbunătățească acțiunile de includere a comunităților de romi și să promoveze dreptul acestora la educație, la un loc de muncă și o locuință, precum și dreptul de acces la sistemul de sănătate; cere Comisiei să realizeze o evaluare a punerii în aplicare a acestor angajamente, precum și a situației actuale a romilor în toate statele membre;

| 25. | invită Comisia și autoritățile competente să întreprindă măsurile necesare pentru desființarea industriei de creștere a porcilor existente pe teritoriul fostului lagăr de concentrare de la Lety (Republica Cehă) și crearea unui monument în memoria victimelor persecuției; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia și autoritățile competente să întreprindă măsurile necesare pentru desființarea industriei de creștere a porcilor existente pe teritoriul fostului lagăr de concentrare de la Lety (Republica Cehă) și crearea unui monument în memoria victimelor persecuției;

| 26. | consideră că ar trebui să analizeze mai amănunțit diferitele aspecte ale provocărilor cuprinse în politica europeană de integrare a romilor; |
| --- | --- |

26.

consideră că ar trebui să analizeze mai amănunțit diferitele aspecte ale provocărilor cuprinse în politica europeană de integrare a romilor;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Consiliului Europei și OSCE. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Consiliului Europei și OSCE.

---

(1)  JO C 45 E, 23.2.2006, p. 129.

(2)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 283.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0534.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Joi, 31 ianuarie 2008

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/36

---

Decizia Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind interpretarea articolului 19 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European privind funcțiile președintelui

Parlamentul European,

| — | având în vedere scrisoarea președintelui Comisiei pentru afaceri constituționale, din 24 ianuarie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea președintelui Comisiei pentru afaceri constituționale, din 24 ianuarie 2008,

| — | având în vedere articolul 201 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 201 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | Adoptă următoarea interpretare a articolului 19:„Articolul 19 alineatul (1) poate fi interpretat în sensul că printre competențele conferite de prezentul articol este prevăzută și aceea de a pune capăt recurgerii excesive la moțiuni, cum ar fi solicitările de respectare a Regulamentului de procedură, moțiunile de procedură, explicațiile privind votul, precum și solicitările de vot separat, de vot pe părți sau de vot prin apel nominal, în cazul în care Președintele consideră că acestea au scopul deliberat de a cauza și vor avea ca efect o obstrucționare prelungită și gravă a procedurilor Parlamentului sau a exercitării drepturilor altor deputați” |
| --- | --- |

1.

Adoptă următoarea interpretare a articolului 19:„Articolul 19 alineatul (1) poate fi interpretat în sensul că printre competențele conferite de prezentul articol este prevăzută și aceea de a pune capăt recurgerii excesive la moțiuni, cum ar fi solicitările de respectare a Regulamentului de procedură, moțiunile de procedură, explicațiile privind votul, precum și solicitările de vot separat, de vot pe părți sau de vot prin apel nominal, în cazul în care Președintele consideră că acestea au scopul deliberat de a cauza și vor avea ca efect o obstrucționare prelungită și gravă a procedurilor Parlamentului sau a exercitării drepturilor altor deputați”

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 31 ianuarie 2008

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/37

---

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Letonia, Ungaria, Malta, Polonia, România, Slovenia și Slovacia a anumitor documente ca fiind echivalente ale vizelor lor naționale în scopul tranzitului pe teritoriul lor (COM(2007)0508 — C6-0279/2007 — 2007/0185(COD))

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0508) |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0508)

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 62 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0279/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 62 alineatul (2) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0279/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0511/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0511/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

P6_TC1-COD(2007)0185

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008în vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului de introducere a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către Bulgaria, Cipru și România a anumitor documente ca fiind echivalente cu vizele naționale ale acestora în scopul tranzitului pe teritoriile lor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în prima lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 582/2008/CE.)

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/38

---

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 896/2006/CE de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către statele membre a anumitor permise de ședere eliberate de Elveția și de Liechtenstein în scopul tranzitului pe teritoriul lor (COM(2007)0508 — C6-0280/2007 — 2007/0186(COD))

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0508), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2007)0508),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 62 alineatul (2) litera (a) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0280/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 62 alineatul (2) litera (a) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0280/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0509/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0509/2007),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

P6_TC1-COD(2007)0186

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008 n vederea adoptării Deciziei nr. .../2008/CE a Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 896/2006/EC de stabilire a unui regim simplificat de control al persoanelor la frontierele externe, bazat pe recunoașterea unilaterală de către statele membre a anumitor permise de ședere eliberate de Elveția și de Liechtenstein în scopul tranzitului pe teritoriul lor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 586/2008/CE)

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/39

---

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de către statele membre a statisticilor în domeniul acvaculturii (COM(2006)0864 — C6-0005/2007 — 2006/0286(COD))

(Procedura de codecizie: prima lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0864), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0864),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 285 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0005/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) și articolul 285 alineatul (1) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C6-0005/2007),

| — | având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A6-0001/2008), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A6-0001/2008),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou, în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

P6_TC1-COD(2006)0286

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 31 ianuarie 2008în vederea adoptării Regulamentului (CE) nr. .../2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de către statele membre a statisticilor în domeniul acvaculturii și de abrogare a Regulamentului Consiliului (CE) nr. 788/96.

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului în primă lectură corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (CE) nr. .../2008.)

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/40

---

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la inițiativa Republicii Austria în vederea adoptării unei decizii a Consiliului privind ameliorarea cooperării dintre unitățile speciale de intervenție ale statelor membre ale Uniunii Europene în situații de criză (15437/2006 — C6-0058/2007 — 2007/0803(CNS))

(Procedura de consultare)

Parlamentul European,

| — | având în vedere inițiativa Republicii Austria (15437/2006), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativa Republicii Austria (15437/2006),

| — | având în vedere articolele 30 și 32, precum și articolul 34 alineatul (2) litera (c) din Tratatul UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 30 și 32, precum și articolul 34 alineatul (2) litera (c) din Tratatul UE,

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul UE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0058/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul UE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C6-0058/2007),

| — | având în vedere articolele 93 și 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 93 și 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0507/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A6-0507/2007),

| 1. | aprobă inițiativa Republicii Austria astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

aprobă inițiativa Republicii Austria astfel cum a fost modificată;

| 2. | invită Consiliul să își modifice propunerea în consecință; |
| --- | --- |

2.

invită Consiliul să își modifice propunerea în consecință;

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să informeze Parlamentul, în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta;

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial inițiativa Republicii Austria; |
| --- | --- |

4.

solicită Consiliului să îl consulte din nou, în cazul în care acesta intenționează să modifice în mod substanțial inițiativa Republicii Austria;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernului Republicii Austria. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernului Republicii Austria.

| TEXT PROPUS DE REPUBLICA AUSTRIA | AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI |
| --- | --- |
| Amendamentul 1 |
| Considerentul 4 |
| (4) Nici un stat membru nu dispune de toate mijloacele, resursele și cunoștințele necesare pentru a soluționa în mod eficient toate tipurile posibile de situații grave de criză în care sunt necesare intervenții speciale. Prin urmare, este extrem important ca fiecare stat membru să fie capabil să solicite asistență din partea unui alt stat membru. | (4) Nici un stat membru nu dispune de toate mijloacele, resursele și cunoștințele necesare pentru a soluționa în mod eficient toate tipurile posibile de situații
  specifice sau
  grave de criză în care sunt necesare intervenții speciale. Prin urmare, este extrem de important ca fiecare stat membru să fie capabil să solicite asistență din partea unui alt stat membru. |
| Amendamentul 2 |
| Considerentul 5 |
| (5) Prezenta decizie
  stabilește norme generale privind răspunderea, inclusiv norme privind răspunderea penală, pentru a asigura cadrul juridic pentru circumstanțele în care statele membre în cauză convin să solicite și să ofere asistență. Existența acestui cadru juridic și a unei declarații care să indice autoritățile competente va permite statelor membre să reacționeze rapid și să câștige timp atunci când apare o astfel situație de criză, | (

  5) Decizia 2007/ .../JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și criminalității transfrontaliere („Decizia Prüm”), și în special articolul 18 din respectiva decizie, reglementează diverse forme de asistență polițienească între statele membre în legătură cu evenimente de masă și alte evenimente majore similare, dezastre și accidente grave.
  Prezenta decizie
  nu reglementează evenimentele de masă, dezastrele naturale sau accidentele grave în sensul articolului 18 din Decizia Prüm, ci completează dispozițiile din respectiva decizie care prevăd diverse forme de asistență polițienească între statele membre asigurată prin intermediul unor unități speciale de intervenție în alte situații, cum ar fi situații de criză generate de factorul uman sau de terorism care reprezintă o amenințare fizică gravă și directă la adresa unor persoane, proprietăți, infrastructuri sau instituții, în special luările de ostateci, deturnări și evenimentele similare. În acest sens, fiecare stat membru ar trebui să precizeze care sunt autoritățile naționale competente cărora celelalte state membre în cauză le pot solicita asistența sau intervenția. |
| Amendamentul 3 |
| Considerentul 5a (nou) |
| | (5a) Existența acestui cadru juridic și a unei liste a autorităților competente va permite statelor membre să reacționeze rapid și să câștige timp atunci când apare o astfel de situație de criză sau de terorism. În plus, pentru a îmbunătăți capacitatea statelor membre de a preveni și a soluționa astfel de situații, în special incidente teroriste, este foarte important ca unitățile speciale de intervenție să se întâlnească periodic și să organizeze cursuri comune de instructaj, astfel încât să profite unele de experiențele celorlalte. |
| Amendamentul 4 |
| Articolul 1 |
| Prezenta decizie stabilește normele și condițiile generale care permit unităților speciale de intervenție dintr-un stat membru să ofere asistență și/sau să acționeze pe teritoriul unui alt stat membru (denumit în continuare „statul membru solicitant”) în cazul în care au fost invitate de acesta din urmă și au fost de acord să facă acest lucru pentru a soluționa o situație de criză. | Prezenta decizie stabilește normele și condițiile generale care permit unităților speciale de intervenție dintr-un stat membru (denumit în continuare „statul membru solicitat”) să ofere asistență și/sau să acționeze pe teritoriul unui alt stat membru (denumit în continuare „statul membru solicitant”) în cazul în care au fost invitate de acesta din urmă și au fost de acord să facă acest lucru pentru a soluționa o situație de criză.
  Detaliile practice și normele de aplicare a prezentei decizii se stabilesc de comun acord de către statul membru solicitant și statul membru solicitat. |
| Amendamentul 6 |
| Articolul 2 punctul 2 |
| 2. | „situație de criză”înseamnă orice situație generată de om într-un stat membru care reprezintă o amenințare fizică gravă și directă la adresa unor persoane sau instituții din statul membru în cauză, în special
  luările de ostateci, deturnările și incidentele similare
  . |

TEXT PROPUS DE REPUBLICA AUSTRIA

AMENDAMENTELE PARLAMENTULUI

Amendamentul 1

Considerentul 4

(4) Nici un stat membru nu dispune de toate mijloacele, resursele și cunoștințele necesare pentru a soluționa în mod eficient toate tipurile posibile de situații grave de criză în care sunt necesare intervenții speciale. Prin urmare, este extrem important ca fiecare stat membru să fie capabil să solicite asistență din partea unui alt stat membru.

(4) Nici un stat membru nu dispune de toate mijloacele, resursele și cunoștințele necesare pentru a soluționa în mod eficient toate tipurile posibile de situații
  specifice sau
  grave de criză în care sunt necesare intervenții speciale. Prin urmare, este extrem de important ca fiecare stat membru să fie capabil să solicite asistență din partea unui alt stat membru.

Amendamentul 2

Considerentul 5

(5) Prezenta decizie
  stabilește norme generale privind răspunderea, inclusiv norme privind răspunderea penală, pentru a asigura cadrul juridic pentru circumstanțele în care statele membre în cauză convin să solicite și să ofere asistență. Existența acestui cadru juridic și a unei declarații care să indice autoritățile competente va permite statelor membre să reacționeze rapid și să câștige timp atunci când apare o astfel situație de criză,

(

  5) Decizia 2007/ .../JAI a Consiliului privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și criminalității transfrontaliere („Decizia Prüm”), și în special articolul 18 din respectiva decizie, reglementează diverse forme de asistență polițienească între statele membre în legătură cu evenimente de masă și alte evenimente majore similare, dezastre și accidente grave.
  Prezenta decizie
  nu reglementează evenimentele de masă, dezastrele naturale sau accidentele grave în sensul articolului 18 din Decizia Prüm, ci completează dispozițiile din respectiva decizie care prevăd diverse forme de asistență polițienească între statele membre asigurată prin intermediul unor unități speciale de intervenție în alte situații, cum ar fi situații de criză generate de factorul uman sau de terorism care reprezintă o amenințare fizică gravă și directă la adresa unor persoane, proprietăți, infrastructuri sau instituții, în special luările de ostateci, deturnări și evenimentele similare. În acest sens, fiecare stat membru ar trebui să precizeze care sunt autoritățile naționale competente cărora celelalte state membre în cauză le pot solicita asistența sau intervenția.

Amendamentul 3

Considerentul 5a (nou)

(5a) Existența acestui cadru juridic și a unei liste a autorităților competente va permite statelor membre să reacționeze rapid și să câștige timp atunci când apare o astfel de situație de criză sau de terorism. În plus, pentru a îmbunătăți capacitatea statelor membre de a preveni și a soluționa astfel de situații, în special incidente teroriste, este foarte important ca unitățile speciale de intervenție să se întâlnească periodic și să organizeze cursuri comune de instructaj, astfel încât să profite unele de experiențele celorlalte.

Amendamentul 4

Articolul 1

Prezenta decizie stabilește normele și condițiile generale care permit unităților speciale de intervenție dintr-un stat membru să ofere asistență și/sau să acționeze pe teritoriul unui alt stat membru (denumit în continuare „statul membru solicitant”) în cazul în care au fost invitate de acesta din urmă și au fost de acord să facă acest lucru pentru a soluționa o situație de criză.

Prezenta decizie stabilește normele și condițiile generale care permit unităților speciale de intervenție dintr-un stat membru (denumit în continuare „statul membru solicitat”) să ofere asistență și/sau să acționeze pe teritoriul unui alt stat membru (denumit în continuare „statul membru solicitant”) în cazul în care au fost invitate de acesta din urmă și au fost de acord să facă acest lucru pentru a soluționa o situație de criză.
  Detaliile practice și normele de aplicare a prezentei decizii se stabilesc de comun acord de către statul membru solicitant și statul membru solicitat.

Amendamentul 6

Articolul 2 punctul 2

2.

„situație de criză”înseamnă orice situație generată de om într-un stat membru care reprezintă o amenințare fizică gravă și directă la adresa unor persoane sau instituții din statul membru în cauză, în special
  luările de ostateci, deturnările și incidentele similare
  .

| 2. | „situație de criză”înseamnă orice situație generată de om într-un stat membru
  care oferă motive întemeiate de a presupune că s-a comis, se comite sau se va comite un act criminal
  care reprezintă o amenințare fizică gravă și directă la adresa unor persoane,
  proprietăți, infrastructuri
  sau instituții din statul membru în cauză, în special
  situațiile prevăzute la articolul 1 alineatul (1) din Decizia-cadru 2002/475/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind combaterea terorismului (1)

  . |
| --- | --- |

2.

„situație de criză”înseamnă orice situație generată de om într-un stat membru
  care oferă motive întemeiate de a presupune că s-a comis, se comite sau se va comite un act criminal
  care reprezintă o amenințare fizică gravă și directă la adresa unor persoane,
  proprietăți, infrastructuri
  sau instituții din statul membru în cauză, în special
  situațiile prevăzute la articolul 1 alineatul (1) din Decizia-cadru 2002/475/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind combaterea terorismului (1)

  .

Amendamentul 7

Articolul 2 punctul 2a (nou)

2a. „autoritate competentă”înseamnă autoritatea națională care poate înainta solicitări și poate acorda autorizații pentru desfășurarea unităților speciale de intervenție.

Amendamentul 8

Articolul 3 alineatul (1)

(1)
  Un
  stat membru poate solicita asistența unei unități speciale de intervenție din alt stat membru pentru a soluționa o situație de criză. Un stat membru poate să accepte sau să refuze o astfel de cerere sau poate propune un alt tip de asistență.

(1)
  Prin intermediul unei cereri înaintate de autoritățile competente în care sunt prezentate natura asistenței solicitate și necesitatea operațională a acesteia, un
  stat membru poate solicita asistența unei unități speciale de intervenție din alt stat membru pentru a soluționa o situație de criză.
  Autoritatea competentă a statului
  membru
  solicitat
  poate să accepte sau să refuze o astfel de cerere sau poate propune un alt tip de asistență.

Amendamentul 9

Articolul 4

Reguli generale cu privire la răspundere

Răspunderea civilă și penală

1. În cazul în care, în conformitate cu prezenta decizie,
  agenți ai unui stat membru acționează pe teritoriul unui alt stat membru
  , acesta din urmă poartă răspunderea pentru orice daune cauzate de agenții în cauză în cursul operațiunilor.

Atunci când
  agenți ai unui stat membru acționează pe teritoriul unui alt stat membru
  și/sau se utilizează echipamente în conformitate cu prezenta decizie, se aplică dispozițiile privind răspunderea civilă și penală prevăzute la articolele 21 și 22 din Decizia Prüm.

2. Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care daunele sunt cauzate de acțiuni care contravin instrucțiunilor date de statul membru solicitant sau depășesc limitele competențelor relevante ale agenților în conformitate cu legislația lor națională, se aplică următoarele reguli:

(a) statul membru pe teritoriul căruia s-au produs daunele repară aceste daune în condițiile aplicabile daunelor cauzate de proprii săi agenți;

(b) statul membru ai cărui agenți au cauzat daune oricărei persoane pe teritoriul unui alt stat membru rambursează integral acestuia din urmă sumele pe care le-a achitat victimelor sau persoanelor îndreptățite în numele lor;

(c) fără a aduce atingere exercitării drepturilor sale față de terțe părți și cu excepția literei (b), orice stat membru se abține în cazurile prevăzute la prezentul alineat de la a pretinde rambursarea contravalorii daunelor pe care le-a suferit din cauza unui alt stat membru.

Amendamentul 10

Articolul 5

Articolul 5

eliminat

Răspunderea penală

În cursul operațiunilor menționate la articolul 3, agenții care acționează pe teritoriul unui alt stat membru sunt considerați agenți ai statului membru în cauză în privința infracțiunilor comise împotriva lor sau de către ei.

Amendamentul 11

Articolul 6

Statele membre se asigură că
  autoritățile lor relevante
  organizează reuniuni și instructaje și exerciții comune,
  ori de câte ori este necesar
  , pentru a face schimburi de experiență, cunoștințe și informații generale, practice și tehnice cu privire la furnizarea de asistență în situații de criză.

Toate statele
  membre
  participante
  se asigură că
  unitățile lor speciale de intervenție
  organizează reuniuni
  , cursuri periodice de instructaj
  și exerciții comune, pentru a face schimburi de experiență, cunoștințe și informații generale, practice și tehnice cu privire la furnizarea de asistență în situații de criză.
  Reuniunile, cursurile de instructaj și exercițiile respective pot fi incluse în anumite programe financiare ale Uniunii, și pot obține subvenții de la bugetul general al Uniunii Europene. În acest context, statul membru care deține Președinția Uniunii Europene face eforturi pentru a asigura desfășurarea de astfel de reuniuni, cursuri de instructaj și exerciții.

Amendamentul 12

Articolul 7

Fiecare stat membru își
  suportă costurile
  proprii
  , cu excepția cazurilor în care statele membre implicate decid altfel, de comun acord.

Statul membru solicitant
  suportă costurile
  operaționale generate de unitățile speciale de intervenție ale statului membru solicitat în legătură cu aplicarea articolului 3, inclusiv costurile de transport și cazare
  , cu excepția cazurilor în care statele membre implicate decid altfel, de comun acord.

Amendamentul 13

Articolul 8 alineatul (4a) (nou)

(4a) Nicio dispoziție a prezentei directive nu se interpretează în sensul că permite aplicarea normelor privind cooperarea dintre instituțiile responsabile de aplicarea legii ale statelor membre și relațiilor cu instituțiile similare din țări terțe, prin abaterea de la normele în vigoare prevăzute în sistemele juridice naționale referitoare la cooperarea polițienească internațională.

---

(1)  JO L 164, 22.6.2002, p. 3.

---

| 21.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 68/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 68/44

---

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 referitoare la poziția comună a Consiliului în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 97/67/CE în ceea ce privește realizarea integrală a pieței interne a serviciilor poștale ale Comunității (13593/6/2007 — C6-0410/2007 — 2006/0196(COD))

(Procedura de codecizie: a doua lectură)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția comună a Consiliului (13593/6/2007 – C6-0410/2007) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția comună a Consiliului (13593/6/2007 – C6-0410/2007) (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0594), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2006)0594),

| — | având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 251 alineatul (2) din Tratatul CE,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A6-0505/2007), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A6-0505/2007),

| 1. | aprobă poziția comună; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția comună;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția comună; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția comună;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 254 alineatul (1) din Tratatul CE; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 254 alineatul (1) din Tratatul CE;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 307E, 18.12.2007, p. 22.

(2)  Texte adoptate, 11.7.2007, P6_TA(2007)0336.

---