# Europeiska unionens C 68E/21 m

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 68E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången21 mars 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 68E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången21 mars 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008Sammanträdena den 31 januari 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 68 E, 13.3.2008. |
| | RESOLUTIONER |
| | Torsdag 31 januari 2008 |
| 2009/C 068E/01 | Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikterEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter (2007/2187(INI)) | 1 |
| 2009/C 068E/02 | Situationen i IranEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om Iran | 8 |
| 2009/C 068E/03 | Resultaten från Balikonferensen om klimatförändringarnaEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om resultaten från Balikonferensen om klimatförändringarna (COP 13 och COP/MOP 3) | 13 |
| 2009/C 068E/04 | Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheternaEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna (2007/2106(INI)) | 18 |
| 2009/C 068E/05 | En politik för att minska oönskade bifångster och stoppa bruket att kasta fångst överbord inom EU:s fiskeEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en politik för att minska oönskade bifångster och stoppa bruket att kasta fångst överbord inom EU:s fiske (2007/2112(INI)) | 26 |
| 2009/C 068E/06 | En europeisk strategi för romerEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en europeisk strategi för romer | 31 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008Sammanträdena den 31 januari 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 68 E, 13.3.2008.

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 68 E, 13.3.2008.

RESOLUTIONER

Torsdag 31 januari 2008

2009/C 068E/01

Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikterEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter (2007/2187(INI))

1

2009/C 068E/02

Situationen i IranEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om Iran

8

2009/C 068E/03

Resultaten från Balikonferensen om klimatförändringarnaEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om resultaten från Balikonferensen om klimatförändringarna (COP 13 och COP/MOP 3)

13

2009/C 068E/04

Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheternaEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna (2007/2106(INI))

18

2009/C 068E/05

En politik för att minska oönskade bifångster och stoppa bruket att kasta fångst överbord inom EU:s fiskeEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en politik för att minska oönskade bifångster och stoppa bruket att kasta fångst överbord inom EU:s fiske (2007/2112(INI))

26

2009/C 068E/06

En europeisk strategi för romerEuropaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en europeisk strategi för romer

31

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Torsdag 31 januari 2008 |
| 2009/C 068E/07 | Talmannens uppgifter (tolkning av artikel 19)Europaparlamentets beslut av den 31 januari 2008 om tolkning av artikel 19 i Europaparlamentets arbetsordning beträffande talmannens uppgifter | 36 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Torsdag 31 januari 2008

2009/C 068E/07

Talmannens uppgifter (tolkning av artikel 19)Europaparlamentets beslut av den 31 januari 2008 om tolkning av artikel 19 i Europaparlamentets arbetsordning beträffande talmannens uppgifter

36

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdag 31 januari 2008 |
| 2009/C 068E/08 | Förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Tjeckiens, Cyperns, Lettlands, Ungerns, Maltas, Polens, Rumäniens, Sloveniens och Slovakiens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier (KOM(2007)0508 – C6-0279/2007 – 2007/0185(COD)) | 37 |
| P6_TC1-COD(2007)0185Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier | 38 |
| 2009/C 068E/09 | Personkontroll vid de yttre gränserna (Schweiz och Liechtenstein) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier (KOM(2007)0508 – C6-0280/2007 – 2007/0186(COD)) | 38 |
| P6_TC1-COD(2007)0186Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier | 39 |
| 2009/C 068E/10 | Statistik över vattenbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inlämning av statistik över vattenbruket från medlemsstaterna (KOM(2006)0864 – C6-0005/2007 – 2006/0286(COD)) | 39 |
| P6_TC1-COD(2006)0286Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inlämning av statistik över vattenbruket från medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 788/96 | 39 |
| 2009/C 068E/11 | Samarbete mellan medlemsstaternas särskilda insatsgrupper *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om Republiken Österrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om förbättrat samarbete i krissituationer mellan Europeiska unionens medlemsstaters särskilda insatsgrupper (15437/2006 – C6-0058/2007 – 2007/0803(CNS)) | 40 |
| 2009/C 068E/12 | Fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster (13593/6/2007 – C6-0410/2007 – 2006/0196(COD)) | 44 |

III   Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Torsdag 31 januari 2008

2009/C 068E/08

Förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Tjeckiens, Cyperns, Lettlands, Ungerns, Maltas, Polens, Rumäniens, Sloveniens och Slovakiens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier (KOM(2007)0508 – C6-0279/2007 – 2007/0185(COD))

37

P6_TC1-COD(2007)0185Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Cyperns och Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier

38

2009/C 068E/09

Personkontroll vid de yttre gränserna (Schweiz och Liechtenstein) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier (KOM(2007)0508 – C6-0280/2007 – 2007/0186(COD))

38

P6_TC1-COD(2007)0186Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier

39

2009/C 068E/10

Statistik över vattenbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inlämning av statistik över vattenbruket från medlemsstaterna (KOM(2006)0864 – C6-0005/2007 – 2006/0286(COD))

39

P6_TC1-COD(2006)0286Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inlämning av statistik över vattenbruket från medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 788/96

39

2009/C 068E/11

Samarbete mellan medlemsstaternas särskilda insatsgrupper *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om Republiken Österrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om förbättrat samarbete i krissituationer mellan Europeiska unionens medlemsstaters särskilda insatsgrupper (15437/2006 – C6-0058/2007 – 2007/0803(CNS))

40

2009/C 068E/12

Fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster (13593/6/2007 – C6-0410/2007 – 2006/0196(COD))

44

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

EuropaparlamentetSESSIONEN 2007–2008Sammanträdena den 31 januari 2008ANTAGNA TEXTERProtokollen för denna session har publicerats i EUT C 68 E, 13.3.2008.

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 68 E, 13.3.2008.

RESOLUTIONER

Torsdag 31 januari 2008

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/1

---

Europaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter (2007/2187(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok ”Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter” av den 4 april 2007(KOM(2007)0161), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok ”Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter” av den 4 april 2007(KOM(2007)0161),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2007)0412) som bifogas ovannämnda grönbok, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2007)0412) som bifogas ovannämnda grönbok,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (sjunde ramprogrammet) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (sjunde ramprogrammet) (1),

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 (2) om det särskilda programmet ”Människor” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/973/EG av den 19 december 2006 (2) om det särskilda programmet ”Människor” för genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2007 om meddelandet ”Kunskap i praktiken: en brett upplagd innovationsstrategi för EU” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 maj 2007 om meddelandet ”Kunskap i praktiken: en brett upplagd innovationsstrategi för EU” (3),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för regional utveckling (A6-0005/2008), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för regional utveckling (A6-0005/2008), och av följande skäl:

| A. | Vid Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000 antogs målet att inrätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet (ERA). |
| --- | --- |

A.

Vid Europeiska rådet i Lissabon den 23–24 mars 2000 antogs målet att inrätta ett europeiskt område för forskningsverksamhet (ERA).

| B. | Vid Europeiska rådet i Barcelona den 15–16 mars 2002 nåddes enighet om målet att de totala utgifterna för forskning och utveckling (FoU) senast 2010 ska ha ökat till 3 % av BNP i EU (varvid två tredjedelar ska komma från den privata sektorn). |
| --- | --- |

B.

Vid Europeiska rådet i Barcelona den 15–16 mars 2002 nåddes enighet om målet att de totala utgifterna för forskning och utveckling (FoU) senast 2010 ska ha ökat till 3 % av BNP i EU (varvid två tredjedelar ska komma från den privata sektorn).

| C. | Det sjunde ramprogrammet är utformat för att stödja inrättandet av ERA. |
| --- | --- |

C.

Det sjunde ramprogrammet är utformat för att stödja inrättandet av ERA.

| D. | Inrättandet av ERA bör gå hand i hand med inrättandet av ett europeiskt område för högre utbildning och ett europeiskt område för innovation, vilket tillsammans utgör de tre sidorna i den så kallade kunskapstriangeln. |
| --- | --- |

D.

Inrättandet av ERA bör gå hand i hand med inrättandet av ett europeiskt område för högre utbildning och ett europeiskt område för innovation, vilket tillsammans utgör de tre sidorna i den så kallade kunskapstriangeln.

| E. | ERA innefattar tre viktiga aspekter: en inre marknad för forskning där forskare, teknik och kunskap kan röra sig fritt, effektiv samordning på EU-nivå av forskningsverksamhet, forskningsprogram och forskningspolitik av nationell och regional omfattning samt initiativ som genomförs och finansieras på EU-nivå. |
| --- | --- |

E.

ERA innefattar tre viktiga aspekter: en inre marknad för forskning där forskare, teknik och kunskap kan röra sig fritt, effektiv samordning på EU-nivå av forskningsverksamhet, forskningsprogram och forskningspolitik av nationell och regional omfattning samt initiativ som genomförs och finansieras på EU-nivå.

| F. | Det behövs fler insatser, särskilt samordningsinsatser, ur alla EU-forskningens aspekter – människor, infrastruktur, organisationer, finansiering, kunskapsdelning och globalt samarbete – i syfte att komma till rätta med uppdelningen på forskningsområdet inom EU och förverkliga EU:s potential. |
| --- | --- |

F.

Det behövs fler insatser, särskilt samordningsinsatser, ur alla EU-forskningens aspekter – människor, infrastruktur, organisationer, finansiering, kunskapsdelning och globalt samarbete – i syfte att komma till rätta med uppdelningen på forskningsområdet inom EU och förverkliga EU:s potential.

| G. | Anställningsmöjligheterna och arbetsvillkoren är inte sådana att unga män och kvinnor uppmuntras till att börja arbeta inom forskningssektorn, vilket innebär ett dåligt tillvaratagande av mycket värdefullt humankapital. |
| --- | --- |

G.

Anställningsmöjligheterna och arbetsvillkoren är inte sådana att unga män och kvinnor uppmuntras till att börja arbeta inom forskningssektorn, vilket innebär ett dåligt tillvaratagande av mycket värdefullt humankapital.

| H. | FoU-investeringarna i EU ligger fortfarande långt under Lissabonmålet på 3 % av BNP. |
| --- | --- |

H.

FoU-investeringarna i EU ligger fortfarande långt under Lissabonmålet på 3 % av BNP.

| I. | Det krävs en bredare syn på inrättandet av ERA med deltagande av samtliga berörda intressenter. |
| --- | --- |

I.

Det krävs en bredare syn på inrättandet av ERA med deltagande av samtliga berörda intressenter.

| J. | Kvinnor är alltjämt underrepresenterade inom de flesta av forskningens och ingenjörsvetenskapens områden och i ledande befattningar. |
| --- | --- |

J.

Kvinnor är alltjämt underrepresenterade inom de flesta av forskningens och ingenjörsvetenskapens områden och i ledande befattningar.

| K. | Bidraget till FoU från EU:s privata sektor släpar efter i förhållande till dess direkta konkurrenter. |
| --- | --- |

K.

Bidraget till FoU från EU:s privata sektor släpar efter i förhållande till dess direkta konkurrenter.

Att inrätta en gemensam arbetsmarknad för forskare

| 1. | Europaparlamentet skulle välkomna en gemensam utformning av forskarkarriären och inrättandet av ett europeiskt informationssystem för forskartjänster och forskningsmetoder och anser att detta skulle kunna bidra till att EU når sin fulla potential inom forskning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet skulle välkomna en gemensam utformning av forskarkarriären och inrättandet av ett europeiskt informationssystem för forskartjänster och forskningsmetoder och anser att detta skulle kunna bidra till att EU når sin fulla potential inom forskning.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och regionerna att utforma strategier för utveckling av materiella och personella resurser inom forskning och innovation, bland annat genom förbättring och tillhandahållande av forskningsinfrastruktur, ökad rörlighet för forskare genom ökat finansiellt stöd, lokala initiativ för att attrahera forskare, avskaffande av rättsliga, administrativa och språkliga hinder, personalutbyten samt garanterat tillträde för alla, särskilt för kvinnliga och unga forskare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och regionerna att utforma strategier för utveckling av materiella och personella resurser inom forskning och innovation, bland annat genom förbättring och tillhandahållande av forskningsinfrastruktur, ökad rörlighet för forskare genom ökat finansiellt stöd, lokala initiativ för att attrahera forskare, avskaffande av rättsliga, administrativa och språkliga hinder, personalutbyten samt garanterat tillträde för alla, särskilt för kvinnliga och unga forskare.

| 3. | Europaparlamentet stöder helhjärtat den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare som ett sätt att göra ERA mer attraktivt för forskare. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra uppgifter om i vilken utsträckning stadgan och riktlinjerna har genomförts i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder helhjärtat den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare som ett sätt att göra ERA mer attraktivt för forskare. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra uppgifter om i vilken utsträckning stadgan och riktlinjerna har genomförts i medlemsstaterna.

| 4. | Europaparlamentet understryker behovet av att fastställa och införa en enhetlig europeisk karriärmodell inom forskningen och skapa ett integrerat system för information om lediga arbeten och praktikkontrakt för forskare i Europa. Parlamentet anser detta vara av största vikt för att skapa en gemensam arbetsmarknad för forskare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker behovet av att fastställa och införa en enhetlig europeisk karriärmodell inom forskningen och skapa ett integrerat system för information om lediga arbeten och praktikkontrakt för forskare i Europa. Parlamentet anser detta vara av största vikt för att skapa en gemensam arbetsmarknad för forskare.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av helt öppna och genomblickbara rekryterings- och befordringsprocesser för forskare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att större balans mellan män och kvinnor säkerställs i nämnderna för rekrytering och befordran. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar vikten av helt öppna och genomblickbara rekryterings- och befordringsprocesser för forskare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att större balans mellan män och kvinnor säkerställs i nämnderna för rekrytering och befordran.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att det transatlantiska nettoutflödet av FoU-investeringar fortfarande ökar och betonar vikten av att hindra ytterligare utflöde av kompetenta europeiska forskare. Parlamentet efterlyser lämpliga åtgärder för att förmå forskare att stanna kvar i eller återvända till EU, framför allt genom att säkerställa bättre karriärmöjligheter och lockande arbetsförhållanden för både kvinnor och män. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att det transatlantiska nettoutflödet av FoU-investeringar fortfarande ökar och betonar vikten av att hindra ytterligare utflöde av kompetenta europeiska forskare. Parlamentet efterlyser lämpliga åtgärder för att förmå forskare att stanna kvar i eller återvända till EU, framför allt genom att säkerställa bättre karriärmöjligheter och lockande arbetsförhållanden för både kvinnor och män.

| 7. | Europaparlamentet stöder planen på att öka forskares rörlighet såväl geografiskt som mellan sektorer (dvs. mellan universitet och forskningsorganisationer och mellan den akademiska världen och affärsvärlden) i syfte att uppnå kunskapsdelning och tekniköverföring. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att berika kursplanerna för forskar- och doktorandutbildningar genom att uppmuntra gemensam forskningshandledning i olika länder, samt att överväga införandet av europeiska postdoktorala stipendier och utbildningsåtgärder som bygger på det ytterst framgångsrika Erasmusprogrammet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder planen på att öka forskares rörlighet såväl geografiskt som mellan sektorer (dvs. mellan universitet och forskningsorganisationer och mellan den akademiska världen och affärsvärlden) i syfte att uppnå kunskapsdelning och tekniköverföring. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att berika kursplanerna för forskar- och doktorandutbildningar genom att uppmuntra gemensam forskningshandledning i olika länder, samt att överväga införandet av europeiska postdoktorala stipendier och utbildningsåtgärder som bygger på det ytterst framgångsrika Erasmusprogrammet.

| 8. | Europaparlamentet betonar att en välfungerande inre marknad är viktig för en framgångsrik utveckling av ERA och att framför allt fri rörlighet för forskare är av avgörande betydelse. Dessvärre finns det alltjämt hinder för forskares rörlighet i EU. Parlamentet efterlyser åtgärder som ökar den fria rörligheten för forskare, framför allt genom ett upphävande av alla återstående övergångsbestämmelser om den fria rörligheten för arbetstagare och genom förbättrad forskningsinfrastruktur i EU. Parlamentet stöder inrättandet av Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att en välfungerande inre marknad är viktig för en framgångsrik utveckling av ERA och att framför allt fri rörlighet för forskare är av avgörande betydelse. Dessvärre finns det alltjämt hinder för forskares rörlighet i EU. Parlamentet efterlyser åtgärder som ökar den fria rörligheten för forskare, framför allt genom ett upphävande av alla återstående övergångsbestämmelser om den fria rörligheten för arbetstagare och genom förbättrad forskningsinfrastruktur i EU. Parlamentet stöder inrättandet av Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT).

| 9. | Europaparlamentet anser att forskares tillträde till EU inte får hindras av nationella barriärer som exempelvis otillräckliga möjligheter att få sociala förmåner erkända och överförda, skattemässiga nackdelar och svårigheter att flytta familjen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utforma sin nationella lagstiftning om offentligrättsliga anställningar på så vis att forskare från medlemsstater och tredjeländer får jämförbara arbetsvillkor och inte hindras från att inleda forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att forskares tillträde till EU inte får hindras av nationella barriärer som exempelvis otillräckliga möjligheter att få sociala förmåner erkända och överförda, skattemässiga nackdelar och svårigheter att flytta familjen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utforma sin nationella lagstiftning om offentligrättsliga anställningar på så vis att forskare från medlemsstater och tredjeländer får jämförbara arbetsvillkor och inte hindras från att inleda forskningsverksamhet.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om att ett sätt att öka forskares rörlighet skulle kunna vara att införa en forskningsvoucher som forskare kan använda i andra medlemsstater och vid värdinstitutioner och värduniversitet och som på så vis kan ställa ytterligare finansiella resurser till förfogande för den faktiska forskning som drar till sig utländska forskare. Parlamentet anser att detta inte bara skulle göra det intressantare för forskningsinstitutioner och universitet att ta emot forskare från andra medlemsstater och dra till sig de största forskartalangerna, utan även bidra till framväxten av spetsforskningscentra genom att de attraktivaste forskningsprogrammen och forskningsinstitutionerna på så sätt kan locka fler forskare och förbättra sin finansiella situation. Parlamentet anser att detta extra stöd till forskares rörlighet bör komplettera nuvarande finansieringssystem för rörlighet, och pengarna skulle kunna anslås via programmen Samarbete och Kapacitet i sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om att ett sätt att öka forskares rörlighet skulle kunna vara att införa en forskningsvoucher som forskare kan använda i andra medlemsstater och vid värdinstitutioner och värduniversitet och som på så vis kan ställa ytterligare finansiella resurser till förfogande för den faktiska forskning som drar till sig utländska forskare. Parlamentet anser att detta inte bara skulle göra det intressantare för forskningsinstitutioner och universitet att ta emot forskare från andra medlemsstater och dra till sig de största forskartalangerna, utan även bidra till framväxten av spetsforskningscentra genom att de attraktivaste forskningsprogrammen och forskningsinstitutionerna på så sätt kan locka fler forskare och förbättra sin finansiella situation. Parlamentet anser att detta extra stöd till forskares rörlighet bör komplettera nuvarande finansieringssystem för rörlighet, och pengarna skulle kunna anslås via programmen Samarbete och Kapacitet i sjunde ramprogrammet.

| 11. | Europaparlamentet framhåller behovet av att stödja i första hand unga forskare genom att säkerställa att de fortsättningsvis kommer att erhålla anslag om de byter arbetsplats inom EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller behovet av att stödja i första hand unga forskare genom att säkerställa att de fortsättningsvis kommer att erhålla anslag om de byter arbetsplats inom EU.

| 12. | Europaparlamentet anser att gemenskapens regelverk om fri rörlighet för forskare inom ERA bör förstärkas så att det blir lättare att utfärda visum och arbetstillstånd till tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att gemenskapens regelverk om fri rörlighet för forskare inom ERA bör förstärkas så att det blir lättare att utfärda visum och arbetstillstånd till tredjelandsmedborgare.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att vidta särskilda åtgärder för att främja kvinnors ökade deltagande i all forskningsverksamhet och därmed avsevärt öka andelen kvinnor som gör forskarkarriär. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att vidta särskilda åtgärder för att främja kvinnors ökade deltagande i all forskningsverksamhet och därmed avsevärt öka andelen kvinnor som gör forskarkarriär.

| 14. | Europaparlamentet anser att det minskade intresset för utbildning inom vetenskap och teknik bland de yngre generationerna hänger nära samman med bristen på samarbete mellan den privata sektorn och den akademiska sfären. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att öka insatserna för att främja samarbetet mellan dessa båda sektorer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det minskade intresset för utbildning inom vetenskap och teknik bland de yngre generationerna hänger nära samman med bristen på samarbete mellan den privata sektorn och den akademiska sfären. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att öka insatserna för att främja samarbetet mellan dessa båda sektorer.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna så att de går konsekvent tillväga för att främja funktionshindrade personers deltagande i gemenskapsfinansierad forskning och en ökning av antalet funktionshindrade personer som inleder och fortsätter en redan påbörjad forskarkarriär. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna så att de går konsekvent tillväga för att främja funktionshindrade personers deltagande i gemenskapsfinansierad forskning och en ökning av antalet funktionshindrade personer som inleder och fortsätter en redan påbörjad forskarkarriär.

| 16. | Europaparlamentet anser även att offentliga myndigheter, forskningsinstitut och företag bör vidta åtgärder för att göra det möjligt att förena yrkes- och privatliv. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser även att offentliga myndigheter, forskningsinstitut och företag bör vidta åtgärder för att göra det möjligt att förena yrkes- och privatliv.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur den vetenskapliga undervisningen i EU kan förbättras på alla nivåer. Parlamentet beklagar bristen på humankapital inom FoU i många medlemsstater, vilket kan tillskrivas de yngre generationernas minskade intresse för vetenskapliga studier och en vetenskaplig karriär. Parlamentet vill därför se initiativ som syftar till att göra barn förtrogna med laboratorie- och fältforskning, och efterlyser främjande av aktiva och undersökande undervisningsmetoder med observationer och experiment, inrättande av utbytesprogram för professorer och forskare och stöd till innovativa utbildningsmetoder från lokala och regionala myndigheter. Parlamentet anser att den snabba vetenskapliga utvecklingen riskerar att skapa en klyfta mellan medborgarna och den vetenskapliga och tekniska forskningen. Parlamentet anser det därför nödvändigt att främja och understödja dialogen mellan forskare och samhälle, och forskarna måste se till att deras forskningsresultat blir begripliga och tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur den vetenskapliga undervisningen i EU kan förbättras på alla nivåer. Parlamentet beklagar bristen på humankapital inom FoU i många medlemsstater, vilket kan tillskrivas de yngre generationernas minskade intresse för vetenskapliga studier och en vetenskaplig karriär. Parlamentet vill därför se initiativ som syftar till att göra barn förtrogna med laboratorie- och fältforskning, och efterlyser främjande av aktiva och undersökande undervisningsmetoder med observationer och experiment, inrättande av utbytesprogram för professorer och forskare och stöd till innovativa utbildningsmetoder från lokala och regionala myndigheter. Parlamentet anser att den snabba vetenskapliga utvecklingen riskerar att skapa en klyfta mellan medborgarna och den vetenskapliga och tekniska forskningen. Parlamentet anser det därför nödvändigt att främja och understödja dialogen mellan forskare och samhälle, och forskarna måste se till att deras forskningsresultat blir begripliga och tillgängliga för alla.

| 18. | Europaparlamentet anser att den sociala miljön för forskare bör förbättras genom att även deras partner erbjuds arbete och genom att de får hjälp att söka barnomsorg eller skola åt sina barn. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den sociala miljön för forskare bör förbättras genom att även deras partner erbjuds arbete och genom att de får hjälp att söka barnomsorg eller skola åt sina barn.

Att utveckla forskningsinfrastruktur av världsklass

| 19. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i utvecklingen av forskningsinfrastruktur till följd av den färdplan som Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) antagit. Parlamentet anser dock att de nya inrättningar och den nya infrastruktur som för närvarande utvecklas av medlemsstaterna bör integreras med den infrastruktur som fastställts av ESFRI. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar framstegen i utvecklingen av forskningsinfrastruktur till följd av den färdplan som Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur (ESFRI) antagit. Parlamentet anser dock att de nya inrättningar och den nya infrastruktur som för närvarande utvecklas av medlemsstaterna bör integreras med den infrastruktur som fastställts av ESFRI.

| 20. | Europaparlamentet kräver att ny Europaövergripande forskningsinfrastruktur endast bör främjas när det inte finns någon likvärdig nationell infrastruktur som forskare från andra medlemsstater har samma tillträde till. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet kräver att ny Europaövergripande forskningsinfrastruktur endast bör främjas när det inte finns någon likvärdig nationell infrastruktur som forskare från andra medlemsstater har samma tillträde till.

| 21. | Europaparlamentet framhåller den roll och betydelse som forskningsorganisationer innehar i det europeiska forskningslandskapet, tillsammans med universitet och forskningsfinansierande organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett visst samarbete med nationella organ, universitet och forskningsorganisationer i Europa, tillsammans med regionala myndigheter, innan den antar en gemensam strategi och genomförandeplan. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller den roll och betydelse som forskningsorganisationer innehar i det europeiska forskningslandskapet, tillsammans med universitet och forskningsfinansierande organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda ett visst samarbete med nationella organ, universitet och forskningsorganisationer i Europa, tillsammans med regionala myndigheter, innan den antar en gemensam strategi och genomförandeplan.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en rättslig ram för att underlätta bildandet och driften av större forskningsorganisationer och forskningsinfrastrukturer i gemenskapen och att överväga att inkludera befintliga europeiska institutioner och avtal, såsom Europeiska organisationen för kärnforskning (CERN), Europeiska rymdorganisationen (ESA) och det europeiska avtalet om fusionsutveckling (EFDA). Man bör dock undvika mellanstatliga fördrag för att inrätta dessa organisationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en rättslig ram för att underlätta bildandet och driften av större forskningsorganisationer och forskningsinfrastrukturer i gemenskapen och att överväga att inkludera befintliga europeiska institutioner och avtal, såsom Europeiska organisationen för kärnforskning (CERN), Europeiska rymdorganisationen (ESA) och det europeiska avtalet om fusionsutveckling (EFDA). Man bör dock undvika mellanstatliga fördrag för att inrätta dessa organisationer.

| 23. | Europaparlamentet förespråkar samtidigt att även institutioner från länder som har mindre intensiv forskningsverksamhet men som förfogar över lämplig forskningspotential bör delta fullt ut i utbyggnaden av en alleuropeisk forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet förespråkar samtidigt att även institutioner från länder som har mindre intensiv forskningsverksamhet men som förfogar över lämplig forskningspotential bör delta fullt ut i utbyggnaden av en alleuropeisk forskningsinfrastruktur.

| 24. | Europaparlamentet anser att godkännandeprocesserna för en stor forskningsinfrastruktur bör omfatta FoU-, IT- och driftsfinansiering, i syfte att säkerställa en långsiktig verksamhet och kontinuerliga framsteg. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att godkännandeprocesserna för en stor forskningsinfrastruktur bör omfatta FoU-, IT- och driftsfinansiering, i syfte att säkerställa en långsiktig verksamhet och kontinuerliga framsteg.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att EIT kommer att spela en viktig roll för att stärka forskningsinfrastrukturen i EU. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att EIT kommer att spela en viktig roll för att stärka forskningsinfrastrukturen i EU.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå forskningsorganisationer, universitet och forskningsfinansierande organ både med att öka deras kapacitet och med att förena deras resurser i arbetet med att inrätta ERA. Målet är att nå en global ledarställning inom de viktigaste forskningsområdena. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bistå forskningsorganisationer, universitet och forskningsfinansierande organ både med att öka deras kapacitet och med att förena deras resurser i arbetet med att inrätta ERA. Målet är att nå en global ledarställning inom de viktigaste forskningsområdena.

Att stärka forskningsinstitutionerna

| 27. | Europaparlamentet beklagar att siffror över utgifterna för forskning och utveckling visar att EU-genomsnittet bara är 1,84 % av BNP, jämfört med 2,68 % i Förenta staterna och 3,18 % i Japan, och att utgifterna varierar från 0,39 % i Rumänien och 0,4 % på Cypern till 3,86 % i Sverige. Parlamentet betonar vikten av att öka de genomsnittliga utgiftsramarna samt utgiftsåtagandena i vissa medlemsstater. Det är även viktigt att rikta de olika forsknings- och utvecklingsinsatserna på ett bättre sätt i hela unionen, särskilt för att underlätta övergången till den digitala ekonomin. Parlamentet anser att detta är väsentligt för att skapa gynnsamma förutsättningar för att kunna utveckla den kunskapsbaserade ekonomi som förespråkas i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att siffror över utgifterna för forskning och utveckling visar att EU-genomsnittet bara är 1,84 % av BNP, jämfört med 2,68 % i Förenta staterna och 3,18 % i Japan, och att utgifterna varierar från 0,39 % i Rumänien och 0,4 % på Cypern till 3,86 % i Sverige. Parlamentet betonar vikten av att öka de genomsnittliga utgiftsramarna samt utgiftsåtagandena i vissa medlemsstater. Det är även viktigt att rikta de olika forsknings- och utvecklingsinsatserna på ett bättre sätt i hela unionen, särskilt för att underlätta övergången till den digitala ekonomin. Parlamentet anser att detta är väsentligt för att skapa gynnsamma förutsättningar för att kunna utveckla den kunskapsbaserade ekonomi som förespråkas i Lissabonstrategin.

| 28. | Europaparlamentet inser betydelsen av ERA:s regionala dimension och anser att utvecklingen av regionala kluster är ett viktigt sätt att uppnå en kritisk massa, föra samman universitet, forskningsinstitutioner och näringsliv och skapa europeiska spetsforskningscentra. Parlamentet anser att programmen ”Forskningspotential” och ”Kunskapsregioner” samt strukturfonderna, som främjar regionernas forsknings- och innovationspotential, bör ses som ett viktigt bidrag till sjunde ramprogrammets mål. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet inser betydelsen av ERA:s regionala dimension och anser att utvecklingen av regionala kluster är ett viktigt sätt att uppnå en kritisk massa, föra samman universitet, forskningsinstitutioner och näringsliv och skapa europeiska spetsforskningscentra. Parlamentet anser att programmen ”Forskningspotential” och ”Kunskapsregioner” samt strukturfonderna, som främjar regionernas forsknings- och innovationspotential, bör ses som ett viktigt bidrag till sjunde ramprogrammets mål.

| 29. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av nationella och regionala kontaktpunkter för att förstärka ramprogrammens effekter, och efterlyser ett djupare samarbete dem emellan. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av nationella och regionala kontaktpunkter för att förstärka ramprogrammens effekter, och efterlyser ett djupare samarbete dem emellan.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt forum med nationell representation på hög nivå, inbegripet genom nationella forskningsråd, som ska ha i uppdrag att fastställa, utveckla och stödja större Europaövergripande forskningsinitiativ. Parlamentet uppmanar även kommissionen att införa ett gemensamt system för vetenskaplig och teknisk översyn i syfte att bättre utnyttja resultaten från EU-programmen. Parlamentet anser att det vore fördelaktigt att inrätta ett tillförlitligt system för validering av kunskap och metoder för analys, kontroll och utfärdande av intyg och att upprätta nätverk mellan spetsforskningscentrum i EU. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett europeiskt forum med nationell representation på hög nivå, inbegripet genom nationella forskningsråd, som ska ha i uppdrag att fastställa, utveckla och stödja större Europaövergripande forskningsinitiativ. Parlamentet uppmanar även kommissionen att införa ett gemensamt system för vetenskaplig och teknisk översyn i syfte att bättre utnyttja resultaten från EU-programmen. Parlamentet anser att det vore fördelaktigt att inrätta ett tillförlitligt system för validering av kunskap och metoder för analys, kontroll och utfärdande av intyg och att upprätta nätverk mellan spetsforskningscentrum i EU.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att expertnätverken och de virtuella forskningssamfunden kompletterar varandra fullt ut genom att ange deras mål, verksamhetsregler och finansiering. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att expertnätverken och de virtuella forskningssamfunden kompletterar varandra fullt ut genom att ange deras mål, verksamhetsregler och finansiering.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja offentlig upphandling som ett sätt att stödja FoU på EU-nivå genom en mer konsekvent användning av offentliga instrument och resurser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare främja offentlig upphandling som ett sätt att stödja FoU på EU-nivå genom en mer konsekvent användning av offentliga instrument och resurser.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar initiativet till en europeisk stadga för användning av immateriella rättigheter från offentliga forskningsinstitut och universitet, som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 21–22 juni 2007, förutsatt att denna leder fram till en användbar uppsättning regler som särskilt tar hänsyn till behovet av utveckling och överföring av vetenskaplig kunskap. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar initiativet till en europeisk stadga för användning av immateriella rättigheter från offentliga forskningsinstitut och universitet, som antogs av Europeiska rådet i Bryssel den 21–22 juni 2007, förutsatt att denna leder fram till en användbar uppsättning regler som särskilt tar hänsyn till behovet av utveckling och överföring av vetenskaplig kunskap.

| 34. | Europaparlamentet påminner om de små och medelstora företagens roll som forskningsorgan. Parlamentet anser att det är nödvändigt att stärka deras deltagande i FoU-projekt i EU i enlighet med målet att avsätta minst 15 % av det sjunde ramprogrammets budget för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om de små och medelstora företagens roll som forskningsorgan. Parlamentet anser att det är nödvändigt att stärka deras deltagande i FoU-projekt i EU i enlighet med målet att avsätta minst 15 % av det sjunde ramprogrammets budget för små och medelstora företag.

| 35. | Europaparlamentet anser att en stark forskning måste vara nära kopplad till innovation och att man därför bör överväga konkreta åtgärder för att skapa ett fullt ut integrerat europeiskt område för forskning och innovation. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att en stark forskning måste vara nära kopplad till innovation och att man därför bör överväga konkreta åtgärder för att skapa ett fullt ut integrerat europeiskt område för forskning och innovation.

Att dela kunskap

| 36. | Europaparlamentet anser att investeringar i initiativ avseende infrastruktur, funktionalitet och elektroniska korshänvisningar har möjliggjort stora förbättringar vad gäller spridning och användning av vetenskaplig information och att till exempel Berlindeklarationen om fri tillgång till kunskap inom naturvetenskaper och humaniora är ett exempel på hur möjligheter att experimentera med nya modeller har skapats tack vare Internet. Parlamentet framhåller vikten av att respektera upphovsmännens valfrihet och deras immateriella rättigheter och att samtidigt säkerställa fortsatta sakkunnigbedömningar av hög kvalitet och tillförlitligt och säkert skydd av arbeten som bedömts. Parlamentet uppmanar berörda parter att arbeta tillsammans i pilotprojekt för att utvärdera konsekvenser och genomförbarhet hos alternativa modeller, exempelvis principen om öppen tillgång. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att investeringar i initiativ avseende infrastruktur, funktionalitet och elektroniska korshänvisningar har möjliggjort stora förbättringar vad gäller spridning och användning av vetenskaplig information och att till exempel Berlindeklarationen om fri tillgång till kunskap inom naturvetenskaper och humaniora är ett exempel på hur möjligheter att experimentera med nya modeller har skapats tack vare Internet. Parlamentet framhåller vikten av att respektera upphovsmännens valfrihet och deras immateriella rättigheter och att samtidigt säkerställa fortsatta sakkunnigbedömningar av hög kvalitet och tillförlitligt och säkert skydd av arbeten som bedömts. Parlamentet uppmanar berörda parter att arbeta tillsammans i pilotprojekt för att utvärdera konsekvenser och genomförbarhet hos alternativa modeller, exempelvis principen om öppen tillgång.

| 37. | Europaparlamentet stöder den princip om ”öppen innovation” som kommissionen främjar och som innebär att den offentliga och privata sektorn samarbetar fullt ut och delar kunskap, detta dock under förutsättning att det skapas ett välavvägt och rättvist system mellan öppen tillgång till vetenskapliga resultat och den privata sektorns användning av sådana resultat (rättvis kunskapsdelning). Parlamentet anser att regeln om rättvis och skälig ekonomisk ersättning för näringslivets användning av offentlig kunskap bör erkännas officiellt. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet stöder den princip om ”öppen innovation” som kommissionen främjar och som innebär att den offentliga och privata sektorn samarbetar fullt ut och delar kunskap, detta dock under förutsättning att det skapas ett välavvägt och rättvist system mellan öppen tillgång till vetenskapliga resultat och den privata sektorns användning av sådana resultat (rättvis kunskapsdelning). Parlamentet anser att regeln om rättvis och skälig ekonomisk ersättning för näringslivets användning av offentlig kunskap bör erkännas officiellt.

| 38. | Europaparlamentet är fast övertygat om att den rättsliga osäkerhet och de höga kostnader som för närvarande råder på det immaterialrättsliga området bidrar till fragmenteringen av forskningsinsatserna i Europa. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att göra en konsekvensbedömning av de olika rättsinstrument som kan användas för att minska de befintliga hindren för kunskapsöverföring inom ERA. Parlamentet anser att korrekt registrerade uppfinningar kan utgöra en viktig kunskapskälla och att immaterialrätten, inbegripet EU:s patenträtt, inte får skapa hinder för kunskapsdelning. Parlamentet framhåller den stora betydelsen av att skapa ett gemenskapspatent och ett högkvalitativt, kostnadseffektivt och innovationsvänligt domstolssystem för europeiska patent som är förenligt med EG-domstolens behörighet. Parlamentet noterar kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett förbättrat patentsystem i Europa (KOM(2007)0165). Parlamentet noterar att den därav följande rättsliga ramen kommer att ge privata företag större incitament till att delta i forskning och att den även kommer att stärka positionen för EU:s innovatörer internationellt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet är fast övertygat om att den rättsliga osäkerhet och de höga kostnader som för närvarande råder på det immaterialrättsliga området bidrar till fragmenteringen av forskningsinsatserna i Europa. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att göra en konsekvensbedömning av de olika rättsinstrument som kan användas för att minska de befintliga hindren för kunskapsöverföring inom ERA. Parlamentet anser att korrekt registrerade uppfinningar kan utgöra en viktig kunskapskälla och att immaterialrätten, inbegripet EU:s patenträtt, inte får skapa hinder för kunskapsdelning. Parlamentet framhåller den stora betydelsen av att skapa ett gemenskapspatent och ett högkvalitativt, kostnadseffektivt och innovationsvänligt domstolssystem för europeiska patent som är förenligt med EG-domstolens behörighet. Parlamentet noterar kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet om ett förbättrat patentsystem i Europa (KOM(2007)0165). Parlamentet noterar att den därav följande rättsliga ramen kommer att ge privata företag större incitament till att delta i forskning och att den även kommer att stärka positionen för EU:s innovatörer internationellt.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett europeiskt forum som möjliggör samordning av civilsamhällets deltagande på europeisk och nationell nivå i diskussionerna om vetenskap, forskning och teknik. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett europeiskt forum som möjliggör samordning av civilsamhällets deltagande på europeisk och nationell nivå i diskussionerna om vetenskap, forskning och teknik.

| 40. | Europaparlamentet anser att de gemensamma forskningscentrumen i samband med ERA bör utnyttjas i egenskap av oberoende och neutrala högnivåstrukturer inom vetenskap och teknik som tillhandahåller gemensam expertis till EU-institutionerna och som stöder beslutsfattandet i viktiga frågor (exempelvis livskvalitet, livsmedelssäkerhet, miljö och konsumentskydd). |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att de gemensamma forskningscentrumen i samband med ERA bör utnyttjas i egenskap av oberoende och neutrala högnivåstrukturer inom vetenskap och teknik som tillhandahåller gemensam expertis till EU-institutionerna och som stöder beslutsfattandet i viktiga frågor (exempelvis livskvalitet, livsmedelssäkerhet, miljö och konsumentskydd).

| 41. | Europaparlamentet anser att de gemensamma forskningscentrumen, med ett nytt uppdrag som stöder och uppmuntrar deras verksamhet och som syftar till att optimera deras strukturella fördelar, även skulle kunna främja ”verkliga europeiska möjligheter” inom utbildning och rörlighet för unga forskare. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att de gemensamma forskningscentrumen, med ett nytt uppdrag som stöder och uppmuntrar deras verksamhet och som syftar till att optimera deras strukturella fördelar, även skulle kunna främja ”verkliga europeiska möjligheter” inom utbildning och rörlighet för unga forskare.

Att optimera forskningsprogram och prioriteringar

| 42. | Europaparlamentet menar att det är lämpligt att genomföra principen om ömsesidigt öppnande av nationella program för deltagare från andra medlemsstater, eftersom det skulle främja informationsutbytet om befintliga nationella program och uppmuntra till att nationella forskningsinsatser utvärderas av internationella expertgrupper. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet menar att det är lämpligt att genomföra principen om ömsesidigt öppnande av nationella program för deltagare från andra medlemsstater, eftersom det skulle främja informationsutbytet om befintliga nationella program och uppmuntra till att nationella forskningsinsatser utvärderas av internationella expertgrupper.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att många medlemsstater – särskilt sådana med mindre utvecklade FoU-strukturer – fruktar kompetensflykt inom EU. Parlamentet efterlyser förebyggande åtgärder genom att nationella forskningsstrategier kompletterar varandra i stället för att konkurrera med varandra, framför allt för att främja gemensam resurssamordning och förhindra dubbelarbete och splittring. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet konstaterar att många medlemsstater – särskilt sådana med mindre utvecklade FoU-strukturer – fruktar kompetensflykt inom EU. Parlamentet efterlyser förebyggande åtgärder genom att nationella forskningsstrategier kompletterar varandra i stället för att konkurrera med varandra, framför allt för att främja gemensam resurssamordning och förhindra dubbelarbete och splittring.

| 44. | Europaparlamentet anser att det är lämpligt att undersöka möjligheterna med mekanismen ”variabel geometri” i syfte att göra genomförandet av temaprogram tillräckligt flexibelt. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att det är lämpligt att undersöka möjligheterna med mekanismen ”variabel geometri” i syfte att göra genomförandet av temaprogram tillräckligt flexibelt.

| 45. | Europaparlamentet understryker att komplementariteten mellan EU:s forskningsstöd och det nationella forskningsstödet måste stärkas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet understryker att komplementariteten mellan EU:s forskningsstöd och det nationella forskningsstödet måste stärkas.

| 46. | Europaparlamentet anser att finansieringen av arbetet med att göra nationella forskningsprogram tillgängliga för alla forskare i medlemsstaterna framför allt bör ta sin utgångspunkt i grundforskning eller i så kallad spetsforskning. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att finansieringen av arbetet med att göra nationella forskningsprogram tillgängliga för alla forskare i medlemsstaterna framför allt bör ta sin utgångspunkt i grundforskning eller i så kallad spetsforskning.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att lokala och regionala myndigheter bör delta i utarbetandet av en forskarvänlig ram och avsevärt bidra till genomförandet av ERA. Detta kan uppnås via gemenskapsfinansierade program som det sjunde ramprogrammet, men det går även att göra stora framsteg genom överenskomna program som finansieras via strukturfonderna. Parlamentet anser framför allt att det finns ett akut behov av att förbättra FoU-potentialen i ”vetenskapligt svagare” regioner genom kombinerad användning av strukturfonderna och sjunde ramprogrammets fonder och av nationella och regionala investeringar, detta för att på ett effektivt sätt tillgodose bland annat lokala behov i samhällsdriven forskning. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet konstaterar att lokala och regionala myndigheter bör delta i utarbetandet av en forskarvänlig ram och avsevärt bidra till genomförandet av ERA. Detta kan uppnås via gemenskapsfinansierade program som det sjunde ramprogrammet, men det går även att göra stora framsteg genom överenskomna program som finansieras via strukturfonderna. Parlamentet anser framför allt att det finns ett akut behov av att förbättra FoU-potentialen i ”vetenskapligt svagare” regioner genom kombinerad användning av strukturfonderna och sjunde ramprogrammets fonder och av nationella och regionala investeringar, detta för att på ett effektivt sätt tillgodose bland annat lokala behov i samhällsdriven forskning.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar att Lissabonstrategins mål inte kan uppnås utan att den privata sektorns deltagande i forskningsverksamheten märkbart intensifieras, och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att skapa bättre incitament för den privata sektorn att investera och delta i forskning. Parlamentet ställer sig bakom åsikten att EU måste inta en ledande position på teknikintensiva marknader med stöd av stringenta standarder för skydd av immateriella rättigheter. Därför är det viktigt att utvidga offentlig-privata partnerskap inom välfungerande marknader. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar att Lissabonstrategins mål inte kan uppnås utan att den privata sektorns deltagande i forskningsverksamheten märkbart intensifieras, och uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att skapa bättre incitament för den privata sektorn att investera och delta i forskning. Parlamentet ställer sig bakom åsikten att EU måste inta en ledande position på teknikintensiva marknader med stöd av stringenta standarder för skydd av immateriella rättigheter. Därför är det viktigt att utvidga offentlig-privata partnerskap inom välfungerande marknader.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa bästa möjliga finansiering av sådan nationell och regional forskningsverksamhet som anges i verksamhetsprogrammen och att sörja för att effektivt utbyte av god praxis och samarbete mellan regionerna. Parlamentet konstaterar att exempel på god praxis som är effektiva i en region inte rakt av kan överföras till vilken annan region som helst. Parlamentet betonar därför specifikt utvärderingar på regional nivå på grundval av tillförlitliga och öppna indikatorer som kan accepteras av alla parter. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa bästa möjliga finansiering av sådan nationell och regional forskningsverksamhet som anges i verksamhetsprogrammen och att sörja för att effektivt utbyte av god praxis och samarbete mellan regionerna. Parlamentet konstaterar att exempel på god praxis som är effektiva i en region inte rakt av kan överföras till vilken annan region som helst. Parlamentet betonar därför specifikt utvärderingar på regional nivå på grundval av tillförlitliga och öppna indikatorer som kan accepteras av alla parter.

| 50. | Europaparlamentet betonar vikten av att frigöra forskningspotential i alla europeiska regioner som ett sätt att stärka den europeiska forskningens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar vikten av att frigöra forskningspotential i alla europeiska regioner som ett sätt att stärka den europeiska forskningens konkurrenskraft.

| 51. | Europaparlamentet anser att det bör vidtas åtgärder för att uppdatera samarbetsformerna och samarbetsinstrumenten och anpassa dem till målen för ERA. Parlamentet föreslår en vidareutveckling av initiativ som det europeiska samarbetet inom vetenskaplig och teknisk forskning (Cost) och det alleuropeiska nätverket för marknadsorienterad, industriell FoU (Eureka). |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det bör vidtas åtgärder för att uppdatera samarbetsformerna och samarbetsinstrumenten och anpassa dem till målen för ERA. Parlamentet föreslår en vidareutveckling av initiativ som det europeiska samarbetet inom vetenskaplig och teknisk forskning (Cost) och det alleuropeiska nätverket för marknadsorienterad, industriell FoU (Eureka).

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att expertnätverken spelar en viktig roll i inrättandet av ERA genom att bidra till hållbar integration och därigenom undvika en fragmentering av forskningsinsatserna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fortsatt stödja framgångsrika nätverk för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att expertnätverken spelar en viktig roll i inrättandet av ERA genom att bidra till hållbar integration och därigenom undvika en fragmentering av forskningsinsatserna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fortsatt stödja framgångsrika nätverk för att uppnå detta mål.

| 53. | Europaparlamentet betonar att riktat FoU-samarbete skulle kunna skapa betydande världsomspännande möjligheter för EU-ledd FoU. Parlamentet uppmanar därför med kraft till att nationella och regionala forskningssystem sammankopplas med nätverk inom och utanför EU, samtidigt som det garanteras att samstämmighet råder mellan nationella och regionala forskningsprogram och prioriteringar av intresse för EU, t.ex. EIT. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att beakta regionalvetenskapens betydelse för den territoriella sammanhållningen, med särskild hänvisning till ORATE 2013-programmet (Observationsorgan i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering). Parlamentet anser att territoriellt samarbete bör utvecklas som ett sätt att uppnå kritisk massa och förbereda för internationalisering, och uppmanar därför medlemsstaterna att avskaffa gränsöverskridande administrativa hinder som står i vägen för samarbete mellan kunskapsinstitut. Parlamentet rekommenderar att den öppna samordningsmetoden används på detta område i syfte att jämföra bästa nationella. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att riktat FoU-samarbete skulle kunna skapa betydande världsomspännande möjligheter för EU-ledd FoU. Parlamentet uppmanar därför med kraft till att nationella och regionala forskningssystem sammankopplas med nätverk inom och utanför EU, samtidigt som det garanteras att samstämmighet råder mellan nationella och regionala forskningsprogram och prioriteringar av intresse för EU, t.ex. EIT. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att beakta regionalvetenskapens betydelse för den territoriella sammanhållningen, med särskild hänvisning till ORATE 2013-programmet (Observationsorgan i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering). Parlamentet anser att territoriellt samarbete bör utvecklas som ett sätt att uppnå kritisk massa och förbereda för internationalisering, och uppmanar därför medlemsstaterna att avskaffa gränsöverskridande administrativa hinder som står i vägen för samarbete mellan kunskapsinstitut. Parlamentet rekommenderar att den öppna samordningsmetoden används på detta område i syfte att jämföra bästa nationella.

| 54. | Europaparlamentet anser att det behövs ett bredare förhållningssätt till fastställandet av prioriteringar för strategiska beslut om offentlig finansiering och att bland annat de europeiska teknikplattformarna och de gemensamma teknikinitiativen skulle vara betjänta av ett ökat deltagande av offentliga och privata organisationer som universitet, forskningsorganisationer och små och medelstora företag för att utveckla långsiktiga strategier. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet anser att det behövs ett bredare förhållningssätt till fastställandet av prioriteringar för strategiska beslut om offentlig finansiering och att bland annat de europeiska teknikplattformarna och de gemensamma teknikinitiativen skulle vara betjänta av ett ökat deltagande av offentliga och privata organisationer som universitet, forskningsorganisationer och små och medelstora företag för att utveckla långsiktiga strategier.

| 55. | Europaparlamentet understryker behovet av att öka FoU-investeringarna och främja innovation i Europa och hänvisar i detta sammanhang till kombinationen mellan den europeiska territoriella agendan och de Lissabonmål som tas upp i de strategiska riktlinjerna för sammanhållningspolitiken. Båda är en förutsättning för att säkerställa konkurrenskraft. Parlamentet understryker att det uppifrån och ned-orienterade synsätt som tillämpas inom ERA måste kombineras med regionalpolitikens nedifrån och upp-orienterade synsätt. Parlamentet understryker behovet av att förbättra samordningen av forskningsverksamhet och forskningsprogram, t.ex. de europeiska teknikplattformarna och ”ERA-Net”-programmet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker behovet av att öka FoU-investeringarna och främja innovation i Europa och hänvisar i detta sammanhang till kombinationen mellan den europeiska territoriella agendan och de Lissabonmål som tas upp i de strategiska riktlinjerna för sammanhållningspolitiken. Båda är en förutsättning för att säkerställa konkurrenskraft. Parlamentet understryker att det uppifrån och ned-orienterade synsätt som tillämpas inom ERA måste kombineras med regionalpolitikens nedifrån och upp-orienterade synsätt. Parlamentet understryker behovet av att förbättra samordningen av forskningsverksamhet och forskningsprogram, t.ex. de europeiska teknikplattformarna och ”ERA-Net”-programmet.

| 56. | Europaparlamentet anser att prognoser och strategiska agendor från forskningssamfundet bör tas i beaktande vid utformningen av arbetsprogram, och efterlyser förslag i sjunde ramprogrammet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att prognoser och strategiska agendor från forskningssamfundet bör tas i beaktande vid utformningen av arbetsprogram, och efterlyser förslag i sjunde ramprogrammet.

Att öppna upp mot omvärlden: internationellt samarbete på det vetenskapliga och tekniska området

| 57. | Europaparlamentet anser att FoU-samarbete kan bidra till att uppnå vissa millennieutvecklingsmål, och därför är det viktigt att EU samordnar sin vetenskapliga samarbetspolitik med utrikespolitiken och utvecklingsstödprogrammen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att FoU-samarbete kan bidra till att uppnå vissa millennieutvecklingsmål, och därför är det viktigt att EU samordnar sin vetenskapliga samarbetspolitik med utrikespolitiken och utvecklingsstödprogrammen.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa forskningssamarbetet i syfte att främja dialog, fred, säkerhet samt ekonomisk och social utveckling. Parlamentet anser att ett sådant samarbete dessutom gör det lättare för EU att ta upp högaktuella frågor, såsom en hållbar regional utveckling, hälsa, tryggad livsmedelsförsörjning och klimatförändringar. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa forskningssamarbetet i syfte att främja dialog, fred, säkerhet samt ekonomisk och social utveckling. Parlamentet anser att ett sådant samarbete dessutom gör det lättare för EU att ta upp högaktuella frågor, såsom en hållbar regional utveckling, hälsa, tryggad livsmedelsförsörjning och klimatförändringar.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till, genomföra och understödja åtgärder för att få fler forskare från utvecklingsländer att delta i internationella samarbetsprojekt inom vetenskap och FoU, samt att främja tillgången till befintliga immateriella rättigheter globalt. Parlamentet betonar vikten av att locka forskare till EU från tredjeländer, särskilt från europeiska grannländer, bland annat genom snabbare införlivande av rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (4), och genom att ta full hänsyn till forskarnas behov. Parlamentet stöder kommissionens förslag om ett blått kort, vilket skulle vara till stor nytta för arbetstagare inom vetenskap och teknik som inte omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till, genomföra och understödja åtgärder för att få fler forskare från utvecklingsländer att delta i internationella samarbetsprojekt inom vetenskap och FoU, samt att främja tillgången till befintliga immateriella rättigheter globalt. Parlamentet betonar vikten av att locka forskare till EU från tredjeländer, särskilt från europeiska grannländer, bland annat genom snabbare införlivande av rådets direktiv 2005/71/EG av den 12 oktober 2005 om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (4), och genom att ta full hänsyn till forskarnas behov. Parlamentet stöder kommissionens förslag om ett blått kort, vilket skulle vara till stor nytta för arbetstagare inom vetenskap och teknik som inte omfattas av direktivet.

| 60. | Europaparlamentet hoppas att ERA, som ett led i sitt öppnande mot omvärlden, kommer att ge yttersta randområden och utomeuropeiska territorier en framträdande plats, så att man kan utnyttja de fördelar och den rikedom som dessa europeiska eller till EU knutna regioner erbjuder. Detta bör ske genom att de på ett samstämmigt sätt integreras i åtgärder för vetenskapligt och tekniskt samarbete, inom ramen för expertnätverk. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet hoppas att ERA, som ett led i sitt öppnande mot omvärlden, kommer att ge yttersta randområden och utomeuropeiska territorier en framträdande plats, så att man kan utnyttja de fördelar och den rikedom som dessa europeiska eller till EU knutna regioner erbjuder. Detta bör ske genom att de på ett samstämmigt sätt integreras i åtgärder för vetenskapligt och tekniskt samarbete, inom ramen för expertnätverk.

| 61. | Europaparlamentet anser att EU:s grannländer och länder som särskilt berörs av EU:s geopolitiska prioriteringar, såsom länderna i Medelhavsområdet och Östeuropa, Afrika och Latinamerika, bör uppmuntras att delta i ERA genom ytterligare stöd till samarbetsavtal inom vetenskap och teknik. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att EU:s grannländer och länder som särskilt berörs av EU:s geopolitiska prioriteringar, såsom länderna i Medelhavsområdet och Östeuropa, Afrika och Latinamerika, bör uppmuntras att delta i ERA genom ytterligare stöd till samarbetsavtal inom vetenskap och teknik.

| 62. | Europaparlamentet anser att länder som särskilt berörs av EU:s geopolitiska prioriteringar, såsom länderna i Medelhavsområdet, bör uppmuntras att delta i ett bredare europeiskt forskningsområde, som gradvis kan utvidga sina samordningssystem och kunskapsdelningsprinciper och sin forskarrörlighet bortom EU:s och dess associerade länders gränser. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att länder som särskilt berörs av EU:s geopolitiska prioriteringar, såsom länderna i Medelhavsområdet, bör uppmuntras att delta i ett bredare europeiskt forskningsområde, som gradvis kan utvidga sina samordningssystem och kunskapsdelningsprinciper och sin forskarrörlighet bortom EU:s och dess associerade länders gränser.

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EUT L 400, 30.12.2006, s. 270. Rättad version i EUT L 54, 22.2.2007, s. 91.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0212.

(4)  EUT L 289, 3.11.2005, s. 15.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/8

---

Europaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om Iran

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, framför allt resolutionerna om frågor i samband med kärnenergi och mänskliga rättigheter och särskilt resolutionerna av den 13 oktober 2005 (1) och den 17 november 2005 (2), sin resolution av den 15 februari 2006 om konfrontationen mellan Iran och det internationella samfundet (3) och sin resolution av den 25 oktober 2007 om Iran (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, framför allt resolutionerna om frågor i samband med kärnenergi och mänskliga rättigheter och särskilt resolutionerna av den 13 oktober 2005 (1) och den 17 november 2005 (2), sin resolution av den 15 februari 2006 om konfrontationen mellan Iran och det internationella samfundet (3) och sin resolution av den 25 oktober 2007 om Iran (4),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Iran, särskilt slutsatserna av den 14 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Iran, särskilt slutsatserna av den 14 december 2007,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1696 (2006), 1737 (2006) och 1747 (2007) om Irans kärnenergiprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1696 (2006), 1737 (2006) och 1747 (2007) om Irans kärnenergiprogram,

| — | med beaktande av den arbetsplan av den 21 augusti 2007 som Iran och Internationella atomenergiorganet (IAEA) enades om i syfte att reda ut frågor i anslutning till Irans kärnenergiprogram (inkluderad i bilaga INFCIRC/711 till rapporten från IAEA:s styrelse av den 30 augusti 2007(GOV/2007/48) om genomförande av säkerhetskontrollavtalet enligt icke-spridningsfördraget i Islamiska republiken Iran), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den arbetsplan av den 21 augusti 2007 som Iran och Internationella atomenergiorganet (IAEA) enades om i syfte att reda ut frågor i anslutning till Irans kärnenergiprogram (inkluderad i bilaga INFCIRC/711 till rapporten från IAEA:s styrelse av den 30 augusti 2007(GOV/2007/48) om genomförande av säkerhetskontrollavtalet enligt icke-spridningsfördraget i Islamiska republiken Iran),

| — | med beaktande av rapporterna från IAEA:s styrelse, särskilt rapporten av den 15 november 2007(GOV/2007/58) om genomförandet av säkerhetskontrollavtalet i Iran och relevanta bestämmelser i FN:s säkerhetsråds resolutioner 1737 (2006) och 1747 (2007) i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från IAEA:s styrelse, särskilt rapporten av den 15 november 2007(GOV/2007/58) om genomförandet av säkerhetskontrollavtalet i Iran och relevanta bestämmelser i FN:s säkerhetsråds resolutioner 1737 (2006) och 1747 (2007) i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av rapporten om Irans mål och kapacitet på kärnenergins område av den 3 december 2007 från Förenta staternas National Intelligence Estimate (US NIE-rapporter) och det yttrande som IAEA:s generaldirektör, Dr Mohammed ElBaradei, avgav om denna fråga (pressmeddelande 2007/22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om Irans mål och kapacitet på kärnenergins område av den 3 december 2007 från Förenta staternas National Intelligence Estimate (US NIE-rapporter) och det yttrande som IAEA:s generaldirektör, Dr Mohammed ElBaradei, avgav om denna fråga (pressmeddelande 2007/22),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 61/176 av den 19 december 2006 och 62/168 av den 18 december 2007 om människorättsituationen i Islamiska republiken Iran, särskilt den sistnämnda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 61/176 av den 19 december 2006 och 62/168 av den 18 december 2007 om människorättsituationen i Islamiska republiken Iran, särskilt den sistnämnda,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium avseende användningen av dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium avseende användningen av dödsstraffet,

| — | med beaktande av det andra interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Islamiska republiken Iran som hölls i Teheran den 8–9 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det andra interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Islamiska republiken Iran som hölls i Teheran den 8–9 december 2007,

| — | med beaktande av ordförandeskapets förklaring på EU:s vägnar av den 25 januari 2008 om dödsdomarna i Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets förklaring på EU:s vägnar av den 25 januari 2008 om dödsdomarna i Iran,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I artikel IV i Fördraget om ickespridning av kärnvapen (icke-spridningsavtalet) föreskrivs att ingenting i avtalet får tolkas så att det påverkar den omistliga rätt som alla avtalsslutande parter har när det gäller att utveckla forskning, tillverkning och användning av kärnenergi för fredliga syften utan åtskillnad och i enlighet med artiklarna I och II i avtalet. |
| --- | --- |

A.

I artikel IV i Fördraget om ickespridning av kärnvapen (icke-spridningsavtalet) föreskrivs att ingenting i avtalet får tolkas så att det påverkar den omistliga rätt som alla avtalsslutande parter har när det gäller att utveckla forskning, tillverkning och användning av kärnenergi för fredliga syften utan åtskillnad och i enlighet med artiklarna I och II i avtalet.

| B. | Hittills har Iran inte fullständigt upphört med den anrikningsrelaterade verksamheten och upparbetningen, och inte heller genomfört tilläggsprotokollen till icke-spridningsavtalet enligt kraven i resolutionerna 1696 (2006), 1737 (2006) och 1747 (2007) från FN:s säkerhetsråd i syfte att återupprätta förtroendet för att landets kärnenergiprogram är av fullständigt fredlig karaktär. |
| --- | --- |

B.

Hittills har Iran inte fullständigt upphört med den anrikningsrelaterade verksamheten och upparbetningen, och inte heller genomfört tilläggsprotokollen till icke-spridningsavtalet enligt kraven i resolutionerna 1696 (2006), 1737 (2006) och 1747 (2007) från FN:s säkerhetsråd i syfte att återupprätta förtroendet för att landets kärnenergiprogram är av fullständigt fredlig karaktär.

| C. | I den ovannämnda rapporten av den 15 november 2007 noterade ElBaradei att genomförandet av IAEA:s säkerhetskontroller i Iran har förbättrats och att Iran tillhandahållit mer information om tidigare etapper av sitt kärnenergiprogram. ElBaradei underströk emellertid att det behövs mer samarbete för att kunna förklara den nuvarande verksamheten, inbegripet de spår av höganrikat uran som inspektörerna funnit på kärnanläggningarna. Han uppmanade med kraft att Iran bör genomföra tilläggsprotokollet så snart som möjligt. |
| --- | --- |

C.

I den ovannämnda rapporten av den 15 november 2007 noterade ElBaradei att genomförandet av IAEA:s säkerhetskontroller i Iran har förbättrats och att Iran tillhandahållit mer information om tidigare etapper av sitt kärnenergiprogram. ElBaradei underströk emellertid att det behövs mer samarbete för att kunna förklara den nuvarande verksamheten, inbegripet de spår av höganrikat uran som inspektörerna funnit på kärnanläggningarna. Han uppmanade med kraft att Iran bör genomföra tilläggsprotokollet så snart som möjligt.

| D. | I samtal med ElBaradei i Teheran den 12 januari 2008 gick de iranska ledarna med på att inom fyra veckor besvara alla återstående frågor om landets tidigare kärnenergiverksamhet. |
| --- | --- |

D.

I samtal med ElBaradei i Teheran den 12 januari 2008 gick de iranska ledarna med på att inom fyra veckor besvara alla återstående frågor om landets tidigare kärnenergiverksamhet.

| E. | I US NIE-rapporten fastställde att Iran, som stoppade sitt kärnvapenprogram 2003, inte hade inlett det på nytt i mitten av 2007, trots all oro kring anrikningen av uran och dess eventuella framtida användning för kärnvapen. Som följd av offentliggörandet av US NIE-rapporten är ett förebyggande militärt angrepp mot Iran en möjlighet som måste uteslutas under återstoden av president Bushs mandatperiod. |
| --- | --- |

E.

I US NIE-rapporten fastställde att Iran, som stoppade sitt kärnvapenprogram 2003, inte hade inlett det på nytt i mitten av 2007, trots all oro kring anrikningen av uran och dess eventuella framtida användning för kärnvapen. Som följd av offentliggörandet av US NIE-rapporten är ett förebyggande militärt angrepp mot Iran en möjlighet som måste uteslutas under återstoden av president Bushs mandatperiod.

| F. | Vid G8-ledarnas årliga toppmöte som hölls den 6–8 juni 2007 i Heiligendamm betonades betydelsen av att det utvecklas och genomförs en mekanism med multilaterala metoder för kärnbränslecykeln såsom ett eventuellt alternativ till nationell anrikning och upparbetning. |
| --- | --- |

F.

Vid G8-ledarnas årliga toppmöte som hölls den 6–8 juni 2007 i Heiligendamm betonades betydelsen av att det utvecklas och genomförs en mekanism med multilaterala metoder för kärnbränslecykeln såsom ett eventuellt alternativ till nationell anrikning och upparbetning.

De mänskliga rättigheterna

| G. | Situationen i Islamiska republiken Iran när det gäller att utöva medborgerliga rättigheter och politiska friheter har försämrats under de senaste två åren, särskilt sedan presidentvalet i juni 2005, trots att Iran har åtagit sig att främja och skydda de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna inom ramen för olika internationella instrument på detta område. |
| --- | --- |

G.

Situationen i Islamiska republiken Iran när det gäller att utöva medborgerliga rättigheter och politiska friheter har försämrats under de senaste två åren, särskilt sedan presidentvalet i juni 2005, trots att Iran har åtagit sig att främja och skydda de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna inom ramen för olika internationella instrument på detta område.

| H. | Under de senaste åren och särskilt under de senaste månaderna har antalet avrättningar i Iran, inbegripet av minderåriga, ökat dramatiskt och ofta utförts genom offentlig hängning. |
| --- | --- |

H.

Under de senaste åren och särskilt under de senaste månaderna har antalet avrättningar i Iran, inbegripet av minderåriga, ökat dramatiskt och ofta utförts genom offentlig hängning.

| I. | Det finns bekräftade fall av avrättningar, ofta genom offentlig hängning eller stening, tortyr och misshandel av fångar, systematiskt och godtyckligt bruk av långvarig placering av fångar i isoleringscell, hemliga fängslanden, bruk av grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, inbegripet piskning och amputation, samt straffrihet för brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

I.

Det finns bekräftade fall av avrättningar, ofta genom offentlig hängning eller stening, tortyr och misshandel av fångar, systematiskt och godtyckligt bruk av långvarig placering av fångar i isoleringscell, hemliga fängslanden, bruk av grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, inbegripet piskning och amputation, samt straffrihet för brott mot de mänskliga rättigheterna.

| J. | Det våldsamma förtrycket av politiska motståndare, människorättsaktivister, journalister, bloggare, lärare, intellektuella, kvinnor, studerande, fackföreningsaktivister och människor som tillhör religiösa, etniska, språkliga och andra minoriteter har ökat. |
| --- | --- |

J.

Det våldsamma förtrycket av politiska motståndare, människorättsaktivister, journalister, bloggare, lärare, intellektuella, kvinnor, studerande, fackföreningsaktivister och människor som tillhör religiösa, etniska, språkliga och andra minoriteter har ökat.

| K. | Minoriteter som azerer, sufier och sunnier diskrimineras i allt högre grad, de trakasseras på grund av sin religiösa eller etniska bakgrund och deras kulturella och medborgerliga rättigheter förtrycks fortsättningsvis. Medlemmar av vissa minoriteter, såsom araber från provinsen Khuzestan, kurder och balucher utsätts till och med för tortyr och avrättas. |
| --- | --- |

K.

Minoriteter som azerer, sufier och sunnier diskrimineras i allt högre grad, de trakasseras på grund av sin religiösa eller etniska bakgrund och deras kulturella och medborgerliga rättigheter förtrycks fortsättningsvis. Medlemmar av vissa minoriteter, såsom araber från provinsen Khuzestan, kurder och balucher utsätts till och med för tortyr och avrättas.

| L. | Medlemmarna av det religiösa samfundet Baha'i kan inte utöva sin tro, de utsätts för allvarliga förföljelser och har i princip fråntagits alla medborgerliga rättigheter (t.ex. rätten till egendom och tillträde till högre utbildning). Deras religiösa platser vandaliseras. |
| --- | --- |

L.

Medlemmarna av det religiösa samfundet Baha'i kan inte utöva sin tro, de utsätts för allvarliga förföljelser och har i princip fråntagits alla medborgerliga rättigheter (t.ex. rätten till egendom och tillträde till högre utbildning). Deras religiösa platser vandaliseras.

| M. | Flera kvinnorättsaktivister är nu åtalade eller har tidigare åtalats för sitt deltagande i kampanjen ”en miljon underskrifter”, som syftar till att avskaffa lagar som diskriminerar kvinnor. De här en miljon underskrifterna planeras att överlämnas till det nationella parlamentet (Majlis). Iran har fortfarande inte undertecknat FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

M.

Flera kvinnorättsaktivister är nu åtalade eller har tidigare åtalats för sitt deltagande i kampanjen ”en miljon underskrifter”, som syftar till att avskaffa lagar som diskriminerar kvinnor. De här en miljon underskrifterna planeras att överlämnas till det nationella parlamentet (Majlis). Iran har fortfarande inte undertecknat FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.

| N. | Hundratals lärare har avsatts från sina lärartjänster anklagade för att vara alltför sekulariserade och ett stort antal studenter har arresterats efter protester, t.ex. de studenter som deltog i demonstrationerna i samband med den nationella studentdagen den 7 december 2007. |
| --- | --- |

N.

Hundratals lärare har avsatts från sina lärartjänster anklagade för att vara alltför sekulariserade och ett stort antal studenter har arresterats efter protester, t.ex. de studenter som deltog i demonstrationerna i samband med den nationella studentdagen den 7 december 2007.

| O. | Registreringen av kandidater inför parlamentsvalet till Majlis i mars 2008 avslutades den 10 januari 2008, inrikesministern ska från och med den 22 januari 2008 tillkännage besluten och väktarrådet, som ser till att valet är förenligt med konstitutionen, har rätt att diskvalificera kandidater. |
| --- | --- |

O.

Registreringen av kandidater inför parlamentsvalet till Majlis i mars 2008 avslutades den 10 januari 2008, inrikesministern ska från och med den 22 januari 2008 tillkännage besluten och väktarrådet, som ser till att valet är förenligt med konstitutionen, har rätt att diskvalificera kandidater.

Förbindelserna mellan EU och Iran

| P. | I december 2003 avbröt Iran den övergripande dialogen mellan EU och Iran, och några möten inom ramen för människorättsdialogen mellan EU och Iran har inte hållits sedan juni 2004. |
| --- | --- |

P.

I december 2003 avbröt Iran den övergripande dialogen mellan EU och Iran, och några möten inom ramen för människorättsdialogen mellan EU och Iran har inte hållits sedan juni 2004.

| Q. | Under senare år har EU:s förbindelser med Iran grundat sig på ett tillvägagångssätt i tre delar som består av förhandlingar om ett handels- och samarbetsavtal, en politisk dialog och en människorättsdialog. Dessa tre aspekter kan inte behandlas åtskilt. |
| --- | --- |

Q.

Under senare år har EU:s förbindelser med Iran grundat sig på ett tillvägagångssätt i tre delar som består av förhandlingar om ett handels- och samarbetsavtal, en politisk dialog och en människorättsdialog. Dessa tre aspekter kan inte behandlas åtskilt.

Kärnenergifrågan

| 1. | Europaparlamentet konstaterar återigen att spridningsriskerna i samband med det iranska kärnenergiprogrammet ger EU och det internationella samfundet fortsatt anledning till stor oro, en oro som mycket tydligt framgår av resolutionerna 1696 (2006), 1737 (2006) och 1747 (2007) från FN:s säkerhetsråd. Parlamentet beklagar därför att Iran ännu inte har uppfyllt sina internationella förpliktelser när det gäller att avbryta all verksamhet i förbindelse med anrikning och upparbetning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar återigen att spridningsriskerna i samband med det iranska kärnenergiprogrammet ger EU och det internationella samfundet fortsatt anledning till stor oro, en oro som mycket tydligt framgår av resolutionerna 1696 (2006), 1737 (2006) och 1747 (2007) från FN:s säkerhetsråd. Parlamentet beklagar därför att Iran ännu inte har uppfyllt sina internationella förpliktelser när det gäller att avbryta all verksamhet i förbindelse med anrikning och upparbetning.

| 2. | Europaparlamentet stödjer EU:s insatser för att finna en långsiktig förhandlingslösning med Iran i kärnenergifrågan och betonar den viktiga roll som IAEA bör spela i sammanhanget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stödjer EU:s insatser för att finna en långsiktig förhandlingslösning med Iran i kärnenergifrågan och betonar den viktiga roll som IAEA bör spela i sammanhanget.

| 3. | Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts i samband med genomförandet av IAEA:s och Irans arbetsplan och upprepar sin uppmaning till Iran att återställa öppenheten kring landets kärnenergiprogram genom att ge uttömmande, tydliga och trovärdiga svar på IAEA:s frågor, lösa alla återstående frågor och skingra oron kring detta program, inklusive frågor som skulle kunna ha en militär dimension, till fullo genomföra bestämmelserna i det övergripande avtalet om skyddsåtgärder, inbegripet dess tilläggsregler, samt ratificera och genomföra tilläggsprotokollet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts i samband med genomförandet av IAEA:s och Irans arbetsplan och upprepar sin uppmaning till Iran att återställa öppenheten kring landets kärnenergiprogram genom att ge uttömmande, tydliga och trovärdiga svar på IAEA:s frågor, lösa alla återstående frågor och skingra oron kring detta program, inklusive frågor som skulle kunna ha en militär dimension, till fullo genomföra bestämmelserna i det övergripande avtalet om skyddsåtgärder, inbegripet dess tilläggsregler, samt ratificera och genomföra tilläggsprotokollet.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för resolutionerna från FN:s säkerhetsråd som antagits enligt artikel 41 i kapitel VII i FN-stadgan. Parlamentet ställer sig bakom Europeiska rådets ovannämnda slutsatser av den 14 december 2007 och välkomnar den överenskommelse som nåddes vid sammanträdet i Berlin den 22 januari 2008 mellan utrikesministrarna för de länder som är ständiga medlemmar i FN:s säkerhetsråd och Tyskland samt EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) angående ett nytt resolutionsförslag om Iran som förutser ytterligare åtgärder. Parlamentet välkomnar även det faktum att det internationella samfundet bibehåller en gemensam syn på den här frågan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för resolutionerna från FN:s säkerhetsråd som antagits enligt artikel 41 i kapitel VII i FN-stadgan. Parlamentet ställer sig bakom Europeiska rådets ovannämnda slutsatser av den 14 december 2007 och välkomnar den överenskommelse som nåddes vid sammanträdet i Berlin den 22 januari 2008 mellan utrikesministrarna för de länder som är ständiga medlemmar i FN:s säkerhetsråd och Tyskland samt EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) angående ett nytt resolutionsförslag om Iran som förutser ytterligare åtgärder. Parlamentet välkomnar även det faktum att det internationella samfundet bibehåller en gemensam syn på den här frågan.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om att det går att finna en lösning på den nuvarande nukleära upptrappningen och att inga militära åtgärder bör övervägas. Parlamentet uttrycker sitt stöd för ElBaradeis ansträngningar att försöka lösa alla återstående frågor med Iran före mars 2008. Parlamentet uppmanar Förenta staternas myndigheter och alla övriga berörda parter att avstå från all slags retorik om militära alternativ och politiska regimskiftesstrategier riktade mot Iran. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om att det går att finna en lösning på den nuvarande nukleära upptrappningen och att inga militära åtgärder bör övervägas. Parlamentet uttrycker sitt stöd för ElBaradeis ansträngningar att försöka lösa alla återstående frågor med Iran före mars 2008. Parlamentet uppmanar Förenta staternas myndigheter och alla övriga berörda parter att avstå från all slags retorik om militära alternativ och politiska regimskiftesstrategier riktade mot Iran.

| 6. | Europaparlamentet noterar de senaste uppgifterna i US NIE om Irans militära och civila kärnenergiprogram. Enligt parlamentets uppfattning är uppgifterna en bekräftelse av EU:s politik med en tvåspårsstrategi för att på diplomatisk väg förmå Iran att till fullo efterleva IAEA:s krav och avstå från att skapa en potentiellt militär koppling till det civila programmet på ett trovärdigt och kontrollerbart sätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar de senaste uppgifterna i US NIE om Irans militära och civila kärnenergiprogram. Enligt parlamentets uppfattning är uppgifterna en bekräftelse av EU:s politik med en tvåspårsstrategi för att på diplomatisk väg förmå Iran att till fullo efterleva IAEA:s krav och avstå från att skapa en potentiellt militär koppling till det civila programmet på ett trovärdigt och kontrollerbart sätt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar således med kraft Iran att utan dröjsmål gå med i en ny förhandlingsrunda om den framtida inriktningen på landets kärnenergiprogram och upphöra med all anrikningsrelaterad verksamhet. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att, i eftermälet av sina diplomatiska framgångar i förhandlingarna med Nordkorea, delta i direkta förhandlingar med Iran tillsammans med EU, eftersom Förenta staternas position gör det möjligt att erbjuda ytterligare säkerhetsgarantier, särskilt inom en multilateral ram under IAEA:s beskydd i Wien. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar således med kraft Iran att utan dröjsmål gå med i en ny förhandlingsrunda om den framtida inriktningen på landets kärnenergiprogram och upphöra med all anrikningsrelaterad verksamhet. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att, i eftermälet av sina diplomatiska framgångar i förhandlingarna med Nordkorea, delta i direkta förhandlingar med Iran tillsammans med EU, eftersom Förenta staternas position gör det möjligt att erbjuda ytterligare säkerhetsgarantier, särskilt inom en multilateral ram under IAEA:s beskydd i Wien.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser trovärdiga insatser för multilateral kärnvapennedrustning genom ett stärkande av icke-spridningsavtalet och uppmanar EU att ta täten och bryta det nuvarande dödläget i nedrustningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet efterlyser trovärdiga insatser för multilateral kärnvapennedrustning genom ett stärkande av icke-spridningsavtalet och uppmanar EU att ta täten och bryta det nuvarande dödläget i nedrustningsförhandlingarna.

| 9. | Europaparlamentet betonar betydelsen av samarbete med Förenta staterna, Ryssland, Kina och alliansfria länder för att överväga kompletterande koncept i syfte att uppnå en omfattande överenskommelse med Iran om landets kärnenergianläggningar och användningen av dem, med hänsyn tagen till Irans oro när det gäller säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar betydelsen av samarbete med Förenta staterna, Ryssland, Kina och alliansfria länder för att överväga kompletterande koncept i syfte att uppnå en omfattande överenskommelse med Iran om landets kärnenergianläggningar och användningen av dem, med hänsyn tagen till Irans oro när det gäller säkerhetsfrågor.

| 10. | Europaparlamentet anser att en sådan omfattande överenskommelse bör bidra till att åstadkomma ett hållbart regionalt säkerhetssystem som omfattar Indien, Pakistan och andra kärnvapenmakter. Parlamentet anser att Iran här bör axla sitt ansvar som en regional aktör. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att en sådan omfattande överenskommelse bör bidra till att åstadkomma ett hållbart regionalt säkerhetssystem som omfattar Indien, Pakistan och andra kärnvapenmakter. Parlamentet anser att Iran här bör axla sitt ansvar som en regional aktör.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att allvarligt överväga och utan dröjsmål vidta åtgärder för att inrätta en ny multilateral ram för användningen av kärnenergi som garanterar leveranser av kärnbränsle samtidigt som spridningsrisken minimeras i enlighet med IAEA:s förslag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att allvarligt överväga och utan dröjsmål vidta åtgärder för att inrätta en ny multilateral ram för användningen av kärnenergi som garanterar leveranser av kärnbränsle samtidigt som spridningsrisken minimeras i enlighet med IAEA:s förslag.

De mänskliga rättigheterna

| 12. | Europaparlamentet är djupt oroat över de senaste årens försämrade människorättssituation i Iran. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att leva upp till sina skyldigheter i enlighet med internationella människorättsstandarder och de människorättsinstrument som landet har ratificerat genom att främja universella värderingar och se till att alla människor får möjlighet att utöva sina medborgerliga rättigheter och politiska friheter. Parlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 25 oktober 2007 i den här frågan. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är djupt oroat över de senaste årens försämrade människorättssituation i Iran. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att leva upp till sina skyldigheter i enlighet med internationella människorättsstandarder och de människorättsinstrument som landet har ratificerat genom att främja universella värderingar och se till att alla människor får möjlighet att utöva sina medborgerliga rättigheter och politiska friheter. Parlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 25 oktober 2007 i den här frågan.

| 13. | Europaparlamentet fördömer med kraft dödsdomarna och avrättningarna i Iran, särskilt dem som förkunnats mot unga brottslingar och minderåriga eller som redan utförts mot dem, och uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att respektera internationellt erkänt rättsligt skydd för unga människor, till exempel FN:s konvention om barnets rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet fördömer med kraft dödsdomarna och avrättningarna i Iran, särskilt dem som förkunnats mot unga brottslingar och minderåriga eller som redan utförts mot dem, och uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att respektera internationellt erkänt rättsligt skydd för unga människor, till exempel FN:s konvention om barnets rättigheter.

| 14. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över den dramatiska ökningen av förtrycket mot det civila samhällets organisationer i Iran under det senaste året. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att sätta stopp för det hårda förtrycket av kvinnorättsaktivister, aktivister som deltar i kampanjen ”en miljon underskrifter”, studentorganisationer, aktivister för minoriteters rättigheter, intellektuella, lärare, journalister, bloggare och fackföreningsaktivister – särskilt aktivisterna Osanloo och Salehi – och kräver frigivning av alla dem som fängslats på grund av att de fredligt har gett uttryck för sin övertygelse. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över den dramatiska ökningen av förtrycket mot det civila samhällets organisationer i Iran under det senaste året. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att sätta stopp för det hårda förtrycket av kvinnorättsaktivister, aktivister som deltar i kampanjen ”en miljon underskrifter”, studentorganisationer, aktivister för minoriteters rättigheter, intellektuella, lärare, journalister, bloggare och fackföreningsaktivister – särskilt aktivisterna Osanloo och Salehi – och kräver frigivning av alla dem som fängslats på grund av att de fredligt har gett uttryck för sin övertygelse.

| 15. | Europaparlamentet protesterar å det kraftfullaste mot avrättningen i Iran den 30 januari 2008 klockan 04.00 lokal tid av aktivisten tillhörande den arabiska minoriteten i provinsen Khuzestan, Ahmad Marmazi, den nittonde aktivisten tillhörande den arabiska minoriteten i provinsen Khuzestan som har avrättats under de senaste tolv månaderna, och uppmanar med kraft den iranska regeringen att inte genomföra några avrättningar av den nederländska medborgaren och människorättsaktivisten Faleh al-Mansouri och de vid FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) registrerade flyktingarna Rasoul Mazrea och Said Saki, vars återförande till Norge har säkerställts, och att tillåta dem att fortsätta till det land i vilka de är medborgare eller flyktingar. Parlamentet kräver också att de kurdiska journalisterna Abdolvahed ”Hiwa” Butimar och Adnan Hassanpour, som har dömts till döden, ska friges. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet protesterar å det kraftfullaste mot avrättningen i Iran den 30 januari 2008 klockan 04.00 lokal tid av aktivisten tillhörande den arabiska minoriteten i provinsen Khuzestan, Ahmad Marmazi, den nittonde aktivisten tillhörande den arabiska minoriteten i provinsen Khuzestan som har avrättats under de senaste tolv månaderna, och uppmanar med kraft den iranska regeringen att inte genomföra några avrättningar av den nederländska medborgaren och människorättsaktivisten Faleh al-Mansouri och de vid FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) registrerade flyktingarna Rasoul Mazrea och Said Saki, vars återförande till Norge har säkerställts, och att tillåta dem att fortsätta till det land i vilka de är medborgare eller flyktingar. Parlamentet kräver också att de kurdiska journalisterna Abdolvahed ”Hiwa” Butimar och Adnan Hassanpour, som har dömts till döden, ska friges.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att avskaffa, både i lagstiftning och i praxis, alla former av tortyr, inbegripet extremt inhumana avrättningar, och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, vidmakthålla rätten till en rättvis rättegång samt sätta punkt för den straffrihet som råder för brott mot mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att omedelbart ändra strafflagen så att moratoriet för stening omvandlas till ett definitivt förbud. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att avskaffa, både i lagstiftning och i praxis, alla former av tortyr, inbegripet extremt inhumana avrättningar, och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, vidmakthålla rätten till en rättvis rättegång samt sätta punkt för den straffrihet som råder för brott mot mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att omedelbart ändra strafflagen så att moratoriet för stening omvandlas till ett definitivt förbud.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings ovannämnda resolution 62/149 i vilken man efterlyser införande av ett världsomfattande moratorium som ett steg i riktning mot avskaffande av dödsstraffet. Parlamentet uppmanar Iran att tillämpa den nyligen antagna resolutionen på ett moratorium för avrättningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar FN:s generalförsamlings ovannämnda resolution 62/149 i vilken man efterlyser införande av ett världsomfattande moratorium som ett steg i riktning mot avskaffande av dödsstraffet. Parlamentet uppmanar Iran att tillämpa den nyligen antagna resolutionen på ett moratorium för avrättningar.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att respektera internationellt erkänt rättsligt skydd för personer som tillhör en religiös, etnisk, språklig eller annan minoritet, vare sig den är officiellt erkänd eller inte. Parlamentet fördömer den nuvarande avsaknaden av respekt för minoriteters rättigheter och kräver att minoriteter ska få utöva alla de rättigheter som garanteras enligt den iranska konstitutionen och internationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att i enlighet med konstitutionen avskaffa, både i lagstiftning och i praxis, all form av diskriminering, och varje annan typ av kränkning av de mänskliga rättigheterna, riktad mot personer som tillhör en religiös, etnisk, språklig eller annan minoritet, bland annat araber, azerer, kurder, bahaier, kristna, judar samt sufier och sunnimuslimer. Framför allt måste förbudet för bahaierna att i praktiken utöva sin tro hävas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att respektera internationellt erkänt rättsligt skydd för personer som tillhör en religiös, etnisk, språklig eller annan minoritet, vare sig den är officiellt erkänd eller inte. Parlamentet fördömer den nuvarande avsaknaden av respekt för minoriteters rättigheter och kräver att minoriteter ska få utöva alla de rättigheter som garanteras enligt den iranska konstitutionen och internationell lagstiftning. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att i enlighet med konstitutionen avskaffa, både i lagstiftning och i praxis, all form av diskriminering, och varje annan typ av kränkning av de mänskliga rättigheterna, riktad mot personer som tillhör en religiös, etnisk, språklig eller annan minoritet, bland annat araber, azerer, kurder, bahaier, kristna, judar samt sufier och sunnimuslimer. Framför allt måste förbudet för bahaierna att i praktiken utöva sin tro hävas.

| 19. | Europaparlamentet fördömer med kraft det våldsamma förtrycket av politiska motståndare, människorättsaktivister, journalister, bloggare, lärare, intellektuella, kvinnor, studerande, fackföreningsaktivister och människor som tillhör religiösa, etniska, språkliga och andra minoriteter. Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att sluta trakassera, hota och förfölja dessa medborgare och ovillkorligt frige alla samvetsfångar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet fördömer med kraft det våldsamma förtrycket av politiska motståndare, människorättsaktivister, journalister, bloggare, lärare, intellektuella, kvinnor, studerande, fackföreningsaktivister och människor som tillhör religiösa, etniska, språkliga och andra minoriteter. Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att sluta trakassera, hota och förfölja dessa medborgare och ovillkorligt frige alla samvetsfångar.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsatt granska människorättssituationen i Iran och lägga fram en omfattande rapport inför parlamentet i den här frågan under första hälften av 2008 tillsammans med förslag till projekt som skulle kunna finansieras inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsatt granska människorättssituationen i Iran och lägga fram en omfattande rapport inför parlamentet i den här frågan under första hälften av 2008 tillsammans med förslag till projekt som skulle kunna finansieras inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för alla demokratiska politiska krafter och för det civila samhället, särskilt för kvinno- och studentorganisationer som för en fredlig kampanj i Iran, det växande förtrycket till trots, för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för alla demokratiska politiska krafter och för det civila samhället, särskilt för kvinno- och studentorganisationer som för en fredlig kampanj i Iran, det växande förtrycket till trots, för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 22. | Europaparlamentet förväntar sig att de iranska myndigheterna axlar sitt ansvar i samband med kontrollen och genomgången av kandidaterna inför det kommande nationella valet på ett sätt som garanterar fria och rättvisa val. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förväntar sig att de iranska myndigheterna axlar sitt ansvar i samband med kontrollen och genomgången av kandidaterna inför det kommande nationella valet på ett sätt som garanterar fria och rättvisa val.

Förbindelserna mellan EU och Iran

| 23. | Europaparlamentet understryker att ingåendet av ett eventuellt samarbets- och handelsavtal mellan Iran och EU i framtiden är beroende av att människorättssituationen i Iran förbättras avsevärt och att Iran samarbetar fullt ut med IAEA samt tillhandahåller objektiva garantier för att landets kärnenergiprogram är av fredlig karaktär. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att ingåendet av ett eventuellt samarbets- och handelsavtal mellan Iran och EU i framtiden är beroende av att människorättssituationen i Iran förbättras avsevärt och att Iran samarbetar fullt ut med IAEA samt tillhandahåller objektiva garantier för att landets kärnenergiprogram är av fredlig karaktär.

| 24. | Europaparlamentet noterar beslutet av den brittiska besvärsnämnden för förbjudna organisationer (”Proscribed Organisations Appeal Commission”) av den 30 november 2007 som uppmanar den brittiska inrikesministern att omedelbart stryka organisationen Iranska folkets mujahedin från förteckningen över förbjudna organisationer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar beslutet av den brittiska besvärsnämnden för förbjudna organisationer (”Proscribed Organisations Appeal Commission”) av den 30 november 2007 som uppmanar den brittiska inrikesministern att omedelbart stryka organisationen Iranska folkets mujahedin från förteckningen över förbjudna organisationer.

| 25. | Europaparlamentet har tagit del av Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts dom av den 12 december 2006 (5). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet har tagit del av Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts dom av den 12 december 2006 (5).

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om läget och framtidsutsikterna för förbindelserna mellan EU och Iran och uppmanar båda parterna att återuppta människorättsdialogen jämsides med förhandlingar om det samarbets- och handelsavtal som skulle kunna ingås om Iran gör betydande framsteg på områdena för mänskliga rättigheter och kärnenergi. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om läget och framtidsutsikterna för förbindelserna mellan EU och Iran och uppmanar båda parterna att återuppta människorättsdialogen jämsides med förhandlingar om det samarbets- och handelsavtal som skulle kunna ingås om Iran gör betydande framsteg på områdena för mänskliga rättigheter och kärnenergi.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en delegation i Iran för att främja dialog med myndigheterna och det civila samhället och intensifiera kontakter, särskilt när det gäller bistånd till flyktingar och kampen mot narkotikahandeln. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en delegation i Iran för att främja dialog med myndigheterna och det civila samhället och intensifiera kontakter, särskilt när det gäller bistånd till flyktingar och kampen mot narkotikahandeln.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för GUSP, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, ordförandena i FN:s säkerhetsråd, FN:s generalförsamling och FN:s råd för mänskliga rättigheter, IAEA:s generaldirektör, ordföranden för Irans högsta domstol samt Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, den höge representanten för GUSP, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, ordförandena i FN:s säkerhetsråd, FN:s generalförsamling och FN:s råd för mänskliga rättigheter, IAEA:s generaldirektör, ordföranden för Irans högsta domstol samt Irans regering och parlament.

---

(1)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 111.

(2)  EUT C 280 E, 18.11.2006, s. 468.

(3)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 145.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2007)0488.

(5)  Mål T-228/02, REG 2006, s. II-4665.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/13

---

Europaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om resultaten från Balikonferensen om klimatförändringarna (COP 13 och COP/MOP 3)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) trettonde partskonferens (COP 13) och den tredje partskonferensen i dess funktion som möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 3) på Bali i Indonesien den 3–15 december 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) trettonde partskonferens (COP 13) och den tredje partskonferensen i dess funktion som möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (COP/MOP 3) på Bali i Indonesien den 3–15 december 2007,

| — | med beaktande av slutsatserna från FN:s klimatpanels (IPCC) fjärde bedömningsrapport (AR4), som offentliggjordes i Valencia i Spanien den 17 november 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från FN:s klimatpanels (IPCC) fjärde bedömningsrapport (AR4), som offentliggjordes i Valencia i Spanien den 17 november 2007,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om klimatförändringarna, i synnerhet resolutionen av den 15 november 2007 om att begränsa den globala klimatförändringen till 2 grader Celsius – vägen framåt för Balikonferensen om klimatförändringar och därefter (COP 13 och COP/MOP 3) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om klimatförändringarna, i synnerhet resolutionen av den 15 november 2007 om att begränsa den globala klimatförändringen till 2 grader Celsius – vägen framåt för Balikonferensen om klimatförändringar och därefter (COP 13 och COP/MOP 3) (1),

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I IPCC AR4 bekräftas att de tilltagande klimatförändringarna är en följd av mänsklig verksamhet och att de redan har börjat få svåra globala följder. |
| --- | --- |

A.

I IPCC AR4 bekräftas att de tilltagande klimatförändringarna är en följd av mänsklig verksamhet och att de redan har börjat få svåra globala följder.

| B. | Handlingsplanen från Bali ger stöd åt resultaten i IPCC AR4 om att den globala uppvärmningen är obestridlig och att alltför sena insatser för att minska utsläppen avsevärt försämrar möjligheterna att uppnå lägre stabiliseringsnivåer och ökar risken för svårare följder av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

B.

Handlingsplanen från Bali ger stöd åt resultaten i IPCC AR4 om att den globala uppvärmningen är obestridlig och att alltför sena insatser för att minska utsläppen avsevärt försämrar möjligheterna att uppnå lägre stabiliseringsnivåer och ökar risken för svårare följder av klimatförändringarna.

| C. | Många områden i världen har redan drabbats av effekterna av höjda globala medeltemperaturer, och de senaste vetenskapliga rönen tyder på att EU:s långsiktiga mål att begränsa uppvärmningen till två grader över förindustriella nivåer kanske inte kommer att räcka till för att undvika betydande negativa konsekvenser av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

C.

Många områden i världen har redan drabbats av effekterna av höjda globala medeltemperaturer, och de senaste vetenskapliga rönen tyder på att EU:s långsiktiga mål att begränsa uppvärmningen till två grader över förindustriella nivåer kanske inte kommer att räcka till för att undvika betydande negativa konsekvenser av klimatförändringarna.

| D. | Klimatförändringarna utgör ett långsiktigt problem, och enbart kortsiktiga lösningar räcker inte för att åstadkomma positiva klimateffekter. För att klimatsystemet ska fungera på ett stabilt sätt är det av avgörande betydelse att de globala utsläppen kulminerar inom de närmaste 10–15 åren. |
| --- | --- |

D.

Klimatförändringarna utgör ett långsiktigt problem, och enbart kortsiktiga lösningar räcker inte för att åstadkomma positiva klimateffekter. För att klimatsystemet ska fungera på ett stabilt sätt är det av avgörande betydelse att de globala utsläppen kulminerar inom de närmaste 10–15 åren.

| E. | Industriländerna bär ett stort ansvar för de ackumulerade växthusgasutsläppen i atmosfären. Samtidigt är det de fattigaste länderna och befolkningarna som kommer att drabbas hårdast av ett mer instabilt klimat. |
| --- | --- |

E.

Industriländerna bär ett stort ansvar för de ackumulerade växthusgasutsläppen i atmosfären. Samtidigt är det de fattigaste länderna och befolkningarna som kommer att drabbas hårdast av ett mer instabilt klimat.

| F. | En bred internationell överenskommelse om långsiktiga mål för utsläppsminskningar är absolut nödvändig för att garantera investeringstrygghet för teknik med låga växthusgasutsläpp, energieffektivitet och hållbart skogsbruk och för att undvika investeringar i energiinfrastruktur som är inkompatibel med utsläppsmålen. |
| --- | --- |

F.

En bred internationell överenskommelse om långsiktiga mål för utsläppsminskningar är absolut nödvändig för att garantera investeringstrygghet för teknik med låga växthusgasutsläpp, energieffektivitet och hållbart skogsbruk och för att undvika investeringar i energiinfrastruktur som är inkompatibel med utsläppsmålen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet av parterna vid Balikonferensen att inom ramen för UNFCCC inleda en formell förhandlingsprocess om ett internationellt klimatavtal för perioden efter 2012 med målet att nå fram till ett avtal och ett beslut vid den femtonde partskonferensen i Köpenhamn 2009. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar beslutet av parterna vid Balikonferensen att inom ramen för UNFCCC inleda en formell förhandlingsprocess om ett internationellt klimatavtal för perioden efter 2012 med målet att nå fram till ett avtal och ett beslut vid den femtonde partskonferensen i Köpenhamn 2009.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att handlingsplanen från Bali innehåller en tydlig tidtabell, enligt vilken ett avtal ska ha nåtts senast 2009, och uppgifter om de viktigaste frågor som ska tas upp under förhandlingarna. På så vis utgör handlingsplanen en bra grund för förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över att handlingsplanen från Bali innehåller en tydlig tidtabell, enligt vilken ett avtal ska ha nåtts senast 2009, och uppgifter om de viktigaste frågor som ska tas upp under förhandlingarna. På så vis utgör handlingsplanen en bra grund för förhandlingsprocessen.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att ett sådant avtal bör ta sin utgångspunkt i de centrala principerna och mekanismerna i UNFCCC och Kyotoprotokollet, med hänsyn tagen till gemensamma men differentierade ansvarsområden, och baseras på de inslag som anges i punkt 2 i parlamentets ovannämnda resolution av den 15 november 2007. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar att ett sådant avtal bör ta sin utgångspunkt i de centrala principerna och mekanismerna i UNFCCC och Kyotoprotokollet, med hänsyn tagen till gemensamma men differentierade ansvarsområden, och baseras på de inslag som anges i punkt 2 i parlamentets ovannämnda resolution av den 15 november 2007.

| 4. | Europaparlamentet anser att ett av de största framstegen i Bali-handlingsplanen är att man har övergivit den rigida distinktionen mellan länder som ingår i bilaga I och länder som inte gör det. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att ett av de största framstegen i Bali-handlingsplanen är att man har övergivit den rigida distinktionen mellan länder som ingår i bilaga I och länder som inte gör det.

| 5. | Europaparlamentet framhåller den konstruktiva och ledande roll som EU spelade vid Balikonferensen och som kraftigt underlättade ett genombrott i förhandlingarna. Parlamentet stöder en fortsatt aktiv roll i de kommande förhandlingarna och insisterar på att självt bli mycket aktivt involverat i dessa. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller den konstruktiva och ledande roll som EU spelade vid Balikonferensen och som kraftigt underlättade ett genombrott i förhandlingarna. Parlamentet stöder en fortsatt aktiv roll i de kommande förhandlingarna och insisterar på att självt bli mycket aktivt involverat i dessa.

| 6. | Europaparlament välkomnar parternas konstaterande att klimatpanelens fjärde bedömningsrapport (IPCC AR4) är den mest omfattande och vederhäftiga utvärderingen av klimatförändringarna så här långt, med ett integrerat vetenskapligt, tekniskt och socioekonomiskt perspektiv på relevanta frågor, liksom uppmaningen att dra nytta av denna information vid utformningen av nationella strategier mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlament välkomnar parternas konstaterande att klimatpanelens fjärde bedömningsrapport (IPCC AR4) är den mest omfattande och vederhäftiga utvärderingen av klimatförändringarna så här långt, med ett integrerat vetenskapligt, tekniskt och socioekonomiskt perspektiv på relevanta frågor, liksom uppmaningen att dra nytta av denna information vid utformningen av nationella strategier mot klimatförändringarna.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att det inte var möjligt att göra otvetydiga hänvisningar till vetenskapen i frågan om de nödvändiga minskningarna av växthusgasutsläppen i Bali-handlingsplanen. Samtidigt är det dock glädjande att parterna i Kyotoprotokollet tillstår att industriländerna som grupp måste minska utsläppen med 25–40 % fram till 2020 jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att det inte var möjligt att göra otvetydiga hänvisningar till vetenskapen i frågan om de nödvändiga minskningarna av växthusgasutsläppen i Bali-handlingsplanen. Samtidigt är det dock glädjande att parterna i Kyotoprotokollet tillstår att industriländerna som grupp måste minska utsläppen med 25–40 % fram till 2020 jämfört med 1990 års nivåer.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att industriländerna, även de som ännu inte har ratificerat Kyotoprotokollet, måste inta en ledande roll i kampen mot klimatförändringarna på global nivå och åta sig att minska sina utsläpp med minst 30 % fram till 2020 och med 60–80 % fram till 2050 jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om att industriländerna, även de som ännu inte har ratificerat Kyotoprotokollet, måste inta en ledande roll i kampen mot klimatförändringarna på global nivå och åta sig att minska sina utsläpp med minst 30 % fram till 2020 och med 60–80 % fram till 2050 jämfört med 1990 års nivåer.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den konstruktiva inställning till förhandlingarna som flertalet utvecklingsländer uppvisat, liksom deras åtagande att i arbetet med hållbar utveckling vidta nationellt anpassade motåtgärder, som ska understödjas och möjliggöras genom teknik, finansiering och kapacitetsuppbyggnad och som ska vara mätbara, rapporterbara och verifierbara. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar den konstruktiva inställning till förhandlingarna som flertalet utvecklingsländer uppvisat, liksom deras åtagande att i arbetet med hållbar utveckling vidta nationellt anpassade motåtgärder, som ska understödjas och möjliggöras genom teknik, finansiering och kapacitetsuppbyggnad och som ska vara mätbara, rapporterbara och verifierbara.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att ekonomisk utveckling är en rätt för alla utvecklingsländer och att Europeiska unionen och andra industriländer måste bistå utvecklingsländerna med att utveckla hållbar teknik. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att ekonomisk utveckling är en rätt för alla utvecklingsländer och att Europeiska unionen och andra industriländer måste bistå utvecklingsländerna med att utveckla hållbar teknik.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att de globala insatserna kan bli trovärdiga och effektiva endast om samtliga berörda parter gör mer långtgående åtaganden som är mätbara, rapporterbara och verifierbara. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om att de globala insatserna kan bli trovärdiga och effektiva endast om samtliga berörda parter gör mer långtgående åtaganden som är mätbara, rapporterbara och verifierbara.

| 12. | Europaparlamentet anser det vara av central betydelse att man når fram till en rättvis lösning för att den internationella klimatpolitiken ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser det vara av central betydelse att man når fram till en rättvis lösning för att den internationella klimatpolitiken ska bli framgångsrik.

| 13. | Europaparlamentet anser att det faktum att utvecklingsländernas situation skiljer sig från industriländernas bör återspeglas i de åtaganden som görs, vilket skulle vara en nyhet jämfört med Kyotoprotokollet, och att tillväxtländerna bör acceptera utsläppsbegränsningar baserade på deras utvecklingsnivå, deras ekonomiers sektoriella sammansättning, deras potential att minska utsläppen samt deras tekniska och finansiella kapacitet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det faktum att utvecklingsländernas situation skiljer sig från industriländernas bör återspeglas i de åtaganden som görs, vilket skulle vara en nyhet jämfört med Kyotoprotokollet, och att tillväxtländerna bör acceptera utsläppsbegränsningar baserade på deras utvecklingsnivå, deras ekonomiers sektoriella sammansättning, deras potential att minska utsläppen samt deras tekniska och finansiella kapacitet.

| 14. | Europaparlamentet anser att det finns utrymme för nytänkande i förhållande till de befintliga Kyotomekanismerna när det gäller utformningen av utvecklings- och tillväxtländernas åtaganden och mål, detta genom att man gör åtagandena förenliga med varje lands behov och kapacitet, dock under förutsättning att de är mätbara, rapporterbara och verifierbara. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det finns utrymme för nytänkande i förhållande till de befintliga Kyotomekanismerna när det gäller utformningen av utvecklings- och tillväxtländernas åtaganden och mål, detta genom att man gör åtagandena förenliga med varje lands behov och kapacitet, dock under förutsättning att de är mätbara, rapporterbara och verifierbara.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att ta fram ett arbetsprogram med metodfrågor kring ett antal olika politiska strategier och positiva incitament som syftar till att minska utsläppen från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna och som på ett välavvägt sätt beaktar skogarnas många olika funktioner och värdefulla egenskaper för biologisk mångfald, ekosystemets funktion och lokala försörjningsmöjligheter. Parlamentet välkomnar även uppmaningen till parterna att stödja kapacitetsuppbyggande åtgärder, tillhandahålla tekniskt bistånd och göra insatser, bland annat via pilotprojekt, för att ta tag i själva drivkrafterna till avskogning och behovet att stödja en hållbar användning av naturresurserna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att ta fram ett arbetsprogram med metodfrågor kring ett antal olika politiska strategier och positiva incitament som syftar till att minska utsläppen från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna och som på ett välavvägt sätt beaktar skogarnas många olika funktioner och värdefulla egenskaper för biologisk mångfald, ekosystemets funktion och lokala försörjningsmöjligheter. Parlamentet välkomnar även uppmaningen till parterna att stödja kapacitetsuppbyggande åtgärder, tillhandahålla tekniskt bistånd och göra insatser, bland annat via pilotprojekt, för att ta tag i själva drivkrafterna till avskogning och behovet att stödja en hållbar användning av naturresurserna.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar beslutet om en effektiv och öppen förvaltning av anpassningsfonden, vilket innebär att fonden kommer att bli operativ i ett tidigt skede av Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar beslutet om en effektiv och öppen förvaltning av anpassningsfonden, vilket innebär att fonden kommer att bli operativ i ett tidigt skede av Kyotoprotokollets första åtagandeperiod.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att införa ett strategiskt program för att öka investeringarna i utveckling, överföring och spridning av både begränsnings- och anpassningsteknik till utvecklingsländerna. Vidare är det glädjande att expertgruppen för tekniköverföring har fått i uppgift att utvärdera klyftorna och hindren när det gäller möjligheterna att använda och tillgå finansiella resurser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att införa ett strategiskt program för att öka investeringarna i utveckling, överföring och spridning av både begränsnings- och anpassningsteknik till utvecklingsländerna. Vidare är det glädjande att expertgruppen för tekniköverföring har fått i uppgift att utvärdera klyftorna och hindren när det gäller möjligheterna att använda och tillgå finansiella resurser.

| 18. | Europaparlamentet anser att forskning, utveckling och demonstration av effektivare och mindre kostsam energiteknik bör ges hög prioritet, och manar till ett nära samarbete mellan regeringar, näringsliv, forskningssamfund och civilsamhälle. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att forskning, utveckling och demonstration av effektivare och mindre kostsam energiteknik bör ges hög prioritet, och manar till ett nära samarbete mellan regeringar, näringsliv, forskningssamfund och civilsamhälle.

| 19. | Europaparlamentet anser att parternas nästa konferens/möte i Poznan bör inriktas på utvecklingsländerna, och vill därför att man verkligen försöker göra konkreta framsteg med att skapa incitament, inbegripet marknadsbaserade styrmedel, för att undvika avskogning och uppmuntra ett hållbart skogsbruk, finansiera anpassningsåtgärder och förbättra överföringen och spridningen av ren teknik i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att parternas nästa konferens/möte i Poznan bör inriktas på utvecklingsländerna, och vill därför att man verkligen försöker göra konkreta framsteg med att skapa incitament, inbegripet marknadsbaserade styrmedel, för att undvika avskogning och uppmuntra ett hållbart skogsbruk, finansiera anpassningsåtgärder och förbättra överföringen och spridningen av ren teknik i utvecklingsländerna.

| 20. | Europaparlamentet vill att man i EU:s politiska strategier skapar väl tilltagna och förutsägbara finansieringsinstrument för att bistå utvecklingsländerna med att anpassa sig till klimatförändringarnas följdverkningar och minska växthusgasutsläppen samt begränsa avskogning och skogsförstörelse. Parlamentet erinrar om behovet av en mer närgående kritisk granskning av vilka faktiska konsekvenser befintliga och framtida klimatrelaterade finansieringsinstrument får för utvecklingsländerna. Vidare anser parlamentet att mekanismen för en ren utveckling (CDM) bör reformeras för att dess fulla potential ska kunna utnyttjas under åtagandeperioden 2008–2012. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet vill att man i EU:s politiska strategier skapar väl tilltagna och förutsägbara finansieringsinstrument för att bistå utvecklingsländerna med att anpassa sig till klimatförändringarnas följdverkningar och minska växthusgasutsläppen samt begränsa avskogning och skogsförstörelse. Parlamentet erinrar om behovet av en mer närgående kritisk granskning av vilka faktiska konsekvenser befintliga och framtida klimatrelaterade finansieringsinstrument får för utvecklingsländerna. Vidare anser parlamentet att mekanismen för en ren utveckling (CDM) bör reformeras för att dess fulla potential ska kunna utnyttjas under åtagandeperioden 2008–2012.

| 21. | Europaparlamentet framhåller det brådskande behovet av att miljöanpassa EU:s utvecklingspolitik och utvecklingsbistånd, och detta utan att dess miljö- och klimatpolitik åsidosätts. Parlamentet beklagar den ytterst långsamma utvecklingen på detta område och uppmanar EU:s ledare att se till att begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna blir huvudprioriteringar i EU:s politik för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller det brådskande behovet av att miljöanpassa EU:s utvecklingspolitik och utvecklingsbistånd, och detta utan att dess miljö- och klimatpolitik åsidosätts. Parlamentet beklagar den ytterst långsamma utvecklingen på detta område och uppmanar EU:s ledare att se till att begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna blir huvudprioriteringar i EU:s politik för utvecklingssamarbete.

| 22. | Europaparlamentet framhåller att industriländerna för att Bali-handlingsplanen ska behålla sin trovärdighet snarast måste ingå partnerskap i klimatfrågor med stora tillväxtekonomier som Kina och Indien, i syfte att främja ett tätt samarbete avseende energipolitiska reformer, kapacitetsuppbyggande insatser och stöd till investeringar i energieffektivitet och koldioxidsnål teknik. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller att industriländerna för att Bali-handlingsplanen ska behålla sin trovärdighet snarast måste ingå partnerskap i klimatfrågor med stora tillväxtekonomier som Kina och Indien, i syfte att främja ett tätt samarbete avseende energipolitiska reformer, kapacitetsuppbyggande insatser och stöd till investeringar i energieffektivitet och koldioxidsnål teknik.

| 23. | Europaparlamentet beklagar att det inte var möjligt att införa en tydlig hänvisning till behovet att enas om bindande utsläppsminskningar för luft- och sjöfartstransporter, samtidigt som det kan konstateras att Balimandatet inte utesluter bindande åtgärder för dessa sektorer. Parlamentet upprepar sitt krav på att utsläpp från luft- och sjöfartstransporter ska ingå i internationella åtaganden om minskade växthusgasutsläpp för perioden efter 2012 inom ramen för UNFCCC, ICAO och IMO inte varit effektiva i hanteringen av frågan. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet beklagar att det inte var möjligt att införa en tydlig hänvisning till behovet att enas om bindande utsläppsminskningar för luft- och sjöfartstransporter, samtidigt som det kan konstateras att Balimandatet inte utesluter bindande åtgärder för dessa sektorer. Parlamentet upprepar sitt krav på att utsläpp från luft- och sjöfartstransporter ska ingå i internationella åtaganden om minskade växthusgasutsläpp för perioden efter 2012 inom ramen för UNFCCC, ICAO och IMO inte varit effektiva i hanteringen av frågan.

| 24. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att alla större sektorer inom internationell handel engageras i alla världsomspännande klimatåtaganden och riktmärkningar, så att det globala klimatmålet kan uppnås och global konkurrenssnedvridning undvikas. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av att alla större sektorer inom internationell handel engageras i alla världsomspännande klimatåtaganden och riktmärkningar, så att det globala klimatmålet kan uppnås och global konkurrenssnedvridning undvikas.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser en brådskande översyn av EU:s politik för biobränslen, med särskild betoning på varje bränsleforms hållbarhet under hela livscykeln i fråga om minskade växthusgasutsläpp. Parlamentet understryker att man vid utveckling och genomförande av strategier som syftar till att göra biobränsle till ett energialternativ bör ta full hänsyn till och gardera sig mot eventuella negativa miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser, och uppmanar därför kommissionen att föreslå strikta normer och tydliga kriterier för produktion av biobränsle. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser en brådskande översyn av EU:s politik för biobränslen, med särskild betoning på varje bränsleforms hållbarhet under hela livscykeln i fråga om minskade växthusgasutsläpp. Parlamentet understryker att man vid utveckling och genomförande av strategier som syftar till att göra biobränsle till ett energialternativ bör ta full hänsyn till och gardera sig mot eventuella negativa miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser, och uppmanar därför kommissionen att föreslå strikta normer och tydliga kriterier för produktion av biobränsle.

| 26. | Europaparlamentet ser fram emot den rapport om klimatförändringarnas följder för den internationella säkerheten som kommissionen och den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ska utarbeta i enlighet med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 21–22 juni 2007. Parlamentet understryker att särskild vikt måste läggas vid nyckelområden som begränsning, anpassning och integrering av klimatförändringarna i all politik, eftersom klimatförändringarna riskerar att bli en starkt destabiliserande faktor i de fattigaste länderna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet ser fram emot den rapport om klimatförändringarnas följder för den internationella säkerheten som kommissionen och den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ska utarbeta i enlighet med ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 21–22 juni 2007. Parlamentet understryker att särskild vikt måste läggas vid nyckelområden som begränsning, anpassning och integrering av klimatförändringarna i all politik, eftersom klimatförändringarna riskerar att bli en starkt destabiliserande faktor i de fattigaste länderna.

| 27. | Europaparlamentet är medvetet om den enorma utmaning som de kommande förhandlingarna utgör, och begär att klimatpolitiken måste bli en huvudprioritering och ett inslag i alla EU:s yttre förbindelser med tredjeländer, regionala konvent och ekonomiska organisationer. Vidare uppmanas de fyra kommande ordförandeskapen (Slovenien, Frankrike, Tjeckien och Sverige) under 2008 och 2009 att informera parlamentet om sina mål inom klimatpolitiken och att regelbundet tillsammans med kommissionen rapportera om hur förhandlingarna fortskrider. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är medvetet om den enorma utmaning som de kommande förhandlingarna utgör, och begär att klimatpolitiken måste bli en huvudprioritering och ett inslag i alla EU:s yttre förbindelser med tredjeländer, regionala konvent och ekonomiska organisationer. Vidare uppmanas de fyra kommande ordförandeskapen (Slovenien, Frankrike, Tjeckien och Sverige) under 2008 och 2009 att informera parlamentet om sina mål inom klimatpolitiken och att regelbundet tillsammans med kommissionen rapportera om hur förhandlingarna fortskrider.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, så länge inte lika villkor råder, undersöka möjligheterna för industrin att förbättra sina ekonomiska utsikter genom att utveckla en innovativ, klimatvänlig industri. Parlamentet uppmanar därför WTO att överväga att införa tillfälliga åtgärder som främjar tillverkning och export av klimatvänliga produkter och innovativ teknik. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, så länge inte lika villkor råder, undersöka möjligheterna för industrin att förbättra sina ekonomiska utsikter genom att utveckla en innovativ, klimatvänlig industri. Parlamentet uppmanar därför WTO att överväga att införa tillfälliga åtgärder som främjar tillverkning och export av klimatvänliga produkter och innovativ teknik.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar alla sina permanenta och tillfälliga utskott och delegationer som berörs att bedriva ett nära samarbete i klimatfrågor så att parlamentet får ett enhetligt och samordnat tillvägagångssätt i all sin politik – det vill säga miljö-, industri-, energi- och transport-, jordbruks-, FoU- och framför allt handels- och investeringspolitiken – och i alla andra initiativ beträffande klimatmålen. Europaparlamentet begär att klimatfrågan regelbundet ska tas upp i samband med interparlamentariska delegationer och den transatlantiska lagstiftningsdialogen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar alla sina permanenta och tillfälliga utskott och delegationer som berörs att bedriva ett nära samarbete i klimatfrågor så att parlamentet får ett enhetligt och samordnat tillvägagångssätt i all sin politik – det vill säga miljö-, industri-, energi- och transport-, jordbruks-, FoU- och framför allt handels- och investeringspolitiken – och i alla andra initiativ beträffande klimatmålen. Europaparlamentet begär att klimatfrågan regelbundet ska tas upp i samband med interparlamentariska delegationer och den transatlantiska lagstiftningsdialogen.

| 30. | Europaparlamentet inser att EU:s trovärdighet i förhandlingarna är beroende av hur väl vi lyckas med våra egna insatser för att minska utsläppen och utveckla och överföra koldioxidsnål teknik till andra länder. Parlamentet efterlyser därför strategier och åtgärder på alla nivåer – lokal, national och europeisk – som gör det möjligt att fram till 2020 minska växthusgasutsläppen inom EU med minst 30 % jämfört med 1990 års nivåer, förutsatt att andra industriländer förbinder sig till jämförbara utsläppsminskningar och att ekonomiskt mer avancerade utvecklingsländer bidrar på ett sätt som står i proportion till deras ansvar och kapacitet. Parlamentet konstaterar att EU, oavsett ingåendet av ett globalt avtal för perioden efter 2012, har accepterat åtagandet att fram till 2020 minska växthusgasutsläppen med minst 20 % jämfört med 1990 års nivåer. Parlamentet efterlyser strategier och åtgärder som stöder ökad resursanvändning både på nationell nivå och EU-nivå i fråga om FoU och innovation som syftar till att minska växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet inser att EU:s trovärdighet i förhandlingarna är beroende av hur väl vi lyckas med våra egna insatser för att minska utsläppen och utveckla och överföra koldioxidsnål teknik till andra länder. Parlamentet efterlyser därför strategier och åtgärder på alla nivåer – lokal, national och europeisk – som gör det möjligt att fram till 2020 minska växthusgasutsläppen inom EU med minst 30 % jämfört med 1990 års nivåer, förutsatt att andra industriländer förbinder sig till jämförbara utsläppsminskningar och att ekonomiskt mer avancerade utvecklingsländer bidrar på ett sätt som står i proportion till deras ansvar och kapacitet. Parlamentet konstaterar att EU, oavsett ingåendet av ett globalt avtal för perioden efter 2012, har accepterat åtagandet att fram till 2020 minska växthusgasutsläppen med minst 20 % jämfört med 1990 års nivåer. Parlamentet efterlyser strategier och åtgärder som stöder ökad resursanvändning både på nationell nivå och EU-nivå i fråga om FoU och innovation som syftar till att minska växthusgasutsläppen.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EU att utnyttja den makt och det inflytande man har som betydelsefull aktör på den internationella arenan och som partner till utvecklingsländerna för att införa enhetliga klimatmål på internationell nivå. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar EU att utnyttja den makt och det inflytande man har som betydelsefull aktör på den internationella arenan och som partner till utvecklingsländerna för att införa enhetliga klimatmål på internationell nivå.

| 32. | Europaparlamentet framhåller det historiska ansvaret för i huvudsak industrialiserade länder eftersom de är de största producenterna av växthusgaser, och uppmanar dem därför att göra större insatser för att undvika och begränsa scenarier med naturkatastrofer och sociala oroligheter som kan uppstå om ingenting görs åt den globala uppvärmningen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet framhåller det historiska ansvaret för i huvudsak industrialiserade länder eftersom de är de största producenterna av växthusgaser, och uppmanar dem därför att göra större insatser för att undvika och begränsa scenarier med naturkatastrofer och sociala oroligheter som kan uppstå om ingenting görs åt den globala uppvärmningen.

| 33. | Europaparlamentet noterar den amerikanska regeringens initiativ att sammankalla ytterligare fem möten bland världens största förorenare. Parlamentet uppmanar kommissionen och de medlemsstater som berörs att sätta upp som villkor för sitt deltagande att värdlandet lägger fram konkreta förslag om kortsiktiga mål för utsläppsminskningar som är förenliga med målen i UNFCCC. Parlamentet uppmanar de största förorenarna i världen att samordna sina insatser med insatserna inom UNFCCC. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet noterar den amerikanska regeringens initiativ att sammankalla ytterligare fem möten bland världens största förorenare. Parlamentet uppmanar kommissionen och de medlemsstater som berörs att sätta upp som villkor för sitt deltagande att värdlandet lägger fram konkreta förslag om kortsiktiga mål för utsläppsminskningar som är förenliga med målen i UNFCCC. Parlamentet uppmanar de största förorenarna i världen att samordna sina insatser med insatserna inom UNFCCC.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att parternas ovannämnda konferens/möte kommer att äga rum samtidigt med Europeiska rådet. Parlamentet uppmanar därför rådet att flytta Europeiska rådet så att stats- och regeringscheferna kan närvara vid COP/MOP och så att COP/MOP får regeringarnas fulla uppmärksamhet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att parternas ovannämnda konferens/möte kommer att äga rum samtidigt med Europeiska rådet. Parlamentet uppmanar därför rådet att flytta Europeiska rådet så att stats- och regeringscheferna kan närvara vid COP/MOP och så att COP/MOP får regeringarnas fulla uppmärksamhet.

| 35. | Europaparlamentet är övertygat om att det för att uppnå ovanstående mål är nödvändigt att involvera medierna, som kommer att spela en betydande roll för att skapa den nödvändiga allmänna medvetenheten om klimatförändringarna på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet är övertygat om att det för att uppnå ovanstående mål är nödvändigt att involvera medierna, som kommer att spela en betydande roll för att skapa den nödvändiga allmänna medvetenheten om klimatförändringarna på kort och medellång sikt.

| 36. | Europaparlamentet anser, i linje med vad som diskuterades under Balikonferensen med parlamentsföreträdare från hela världen, att det kan och bör spela en viktig roll som samordnare för ett permanent interparlamentariskt forum för klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar därför sina berörda organ att överväga denna möjlighet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser, i linje med vad som diskuterades under Balikonferensen med parlamentsföreträdare från hela världen, att det kan och bör spela en viktig roll som samordnare för ett permanent interparlamentariskt forum för klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar därför sina berörda organ att överväga denna möjlighet.

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till konventionens alla parter och observatörer som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till konventionens alla parter och observatörer som inte är medlemmar i EU.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2007)0537.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/18

---

Europaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna (2007/2106(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna (KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna (KOM(2006)0545),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2006)1173) som är fogat till kommissionens ovannämnda meddelande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2006)1173) som är fogat till kommissionens ovannämnda meddelande,

| — | med beaktande av konsekvensbedömningen av handlingsplanen (SEK(2006)1174) och sammanfattningen av handlingsplanen (SEK(2006)1175), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konsekvensbedömningen av handlingsplanen (SEK(2006)1174) och sammanfattningen av handlingsplanen (SEK(2006)1175),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en energipolitik för Europa (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en energipolitik för Europa (KOM(2007)0001),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007 om rådets antagande av Europeiska rådets handlingsplan (2007–2009) − Energipolitik för Europa (7224/07), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–9 mars 2007 om rådets antagande av Europeiska rådets handlingsplan (2007–2009) − Energipolitik för Europa (7224/07),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG av den 11 februari 2004 om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/32/EG av den 5 april 2006 om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster (5),

| — | med beaktande av rådets beslut 2006/1005/EG av den 18 december 2006 om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (6) och texten i det ovannämnda avtalet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2006/1005/EG av den 18 december 2006 om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (6) och texten i det ovannämnda avtalet (7),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (KOM(2006)0576), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (KOM(2006)0576),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (8) och i synnerhet kapitel III i avdelning II om programmet Intelligent Energi – Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1639/2006/EG av den 24 oktober 2006 om att upprätta ett ramprogram för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (8) och i synnerhet kapitel III i avdelning II om programmet Intelligent Energi – Europa,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013) (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre – grönbok (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2006 om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre – grönbok (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 december 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – grönbok (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 december 2006 om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – grönbok (12),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A6-0003/2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A6-0003/2008),

| A. | Om de globala temperaturerna stiger med mer än 2 grader Celsius jämfört med nivåerna före industrialiseringen kommer resultatet att bli en kaotisk klimatförändring. Detta bekräftas bland annat i FN: s mellanstatliga klimatpanels rapport från maj 2007. För att de globala temperaturerna inte ska stiga med mer än 2 grader Celsius krävs det drastiskt minskade koldioxidutsläpp före 2015, och det snabbaste och mest kostnadseffektiva sättet att minska koldioxidutsläppen är att använda energin på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

A.

Om de globala temperaturerna stiger med mer än 2 grader Celsius jämfört med nivåerna före industrialiseringen kommer resultatet att bli en kaotisk klimatförändring. Detta bekräftas bland annat i FN: s mellanstatliga klimatpanels rapport från maj 2007. För att de globala temperaturerna inte ska stiga med mer än 2 grader Celsius krävs det drastiskt minskade koldioxidutsläpp före 2015, och det snabbaste och mest kostnadseffektiva sättet att minska koldioxidutsläppen är att använda energin på ett effektivare sätt.

| B. | Energieffektiviteten spelar en avgörande roll när det gäller att minska Europeiska unionens beroende av importerad energi, hantera den framtida bristen på energikällor och begränsa effekterna av energiprischocker. |
| --- | --- |

B.

Energieffektiviteten spelar en avgörande roll när det gäller att minska Europeiska unionens beroende av importerad energi, hantera den framtida bristen på energikällor och begränsa effekterna av energiprischocker.

| C. | I konsekvensbedömningen i handlingsplanen för energieffektivitet konstaterar man att genomförandeförmågan brister på alla nivåer inom kommissionen och att ytterligare 20 personer behöver anställas för att genomföra handlingsplanen. |
| --- | --- |

C.

I konsekvensbedömningen i handlingsplanen för energieffektivitet konstaterar man att genomförandeförmågan brister på alla nivåer inom kommissionen och att ytterligare 20 personer behöver anställas för att genomföra handlingsplanen.

| D. | Direktiv 2002/91/EG har bara införlivats ordentligt av fem medlemsstater. |
| --- | --- |

D.

Direktiv 2002/91/EG har bara införlivats ordentligt av fem medlemsstater.

| E. | Enligt direktiv 2006/32/EG ska medlemsstaterna överlämna en nationell handlingsplan för energieffektivisering till kommissionen senast den 30 juni 2007. Den 1 september 2007 hade kommissionen endast mottagit nio sådana planer och den 10 januari 2008 hade fortfarande endast sjutton planer inkommit. |
| --- | --- |

E.

Enligt direktiv 2006/32/EG ska medlemsstaterna överlämna en nationell handlingsplan för energieffektivisering till kommissionen senast den 30 juni 2007. Den 1 september 2007 hade kommissionen endast mottagit nio sådana planer och den 10 januari 2008 hade fortfarande endast sjutton planer inkommit.

| F. | Medlemsstaternas genomförande av direktiv 2004/8/EG är försenat och långt ifrån perfekt. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaternas genomförande av direktiv 2004/8/EG är försenat och långt ifrån perfekt.

| G. | Europeiska unionen är en av de rikaste och tekniskt mest avancerade regionerna i världen. EU har ökat sitt ekonomiska resultat med nästan 40 procent, och den genomsnittliga inkomsten per capita har ökat med en tredjedel sedan 1990. Under samma tid ökade efterfrågan på energi och kraftkällor endast med 11 procent. |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionen är en av de rikaste och tekniskt mest avancerade regionerna i världen. EU har ökat sitt ekonomiska resultat med nästan 40 procent, och den genomsnittliga inkomsten per capita har ökat med en tredjedel sedan 1990. Under samma tid ökade efterfrågan på energi och kraftkällor endast med 11 procent.

| H. | Informations- och kommunikationsteknik skulle – med de rätta politiska signalerna – kunna generera ytterligare produktionsvinster utöver EU:s mål på 20 procent. För viss teknik som smarta nät, intelligenta styrsystem och Specknet-baserad datateknik bör det därför utfärdas konkreta politiska rekommendationer. |
| --- | --- |

H.

Informations- och kommunikationsteknik skulle – med de rätta politiska signalerna – kunna generera ytterligare produktionsvinster utöver EU:s mål på 20 procent. För viss teknik som smarta nät, intelligenta styrsystem och Specknet-baserad datateknik bör det därför utfärdas konkreta politiska rekommendationer.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda handlingsplanen för energieffektivitet från 2006 samt dess syfte och räckvidd. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den ovannämnda handlingsplanen för energieffektivitet från 2006 samt dess syfte och räckvidd.

| 2. | Europaparlamentet anser att det tekniskt och ekonomiskt sett är fullt möjligt att förbättra energieffektiviteten med över 20 procent till 2020, vid sidan av eventuella förbättringar till följd av oberoende strukturella effekter eller priseffekter, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att såväl detta mål som klimatförändringsmålen nås. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det tekniskt och ekonomiskt sett är fullt möjligt att förbättra energieffektiviteten med över 20 procent till 2020, vid sidan av eventuella förbättringar till följd av oberoende strukturella effekter eller priseffekter, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att såväl detta mål som klimatförändringsmålen nås.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar med stor oro att medlemsstaternas genomförande av befintlig lagstiftning om energieffektivitet är ofullständigt och fördröjt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar med stor oro att medlemsstaternas genomförande av befintlig lagstiftning om energieffektivitet är ofullständigt och fördröjt.

| 4. | Europaparlamentet betonar behovet av att genomföra politiken för energieffektivitet på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar behovet av att genomföra politiken för energieffektivitet på alla förvaltningsnivåer.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaternas genomförande av direktiv 2004/8/EG är ofullständigt och kraftigt försenat. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaternas genomförande av direktiv 2004/8/EG är ofullständigt och kraftigt försenat.

| 6. | Europaparlamentet kritiserar att kommissionen inte har anställt de tjänstemän som krävs för att se till att både handlingsplanen och den lagstiftning om energieffektivitet som den bygger på genomförs till fullo och snabbt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kritiserar att kommissionen inte har anställt de tjänstemän som krävs för att se till att både handlingsplanen och den lagstiftning om energieffektivitet som den bygger på genomförs till fullo och snabbt.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att endast tre av de 21 åtgärder från kommissionens sida som enligt handlingsplanen ska genomföras 2007 hade genomförts helt den 1 september 2007, den 30 oktober 2007 höll dock 16 av 21 av dessa åtgärder på att genomföras enligt kommissions rapporter, och att det finns en betydande eftersläpning i förhållande till tidsplanen för antagandet av miniminormer för energiprestanda för prioriterade produktgrupper. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att endast tre av de 21 åtgärder från kommissionens sida som enligt handlingsplanen ska genomföras 2007 hade genomförts helt den 1 september 2007, den 30 oktober 2007 höll dock 16 av 21 av dessa åtgärder på att genomföras enligt kommissions rapporter, och att det finns en betydande eftersläpning i förhållande till tidsplanen för antagandet av miniminormer för energiprestanda för prioriterade produktgrupper.

| 8. | Europaparlamentet kritiserar att många av medlemsstaternas regeringar inte prioriterar ett fullständigt och snabbt införlivande och efterlevnad av lagstiftningen om energieffektivitet, trots att man talar om att ta itu med klimatförändringarna och minska energiimporten till EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet kritiserar att många av medlemsstaternas regeringar inte prioriterar ett fullständigt och snabbt införlivande och efterlevnad av lagstiftningen om energieffektivitet, trots att man talar om att ta itu med klimatförändringarna och minska energiimporten till EU.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda utarbetandet av det framtida samförståndsavtalet om samarbete med CEER (Council of European Energy Regulators), som kommer att omfatta gemensamma riktlinjer och en gemensam uppförandekod, i syfte att göra den slutliga energiförbrukningen inom samtliga sektorer mer effektiv. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda utarbetandet av det framtida samförståndsavtalet om samarbete med CEER (Council of European Energy Regulators), som kommer att omfatta gemensamma riktlinjer och en gemensam uppförandekod, i syfte att göra den slutliga energiförbrukningen inom samtliga sektorer mer effektiv.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en skyndsam och rättvisande bedömning i kommissionen och medlemsstaterna av kapacitetsbrister och andra hinder som hittills har lett till att lagstiftningen om energieffektivitet inte har förverkligats i tillräcklig utsträckning och av hur dessa brister och hinder kan elimineras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser en skyndsam och rättvisande bedömning i kommissionen och medlemsstaterna av kapacitetsbrister och andra hinder som hittills har lett till att lagstiftningen om energieffektivitet inte har förverkligats i tillräcklig utsträckning och av hur dessa brister och hinder kan elimineras.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar i synnerhet den utbredda bristen på lättillgänglig, snabb information och organisatoriskt stöd för energieffektivitet där behov uppkommer, vilket kan ske plötsligt (t.ex. när en hushållsapparat eller någon annan utrustning går sönder) eller hänga samman med särskilda händelser (t.ex. en flytt). Parlamentet anser att bristande hänsyn till medborgarnas särskilda behov underminerar många planer för energieffektivitet och betonar därför vikten av praktisk hjälp och förskottsfinansiering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar i synnerhet den utbredda bristen på lättillgänglig, snabb information och organisatoriskt stöd för energieffektivitet där behov uppkommer, vilket kan ske plötsligt (t.ex. när en hushållsapparat eller någon annan utrustning går sönder) eller hänga samman med särskilda händelser (t.ex. en flytt). Parlamentet anser att bristande hänsyn till medborgarnas särskilda behov underminerar många planer för energieffektivitet och betonar därför vikten av praktisk hjälp och förskottsfinansiering.

| 12. | Europaparlamentet betonar att informations- och kommunikationsteknik bör främjas som en avgörande faktor för att driva på energibesparingarna på exempelvis transport-, bygg-, energi- och tillverkningsområdet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens undersökning av i vilken utsträckning ledande IKT-baserade tekniker skulle kunna göra EU:s ekonomi mer energieffektiv och minska utsläppen av växthusgaser till 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom de områden som täcks av denna undersökning inkludera intelligenta styrsystem i allmänhet och smart nätteknik och inbäddade system i synnerhet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att informations- och kommunikationsteknik bör främjas som en avgörande faktor för att driva på energibesparingarna på exempelvis transport-, bygg-, energi- och tillverkningsområdet. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens undersökning av i vilken utsträckning ledande IKT-baserade tekniker skulle kunna göra EU:s ekonomi mer energieffektiv och minska utsläppen av växthusgaser till 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom de områden som täcks av denna undersökning inkludera intelligenta styrsystem i allmänhet och smart nätteknik och inbäddade system i synnerhet.

Utrustning och apparater

| 13. | Europaparlamentet välkomnar strategin att införa miniminormer för energiprestanda och uppmanar kommissionen att införa och tillämpa dem senast 2008 för luftkonditionering och alla typer av digitalboxar. Detta skall göras i samband med en dynamisk översyn av märkningen. Parlamentet noterar att EU-märkningen kan stödja tillämpningen av miniminormer för energiprestanda och uppmanar medlemsstaterna att avdela mer resurser till marknadsövervakning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar strategin att införa miniminormer för energiprestanda och uppmanar kommissionen att införa och tillämpa dem senast 2008 för luftkonditionering och alla typer av digitalboxar. Detta skall göras i samband med en dynamisk översyn av märkningen. Parlamentet noterar att EU-märkningen kan stödja tillämpningen av miniminormer för energiprestanda och uppmanar medlemsstaterna att avdela mer resurser till marknadsövervakning.

| 14. | Europaparlamentet ställer sig bakom att belysningen i hemmen läggs till i listan med prioriterade produktgrupper och betonar hur viktigt det är att kommissionen håller sin föreslagna tidtabell för när de mest ineffektiva glödlamporna ska vara borta från marknaden, i linje med Europeiska rådets slutsatser från mars 2007. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet ställer sig bakom att belysningen i hemmen läggs till i listan med prioriterade produktgrupper och betonar hur viktigt det är att kommissionen håller sin föreslagna tidtabell för när de mest ineffektiva glödlamporna ska vara borta från marknaden, i linje med Europeiska rådets slutsatser från mars 2007.

| 15. | Europaparlamentet uppmärksammar utvecklingen på lysdiodteknikområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man ska främja forskning om lysdiodlampor och öka deras användning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmärksammar utvecklingen på lysdiodteknikområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man ska främja forskning om lysdiodlampor och öka deras användning.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tidtabeller för när de mest ineffektiva utrustningarna, apparaterna och andra produkter som använder energi, exempelvis terrassvärmare, ska vara borta från marknaden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tidtabeller för när de mest ineffektiva utrustningarna, apparaterna och andra produkter som använder energi, exempelvis terrassvärmare, ska vara borta från marknaden.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar betoningen av att minska förlusterna i standby-läge och den ökade tillgången till av produkter och teknik som säkerställer att energiförbrukande varor och apparater endast använder energi när detta faktiskt behövs. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett ”enwattskrav” för standby-funktioner och en analys av de potentiella energibesparingar som kan göras om man minimerar eller eliminerar förbrukning som beror på standby-lägen, särskilt passiv stand-by. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar betoningen av att minska förlusterna i standby-läge och den ökade tillgången till av produkter och teknik som säkerställer att energiförbrukande varor och apparater endast använder energi när detta faktiskt behövs. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett ”enwattskrav” för standby-funktioner och en analys av de potentiella energibesparingar som kan göras om man minimerar eller eliminerar förbrukning som beror på standby-lägen, särskilt passiv stand-by.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av ett nytt Energy Star-avtal med Förenta staterna som ska fastställa gemensamma krav på energieffektivitet för kontorsutrustning och särskilt att det i genomförandebestämmelserna ingår en bestämmelse om obligatorisk offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram en utökad räckvidd för Energy Star-samarbetet mellan EU och USA till att gälla andra produkter, i överensstämmelse med åtagandet som gjordes vid toppmötet mellan EU och USA den 30 april 2007. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar undertecknandet av ett nytt Energy Star-avtal med Förenta staterna som ska fastställa gemensamma krav på energieffektivitet för kontorsutrustning och särskilt att det i genomförandebestämmelserna ingår en bestämmelse om obligatorisk offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att förhandla fram en utökad räckvidd för Energy Star-samarbetet mellan EU och USA till att gälla andra produkter, i överensstämmelse med åtagandet som gjordes vid toppmötet mellan EU och USA den 30 april 2007.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att senast 2010 fastställa mininormer för energiprestanda för alla andra produkter med en betydande energiförbrukning. Parlamentet uppmanar kommissionen att börja med de minst energieffektiva produkterna på marknaden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att senast 2010 fastställa mininormer för energiprestanda för alla andra produkter med en betydande energiförbrukning. Parlamentet uppmanar kommissionen att börja med de minst energieffektiva produkterna på marknaden.

| 20. | Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att utarbeta kriterier för miljömärkning av värme- och kylteknik, framför allt vid primär energiförbrukning, så att användarna garanteras tillförlitlig information om de effektivaste och miljövänligaste alternativ som finns att tillgå på marknaden för uppvärmnings- och kylutrustning i byggnader. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder kommissionens ansträngningar att utarbeta kriterier för miljömärkning av värme- och kylteknik, framför allt vid primär energiförbrukning, så att användarna garanteras tillförlitlig information om de effektivaste och miljövänligaste alternativ som finns att tillgå på marknaden för uppvärmnings- och kylutrustning i byggnader.

| 21. | Europaparlamentet kräver att 2006 års regler om installation av smarta mätare ska tillämpas rigoröst för att öka konsumenternas medvetenhet om elförbrukning
  ,
  för att hjälpa elbolagen att hantera efterfrågan på ett effektivare sätt och för att hjälpa till att förbättra kraven på energieffektivitetsstatistik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att 2006 års regler om installation av smarta mätare ska tillämpas rigoröst för att öka konsumenternas medvetenhet om elförbrukning
  ,
  för att hjälpa elbolagen att hantera efterfrågan på ett effektivare sätt och för att hjälpa till att förbättra kraven på energieffektivitetsstatistik.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser utarbetandet av en standard för intelligenta värmemätare som ska användas i centralvärmesystem och fjärrvärmenät så att man uppmuntrar ett mer ansvarsfullt beteende hos slutförbrukarna (”pay for what you use”), och därmed blir av med systemet med fast pris, vilket har motsatt effekt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser utarbetandet av en standard för intelligenta värmemätare som ska användas i centralvärmesystem och fjärrvärmenät så att man uppmuntrar ett mer ansvarsfullt beteende hos slutförbrukarna (”pay for what you use”), och därmed blir av med systemet med fast pris, vilket har motsatt effekt.

| 23. | Europaparlamentet anser att man med hjälp av industriteknik bör se till att mindre energi används i produktionsprocesserna. Parlamentet anser att betydande energibesparingar kan göras genom att minska vikten på motorfordon och andra transportmedel. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att man med hjälp av industriteknik bör se till att mindre energi används i produktionsprocesserna. Parlamentet anser att betydande energibesparingar kan göras genom att minska vikten på motorfordon och andra transportmedel.

Krav på byggnaders energiprestanda

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte på ett korrekt sätt har införlivat eller inte till fullo har genomfört direktiv 2002/91/EG. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som inte på ett korrekt sätt har införlivat eller inte till fullo har genomfört direktiv 2002/91/EG.

| 25. | Europaparlamentet noterar att det, med tanke på byggnaders långa livslängd, är mycket viktigt att se till att nya byggnader konstrueras så att de är så energieffektiva som möjligt och att befintliga byggnader uppgraderas till aktuella standarder. Parlamentet anser att rivningen av energiineffektiva byggnader i kombination med byggandet av nya energieffektiva byggnader ibland kan stödjas som ett alternativ till renovering. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar att det, med tanke på byggnaders långa livslängd, är mycket viktigt att se till att nya byggnader konstrueras så att de är så energieffektiva som möjligt och att befintliga byggnader uppgraderas till aktuella standarder. Parlamentet anser att rivningen av energiineffektiva byggnader i kombination med byggandet av nya energieffektiva byggnader ibland kan stödjas som ett alternativ till renovering.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktiv 2002/91/EG så att artikel 6 från och med 2009 omfattar alla byggnader som behöver värmas upp eller kylas ned, oavsett storlek. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktiv 2002/91/EG så att artikel 6 från och med 2009 omfattar alla byggnader som behöver värmas upp eller kylas ned, oavsett storlek.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin översyn av värmepannors energiprestanda ta hänsyn till att kraftvärmepannor (mikrokombinerad värme och kraft) är de överlägset mest effektiva pannorna och att man bör ta hänsyn till detta när prestandaminimikraven fastställs. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin översyn av värmepannors energiprestanda ta hänsyn till att kraftvärmepannor (mikrokombinerad värme och kraft) är de överlägset mest effektiva pannorna och att man bör ta hänsyn till detta när prestandaminimikraven fastställs.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar förslaget att kräva att nya och renoverade byggnader samt byggnadskomponenter såsom fönster och fönsterfilm ska uppfylla minimikrav på energiprestanda. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar förslaget att kräva att nya och renoverade byggnader samt byggnadskomponenter såsom fönster och fönsterfilm ska uppfylla minimikrav på energiprestanda.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett bindande krav på att alla nya byggnader som behöver värmas upp och/eller kylas ned ska konstrueras enligt normerna för passiva hus eller motsvarande icke-bostadshus från och med 2011, samt ett krav på att använda passiva uppvärmnings- och nedkylningslösningar från och med 2008. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett bindande krav på att alla nya byggnader som behöver värmas upp och/eller kylas ned ska konstrueras enligt normerna för passiva hus eller motsvarande icke-bostadshus från och med 2011, samt ett krav på att använda passiva uppvärmnings- och nedkylningslösningar från och med 2008.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att gradvist införa fjärrvärmenät och fjärrkylnät för alla byggnader, för att minska användningen av fossilt bränsle vid uppvärmning och nedkylning, genom att använda sig av de energiförluster som uppstår vid energiomvandlingen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att gradvist införa fjärrvärmenät och fjärrkylnät för alla byggnader, för att minska användningen av fossilt bränsle vid uppvärmning och nedkylning, genom att använda sig av de energiförluster som uppstår vid energiomvandlingen.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga arkitektlösningar för passiv uppvärmning och nedkylning, exempelvis byggmaterial med värmeegenskaper, när skatter och andra åtgärder övervägs för att främja energieffektiviteten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga arkitektlösningar för passiv uppvärmning och nedkylning, exempelvis byggmaterial med värmeegenskaper, när skatter och andra åtgärder övervägs för att främja energieffektiviteten.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja fjärrkyla från förnybara energikällor som ett effektivt alternativ till den ökade efterfrågan på komfortkylning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja fjärrkyla från förnybara energikällor som ett effektivt alternativ till den ökade efterfrågan på komfortkylning.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en öppen databas som är tillgänglig för unionsmedborgarna – med nationella, regionala och lokala åtgärder för att främja energieffektivitet i byggnader, framför allt finansieringsåtgärder – så att man får till stånd ett utbyte av bästa praxis i EU samt kan informera allmänheten och öka deras medvetenhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en öppen databas som är tillgänglig för unionsmedborgarna – med nationella, regionala och lokala åtgärder för att främja energieffektivitet i byggnader, framför allt finansieringsåtgärder – så att man får till stånd ett utbyte av bästa praxis i EU samt kan informera allmänheten och öka deras medvetenhet.

Energiproduktion och -distribution

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella handlingsplaner för energieffektivisering lägga in ökad högeffektiv samgenerering, en övergång till en övergripande planering och främjande av el-, värme- och kylförsörjningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ställa sig negativ till nationella handlingsplaner för energieffektivisering som inte innehåller dessa punkter. Parlamentet uppmanar rent allmänt medlemsstaterna att arbeta för åtgärder som främjar användningen av och borttagande av administrativa hinder för småskalig samgenerering och samgenerering i mikroformat. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella handlingsplaner för energieffektivisering lägga in ökad högeffektiv samgenerering, en övergång till en övergripande planering och främjande av el-, värme- och kylförsörjningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ställa sig negativ till nationella handlingsplaner för energieffektivisering som inte innehåller dessa punkter. Parlamentet uppmanar rent allmänt medlemsstaterna att arbeta för åtgärder som främjar användningen av och borttagande av administrativa hinder för småskalig samgenerering och samgenerering i mikroformat.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att transport och distribution är källor till energiförluster och orsakar strömavbrott, och betonar den roll som mikrogenerering och decentraliserad och diversifierad generering kan spela för att garantera försörjningstryggheten och minska förlusterna. Parlamentet anser att det bör inrättas incitament för att förbättra infrastrukturen i syfte att minska överförings- och distributionsförluster. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att transport och distribution är källor till energiförluster och orsakar strömavbrott, och betonar den roll som mikrogenerering och decentraliserad och diversifierad generering kan spela för att garantera försörjningstryggheten och minska förlusterna. Parlamentet anser att det bör inrättas incitament för att förbättra infrastrukturen i syfte att minska överförings- och distributionsförluster.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid värmemarknaden – eftersom värme står för den största delen av energiförbrukningen – och instrument (stadsplanering, värmekartläggning, investeringsincitament) som gör det möjligt att återvinna överskottsvärme från förnybara energikällor genom att utveckla infrastrukturer för fjärrvärme- och fjärrkyla. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga större vikt vid värmemarknaden – eftersom värme står för den största delen av energiförbrukningen – och instrument (stadsplanering, värmekartläggning, investeringsincitament) som gör det möjligt att återvinna överskottsvärme från förnybara energikällor genom att utveckla infrastrukturer för fjärrvärme- och fjärrkyla.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka genomförandet av direktiv 2004/8/EG och att göra en bedömning av om stödsystemen är tillräckliga för att utnyttja den nationella potentialen för högeffektiv kraftvärme. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka genomförandet av direktiv 2004/8/EG och att göra en bedömning av om stödsystemen är tillräckliga för att utnyttja den nationella potentialen för högeffektiv kraftvärme.

| 38. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen på att lokala kylnät måste införas som ett effektivt alternativt svar på den ökade efterfrågan på komfortkylning och behovet av en drastisk minskning i relaterade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmärksammar kommissionen på att lokala kylnät måste införas som ett effektivt alternativt svar på den ökade efterfrågan på komfortkylning och behovet av en drastisk minskning i relaterade koldioxidutsläpp.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för befintliga ekonomiska incitament för utveckling som gör det möjligt att inlemma energi från förnybara källor i befintliga nät som inrättats för energi från fossila bränslen. Att förbättra befintliga nät skulle väsentligt öka effektiviteten hos energiproduktionen från förnybara källor på kortare tid och till lägre kostnad, samtidigt som man bidrar till en större försörjningstrygghet till följd av sådana lämpliga förbättringar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för befintliga ekonomiska incitament för utveckling som gör det möjligt att inlemma energi från förnybara källor i befintliga nät som inrättats för energi från fossila bränslen. Att förbättra befintliga nät skulle väsentligt öka effektiviteten hos energiproduktionen från förnybara källor på kortare tid och till lägre kostnad, samtidigt som man bidrar till en större försörjningstrygghet till följd av sådana lämpliga förbättringar.

Transporter

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa minimikrav för alla transportsätts energiprestanda, däribland kollektivtrafiken. Parlamentet framhåller att det krävs en energieffektiv transportpolitik som gynnar kollektivtrafiken, cykling och promenader i stadsområden. Parlamentet välkomnar grönboken om stadstransporter och uppmanar kommissionen att initiera ett program som gäller specifikt stadstransporter och integreringen av klimatskydd, energisparande och folkhälsa i en hållbar transportpolitik för städer och stadskärnor. Parlamentet uppmuntrar myndigheter i städer i EU att överväga åtgärder för att minska koldioxidutsläppen från bilar och personbilstrafiken, till exempel genom införande av trängselavgifter. Parlamentet påminner om att bindande årliga utsläppsgränser för alla nya personbilar som kommer att säljas bidrar till att EU kan nå sina bindande koldioxidmål. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa minimikrav för alla transportsätts energiprestanda, däribland kollektivtrafiken. Parlamentet framhåller att det krävs en energieffektiv transportpolitik som gynnar kollektivtrafiken, cykling och promenader i stadsområden. Parlamentet välkomnar grönboken om stadstransporter och uppmanar kommissionen att initiera ett program som gäller specifikt stadstransporter och integreringen av klimatskydd, energisparande och folkhälsa i en hållbar transportpolitik för städer och stadskärnor. Parlamentet uppmuntrar myndigheter i städer i EU att överväga åtgärder för att minska koldioxidutsläppen från bilar och personbilstrafiken, till exempel genom införande av trängselavgifter. Parlamentet påminner om att bindande årliga utsläppsgränser för alla nya personbilar som kommer att säljas bidrar till att EU kan nå sina bindande koldioxidmål.

| 41. | Europaparlamentet kräver att Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar (13) ska göra det möjligt att märka bilar enligt ett flergradigt klassificeringssystem i likhet med det som används för elektriska apparater (för närvarande det sjugradiga A till G-klassificeringssystemet). Parlamentet föreslår att minst 20 procent av det utrymme som används för reklam och marknadsföring av nya bilar ska användas för att ge information om bränsleeffektivitet och utsläpp. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet kräver att Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/94/EG av den 13 december 1999 om tillgång till konsumentinformation om bränsleekonomi och koldioxidutsläpp vid marknadsföring av nya personbilar (13) ska göra det möjligt att märka bilar enligt ett flergradigt klassificeringssystem i likhet med det som används för elektriska apparater (för närvarande det sjugradiga A till G-klassificeringssystemet). Parlamentet föreslår att minst 20 procent av det utrymme som används för reklam och marknadsföring av nya bilar ska användas för att ge information om bränsleeffektivitet och utsläpp.

| 42. | Europaparlamentet beklagar dessutom att rådet fortfarande inte har antagit förslaget till direktiv om skatt på personbilar i syfte att minska koldioxidutsläppen, i linje med EU:s åtaganden enligt Kyotoprotokollet, och kräver att detta förslag snabbt antas och genomförs. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet beklagar dessutom att rådet fortfarande inte har antagit förslaget till direktiv om skatt på personbilar i syfte att minska koldioxidutsläppen, i linje med EU:s åtaganden enligt Kyotoprotokollet, och kräver att detta förslag snabbt antas och genomförs.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en ramstrategi för att underlätta kraftigt förbättrad kollektivtrafik i städer och till och från förorter. Denna strategi skulle innebära att de som bedriver kollektivtrafik i städer och till och från förorter måste genomföra studier, inklusive genomförbarhetsstudier, i vilka fokus ligger på systemrelaterade effektivitets- och servicenivåer och där strategin ska inriktas på att anpassa upprättandet av horisontella stödprogram som ska syfta till att utveckla kollektivtransportsystem på ett sådant sätt att dessa program uppfyller strängare effektivitets- och kontinuitetskrav. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en ramstrategi för att underlätta kraftigt förbättrad kollektivtrafik i städer och till och från förorter. Denna strategi skulle innebära att de som bedriver kollektivtrafik i städer och till och från förorter måste genomföra studier, inklusive genomförbarhetsstudier, i vilka fokus ligger på systemrelaterade effektivitets- och servicenivåer och där strategin ska inriktas på att anpassa upprättandet av horisontella stödprogram som ska syfta till att utveckla kollektivtransportsystem på ett sådant sätt att dessa program uppfyller strängare effektivitets- och kontinuitetskrav.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma företaget Clean Sky, vars mål är att producera grönare, mer miljömässigt hållbara och energieffektiva flygplan. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma företaget Clean Sky, vars mål är att producera grönare, mer miljömässigt hållbara och energieffektiva flygplan.

Finansiella arrangemang och regionalpolitik

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att det finns tillgång till strukturell finansiering av energieffektivitet genom organ som Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, liksom genom privata banker. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att det finns tillgång till strukturell finansiering av energieffektivitet genom organ som Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, liksom genom privata banker.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att höja den andel av finansieringen via struktur- och sammanhållningsfonderna som bör användas till att förbättra energieffektiviteten i befintliga bostäder från 3 till minst 5 procent och att kräva att medlemsstaterna utnyttjar denna möjlighet till fullo. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att höja den andel av finansieringen via struktur- och sammanhållningsfonderna som bör användas till att förbättra energieffektiviteten i befintliga bostäder från 3 till minst 5 procent och att kräva att medlemsstaterna utnyttjar denna möjlighet till fullo.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att stora delar av EU-finansieringen av energieffektivitet är så komplicerad, trots att det finns gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag (Jeremie). Parlamentet konstaterar att bristen på enkel och tillgänglig finansiering utgör ett enormt hinder för småföretag och särskilt mikroföretag, som inte har kapacitet att få tillgång till komplicerade program. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar att stora delar av EU-finansieringen av energieffektivitet är så komplicerad, trots att det finns gemensamma europeiska resurser för mikroföretag till medelstora företag (Jeremie). Parlamentet konstaterar att bristen på enkel och tillgänglig finansiering utgör ett enormt hinder för småföretag och särskilt mikroföretag, som inte har kapacitet att få tillgång till komplicerade program.

| 48. | Europaparlamentet konstaterar den avgörande betydelse som forskning och utveckling har inom energieffektivitetsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och icke statliga organisationer att utnyttja finansiering inom ramen för sjunde ramprogrammet, strukturfonderna och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation/programmet Intelligent energi för Europa, som är avsedda att stimulera till forskning om energieffektivitet och främja förnybar energiteknik samt utveckla nya sätt att transportera och förvara energi för att minska energiförlusterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara generös när det gäller ansökningar om finansiering för forskning om energieffektivitet och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att energieffektivitet ges hög prioritet i de fortsatta ansträngningar som bör göras för att maximera användningen av EU:s forsknings- och teknikutvecklingsprogram. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet konstaterar den avgörande betydelse som forskning och utveckling har inom energieffektivitetsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och icke statliga organisationer att utnyttja finansiering inom ramen för sjunde ramprogrammet, strukturfonderna och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation/programmet Intelligent energi för Europa, som är avsedda att stimulera till forskning om energieffektivitet och främja förnybar energiteknik samt utveckla nya sätt att transportera och förvara energi för att minska energiförlusterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara generös när det gäller ansökningar om finansiering för forskning om energieffektivitet och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att energieffektivitet ges hög prioritet i de fortsatta ansträngningar som bör göras för att maximera användningen av EU:s forsknings- och teknikutvecklingsprogram.

| 49. | Europaparlamentet kräver att mikroföretag behandlas som hushåll och erbjuds mycket okomplicerad finansiering för att förbättra energieffektiviteten, såsom förskottsbidrag. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet kräver att mikroföretag behandlas som hushåll och erbjuds mycket okomplicerad finansiering för att förbättra energieffektiviteten, såsom förskottsbidrag.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja regler om statligt stöd som är fördelaktigare ur ett energieffektivitetsperspektiv (exempelvis ekoinnovation och produktivitetsförbättringar). Parlamentet anser att sådana regler bör vara enkla, praktiska och tydliga och undanröja hinder för att effektivt kunna genomföra energieffektivitetsåtgärder. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja regler om statligt stöd som är fördelaktigare ur ett energieffektivitetsperspektiv (exempelvis ekoinnovation och produktivitetsförbättringar). Parlamentet anser att sådana regler bör vara enkla, praktiska och tydliga och undanröja hinder för att effektivt kunna genomföra energieffektivitetsåtgärder.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart föreslå särskilda åtgärder för att uppnå större energieffektivitet i de yttersta randområdena. Dessa åtgärder måste vara anpassade till de särdrag som finns i dessa områden till följd av deras ständiga begränsningar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart föreslå särskilda åtgärder för att uppnå större energieffektivitet i de yttersta randområdena. Dessa åtgärder måste vara anpassade till de särdrag som finns i dessa områden till följd av deras ständiga begränsningar.

| 52. | Europaparlamentet betonar den roll som lokala och nationella energiorgan spelar för att effektivt kunna genomföra energieffektivitetsåtgärder. Parlamentet uppmanar alla organ (på EU-nivå, nationell nivå och lokal nivå) att delta i utarbetandet och genomförandet av handlingsplaner för energieffektivitet. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar den roll som lokala och nationella energiorgan spelar för att effektivt kunna genomföra energieffektivitetsåtgärder. Parlamentet uppmanar alla organ (på EU-nivå, nationell nivå och lokal nivå) att delta i utarbetandet och genomförandet av handlingsplaner för energieffektivitet.

Beskattning

| 53. | Europaparlamentet uppmanar rådet att uppmuntra medlemsstaterna att använda sig av en reducerad mervärdesskattesats på arbete, material och komponenter som förbättrar byggnaders energieffektivitet. Parlamentet uppmanar rådet att på ett konsekvent sätt se till att det av hela skattesystemet framgår att energieffektiviteten i byggnader ska förbättras. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar rådet att uppmuntra medlemsstaterna att använda sig av en reducerad mervärdesskattesats på arbete, material och komponenter som förbättrar byggnaders energieffektivitet. Parlamentet uppmanar rådet att på ett konsekvent sätt se till att det av hela skattesystemet framgår att energieffektiviteten i byggnader ska förbättras.

| 54. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fullt ut använda sig av möjligheten till en reducerad mervärdesskatt på arbete för renovering och reparation av bostäder för att förbättra energieffektiviteten. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att utvärdera hur effektiva skattelättnader är när det gäller att förmå konsumenter att köpa de mest energieffektiva apparaterna och att förmå företag att producera och främja sådan utrustning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fullt ut använda sig av möjligheten till en reducerad mervärdesskatt på arbete för renovering och reparation av bostäder för att förbättra energieffektiviteten. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att utvärdera hur effektiva skattelättnader är när det gäller att förmå konsumenter att köpa de mest energieffektiva apparaterna och att förmå företag att producera och främja sådan utrustning.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att beskattning hör till medlemsstaternas befogenheter. Parlamentet konstaterar att de beskattningsåtgärder som medlemsstaterna väljer att använda sig av skulle kunna ingå i alla nationella handlingsplaner för energieffektivisering. Parlamentet förordar internalisering av miljökostnaderna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att beskattning hör till medlemsstaternas befogenheter. Parlamentet konstaterar att de beskattningsåtgärder som medlemsstaterna väljer att använda sig av skulle kunna ingå i alla nationella handlingsplaner för energieffektivisering. Parlamentet förordar internalisering av miljökostnaderna.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att införa särskilda incitament för att förmå hushåll, mikroföretag och privata hyresvärdar att vidta åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och köpa energieffektiva produkter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att införa särskilda incitament för att förmå hushåll, mikroföretag och privata hyresvärdar att vidta åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och köpa energieffektiva produkter.

| 57. | Europaparlamentet anser att skattelättnader under vissa omständigheter bör kunna ges för att riva energiineffektiva byggnader när detta kombineras med byggandet av nya energieffektiva byggnader. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet anser att skattelättnader under vissa omständigheter bör kunna ges för att riva energiineffektiva byggnader när detta kombineras med byggandet av nya energieffektiva byggnader.

Ändring av energibeteendet

| 58. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som den offentliga sektorn spelar när det gäller att främja energieffektiva lösningar. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som den offentliga sektorn spelar när det gäller att främja energieffektiva lösningar.

| 59. | Europaparlamentet håller med om att utbildnings- och fortbildningsplaner om energieffektivitet är mycket viktiga, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar att energiutbildningen bör inledas så tidigt som möjligt genom att relaterade kurser införlivas i utbildningsprogrammen i skolor i hela EU. Parlamentet konstaterar att det kommer att krävas en stor skara yrkesmän med de rätta färdigheterna för att utveckla nyskapande tekniker för byggande och energihushållning. Parlamentet är oroat över att medlemsstaterna ännu inte har tagit fram lämpliga utbildningsprogram i fråga om energieffektivitet. Europaparlamentet kräver att personalbehov ska betraktas som ett viktigt inslag i de nationella handlingsplanerna för energieffektivisering. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet håller med om att utbildnings- och fortbildningsplaner om energieffektivitet är mycket viktiga, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar att energiutbildningen bör inledas så tidigt som möjligt genom att relaterade kurser införlivas i utbildningsprogrammen i skolor i hela EU. Parlamentet konstaterar att det kommer att krävas en stor skara yrkesmän med de rätta färdigheterna för att utveckla nyskapande tekniker för byggande och energihushållning. Parlamentet är oroat över att medlemsstaterna ännu inte har tagit fram lämpliga utbildningsprogram i fråga om energieffektivitet. Europaparlamentet kräver att personalbehov ska betraktas som ett viktigt inslag i de nationella handlingsplanerna för energieffektivisering.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar vidare de regionala och lokala myndigheterna att utveckla nära partnerskap med regionala energiorgan i syfte att förbättra fortbildningsmöjligheterna för tekniker och andra yrkesverksamma inom närliggande sektorer. Parlamentet poängterar behovet av mer samordnade nätverk av lokala aktörer för att sprida bästa praxis i fråga om energieffektivitet till mindre utvecklade regioner. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar vidare de regionala och lokala myndigheterna att utveckla nära partnerskap med regionala energiorgan i syfte att förbättra fortbildningsmöjligheterna för tekniker och andra yrkesverksamma inom närliggande sektorer. Parlamentet poängterar behovet av mer samordnade nätverk av lokala aktörer för att sprida bästa praxis i fråga om energieffektivitet till mindre utvecklade regioner.

| 61. | Europaparlamentet understryker den betydelse som offentlig upphandling och tjänster som energirevisioner kan ha för att minska slöseriet och främja ett bättre utnyttjande av varje byggnads energipotential. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras regionala, lokala och övriga offentliga myndigheter att föregå med gott exempel, inte bara när det gäller förvaltningsbyggnader utan även andra offentliga byggnader som skolor, universitet och sjukhus och i företag som verkar inom vatten-, energi-, transport- och posttjänstområdet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker den betydelse som offentlig upphandling och tjänster som energirevisioner kan ha för att minska slöseriet och främja ett bättre utnyttjande av varje byggnads energipotential. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras regionala, lokala och övriga offentliga myndigheter att föregå med gott exempel, inte bara när det gäller förvaltningsbyggnader utan även andra offentliga byggnader som skolor, universitet och sjukhus och i företag som verkar inom vatten-, energi-, transport- och posttjänstområdet.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka forskningen om beteendeekonomi och människors beslutsfattande så att man kan skräddarsy framtida energieffektivitetsinformationskampanjer (exempelvis kampanjen för hållbar energi i Europa) och på så sätt maximera deras fördelar. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka forskningen om beteendeekonomi och människors beslutsfattande så att man kan skräddarsy framtida energieffektivitetsinformationskampanjer (exempelvis kampanjen för hållbar energi i Europa) och på så sätt maximera deras fördelar.

| 63. | Europaparlamentet håller med om att energieffektivitet börjar i hemmet. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och sina egna avdelningar att föregå med gott exempel genom att kräva att föredömliga normer för energiprestanda fastställs för alla EU-institutionernas byggnader som en del av en mer omfattande granskning av institutionernas energianvändning som bör innefatta arbets- och researrangemang, incitament och placering samt utrustning och upphandling. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet håller med om att energieffektivitet börjar i hemmet. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och sina egna avdelningar att föregå med gott exempel genom att kräva att föredömliga normer för energiprestanda fastställs för alla EU-institutionernas byggnader som en del av en mer omfattande granskning av institutionernas energianvändning som bör innefatta arbets- och researrangemang, incitament och placering samt utrustning och upphandling.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att årligen anordna en Europadag om energieffektivitet. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att årligen anordna en Europadag om energieffektivitet.

| 65. | Europaparlamentet konstaterar att den högteknologiska sektorn kan spela en viktig roll när det gäller att öka konsumenternas medvetenhet och deras vilja att bidra till energieffektiviteten genom att erbjuda produkter som är både energieffektiva och av högre standard. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet konstaterar att den högteknologiska sektorn kan spela en viktig roll när det gäller att öka konsumenternas medvetenhet och deras vilja att bidra till energieffektiviteten genom att erbjuda produkter som är både energieffektiva och av högre standard.

| 66. | Europaparlamentet anser att avtal om energitjänster mellan energileverantörer och konsumenter är ett effektivt sätt att göra värme- och kylsystem effektivare. Parlamentet uppmanar kommissionen att undanröja administrativa och rättsliga hinder för att ingå sådana avtal. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att avtal om energitjänster mellan energileverantörer och konsumenter är ett effektivt sätt att göra värme- och kylsystem effektivare. Parlamentet uppmanar kommissionen att undanröja administrativa och rättsliga hinder för att ingå sådana avtal.

Städer

| 67. | Europaparlamentet inser vikten av att utbyta och främja bästa metoder för energieffektivitet i städerna. Parlamentet anser att det befintliga Eurocities-forumet skulle kunna användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet inser vikten av att utbyta och främja bästa metoder för energieffektivitet i städerna. Parlamentet anser att det befintliga Eurocities-forumet skulle kunna användas för detta ändamål.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de övriga EU-institutionerna att arbeta tillsammans med de stora städerna i EU, stödja budgetar för partnersamverkan och utbyte av bra arbetsmetoder mellan de stora städerna. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de övriga EU-institutionerna att arbeta tillsammans med de stora städerna i EU, stödja budgetar för partnersamverkan och utbyte av bra arbetsmetoder mellan de stora städerna.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar initiativet ”Convenant of mayors”, där 20–30 av borgmästarna i Europas största och mest utvecklade städer samlas i ett nätverk, och efterfrågar fler uppgifter om inrättandet av detta nätverk. Parlamentet vill dock betona att detta nätverk måste fungera som ett komplement till den verksamhet som bedrivs av liknande redan befintliga nätverk. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar initiativet ”Convenant of mayors”, där 20–30 av borgmästarna i Europas största och mest utvecklade städer samlas i ett nätverk, och efterfrågar fler uppgifter om inrättandet av detta nätverk. Parlamentet vill dock betona att detta nätverk måste fungera som ett komplement till den verksamhet som bedrivs av liknande redan befintliga nätverk.

Den globala dimensionen

| 70. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att inrätta en plattform för internationellt samarbete om energieffektivitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka det internationella samarbetet på energieffektivitetsområdet för att säkerställa att nya bestämmelser och normer inte splittrar den globala marknaden. Parlamentet kräver att både de bilaterala och multilaterala internationella avtalen om energieffektivitet inte bara ska innebära ett gemensamt åtagande att följa miniminormer för energieffektivitet utan också utbyte av energieffektiv teknik. Europaparlamentet konstaterar att teknikspridning är en strategisk nödvändighet som kräver att inställningen till immateriella rättigheter baserar sig på allmänintresset. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att inrätta en plattform för internationellt samarbete om energieffektivitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stärka det internationella samarbetet på energieffektivitetsområdet för att säkerställa att nya bestämmelser och normer inte splittrar den globala marknaden. Parlamentet kräver att både de bilaterala och multilaterala internationella avtalen om energieffektivitet inte bara ska innebära ett gemensamt åtagande att följa miniminormer för energieffektivitet utan också utbyte av energieffektiv teknik. Europaparlamentet konstaterar att teknikspridning är en strategisk nödvändighet som kräver att inställningen till immateriella rättigheter baserar sig på allmänintresset.

| 71. | Europaparlamentet bejakar det pågående arbetet med gemensamma normer för energieffektivitet på teknisk nivå, i synnerhet med Kina. Parlamentet är oroat över att detta arbete undermineras av bristen på samordning mellan medlemsstaterna, vilket leder till förvirring i tredjeländerna. Parlamentet efterlyser en integrerad strategi i fråga om standarder. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet bejakar det pågående arbetet med gemensamma normer för energieffektivitet på teknisk nivå, i synnerhet med Kina. Parlamentet är oroat över att detta arbete undermineras av bristen på samordning mellan medlemsstaterna, vilket leder till förvirring i tredjeländerna. Parlamentet efterlyser en integrerad strategi i fråga om standarder.

| 72. | Europaparlamentet noterar den utbredda oron för att Ryssland inte ska kunna tillgodose sin inhemska och avtalsenliga efterfrågan på gas, och uppmanar kommissionen att i energisäkerhetens namn avsätta större resurser till energieffektivitetsdialogen mellan EU och Ryssland, med särskild hänsyn till uppgraderingen av uppvärmningsnät i olika ryska distrikt och användningen av den gas som för närvarande eldas upp på oljefälten. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet noterar den utbredda oron för att Ryssland inte ska kunna tillgodose sin inhemska och avtalsenliga efterfrågan på gas, och uppmanar kommissionen att i energisäkerhetens namn avsätta större resurser till energieffektivitetsdialogen mellan EU och Ryssland, med särskild hänsyn till uppgraderingen av uppvärmningsnät i olika ryska distrikt och användningen av den gas som för närvarande eldas upp på oljefälten.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar rådets initiativ till ett energipartnerskap mellan Afrika och EU och kräver att detta partnerskap ska prioritera energieffektiv och hållbar tillväxt i Afrika. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar rådets initiativ till ett energipartnerskap mellan Afrika och EU och kräver att detta partnerskap ska prioritera energieffektiv och hållbar tillväxt i Afrika.

| 74. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament och regeringar.

---

(1)  EGT L 297, 13.10.1992, s. 16. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

(2)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

(3)  EUT L 52, 21.2.2004, s. 50.

(4)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 29.

(5)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 64.

(6)  EUT L 381, 28.12.2006, s. 24.

(7)  EUT L 381, 28.12.2006, s. 26.

(8)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 15.

(9)  EUT L 412, 30.12.2006, s. 1.

(10)  EGT L 114, 24.4.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1791/2006 (EUT L 363, 20.12.2006, s. 1).

(11)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 273.

(12)  EUT C 317 E, 23.12.2006, s. 876.

(13)  EGT L 12, 18.1.2000, s. 16.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/26

---

Europaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en politik för att minska oönskade bifångster och stoppa bruket att kasta fångst överbord inom EU:s fiske (2007/2112(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”En politik för att minska oönskade bifångster och stoppa bruket att kasta fångst överbord inom EU:s fiske”(KOM(2007)0136), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet med titeln ”En politik för att minska oönskade bifångster och stoppa bruket att kasta fångst överbord inom EU:s fiske”(KOM(2007)0136),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 2,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om gemenskapens handlingsplan för att minska mängden fisk som kastas över bord (KOM(2002)0656), och Europaparlamentets resolution om denna handlingsplan av den 19 juni 2003 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om gemenskapens handlingsplan för att minska mängden fisk som kastas över bord (KOM(2002)0656), och Europaparlamentets resolution om denna handlingsplan av den 19 juni 2003 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2006 om mer miljövänliga fiskemetoder (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2006 om mer miljövänliga fiskemetoder (3),

| — | med beaktande av 1995 års avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1995 års avtal om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505), och Europaparlamentets ståndpunkt om detta förslag av den 14 november 2006 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Direktiv om en marin strategi) (KOM(2005)0505), och Europaparlamentets ståndpunkt om detta förslag av den 14 november 2006 (4),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0495/2007), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0495/2007), och av följande skäl:

| A. | Fångst som kastas överbord är ett globalt problem som man uppskattar uppgår till mellan 7 och 27 miljoner ton per år, vilket motsvarar en fjärdedel av all fisk och andra arter som fångas. Det finns ingen uppskattning tillgänglig för hela EU, även om FAO uppskattar att den fångst som kastas överbord i Nordsjön uppgår till mellan 500 000 och 880 000 ton. |
| --- | --- |

A.

Fångst som kastas överbord är ett globalt problem som man uppskattar uppgår till mellan 7 och 27 miljoner ton per år, vilket motsvarar en fjärdedel av all fisk och andra arter som fångas. Det finns ingen uppskattning tillgänglig för hela EU, även om FAO uppskattar att den fångst som kastas överbord i Nordsjön uppgår till mellan 500 000 och 880 000 ton.

| B. | Att så stora mängder fisk kastas överbord skadar miljön, hämmar återhämtningen för utfiskade bestånd och kostar fiskerinäringen tid och energi. |
| --- | --- |

B.

Att så stora mängder fisk kastas överbord skadar miljön, hämmar återhämtningen för utfiskade bestånd och kostar fiskerinäringen tid och energi.

| C. | Kommissionsledamot Joe Borg har betecknat det som ”oetiskt” att sådana kvantiteter fisk kastas överbord. |
| --- | --- |

C.

Kommissionsledamot Joe Borg har betecknat det som ”oetiskt” att sådana kvantiteter fisk kastas överbord.

| D. | En förutsättning för att man ska kunna fastställa åtgärder som bidrar till en hållbar förvaltning av de marina resurserna är att samtliga berörda parter involveras i fiskeripolitiken, i synnerhet fiskesektorn. |
| --- | --- |

D.

En förutsättning för att man ska kunna fastställa åtgärder som bidrar till en hållbar förvaltning av de marina resurserna är att samtliga berörda parter involveras i fiskeripolitiken, i synnerhet fiskesektorn.

| E. | Fångst som kastas överbord är ett fenomen som inte endast är förenat med en viss redskapstyp utan förekommer med de flesta redskapstyper – även om vissa redskapstyper, såsom trålar, tenderar att leda till att större mängder kastas överbord än andra redskapstyper – och påverkas även av vilken typ av fiske det är frågan om, såsom i fallet med det europeiska fisket som nästan uteslutande omfattar blandat fiske där risken för att fångst kastas överbord är större. Samtidigt kan den andel fångst som kastas överbord vara lägre inom vissa småskaliga fisken, eftersom fiskarna bättre utnyttjar den fångade fisken och använder sin kännedom om fångstplatserna till att undvika oönskade fångster. |
| --- | --- |

E.

Fångst som kastas överbord är ett fenomen som inte endast är förenat med en viss redskapstyp utan förekommer med de flesta redskapstyper – även om vissa redskapstyper, såsom trålar, tenderar att leda till att större mängder kastas överbord än andra redskapstyper – och påverkas även av vilken typ av fiske det är frågan om, såsom i fallet med det europeiska fisket som nästan uteslutande omfattar blandat fiske där risken för att fångst kastas överbord är större. Samtidigt kan den andel fångst som kastas överbord vara lägre inom vissa småskaliga fisken, eftersom fiskarna bättre utnyttjar den fångade fisken och använder sin kännedom om fångstplatserna till att undvika oönskade fångster.

| F. | Fiskeslag inom vilka stora mängder fisk kastas överbord kan skapa allmän oro över fiskets miljöpåverkan, vilket leder till att allmänhetens förtroende för fisk på marknaden minskar, och kan i slutändan inverka på försäljningen. |
| --- | --- |

F.

Fiskeslag inom vilka stora mängder fisk kastas överbord kan skapa allmän oro över fiskets miljöpåverkan, vilket leder till att allmänhetens förtroende för fisk på marknaden minskar, och kan i slutändan inverka på försäljningen.

| G. | Fångst som kastas överbord beror på en rad faktorer, av vilka man kan nämna en alltför stor fiskeansträngning, den nuvarande inställningen till totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter som gör att fångst för vilken kvot saknas måste kastas överbord, en felanpassning i många fisken mellan redskapsspecifikationer och minsta landningsstorlek, en ökning av landningens kommersiella värde och andra handelsmetoder. Traditionellt sett har den mesta utvecklingen av fiskeredskap och fiskebruk syftat till att öka fångsten av fisk snarare än till att fiska på ett mer selektivt och miljövänligt sätt. |
| --- | --- |

G.

Fångst som kastas överbord beror på en rad faktorer, av vilka man kan nämna en alltför stor fiskeansträngning, den nuvarande inställningen till totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter som gör att fångst för vilken kvot saknas måste kastas överbord, en felanpassning i många fisken mellan redskapsspecifikationer och minsta landningsstorlek, en ökning av landningens kommersiella värde och andra handelsmetoder. Traditionellt sett har den mesta utvecklingen av fiskeredskap och fiskebruk syftat till att öka fångsten av fisk snarare än till att fiska på ett mer selektivt och miljövänligt sätt.

| H. | Bland de instrument som undertecknats på internationell nivå och som innehåller särskilda förklaringar om behovet av att minska bruket att kasta fångst överbord och minska bifångsterna har EU antagit FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske, FAO:s internationella handlingsplan för att minska bifångsten av sjöfågel med långrev och FAO:s internationella handlingsplan för bevarande och förvaltning av hajar, kapitel 17 i FN:s program 21, samförståndet i Rom om världsfisket, Kyotoförklaringen om fiskets hållbara bidrag till livsmedelsförsörjningen, New York-avtalet om tillämpningen av bestämmelserna i FN:s havsrättskonvention och FN:s generalförsamlings resolutioner 49/118 från 1994 och 50/25 från 1995 samt resolutionen från den 95:e interparlamentariska konferensen som hölls i Istanbul, Turkiet, den 15–20 april 1996, konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES) och konventionen om biologisk mångfald (CBD). |
| --- | --- |

H.

Bland de instrument som undertecknats på internationell nivå och som innehåller särskilda förklaringar om behovet av att minska bruket att kasta fångst överbord och minska bifångsterna har EU antagit FAO:s uppförandekod för ansvarsfullt fiske, FAO:s internationella handlingsplan för att minska bifångsten av sjöfågel med långrev och FAO:s internationella handlingsplan för bevarande och förvaltning av hajar, kapitel 17 i FN:s program 21, samförståndet i Rom om världsfisket, Kyotoförklaringen om fiskets hållbara bidrag till livsmedelsförsörjningen, New York-avtalet om tillämpningen av bestämmelserna i FN:s havsrättskonvention och FN:s generalförsamlings resolutioner 49/118 från 1994 och 50/25 från 1995 samt resolutionen från den 95:e interparlamentariska konferensen som hölls i Istanbul, Turkiet, den 15–20 april 1996, konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES) och konventionen om biologisk mångfald (CBD).

| I. | Hänsyn bör tas till de olika överenskommelser som EU ingått inom ramen för de regionala fiskeorganisationerna samt de olika bilaterala och multilaterala avtal som unionen är part i. |
| --- | --- |

I.

Hänsyn bör tas till de olika överenskommelser som EU ingått inom ramen för de regionala fiskeorganisationerna samt de olika bilaterala och multilaterala avtal som unionen är part i.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya försök att väcka en diskussion om detta allvarliga ämne i syfte att slutligen skifta fokus för den gemensamma fiskeripolitiken så att praxis att kasta fångst överbord slutligen avskaffas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya försök att väcka en diskussion om detta allvarliga ämne i syfte att slutligen skifta fokus för den gemensamma fiskeripolitiken så att praxis att kasta fångst överbord slutligen avskaffas.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag som är det första försöket att gå till botten med problemet med bifångster, men betonar att det utan dröjsmål måste utarbetas bestämmelser för att avskaffa denna miljömässigt ohållbara och omoraliska praxis, som i extrema fall kan utgöra så mycket som 90 procent av all fångad fisk. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag som är det första försöket att gå till botten med problemet med bifångster, men betonar att det utan dröjsmål måste utarbetas bestämmelser för att avskaffa denna miljömässigt ohållbara och omoraliska praxis, som i extrema fall kan utgöra så mycket som 90 procent av all fångad fisk.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att inga nämnvärda mängder fisk kastas överbord inom det småskaliga kustfisket, och efterlyser därför ett ökat gemenskapsstöd för att främja och utveckla det småskaliga kustfisket. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att inga nämnvärda mängder fisk kastas överbord inom det småskaliga kustfisket, och efterlyser därför ett ökat gemenskapsstöd för att främja och utveckla det småskaliga kustfisket.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar vidare den nya definitionen av fångst som kastas överbord, som omfattar icke-kommersiella fiskarter och andra arter, vilket innebär att dessa andra typer av fångst som kastas överbord också måste minskas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar vidare den nya definitionen av fångst som kastas överbord, som omfattar icke-kommersiella fiskarter och andra arter, vilket innebär att dessa andra typer av fångst som kastas överbord också måste minskas.

| 5. | Europaparlamentet betonar att EU:s politik effektivt måste hantera alla typer av bifångster (inbegripet, om än inte enbart, ryggradslösa djur, koraller, marina däggdjur, fåglar och sköldpaddor) och främja miljövänliga fångstmetoder som varken äventyrar den marina mångfalden eller orsakar onödig skada på andra levande organismer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att EU:s politik effektivt måste hantera alla typer av bifångster (inbegripet, om än inte enbart, ryggradslösa djur, koraller, marina däggdjur, fåglar och sköldpaddor) och främja miljövänliga fångstmetoder som varken äventyrar den marina mångfalden eller orsakar onödig skada på andra levande organismer.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar dock med oro att mycket få framsteg har gjorts när det gäller att utveckla gemenskapens handlingsplaner för sjöfåglar och hajar, trots att kommissionen ställde sig bakom dessa 1999, och uppmanar kommissionen att genomföra båda planerna snarast möjligt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar dock med oro att mycket få framsteg har gjorts när det gäller att utveckla gemenskapens handlingsplaner för sjöfåglar och hajar, trots att kommissionen ställde sig bakom dessa 1999, och uppmanar kommissionen att genomföra båda planerna snarast möjligt.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta det befintliga vetenskapliga yttrandet om albatrosser, som särskilt vid fiske med långrev dödas i en takt som gör att de riskerar att utrotas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta det befintliga vetenskapliga yttrandet om albatrosser, som särskilt vid fiske med långrev dödas i en takt som gör att de riskerar att utrotas.

| 8. | Europaparlamentet anser att en effektiv åtgärd för att minska oönskade bifångster och mängden fisk som kastas överbord vore en minskning av den totala fiskeansträngningen eftersom utfiskade bestånd i första hand består av för liten fisk, tillsammans med en förbättring av de selektiva åtgärderna. Parlamentet medger att ett minskat fisketryck skulle medföra avsevärda fördelar för fiskerinäringen genom att tillåta utfiskade bestånd att återhämta sig och bli mer produktiva samt genom att göra det möjligt att spara tid och ansträngningar vid sorteringen av fångsten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att en effektiv åtgärd för att minska oönskade bifångster och mängden fisk som kastas överbord vore en minskning av den totala fiskeansträngningen eftersom utfiskade bestånd i första hand består av för liten fisk, tillsammans med en förbättring av de selektiva åtgärderna. Parlamentet medger att ett minskat fisketryck skulle medföra avsevärda fördelar för fiskerinäringen genom att tillåta utfiskade bestånd att återhämta sig och bli mer produktiva samt genom att göra det möjligt att spara tid och ansträngningar vid sorteringen av fångsten.

| 9. | Europaparlamentet anser att bifångster och fångst som kastas överbord är ett allvarligt ekologiskt och ekonomiskt problem. Å ena sidan är bifångsterna och bruket att kasta fångst överbord orsaken till den obalans som konstaterats för vissa ekosystem och å andra sidan även den huvudsakliga orsaken till utarmning av bestånd som i vissa fall har ett högt kommersiellt värde, exempelvis torsk. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att bifångster och fångst som kastas överbord är ett allvarligt ekologiskt och ekonomiskt problem. Å ena sidan är bifångsterna och bruket att kasta fångst överbord orsaken till den obalans som konstaterats för vissa ekosystem och å andra sidan även den huvudsakliga orsaken till utarmning av bestånd som i vissa fall har ett högt kommersiellt värde, exempelvis torsk.

| 10. | Europaparlamentet anser att en minskning av mängden fisk som kastas överbord kommer att bidra till att skapa en god miljö, enligt kraven i direktivet om en marin strategi. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att en minskning av mängden fisk som kastas överbord kommer att bidra till att skapa en god miljö, enligt kraven i direktivet om en marin strategi.

| 11. | Europaparlamentet anser att program för att minska mängden fångst som kastas överbord måste integreras fullt ut i gemenskapens övergripande politik för en hållbar fiskeförvaltning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att program för att minska mängden fångst som kastas överbord måste integreras fullt ut i gemenskapens övergripande politik för en hållbar fiskeförvaltning.

| 12. | Europaparlamentet anser att orsakerna till att fångst kastas överbord varierar beroende på såväl de detaljerade fiskemetoderna som vilken typ av fiske det är frågan om, vilket gör att lösningarna också måste anpassas till den konkreta situationen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att orsakerna till att fångst kastas överbord varierar beroende på såväl de detaljerade fiskemetoderna som vilken typ av fiske det är frågan om, vilket gör att lösningarna också måste anpassas till den konkreta situationen.

| 13. | Även om det generellt sett inte finns någon ursäkt för att kasta fångst överbord medger Europaparlamentet att överlevnadspotentialen för vissa arter som kastas tillbaka i vattnet är hög. Undantag från ett fiskeförbud för dessa arter såväl som för utrotningshotade och skyddade arter bör tillåtas förutsatt att det tas fram adekvata forskningsuppgifter för att underbygga deras överlevnadsmöjligheter. |
| --- | --- |

13.

Även om det generellt sett inte finns någon ursäkt för att kasta fångst överbord medger Europaparlamentet att överlevnadspotentialen för vissa arter som kastas tillbaka i vattnet är hög. Undantag från ett fiskeförbud för dessa arter såväl som för utrotningshotade och skyddade arter bör tillåtas förutsatt att det tas fram adekvata forskningsuppgifter för att underbygga deras överlevnadsmöjligheter.

| 14. | Europaparlamentet betonar att en förutsättning för att de införda bestämmelserna ska bli effektiva är att den vetenskapliga forskningen om Europeiska unionens fiske utnyttjas på lämpligt sätt. Hänsyn måste även tas till särdragen för de enskilda fiskeslagen, vilka är ett resultat av var fisket sker, den marina artrikedomen och vedertagen fiskemodell. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att en förutsättning för att de införda bestämmelserna ska bli effektiva är att den vetenskapliga forskningen om Europeiska unionens fiske utnyttjas på lämpligt sätt. Hänsyn måste även tas till särdragen för de enskilda fiskeslagen, vilka är ett resultat av var fisket sker, den marina artrikedomen och vedertagen fiskemodell.

| 15. | Europaparlamentet framhåller de aktörer inom fiskerinäringen som på senare tid har infört program för att utveckla mer selektiva fiskeredskap och metoder som minskar mängden fisk som kastas överbord och uppmuntrar andra att bidra till denna process genom att använda sin obestridliga expertis om fiskeredskap för att finna ännu mer innovativa metoder. Parlamentet beklagar inställningen i vissa förslag som lagts fram för kommissionen, i vilka man betraktar åtgärderna för att minska mängden fisk som kastas överbord som ”besvärliga”. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller de aktörer inom fiskerinäringen som på senare tid har infört program för att utveckla mer selektiva fiskeredskap och metoder som minskar mängden fisk som kastas överbord och uppmuntrar andra att bidra till denna process genom att använda sin obestridliga expertis om fiskeredskap för att finna ännu mer innovativa metoder. Parlamentet beklagar inställningen i vissa förslag som lagts fram för kommissionen, i vilka man betraktar åtgärderna för att minska mängden fisk som kastas överbord som ”besvärliga”.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det inom vissa fisken sker en frivillig minskning av fiskeansträngningen, och begär att man inför mekanismer som gör det möjligt att finansiellt kompensera fiskarna för dessa insatser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att det inom vissa fisken sker en frivillig minskning av fiskeansträngningen, och begär att man inför mekanismer som gör det möjligt att finansiellt kompensera fiskarna för dessa insatser.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar det beslut som det skotska parlamentet tillsammans med den skotska fiskeindustrin nyligen fattat om att införa ett frivilligt system med fredningstider i realtid, vilket innebär att fångstplatser stängs under en period på tre veckor i det fall att en befälhavare upptäcker en omfattande mängd av alltför små exemplar av torsk. Parlamentet anser att system som detta, som är det första i sitt slag i Europa, kan bidra till att minska mängden fångst som kastas överbord samtidigt som man arbetar i samarbete med hela fiskeindustrin. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar det beslut som det skotska parlamentet tillsammans med den skotska fiskeindustrin nyligen fattat om att införa ett frivilligt system med fredningstider i realtid, vilket innebär att fångstplatser stängs under en period på tre veckor i det fall att en befälhavare upptäcker en omfattande mängd av alltför små exemplar av torsk. Parlamentet anser att system som detta, som är det första i sitt slag i Europa, kan bidra till att minska mängden fångst som kastas överbord samtidigt som man arbetar i samarbete med hela fiskeindustrin.

| 18. | Europaparlamentet håller med kommissionen om att det klassiska tillvägagångssättet inom den gemensamma fiskeripolitiken för att minska oönskade bifångster, nämligen att överenskommelser om allt mer detaljerade tekniska åtgärder för att hindra att ungfisk kastas överbord görs inom rådet, med begränsat deltagande från fiskarnas sida, har sina begränsningar och måste kompletteras av program som ger fiskarna ett incitament att minska bifångster, samtidigt som hänsyn tas till särdragen hos varje enskilt fiskeslag. Detta skulle leda till ökad vilja hos fiskarna att acceptera åtgärderna. Parlamentet anser emellertid att man endast genom tekniska ändringar av fiskeredskap och fiskemetoder kan få till stånd en minskning av mängden oönskade bifångster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet håller med kommissionen om att det klassiska tillvägagångssättet inom den gemensamma fiskeripolitiken för att minska oönskade bifångster, nämligen att överenskommelser om allt mer detaljerade tekniska åtgärder för att hindra att ungfisk kastas överbord görs inom rådet, med begränsat deltagande från fiskarnas sida, har sina begränsningar och måste kompletteras av program som ger fiskarna ett incitament att minska bifångster, samtidigt som hänsyn tas till särdragen hos varje enskilt fiskeslag. Detta skulle leda till ökad vilja hos fiskarna att acceptera åtgärderna. Parlamentet anser emellertid att man endast genom tekniska ändringar av fiskeredskap och fiskemetoder kan få till stånd en minskning av mängden oönskade bifångster.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att det alternativ som kommissionen anser vara mest effektivt är ett förbud mot att kasta fångst överbord, trots att ett sådant förbud skulle kunna medföra vissa svårigheter i fråga om genomförandet och skulle kunna kräva större finansiella, logistiska och personalmässiga resurser. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att det alternativ som kommissionen anser vara mest effektivt är ett förbud mot att kasta fångst överbord, trots att ett sådant förbud skulle kunna medföra vissa svårigheter i fråga om genomförandet och skulle kunna kräva större finansiella, logistiska och personalmässiga resurser.

| 20. | Europaparlamentet anser att s.k. high-grading, dvs. bruket att kasta god, lagligt fångad fisk överbord för att ersätta den med annan fisk som ger ett högre pris på marknaden, bör förbjudas, även om det skulle vara svårt att genomföra ett sådant förbud. Parlamentet anser att man bör göra ett försök med att installera kameraövervakningssystem (CCTV-anläggningar) på vissa fartyg för att underlätta genomförandet av förbudet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att s.k. high-grading, dvs. bruket att kasta god, lagligt fångad fisk överbord för att ersätta den med annan fisk som ger ett högre pris på marknaden, bör förbjudas, även om det skulle vara svårt att genomföra ett sådant förbud. Parlamentet anser att man bör göra ett försök med att installera kameraövervakningssystem (CCTV-anläggningar) på vissa fartyg för att underlätta genomförandet av förbudet.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att om fiskare och intressenter ska ansvara för och inta en ledande roll i en politik för avskaffande av bruket att kasta fångst överbord, måste de ges en större roll i övervakningen och kontrollen, eftersom deras samarbete och engagemang är nyckeln till ett framgångsrikt verkställande av genomförandeåtgärderna. Parlamentet påpekar att exempel på samarbete finns inom andra jurisdiktioner och bör undersökas – exempelvis Kanada och Nya Zeeland har, med fiskarnas samtycke, experimenterat med kameraövervakning (CCTV) i området kring fiskebåtarna, och denna åtgärd har visat sig vara mycket framgångsrik när det gäller att avskaffa bruket att kasta fångst överbord. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att om fiskare och intressenter ska ansvara för och inta en ledande roll i en politik för avskaffande av bruket att kasta fångst överbord, måste de ges en större roll i övervakningen och kontrollen, eftersom deras samarbete och engagemang är nyckeln till ett framgångsrikt verkställande av genomförandeåtgärderna. Parlamentet påpekar att exempel på samarbete finns inom andra jurisdiktioner och bör undersökas – exempelvis Kanada och Nya Zeeland har, med fiskarnas samtycke, experimenterat med kameraövervakning (CCTV) i området kring fiskebåtarna, och denna åtgärd har visat sig vara mycket framgångsrik när det gäller att avskaffa bruket att kasta fångst överbord.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och de övriga aktörerna att överväga användningen av incitament för fiskerinäringen för att få den att förbättra sina fiskemetoder. Parlamentet anser att sådana incitament bland annat skulle kunna vara att






  — | tillåta fler dagar till havs eller öka den tillåtna fisketiden för fartyg som använder mer selektiva redskap, |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, medlemsstaterna och de övriga aktörerna att överväga användningen av incitament för fiskerinäringen för att få den att förbättra sina fiskemetoder. Parlamentet anser att sådana incitament bland annat skulle kunna vara att

—

tillåta fler dagar till havs eller öka den tillåtna fisketiden för fartyg som använder mer selektiva redskap,

| — | ge förmånstillträde för fartyg som fiskar med selektiva redskap till områden som är stängda för de fartyg som inte fiskar med selektiva redskap, |
| --- | --- |

—

ge förmånstillträde för fartyg som fiskar med selektiva redskap till områden som är stängda för de fartyg som inte fiskar med selektiva redskap,

| — | tillåta fartyg med mer selektiva redskap att fiska under perioder då andra fartyg har fiskeförbud. |
| --- | --- |

—

tillåta fartyg med mer selektiva redskap att fiska under perioder då andra fartyg har fiskeförbud.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (5), redan innehåller ett exempel på förmånstillträde för selektiva redskap, med fler dagar till havs för trålare som fiskar efter havskräfta med sorteringsgaller. Parlamentet håller med om att sådana ytterligare incitament bör övervägas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att rådets förordning (EG) nr 41/2007 av den 21 december 2006 om fastställande för år 2007 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (5), redan innehåller ett exempel på förmånstillträde för selektiva redskap, med fler dagar till havs för trålare som fiskar efter havskräfta med sorteringsgaller. Parlamentet håller med om att sådana ytterligare incitament bör övervägas.

| 24. | Europaparlamentet är övertygat om att fiskerinäringen skulle vara mer gynnsamt inställd till och agera mer kraftfullt med en kombination av positiva och negativa incitament som borde ges möjlighet att visa resultat. Parlamentet anser vidare att ett förbud mot att kasta fångst överbord borde genomföras efter att andra typer av negativa incitament har prövats, däribland anpassade följder av ökad maskstorlek, stängda områden och andra åtgärder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är övertygat om att fiskerinäringen skulle vara mer gynnsamt inställd till och agera mer kraftfullt med en kombination av positiva och negativa incitament som borde ges möjlighet att visa resultat. Parlamentet anser vidare att ett förbud mot att kasta fångst överbord borde genomföras efter att andra typer av negativa incitament har prövats, däribland anpassade följder av ökad maskstorlek, stängda områden och andra åtgärder.

| 25. | Europaparlamentet understryker vikten av ett fungerande kontrollsystem då det införs förbud mot att kasta fisk överbord. Parlamentet påpekar att brister i kännedom om mängden fisk som kastas överbord försämrar uppskattningar av beståndsstorlek och fiskedödlighet samt försvårar utvärderingen av åtgärder som syftar till att förhindra att fisk som inte uppfyller storlekskraven fångas. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta utveckla ny teknik för kontroll, och pekar i sammanhanget på den möjlighet som elektroniska loggböcker och kameraövervakning utgör. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker vikten av ett fungerande kontrollsystem då det införs förbud mot att kasta fisk överbord. Parlamentet påpekar att brister i kännedom om mängden fisk som kastas överbord försämrar uppskattningar av beståndsstorlek och fiskedödlighet samt försvårar utvärderingen av åtgärder som syftar till att förhindra att fisk som inte uppfyller storlekskraven fångas. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta utveckla ny teknik för kontroll, och pekar i sammanhanget på den möjlighet som elektroniska loggböcker och kameraövervakning utgör.

| 26. | Europaparlamentet insisterar på att en av de främsta orsakerna till att fångst kastas över bord, nämligen höggradig sortering, ska göras olaglig och att de verktyg som möjliggör detta, såsom sorteringsgaller ombord på fartyg som bedriver pelagiskt fiske, ska förbjudas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet insisterar på att en av de främsta orsakerna till att fångst kastas över bord, nämligen höggradig sortering, ska göras olaglig och att de verktyg som möjliggör detta, såsom sorteringsgaller ombord på fartyg som bedriver pelagiskt fiske, ska förbjudas.

| 27. | Europaparlamentet instämmer i att det mest förnuftiga tillvägagångssättet är att välja ett antal pilotfisken utifrån den mängd fisk som kastas överbord eller utifrån bevarandestatusen för de berörda arterna. Parlamentet framhäver vikten av att pilotprojekten väljs ut från många olika områden för att gemenskapsfiskets geografiska mångfald ska representeras. Parlamentet anser att varje pilotprojekt även måste inbegripa ett tillräckligt antal fartyg för att återspegla fiskeverksamhetens mångfald samt för att garantera ett fullgott informationsutbyte med andra parter inom fisket. Parlamentet föreslår att två möjliga alternativ kan bestå i de olika bomtrålfiskena såväl som de fisken inom vilka man fångar och kastar torsk överbord. Medan dessa pilotprojekt genomförs rekommenderar parlamentet att andra fiskeslag bör utvärderas utifrån storleken på den fångst som kastas överbord. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet instämmer i att det mest förnuftiga tillvägagångssättet är att välja ett antal pilotfisken utifrån den mängd fisk som kastas överbord eller utifrån bevarandestatusen för de berörda arterna. Parlamentet framhäver vikten av att pilotprojekten väljs ut från många olika områden för att gemenskapsfiskets geografiska mångfald ska representeras. Parlamentet anser att varje pilotprojekt även måste inbegripa ett tillräckligt antal fartyg för att återspegla fiskeverksamhetens mångfald samt för att garantera ett fullgott informationsutbyte med andra parter inom fisket. Parlamentet föreslår att två möjliga alternativ kan bestå i de olika bomtrålfiskena såväl som de fisken inom vilka man fångar och kastar torsk överbord. Medan dessa pilotprojekt genomförs rekommenderar parlamentet att andra fiskeslag bör utvärderas utifrån storleken på den fångst som kastas överbord.

| 28. | Europaparlamentet föreslår att man i första hand ska titta på det bruk att kasta fångst överbord som är ett resultat av att de tekniska bestämmelserna om minsta landningsstorlek och maskstorlek är inkompatibla eftersom det är relativt enkelt att åtgärda. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet föreslår att man i första hand ska titta på det bruk att kasta fångst överbord som är ett resultat av att de tekniska bestämmelserna om minsta landningsstorlek och maskstorlek är inkompatibla eftersom det är relativt enkelt att åtgärda.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta det befintliga vetenskapliga yttrandet om torskbestånden i Östersjön, där en stor andel av fångsterna registreras som bifångster. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta det befintliga vetenskapliga yttrandet om torskbestånden i Östersjön, där en stor andel av fångsterna registreras som bifångster.

| 30. | Europaparlamentet föreslår följande uppsättning åtgärder för varje berört fiske:






  i. | En korrekt uppskattning av kvantiteterna och artsammansättningen för den fisk och de andra arter som kastas överbord bör göras inom varje segment av fisket. Dessa uppgifter bör betraktas som tillförlitliga och objektiva av fiskare, forskare och alla andra aktörer. |
| --- | --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår följande uppsättning åtgärder för varje berört fiske:

i.

En korrekt uppskattning av kvantiteterna och artsammansättningen för den fisk och de andra arter som kastas överbord bör göras inom varje segment av fisket. Dessa uppgifter bör betraktas som tillförlitliga och objektiva av fiskare, forskare och alla andra aktörer.

| ii. | Lämpliga ramar bör utarbetas i syfte att garantera att alla intressenter rådfrågas, involveras och erbjuds samarbete innan man fastställer kvantitativa mål för att minska de fångster som kastas överbord under en given period (exempelvis en minskning med 50 procent på två år). Deltagarna skulle utgöras av de regionala rådgivande nämnderna, fiskare, forskare, de nationella regeringarna, kommissionen och icke-statliga organisationer på miljöområdet. Deras roll skulle bestå i att undersöka alla sätt att avskaffa bruket att kasta fångst överbord, däribland landning av bifångster, tekniska åtgärder, tillfälliga stängningar, stängda områden och andra alternativ, såväl som i att föreslå positiva incitament för fiskare som använder sig av olika metoder. |
| --- | --- |

ii.

Lämpliga ramar bör utarbetas i syfte att garantera att alla intressenter rådfrågas, involveras och erbjuds samarbete innan man fastställer kvantitativa mål för att minska de fångster som kastas överbord under en given period (exempelvis en minskning med 50 procent på två år). Deltagarna skulle utgöras av de regionala rådgivande nämnderna, fiskare, forskare, de nationella regeringarna, kommissionen och icke-statliga organisationer på miljöområdet. Deras roll skulle bestå i att undersöka alla sätt att avskaffa bruket att kasta fångst överbord, däribland landning av bifångster, tekniska åtgärder, tillfälliga stängningar, stängda områden och andra alternativ, såväl som i att föreslå positiva incitament för fiskare som använder sig av olika metoder.

| iii. | I slutet av den planerade tillämpningsperioden skulle resultaten utvärderas, och man skulle bedöma om målen hade uppnåtts. Framgångsrika metoder skulle införlivas i den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. Om målen för en minskning av mängden fångst som kastas överbord inte nås ska lämpliga påföljder tillämpas, bland annat proportionella åtgärder. |
| --- | --- |

iii.

I slutet av den planerade tillämpningsperioden skulle resultaten utvärderas, och man skulle bedöma om målen hade uppnåtts. Framgångsrika metoder skulle införlivas i den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser. Om målen för en minskning av mängden fångst som kastas överbord inte nås ska lämpliga påföljder tillämpas, bland annat proportionella åtgärder.

| iv. | De kvantitativa målen för fångst som kastas överbord ska genomgå regelbunden översyn i syfte att i slutändan helt avskaffa detta bruk. |
| --- | --- |

iv.

De kvantitativa målen för fångst som kastas överbord ska genomgå regelbunden översyn i syfte att i slutändan helt avskaffa detta bruk.

| v. | Ett förbud mot att kasta fångst överbord får antas för ett fiske endast om de ovannämnda åtgärderna inte leder till den önskade minskningen av mängden fisk som kastas överbord inom fem år från det att dessa åtgärder vidtagits för varje fiskeslag. |
| --- | --- |

v.

Ett förbud mot att kasta fångst överbord får antas för ett fiske endast om de ovannämnda åtgärderna inte leder till den önskade minskningen av mängden fisk som kastas överbord inom fem år från det att dessa åtgärder vidtagits för varje fiskeslag.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma hur åtgärder kan ”översättas” för att tillämpas på de EU-fartyg som fiskar i tredjeländers vatten, och begär att användning av de mest selektiva fiskeredskapen ska vara en förutsättning för fiske enligt fiskepartnerskapsavtalen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma hur åtgärder kan ”översättas” för att tillämpas på de EU-fartyg som fiskar i tredjeländers vatten, och begär att användning av de mest selektiva fiskeredskapen ska vara en förutsättning för fiske enligt fiskepartnerskapsavtalen.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att det blandade fisket inom EU är mångsidigt och viktigt, och drar den slutsatsen att man i målen för en minskning av fångst som kastas överbord måste ta hänsyn till denna mångfald så att inte alla fiskeslag samtidigt tvingas uppnå samma kvantitativa minskning av mängden fångst som kastas överbord, eftersom deras ursprungliga nivåer för mängden fångst som kastas överbord kan variera. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att det blandade fisket inom EU är mångsidigt och viktigt, och drar den slutsatsen att man i målen för en minskning av fångst som kastas överbord måste ta hänsyn till denna mångfald så att inte alla fiskeslag samtidigt tvingas uppnå samma kvantitativa minskning av mängden fångst som kastas överbord, eftersom deras ursprungliga nivåer för mängden fångst som kastas överbord kan variera.

| 33. | Europaparlamentet betonar att om ett förbud mot att kasta fångst överbord antas för specifika fiskeslag bör fisk som inte kastas överbord inte saluföras direkt under några omständigheter för att undvika snedvridande incitament som till exempel uppkomsten av en marknad för små fiskar eller fisk som fångats utanför kvotsystemet. Parlamentet anser att fartygen får kompenseras för de kostnader de har haft för att föra iland fångst de annars skulle ha kastat överbord. Parlamentet anser att denna fisk exempelvis kunde användas i produktion av fiskmjöl eller fiskolja i företag som använder sig av denna möjlighet som bidrar till en regionalt organiserad ersättningsfond. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att om ett förbud mot att kasta fångst överbord antas för specifika fiskeslag bör fisk som inte kastas överbord inte saluföras direkt under några omständigheter för att undvika snedvridande incitament som till exempel uppkomsten av en marknad för små fiskar eller fisk som fångats utanför kvotsystemet. Parlamentet anser att fartygen får kompenseras för de kostnader de har haft för att föra iland fångst de annars skulle ha kastat överbord. Parlamentet anser att denna fisk exempelvis kunde användas i produktion av fiskmjöl eller fiskolja i företag som använder sig av denna möjlighet som bidrar till en regionalt organiserad ersättningsfond.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fiskerifonden (EEF) innehåller bestämmelser om pilotprojekt för ett mer selektivt fiske och bestämmelser om två redskapsbyten, och uppmanar medlemsstaterna att utnyttja dessa. Parlamentet efterlyser ökad administrativ flexibilitet i användningen av EFF-anslag så att man snabbt kan genomföra lovande pilotprojekt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska fiskerifonden (EEF) innehåller bestämmelser om pilotprojekt för ett mer selektivt fiske och bestämmelser om två redskapsbyten, och uppmanar medlemsstaterna att utnyttja dessa. Parlamentet efterlyser ökad administrativ flexibilitet i användningen av EFF-anslag så att man snabbt kan genomföra lovande pilotprojekt.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att regelverket med totala tillåtna fångstmängder är en av de stora orsakerna till att fångst kastas överbord och att åtgärder bör vidtas för att undvika situationer där oundviklig fångst av fisk som uppfyller den fastställda storleken måste kastas överbord för att kvoter för dessa arter saknas. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att regelverket med totala tillåtna fångstmängder är en av de stora orsakerna till att fångst kastas överbord och att åtgärder bör vidtas för att undvika situationer där oundviklig fångst av fisk som uppfyller den fastställda storleken måste kastas överbord för att kvoter för dessa arter saknas.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar att bifångstkvoter införlivas i totala tillåtna fångstmängder och att alla landade bifångster ska räknas av mot kvottilldelningarna. Om ett slags fiske överskrider sin bifångstkvot finns det en risk för att detta fiske fredas, precis som det föreslås att alltför stor förekomst av ungfisk ska leda till att det införs en fredningstid i realtid. Denna kvot bör sedan stegvis minskas för att ge ytterligare incitament för att förbättra redskapens selektivitet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet rekommenderar att bifångstkvoter införlivas i totala tillåtna fångstmängder och att alla landade bifångster ska räknas av mot kvottilldelningarna. Om ett slags fiske överskrider sin bifångstkvot finns det en risk för att detta fiske fredas, precis som det föreslås att alltför stor förekomst av ungfisk ska leda till att det införs en fredningstid i realtid. Denna kvot bör sedan stegvis minskas för att ge ytterligare incitament för att förbättra redskapens selektivitet.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna för närvarande enligt rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (6) har rätt att vidta strängare tekniska åtgärder mot fartyg som för deras flagg när dessa fiskar i EU:s farvatten. Parlamentet anser att medlemsstaterna även borde tillåtas att pröva nya lösningar vars effektivitet skulle utvärderas av kommissionen, och att de under vissa förutsättningar bör ha möjlighet att införa mer selektiva tekniska åtgärder för samtliga fartyg som fiskar inom medlemsstaternas kustområde på 12 sjömil. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna för närvarande enligt rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (6) har rätt att vidta strängare tekniska åtgärder mot fartyg som för deras flagg när dessa fiskar i EU:s farvatten. Parlamentet anser att medlemsstaterna även borde tillåtas att pröva nya lösningar vars effektivitet skulle utvärderas av kommissionen, och att de under vissa förutsättningar bör ha möjlighet att införa mer selektiva tekniska åtgärder för samtliga fartyg som fiskar inom medlemsstaternas kustområde på 12 sjömil.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, de regionala rådgivande nämnderna, Rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk och de regionala fiskeförvaltningsorganisationer som EU ingår i. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att vidarebefordra denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, de regionala rådgivande nämnderna, Rådgivande kommittén för fiske och vattenbruk och de regionala fiskeförvaltningsorganisationer som EU ingår i.

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

(2)  EUT C 69 E, 19.3.2004, s. 149.

(3)  EUT C 291 E, 30.11.2006, s. 319.

(4)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 86.

(5)  EUT L 15, 20.1.2007, s. 1.

(6)  EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/31

---

Europaparlamentets resolution av den 31 januari 2008 om en europeisk strategi för romer

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 3, 6, 7, 29 och 149 i EG-fördraget, enligt vilka medlemsstaterna måste garantera lika möjligheter för alla medborgare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3, 6, 7, 29 och 149 i EG-fördraget, enligt vilka medlemsstaterna måste garantera lika möjligheter för alla medborgare,

| — | med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget enligt vilken unionen kan vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget enligt vilken unionen kan vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om situationen för romerna i Europeiska unionen (1), sin resolution av den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (2) och sin resolution av den 15 november 2007 om tillämpningen av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorium (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2005 om situationen för romerna i Europeiska unionen (1), sin resolution av den 1 juni 2006 om situationen för de romska kvinnorna i Europeiska unionen (2) och sin resolution av den 15 november 2007 om tillämpningen av direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorium (3),

| — | med beaktande av direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet samt ramdirektivet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2000/43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung och direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet samt ramdirektivet om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet,

| — | med beaktande av betänkandet ”Report on Racism and Xenophobia in the Member States of the EU in 2007”(Rasism och främlingsfientlighet i medlemsstaterna 2007), som offentliggjorts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet ”Report on Racism and Xenophobia in the Member States of the EU in 2007”(Rasism och främlingsfientlighet i medlemsstaterna 2007), som offentliggjorts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av att ett antal EU-medlemsstater, kandidatländer och andra länder där Europeiska unionens institutioner har stark närvaro 2005 inledde decenniet för integrering av romer och inrättade en utbildningsfond för romer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ett antal EU-medlemsstater, kandidatländer och andra länder där Europeiska unionens institutioner har stark närvaro 2005 inledde decenniet för integrering av romer och inrättade en utbildningsfond för romer,

| — | med beaktande av artikel 4 i Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter och Europakonventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4 i Europarådets ramkonvention om skydd av nationella minoriteter och Europakonventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av den omfattande handlingsplan som antagits av OSSE-staterna, däribland EU:s medlemsstater och kandidatländer, och som syftar till att förbättra situationen för romer och sinti inom OSSE-området, bland annat genom att staterna åtar sig att öka insatserna för att romer och sinti ska kunna delta fullt ut och på lika villkor i våra samhällen och för att diskrimineringen av dem ska upphöra, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den omfattande handlingsplan som antagits av OSSE-staterna, däribland EU:s medlemsstater och kandidatländer, och som syftar till att förbättra situationen för romer och sinti inom OSSE-området, bland annat genom att staterna åtar sig att öka insatserna för att romer och sinti ska kunna delta fullt ut och på lika villkor i våra samhällen och för att diskrimineringen av dem ska upphöra,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och arbetsordningen för byrån för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och arbetsordningen för byrån för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av den rapport om etniska minoriteter på arbetsmarknaden (”Ethnic Minorities on the Labour Market – An Urgent Call for Better Social Inclusion”) som utarbetats av den rådgivande högnivågruppen med experter på social integrering av etniska minoriteter i samhället och på arbetsmarknaden och som kommissionen offentliggjorde 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport om etniska minoriteter på arbetsmarknaden (”Ethnic Minorities on the Labour Market – An Urgent Call for Better Social Inclusion”) som utarbetats av den rådgivande högnivågruppen med experter på social integrering av etniska minoriteter i samhället och på arbetsmarknaden och som kommissionen offentliggjorde 2007,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det finns mellan 12 och 15 miljoner romer i Europa, varav omkring 10 miljoner i EU. Dessa är utsatta för rasdiskriminering och i många fall även för kraftig strukturell diskriminering, fattigdom och social marginalisering samt flerfaldig diskriminering på grund av kön, ålder, funktionshinder och sexuell läggning. Majoriteten av Europas romer blev medborgare i EU efter utvidgningarna 2004 och 2007 och har som EU-medborgare rätt att med sina familjer flytta och bosätta sig fritt inom medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

A.

Det finns mellan 12 och 15 miljoner romer i Europa, varav omkring 10 miljoner i EU. Dessa är utsatta för rasdiskriminering och i många fall även för kraftig strukturell diskriminering, fattigdom och social marginalisering samt flerfaldig diskriminering på grund av kön, ålder, funktionshinder och sexuell läggning. Majoriteten av Europas romer blev medborgare i EU efter utvidgningarna 2004 och 2007 och har som EU-medborgare rätt att med sina familjer flytta och bosätta sig fritt inom medlemsstaternas territorium.

| B. | Situationen för Europas romer, som varit en del av och bidragit till samhället i många europeiska länder sedan länge, skiljer sig tydligt åt från situationen för andra nationella minoriteter i Europa, vilket motiverar särskilda åtgärder på EU-nivå. |
| --- | --- |

B.

Situationen för Europas romer, som varit en del av och bidragit till samhället i många europeiska länder sedan länge, skiljer sig tydligt åt från situationen för andra nationella minoriteter i Europa, vilket motiverar särskilda åtgärder på EU-nivå.

| C. | Det är beklagligt att unionsmedborgare av romskt ursprung ofta råkar ut för rasdiskriminering när de såsom medborgare i EU utövar sina grundläggande rättigheter att fritt röra sig och bosätta sig. |
| --- | --- |

C.

Det är beklagligt att unionsmedborgare av romskt ursprung ofta råkar ut för rasdiskriminering när de såsom medborgare i EU utövar sina grundläggande rättigheter att fritt röra sig och bosätta sig.

| D. | Många enskilda romer och romska grupper som har valt att slå sig ned i en annan EU-medlemsstat än den där de är medborgare befinner sig i en särskilt utsatt situation. |
| --- | --- |

D.

Många enskilda romer och romska grupper som har valt att slå sig ned i en annan EU-medlemsstat än den där de är medborgare befinner sig i en särskilt utsatt situation.

| E. | Erkännas bör att det inte gjorts några vidare framsteg för att bekämpa rasdiskrimineringen mot romerna och försvara deras rätt till utbildning, sysselsättning, hälsovård och bostäder, både i medlemsstaterna och i kandidatländerna. |
| --- | --- |

E.

Erkännas bör att det inte gjorts några vidare framsteg för att bekämpa rasdiskrimineringen mot romerna och försvara deras rätt till utbildning, sysselsättning, hälsovård och bostäder, både i medlemsstaterna och i kandidatländerna.

| F. | Fortfarande tolereras runtom i EU:s medlemsstater segregation inom utbildningen. En sådan diskriminering i fråga om möjligheterna att få utbildning av god kvalitet lägger hela tiden hinder i vägen för romernas barn att utveckla sig och dra nytta av rätten till utveckling genom utbildning. |
| --- | --- |

F.

Fortfarande tolereras runtom i EU:s medlemsstater segregation inom utbildningen. En sådan diskriminering i fråga om möjligheterna att få utbildning av god kvalitet lägger hela tiden hinder i vägen för romernas barn att utveckla sig och dra nytta av rätten till utveckling genom utbildning.

| G. | Utbildning är ett grundläggande verktyg i kampen mot utanförskap i samhället, utnyttjande och brottslighet. |
| --- | --- |

G.

Utbildning är ett grundläggande verktyg i kampen mot utanförskap i samhället, utnyttjande och brottslighet.

| H. | Undermåliga och hälsovådliga levnadsvillkor och tecken på gettobildning finns i stor skala, och romer drabbas ofta av vräkning eller hindras från att flytta från sådana områden. |
| --- | --- |

H.

Undermåliga och hälsovådliga levnadsvillkor och tecken på gettobildning finns i stor skala, och romer drabbas ofta av vräkning eller hindras från att flytta från sådana områden.

| I. | Arbetslösheten bland romer är i allmänhet oacceptabelt hög, vilket kräver särskilda åtgärder för att underlätta tillgången till arbete för romer. Den europeiska arbetsmarknaden liksom det europeiska samhället i stort skulle ha mycket att vinna på att romerna integreras i samhällslivet. |
| --- | --- |

I.

Arbetslösheten bland romer är i allmänhet oacceptabelt hög, vilket kräver särskilda åtgärder för att underlätta tillgången till arbete för romer. Den europeiska arbetsmarknaden liksom det europeiska samhället i stort skulle ha mycket att vinna på att romerna integreras i samhällslivet.

| J. | EU förfogar över ett antal mekanismer och verktyg som kan utnyttjas till att förbättra romernas tillgång till utbildning, sysselsättning, bostäder och hälsovård av hög kvalitet, i synnerhet i politiken för social integrering samt i regional- och sysselsättningspolitiken. |
| --- | --- |

J.

EU förfogar över ett antal mekanismer och verktyg som kan utnyttjas till att förbättra romernas tillgång till utbildning, sysselsättning, bostäder och hälsovård av hög kvalitet, i synnerhet i politiken för social integrering samt i regional- och sysselsättningspolitiken.

| K. | Den sociala integreringen av romska befolkningsgrupper är fortfarande ett mål som måste uppnås och EU-instrumenten måste användas så att de kan bidra till reella och synliga förändringar på detta område. |
| --- | --- |

K.

Den sociala integreringen av romska befolkningsgrupper är fortfarande ett mål som måste uppnås och EU-instrumenten måste användas så att de kan bidra till reella och synliga förändringar på detta område.

| L. | Man måste se till att romerna verkligen deltar i det politiska livet, särskilt när det gäller beslut som rör den romska befolkningens liv och välfärd. |
| --- | --- |

L.

Man måste se till att romerna verkligen deltar i det politiska livet, särskilt när det gäller beslut som rör den romska befolkningens liv och välfärd.

| M. | Det finns fortfarande många i Europa som har en fördomsfull och fientlig inställning till romer. Detta är något som underblåses och utnyttjas av nationalistiska och högerextremistiska partier, och som kan kulminera i rasistiska attacker, hatiska uttalanden, fysiskt våld, olaglig vräkning och polistrakasserier. |
| --- | --- |

M.

Det finns fortfarande många i Europa som har en fördomsfull och fientlig inställning till romer. Detta är något som underblåses och utnyttjas av nationalistiska och högerextremistiska partier, och som kan kulminera i rasistiska attacker, hatiska uttalanden, fysiskt våld, olaglig vräkning och polistrakasserier.

| N. | De flesta romska kvinnor utsätts för dubbel diskriminering som romer och som kvinnor. |
| --- | --- |

N.

De flesta romska kvinnor utsätts för dubbel diskriminering som romer och som kvinnor.

| O. | Förintelsen av romerna (porrajmos) bör ges det oreserverade erkännande som står i proportion till allvaret i nazisternas försök att fysiskt utrota Europas romer tillsammans med judarna och andra utpekade grupper. |
| --- | --- |

O.

Förintelsen av romerna (porrajmos) bör ges det oreserverade erkännande som står i proportion till allvaret i nazisternas försök att fysiskt utrota Europas romer tillsammans med judarna och andra utpekade grupper.

| 1. | Europaparlamentet fördömer fullständigt och entydigt alla former av rasism och diskriminering som romer och andra som ses som ”zigenare” utsätts för. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer fullständigt och entydigt alla former av rasism och diskriminering som romer och andra som ses som ”zigenare” utsätts för.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 14 december 2007 där rådet, ”som är medvetet om den mycket specifika situation romerna befinner sig i hela unionen”, uppmanar ”medlemsstaterna och unionen att använda alla medel för att förbättra deras integrering” och uppmanar ”kommissionen att studera den befintliga politiken och de befintliga instrumenten samt att före utgången av juni 2008 rapportera till rådet om framstegen”. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 14 december 2007 där rådet, ”som är medvetet om den mycket specifika situation romerna befinner sig i hela unionen”, uppmanar ”medlemsstaterna och unionen att använda alla medel för att förbättra deras integrering” och uppmanar ”kommissionen att studera den befintliga politiken och de befintliga instrumenten samt att före utgången av juni 2008 rapportera till rådet om framstegen”.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna har ett delat ansvar för att främja romernas integrering och försvara deras grundläggande rättigheter som EU-medborgare och snarast måste öka sina ansträngningar för att åstadkomma synliga resultat på detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att stödja de åtgärder som krävs för att skapa en social och politisk miljö som gör det möjligt att integrera romerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna har ett delat ansvar för att främja romernas integrering och försvara deras grundläggande rättigheter som EU-medborgare och snarast måste öka sina ansträngningar för att åstadkomma synliga resultat på detta område. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att stödja de åtgärder som krävs för att skapa en social och politisk miljö som gör det möjligt att integrera romerna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska unionens nya byrå för de grundläggande rättigheterna att i sitt arbetsprogram högprioritera kampen mot rasism och rasdiskriminering mot romer. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska unionens nya byrå för de grundläggande rättigheterna att i sitt arbetsprogram högprioritera kampen mot rasism och rasdiskriminering mot romer.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar ännu en gång vilken viktig roll EU har i arbetet med att bekämpa diskrimineringen av romer, en diskriminering som ofta är strukturell och därför kräver en övergripande strategi på EU-nivå, särskilt vid utformningen av gemenskapspolitiken. Samtidigt bör man inse att det är medlemsstaternas nationella regeringar som har den nödvändiga behörigheten och ansvarar för de viktigaste insatserna av politisk vilja, tid och resurser för att genomföra politiken, skydda och stödja romerna och verka för att de får ökat inflytande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar ännu en gång vilken viktig roll EU har i arbetet med att bekämpa diskrimineringen av romer, en diskriminering som ofta är strukturell och därför kräver en övergripande strategi på EU-nivå, särskilt vid utformningen av gemenskapspolitiken. Samtidigt bör man inse att det är medlemsstaternas nationella regeringar som har den nödvändiga behörigheten och ansvarar för de viktigaste insatserna av politisk vilja, tid och resurser för att genomföra politiken, skydda och stödja romerna och verka för att de får ökat inflytande.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en europeisk ramstrategi om integrering av romer till förmån för en konsekvent politik på EU-nivå för social integrering av romer och att samtidigt utarbeta en för gemenskapen enhetlig och övergripande åtgärdsplan för att integrera den romska befolkningen genom att bidra med finansiellt stöd till genomförandet av målet för den europeiska ramstrategin för integrering av romer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en europeisk ramstrategi om integrering av romer till förmån för en konsekvent politik på EU-nivå för social integrering av romer och att samtidigt utarbeta en för gemenskapen enhetlig och övergripande åtgärdsplan för att integrera den romska befolkningen genom att bidra med finansiellt stöd till genomförandet av målet för den europeiska ramstrategin för integrering av romer.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta en för gemenskapen enhetlig och övergripande handlingsplan för att integrera den romska befolkningen, och påpekar att en sådan plan måste utarbetas och genomföras av de kommissionsledamöter som ansvarar för integreringen av EU-medborgare genom sina respektive ansvarsområden för sysselsättning, sociala frågor, lika möjligheter, rättvisa, frihet, utbildning, kultur och regionalpolitik. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta en för gemenskapen enhetlig och övergripande handlingsplan för att integrera den romska befolkningen, och påpekar att en sådan plan måste utarbetas och genomföras av de kommissionsledamöter som ansvarar för integreringen av EU-medborgare genom sina respektive ansvarsområden för sysselsättning, sociala frågor, lika möjligheter, rättvisa, frihet, utbildning, kultur och regionalpolitik.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utse en av sina ledamöter till ansvarig för samordningen av en strategi för romer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utse en av sina ledamöter till ansvarig för samordningen av en strategi för romer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra ”rom-till-rom-strategin” som ett effektivt verktyg för att hantera romska frågor samt att anställa fler romer inom den egna institutionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra ”rom-till-rom-strategin” som ett effektivt verktyg för att hantera romska frågor samt att anställa fler romer inom den egna institutionen.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en arbetsgrupp med uppgift att samordna genomförandet av den europeiska ramstrategin för integrering av romer och att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna samt att samordna gemensamma insatser mellan medlemsstaterna och se till att romerfrågan införlivas i arbetet hos alla de instanser som berörs av den. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en arbetsgrupp med uppgift att samordna genomförandet av den europeiska ramstrategin för integrering av romer och att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna samt att samordna gemensamma insatser mellan medlemsstaterna och se till att romerfrågan införlivas i arbetet hos alla de instanser som berörs av den.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra privata investeringars inverkan på lika möjligheter för alla till en relevant och kontrollerbar faktor vid tilldelningen av EU-medel, genom att kräva att de individer och/eller juridiska personer som lämnar anbud på EU-finansierade projekt utarbetar och genomför såväl en analys som en handlingsplan om lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra privata investeringars inverkan på lika möjligheter för alla till en relevant och kontrollerbar faktor vid tilldelningen av EU-medel, genom att kräva att de individer och/eller juridiska personer som lämnar anbud på EU-finansierade projekt utarbetar och genomför såväl en analys som en handlingsplan om lika möjligheter för alla.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som Europeiska kommissionen redovisat, bl.a. tillkännagivandet av ett meddelande om en omarbetad strategi för bekämpning av diskriminering, en kommande grönbok om undervisning av elever som har invandrarbakgrund eller tillhör en eftersatt minoritet, och avsikten att vidta ytterligare åtgärder för att se till att direktiv 2000/43/EG genomförs. Parlamentet välkomnar särskilt förslaget att inrätta ett högnivåforum för romska frågor som en plats för utarbetande av effektiva åtgärder för att hantera dessa frågor. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som Europeiska kommissionen redovisat, bl.a. tillkännagivandet av ett meddelande om en omarbetad strategi för bekämpning av diskriminering, en kommande grönbok om undervisning av elever som har invandrarbakgrund eller tillhör en eftersatt minoritet, och avsikten att vidta ytterligare åtgärder för att se till att direktiv 2000/43/EG genomförs. Parlamentet välkomnar särskilt förslaget att inrätta ett högnivåforum för romska frågor som en plats för utarbetande av effektiva åtgärder för att hantera dessa frågor.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta en kriskarta som täcker hela Europa och genom vilken man kan skapa en översikt av och mäta storleken på de områden inom EU där befolkningsgrupper är värst drabbade av fattigdom och social utslagning. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta en kriskarta som täcker hela Europa och genom vilken man kan skapa en översikt av och mäta storleken på de områden inom EU där befolkningsgrupper är värst drabbade av fattigdom och social utslagning.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att förbättra lagstiftningen mot diskriminering på utbildningsområdet, med tyngdpunkt på att minska segregationen, och att lägga fram slutsatserna för parlamentet senast ett år efter att denna resolution antagits. Parlamentet upprepar att lika tillgång till utbildning av god kvalitet bör prioriteras i den europeiska strategin för romer, och uppmanar med kraft kommissionen till fördubblade insatser för finansiering av och stöd till åtgärder i medlemsstaterna för integrering av romska barn i det allmänna skolsystemet alltifrån en tidig ålder. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att stödja program för positiv särbehandling av romer inom sekundärutbildning och högre utbildning, inklusive yrkesutbildning, vuxenutbildning, livslångt lärande och universitetsutbildning. Parlamentet uppmanar likaså kommissionen att stödja andra program med positiva och lyckade modeller för avsegregering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att förbättra lagstiftningen mot diskriminering på utbildningsområdet, med tyngdpunkt på att minska segregationen, och att lägga fram slutsatserna för parlamentet senast ett år efter att denna resolution antagits. Parlamentet upprepar att lika tillgång till utbildning av god kvalitet bör prioriteras i den europeiska strategin för romer, och uppmanar med kraft kommissionen till fördubblade insatser för finansiering av och stöd till åtgärder i medlemsstaterna för integrering av romska barn i det allmänna skolsystemet alltifrån en tidig ålder. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att stödja program för positiv särbehandling av romer inom sekundärutbildning och högre utbildning, inklusive yrkesutbildning, vuxenutbildning, livslångt lärande och universitetsutbildning. Parlamentet uppmanar likaså kommissionen att stödja andra program med positiva och lyckade modeller för avsegregering.

| 15. | Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att bekämpa utnyttjande, påtvingat tiggeri och utebliven skolgång bland romska barn samt dålig behandling av romska kvinnor. |
| --- | --- |

15.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att bekämpa utnyttjande, påtvingat tiggeri och utebliven skolgång bland romska barn samt dålig behandling av romska kvinnor.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja romernas integrering på arbetsmarknaden genom åtgärder såsom finansiellt stöd för utbildning och omskolning, åtgärder för att främja positiv särbehandling på arbetsmarknaden, ett strikt genomförande av lagar mot diskriminering på sysselsättningsområdet och åtgärder för att främja egenföretagande och småföretagande bland romer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja romernas integrering på arbetsmarknaden genom åtgärder såsom finansiellt stöd för utbildning och omskolning, åtgärder för att främja positiv särbehandling på arbetsmarknaden, ett strikt genomförande av lagar mot diskriminering på sysselsättningsområdet och åtgärder för att främja egenföretagande och småföretagande bland romer.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att införa en mikrokreditplan, i enlighet med det förslag som den rådgivande högnivågruppen lade fram i sin ovannämnda rapport, i syfte att främja startandet av småföretag och ersätta den ockerpraxis som har en förödande inverkan på stora delar av att de missgynnade befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att införa en mikrokreditplan, i enlighet med det förslag som den rådgivande högnivågruppen lade fram i sin ovannämnda rapport, i syfte att främja startandet av småföretag och ersätta den ockerpraxis som har en förödande inverkan på stora delar av att de missgynnade befolkningsgrupperna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att stödja systematiska nationella program som syftar till att förbättra hälsosituationen bland de romska befolkningsgrupperna, framför allt genom att införa lämpliga vaccinationsprogram för barnen. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att utan dröjsmål sätta stopp för och på lämpligt sätt åtgärda dels den systematiska utestängningen av vissa romska befolkningsgrupper från hälso- och sjukvården, något som även omfattar (men inte begränsar sig till) romska grupper i isolerade geografiska områden, dels de oerhörda brott mot de mänskliga rättigheterna som på vissa ställen förekommit eller fortfarande förekommer inom hälso- och sjukvården, såsom rasåtskillnad inom sjukvårdsinrättningarna och tvångssterilisering av romska kvinnor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att stödja systematiska nationella program som syftar till att förbättra hälsosituationen bland de romska befolkningsgrupperna, framför allt genom att införa lämpliga vaccinationsprogram för barnen. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att utan dröjsmål sätta stopp för och på lämpligt sätt åtgärda dels den systematiska utestängningen av vissa romska befolkningsgrupper från hälso- och sjukvården, något som även omfattar (men inte begränsar sig till) romska grupper i isolerade geografiska områden, dels de oerhörda brott mot de mänskliga rättigheterna som på vissa ställen förekommit eller fortfarande förekommer inom hälso- och sjukvården, såsom rasåtskillnad inom sjukvårdsinrättningarna och tvångssterilisering av romska kvinnor.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bygga vidare på de positiva förebilder som finns för att stödja program för att romer i de medlemsstater där detta är aktuellt inte längre ska bo i slumområden med allvarliga sociala, miljömässiga och hälsorelaterade risker samt att stödja andra program med positiva och lyckade boendemodeller för romer, bland dem också romska invandrare. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att bygga vidare på de positiva förebilder som finns för att stödja program för att romer i de medlemsstater där detta är aktuellt inte längre ska bo i slumområden med allvarliga sociala, miljömässiga och hälsorelaterade risker samt att stödja andra program med positiva och lyckade boendemodeller för romer, bland dem också romska invandrare.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lösa problemet med läger där hygien och säkerhet är under all kritik och där många romska barn dör i olyckor, framför allt i bränder, som orsakas av bristande säkerhet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att lösa problemet med läger där hygien och säkerhet är under all kritik och där många romska barn dör i olyckor, framför allt i bränder, som orsakas av bristande säkerhet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att anpassa EU-strategin för romer till decenniet för integrering av romer och att utnyttja befintliga initiativ såsom utbildningsfonden för romer, OSSE:s åtgärdsplan och rekommendationerna från Europarådet till att öka effektiviteten i sina insatser på detta område. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att anpassa EU-strategin för romer till decenniet för integrering av romer och att utnyttja befintliga initiativ såsom utbildningsfonden för romer, OSSE:s åtgärdsplan och rekommendationerna från Europarådet till att öka effektiviteten i sina insatser på detta område.

| 22. | Europaparlamentet framhåller vikten av samverkan med lokala myndigheter för att säkerställa ett effektivt genomförande av insatserna för att främja integreringen av romer och bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller vikten av samverkan med lokala myndigheter för att säkerställa ett effektivt genomförande av insatserna för att främja integreringen av romer och bekämpa diskriminering.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att involvera den romska befolkningsgruppen på gräsrotsnivå för att göra det möjligt för romerna att till fullo dra nytta av de incitament som EU erbjuder som syftar till att stärka romernas rättigheter och främja deras integrering inom områden som utbildning, sysselsättning eller samhällsengagemang, eftersom en framgångsrik integrering måste omfatta en gräsrotsstrategi och gemensamt ansvar. Parlamentet understryker vikten av att utveckla det romska humankapitalet och stärka romernas yrkeskompetens för att öka deras deltagande i den offentliga förvaltningen på alla nivåer, också inom EU-institutionerna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att involvera den romska befolkningsgruppen på gräsrotsnivå för att göra det möjligt för romerna att till fullo dra nytta av de incitament som EU erbjuder som syftar till att stärka romernas rättigheter och främja deras integrering inom områden som utbildning, sysselsättning eller samhällsengagemang, eftersom en framgångsrik integrering måste omfatta en gräsrotsstrategi och gemensamt ansvar. Parlamentet understryker vikten av att utveckla det romska humankapitalet och stärka romernas yrkeskompetens för att öka deras deltagande i den offentliga förvaltningen på alla nivåer, också inom EU-institutionerna.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att samtliga kandidatländer under medlemskapsförhandlingarna och anslutningsprocessen åtog sig att förbättra integreringen av romerna och att främja deras rätt till utbildning, arbete, sjukvård och bostad. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av i vilken mån dessa åtaganden uppfyllts och av romernas situation i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om att samtliga kandidatländer under medlemskapsförhandlingarna och anslutningsprocessen åtog sig att förbättra integreringen av romerna och att främja deras rätt till utbildning, arbete, sjukvård och bostad. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av i vilken mån dessa åtaganden uppfyllts och av romernas situation i samtliga medlemsstater.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och behöriga myndigheter att vidta alla nödvändiga åtgärder för att få bort svinuppfödningsanläggningen på det område i Lety (Tjeckien) där det forna koncentrationslägret låg och uppföra en minnesvård för att hedra förföljelsens offer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och behöriga myndigheter att vidta alla nödvändiga åtgärder för att få bort svinuppfödningsanläggningen på det område i Lety (Tjeckien) där det forna koncentrationslägret låg och uppföra en minnesvård för att hedra förföljelsens offer.

| 26. | Europaparlamentet menar att det bör titta närmare och mera i detalj på olika aspekter av de utmaningar som EU:s politik står inför när det gäller integreringen av romerna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet menar att det bör titta närmare och mera i detalj på olika aspekter av de utmaningar som EU:s politik står inför när det gäller integreringen av romerna.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europarådet och OSSE.

---

(1)  EUT C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

(2)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2007)0534.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Torsdag 31 januari 2008

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/36

---

Europaparlamentets beslut av den 31 januari 2008 om tolkning av artikel 19 i Europaparlamentets arbetsordning beträffande talmannens uppgifter

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av skrivelsen av den 24 januari 2008 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 24 januari 2008 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 201 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 201 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar följande tolkning av artikel 19:”De befogenheter som följer av artikel 19.1 omfattar befogenheten att avbryta överdriven användning av begäranden såsom ordningsfrågor, förfarandefrågor och röstförklaringar samt begäranden om särskild omröstning, delad omröstning och omröstning med namnupprop, i de fall då talmannen är övertygad om att dessa begäranden uppenbarligen är avsedda att åstadkomma, och kommer att resultera i, allvarliga och långvariga störningar av kammarens överläggningar eller av andra ledamöters utövande av sina rättigheter.” |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar följande tolkning av artikel 19:”De befogenheter som följer av artikel 19.1 omfattar befogenheten att avbryta överdriven användning av begäranden såsom ordningsfrågor, förfarandefrågor och röstförklaringar samt begäranden om särskild omröstning, delad omröstning och omröstning med namnupprop, i de fall då talmannen är övertygad om att dessa begäranden uppenbarligen är avsedda att åstadkomma, och kommer att resultera i, allvarliga och långvariga störningar av kammarens överläggningar eller av andra ledamöters utövande av sina rättigheter.”

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

III Förberedande rättsakter

Europaparlamentet

Torsdag 31 januari 2008

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/37

---

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Tjeckiens, Cyperns, Lettlands, Ungerns, Maltas, Polens, Rumäniens, Sloveniens och Slovakiens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier (KOM(2007)0508 – C6-0279/2007 – 2007/0185(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0508), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0508),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 62.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0279/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 62.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0279/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0511/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0511/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0185

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av Bulgariens, Cyperns
  och
  Rumäniens unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likvärdiga med de egna nationella viseringarna för genomresa via deras territorier

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 582/2008/EG.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/38

---

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier (KOM(2007)0508 – C6-0280/2007 – 2007/0186(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0508), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0508),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 62.2a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0280/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 62.2a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0280/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0509/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0509/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2007)0186

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2008/EG om ändring av beslut nr 896/2006/EG om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av ett unilateralt erkännande av medlemsstaterna av vissa uppehållstillstånd utfärdade av Schweiz och Liechtenstein för genomresa via deras territorier

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 586/2008/EG).

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/39

---

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inlämning av statistik över vattenbruket från medlemsstaterna (KOM(2006)0864 – C6-0005/2007 – 2006/0286(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0864), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0864),

| — | med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0005/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 251.2 och 285.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0005/2007),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0001/2008). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0001/2008).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

P6_TC1-COD(2006)0286

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 31 januari 2008 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 om inlämning av statistik över vattenbruket från medlemsstaterna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 788/96

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr .../2008.)

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/40

---

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om Republiken Österrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om förbättrat samarbete i krissituationer mellan Europeiska unionens medlemsstaters särskilda insatsgrupper (15437/2006 – C6-0058/2007 – 2007/0803(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Republiken Österrikes initiativ (15437/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Österrikes initiativ (15437/2006),

| — | med beaktande av artiklarna 30, 32 och 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 30, 32 och 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0058/2007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0058/2007),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0507/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0507/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Republiken Österrikes initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Republiken Österrikes initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Österrikes initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Republiken Österrikes initiativ.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Österrikes regering parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Republiken Österrikes regering parlamentets ståndpunkt.

| REPUBLIKEN ÖSTERRIKES INITIATIV | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 4 |
| (4) Ingen medlemsstat förfogar själv över alla de medel och resurser och den expertis som behövs för att effektivt hantera alla möjliga typer av storskaliga krissituationer där det krävs särskilda insatser. Det är därför av avgörande betydelse att varje medlemsstat kan begära bistånd av en annan medlemsstat. | (4) Ingen medlemsstat förfogar själv över alla de medel och resurser och den expertis som behövs för att effektivt hantera alla möjliga typer av
  särskilda eller
  storskaliga krissituationer där det krävs särskilda insatser. Det är därför av avgörande betydelse att varje medlemsstat kan begära bistånd av en annan medlemsstat. |
| Ändring 2 |
| Skäl 5 |
| (5)
  I detta beslut anges några allmänna regler om ansvar, inklusive regler om straffrättsligt ansvar, i syfte att tillhandahålla en rättslig ram för de fall där berörda medlemsstater beslutar att begära och lämna bistånd. När denna ram och ett uttalande, vilket anger de behöriga myndigheterna, finns tillgängliga kommer det att bli möjligt för medlemsstaterna att reagera snabbt och spara tid när en krissituation inträffar | (5)
  I rådets beslut 2007/.../RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümbeslutet), särskilt artikel 18, regleras olika typer av polisiärt bistånd mellan medlemsstaterna vid större evenemang och motsvarande, katastrofer och allvarliga olyckor. Det här beslutet omfattar inte större evenemang, naturkatastrofer eller allvarliga olyckor i den mening som avses i artikel 18 i Prümbeslutet, utan kompletterar de bestämmelser i Prümbeslutet som föreskriver olika typer av polisiärt bistånd mellan medlemsstaterna med hjälp av särskilda insatsgrupper i andra situationer, dvs. krissituationer förorsakade av människor och terroristaktioner som innebär ett allvarligt direkt fysiskt hot mot personer, egendom, infrastruktur eller institutioner, särskilt tagande av gisslan, kapning och liknande incidenter. I detta syfte bör varje medlemsstat ange sina respektive behöriga myndigheter hos vilka övriga berörda medlemsstater kan begära bistånd eller insatser
  . |
| Ändring 3 |
| Skäl 5a (nytt) |
| | (5a) När denna rättsliga ram och en förteckning över de behöriga myndigheterna finns tillgängliga kommer det att bli möjligt för medlemsstaterna att reagera snabbt och spara tid i fall av krissituationer och terroraktioner. När det gäller att stärka medlemsstaternas förmåga att förebygga och reagera effektivt i sådana situationer, i synnerhet vad avser terroristattacker, är det dessutom av avgörande betydelse att de särskilda insatsgrupperna träffas regelbundet och organiserar gemensamma övningar för att kunna dra nytta av varandras erfarenheter. |
| Ändring 4 |
| Artikel 1 |
| I detta beslut fastställs allmänna regler och villkor som möjliggör att en medlemsstats särskilda insatsgrupper lämnar bistånd och/eller opererar på en annan medlemsstats territorium i sådana fall där de blivit ombedda av den andra medlemsstaten (nedan kallad ”den ansökande medlemsstaten”) och har samtyckt till att göra detta för att hantera en krissituation. | I detta beslut fastställs allmänna regler och villkor som möjliggör att en medlemsstats (nedan kallad ”den ombedda medlemsstaten”) särskilda insatsgrupper lämnar bistånd och/eller opererar på en annan medlemsstats territorium i sådana fall där de blivit ombedda av den andra medlemsstaten (nedan kallad ”den ansökande medlemsstaten”) och har samtyckt till att göra detta för att hantera en krissituation.
  De praktiska detaljer och genomförandeåtgärder som kompletterar detta beslut ska fastställas gemensamt av den ansökande medlemsstaten och den ombedda medlemsstaten. |
| Ändring 6 |
| Artikel 2, led 2 |
| 2. | krissituation: varje situation i en medlemsstat som är förorsakad av människor och som innebär ett allvarligt direkt fysiskt hot mot personer eller institutioner i den medlemsstaten, särskilt
  tagande av gisslan, kapning och liknande incidenter
  . |

REPUBLIKEN ÖSTERRIKES INITIATIV

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 4

(4) Ingen medlemsstat förfogar själv över alla de medel och resurser och den expertis som behövs för att effektivt hantera alla möjliga typer av storskaliga krissituationer där det krävs särskilda insatser. Det är därför av avgörande betydelse att varje medlemsstat kan begära bistånd av en annan medlemsstat.

(4) Ingen medlemsstat förfogar själv över alla de medel och resurser och den expertis som behövs för att effektivt hantera alla möjliga typer av
  särskilda eller
  storskaliga krissituationer där det krävs särskilda insatser. Det är därför av avgörande betydelse att varje medlemsstat kan begära bistånd av en annan medlemsstat.

Ändring 2

Skäl 5

(5)
  I detta beslut anges några allmänna regler om ansvar, inklusive regler om straffrättsligt ansvar, i syfte att tillhandahålla en rättslig ram för de fall där berörda medlemsstater beslutar att begära och lämna bistånd. När denna ram och ett uttalande, vilket anger de behöriga myndigheterna, finns tillgängliga kommer det att bli möjligt för medlemsstaterna att reagera snabbt och spara tid när en krissituation inträffar

(5)
  I rådets beslut 2007/.../RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (Prümbeslutet), särskilt artikel 18, regleras olika typer av polisiärt bistånd mellan medlemsstaterna vid större evenemang och motsvarande, katastrofer och allvarliga olyckor. Det här beslutet omfattar inte större evenemang, naturkatastrofer eller allvarliga olyckor i den mening som avses i artikel 18 i Prümbeslutet, utan kompletterar de bestämmelser i Prümbeslutet som föreskriver olika typer av polisiärt bistånd mellan medlemsstaterna med hjälp av särskilda insatsgrupper i andra situationer, dvs. krissituationer förorsakade av människor och terroristaktioner som innebär ett allvarligt direkt fysiskt hot mot personer, egendom, infrastruktur eller institutioner, särskilt tagande av gisslan, kapning och liknande incidenter. I detta syfte bör varje medlemsstat ange sina respektive behöriga myndigheter hos vilka övriga berörda medlemsstater kan begära bistånd eller insatser
  .

Ändring 3

Skäl 5a (nytt)

(5a) När denna rättsliga ram och en förteckning över de behöriga myndigheterna finns tillgängliga kommer det att bli möjligt för medlemsstaterna att reagera snabbt och spara tid i fall av krissituationer och terroraktioner. När det gäller att stärka medlemsstaternas förmåga att förebygga och reagera effektivt i sådana situationer, i synnerhet vad avser terroristattacker, är det dessutom av avgörande betydelse att de särskilda insatsgrupperna träffas regelbundet och organiserar gemensamma övningar för att kunna dra nytta av varandras erfarenheter.

Ändring 4

Artikel 1

I detta beslut fastställs allmänna regler och villkor som möjliggör att en medlemsstats särskilda insatsgrupper lämnar bistånd och/eller opererar på en annan medlemsstats territorium i sådana fall där de blivit ombedda av den andra medlemsstaten (nedan kallad ”den ansökande medlemsstaten”) och har samtyckt till att göra detta för att hantera en krissituation.

I detta beslut fastställs allmänna regler och villkor som möjliggör att en medlemsstats (nedan kallad ”den ombedda medlemsstaten”) särskilda insatsgrupper lämnar bistånd och/eller opererar på en annan medlemsstats territorium i sådana fall där de blivit ombedda av den andra medlemsstaten (nedan kallad ”den ansökande medlemsstaten”) och har samtyckt till att göra detta för att hantera en krissituation.
  De praktiska detaljer och genomförandeåtgärder som kompletterar detta beslut ska fastställas gemensamt av den ansökande medlemsstaten och den ombedda medlemsstaten.

Ändring 6

Artikel 2, led 2

2.

krissituation: varje situation i en medlemsstat som är förorsakad av människor och som innebär ett allvarligt direkt fysiskt hot mot personer eller institutioner i den medlemsstaten, särskilt
  tagande av gisslan, kapning och liknande incidenter
  .

| 2. | krissituation: varje situation i en medlemsstat som är förorsakad av människor och som
  leder till att man rimligen kan anta att ett brott har begåtts, håller på att begås eller kommer att begås som
  innebär ett allvarligt direkt fysiskt hot mot personer
  , egendom, infrastruktur
  eller institutioner i den medlemsstaten, särskilt
  de situationer som anges i artikel 1.1 i rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism (1). |
| --- | --- |

2.

krissituation: varje situation i en medlemsstat som är förorsakad av människor och som
  leder till att man rimligen kan anta att ett brott har begåtts, håller på att begås eller kommer att begås som
  innebär ett allvarligt direkt fysiskt hot mot personer
  , egendom, infrastruktur
  eller institutioner i den medlemsstaten, särskilt
  de situationer som anges i artikel 1.1 i rådets rambeslut 2002/475/RIF av den 13 juni 2002 om bekämpande av terrorism (1).

Ändring 7

Artikel 2, led 2a (nytt)

2a. behörig myndighet: den nationella myndighet som är behörig att begära insatser av de särskilda insatsgrupperna och ge tillstånd för sådana insatser.

Ändring 8

Artikel 3, punkt 1

| 1. | En medlemsstat kan begära att få bistånd av en särskild insatsgrupp i en annan medlemsstat för att hantera en krissituation.
  En medlemsstat
  får fritt besluta att bevilja eller avslå en sådan begäran eller föreslå någon annan typ av bistånd. |
| --- | --- |

1.

En medlemsstat kan begära att få bistånd av en särskild insatsgrupp i en annan medlemsstat för att hantera en krissituation.
  En medlemsstat
  får fritt besluta att bevilja eller avslå en sådan begäran eller föreslå någon annan typ av bistånd.

| 1. | Genom en begäran från de behöriga myndigheterna i vilken typen av det begärda biståndet anges tillsammans med det operativa behovet
  kan en medlemsstat begära att få bistånd av en särskild insatsgrupp i en annan medlemsstat för att hantera en krissituation.
  Den behöriga myndigheten i den ombedda medlemsstaten
  får fritt besluta att bevilja eller avslå en sådan begäran eller föreslå någon annan typ av bistånd. |
| --- | --- |

1.

Genom en begäran från de behöriga myndigheterna i vilken typen av det begärda biståndet anges tillsammans med det operativa behovet
  kan en medlemsstat begära att få bistånd av en särskild insatsgrupp i en annan medlemsstat för att hantera en krissituation.
  Den behöriga myndigheten i den ombedda medlemsstaten
  får fritt besluta att bevilja eller avslå en sådan begäran eller föreslå någon annan typ av bistånd.

Ändring 9

Artikel 4

Allmänna regler om
  ansvar

Civilrättsligt och straffrättsligt
  ansvar

| 1. | När tjänstemän från en medlemsstat opererar
  på
  en annan medlemsstats territorium i enlighet med detta beslut skall

  den senare medlemsstaten vara ansvarig för de eventuella skador de förorsakar under sina operationer
  . |
| --- | --- |

1.

När tjänstemän från en medlemsstat opererar
  på
  en annan medlemsstats territorium i enlighet med detta beslut skall

  den senare medlemsstaten vara ansvarig för de eventuella skador de förorsakar under sina operationer
  .

| 1. | När tjänstemän från en medlemsstat opererar
  inom
  en annan medlemsstats territorium
  och/eller utrustning används
  i enlighet med detta beslut ska

  de bestämmelser om civilrättsligt och straffrättsligt ansvar som anges i artiklarna 21 och 22 i Prümbeslutet tillämpas
  . |
| --- | --- |

1.

När tjänstemän från en medlemsstat opererar
  inom
  en annan medlemsstats territorium
  och/eller utrustning används
  i enlighet med detta beslut ska

  de bestämmelser om civilrättsligt och straffrättsligt ansvar som anges i artiklarna 21 och 22 i Prümbeslutet tillämpas
  .

2. Med undantag från punkt 1 skall, när skadorna förorsakats genom åtgärder som stod i strid med de anvisningar som getts av den ansökande medlemsstaten eller överskred de berörda tjänstemännens befogenheter enligt deras lands nationella lagstiftning, följande regler gälla:

a) Den medlemsstat på vars territorium skadorna förorsakades skall ersätta sådana skador enligt de villkor som gäller för skador som förorsakas av dess egna tjänstemän.

b) Den medlemsstat vars tjänstemän har förorsakat skador på någon person på en annan medlemsstats territorium skall fullt ut ersätta den andra medlemsstaten för alla belopp den har betalat ut till offren eller de personer som befullmäktigats att handla på offrens vägnar.

c) Utan att det påverkar utövandet av eventuella rättigheter gentemot tredje part och med undantag för vad som sägs i led b skall alla medlemsstater under de omständigheter som avses i denna punkt avstå från att kräva ersättning för de skador den lidit av en annan medlemsstat.

Ändring 10

Artikel 5

Artikel 5

utgår

Straffrättsligt ansvar

Under de operationer som avses i artikel 3 skall tjänstemän som opererar på en annan medlemsstats territorium betraktas som tjänstemän i den medlemsstaten när det gäller brott som begås mot dem eller av dem.

Ändring 11

Artikel 6

Medlemsstaterna

  skall se till att deras
  behöriga myndigheter
  håller möten och anordnar
  gemensam utbildning
  och
  gemensamma
  övningar
  närhelst det är nödvändigt
  , i syfte att utbyta erfarenheter och expertis samt allmän, praktisk och teknisk information om bistånd i krissituationer.

Samtliga medlemsstater som deltar

  ska se till att deras
  särskilda insatsgrupper
  håller möten och
  regelbundet
  anordnar
  gemensamma utbildningar
  och övningar, i syfte att utbyta erfarenheter och expertis samt allmän, praktisk och teknisk information om bistånd i krissituationer.
  Sådana möten, utbildningar och övningar får finansieras inom ramen för vissa av unionens finansieringsprogram och erhålla anslag som finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget. I detta sammanhang ska den medlemsstat som innehar ordförandeskapet för Europeiska unionen sträva efter att se till att sådana möten, utbildningar och övningar äger rum.

Ändring 12

Artikel 7

Varje medlemsstat

  skall bära
  sina egna
  kostnader, om inte de berörda medlemsstaterna har kommit överens om någonting annat.

Den ansökande medlemsstaten

  ska bära
  de operativa
  kostnader
  som den ombedda medlemsstatens särskilda insatsgrupper gett upphov till i samband med tillämpningen av artikel 3, inklusive kostnader för transport och logi
  , om inte de berörda medlemsstaterna har kommit överens om någonting annat.

Ändring 13

Artikel 8, punkt 4a (ny)

4a. Inget i detta beslut ska tolkas som att dessa bestämmelser om samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter ska få tillämpas i fråga om förbindelserna med tredjeländers relevanta myndigheter för att kringgå befintliga bestämmelser om internationellt polissamarbete inom ramen för de nationella rättssystemen.

---

(1)  EGT L 164, 22.6.2002, s. 3.

---

| 21.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 68/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 68/44

---

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 31 januari 2008 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 97/67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster (13593/6/2007 – C6-0410/2007 – 2006/0196(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13593/6/2007 – C6-0410/2007) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (13593/6/2007 – C6-0410/2007) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0594), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2006)0594),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0505/2007). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0505/2007).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med den gemensamma ståndpunkten.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna rättsakten, i enlighet med artikel 254.1 i EG-fördraget.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att underteckna rättsakten, efter kontroll av att alla förfaranden vederbörligen avslutats, och att i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 307 E, 18.12.2007, s. 22.

(2)  Antagna texter, 11.7.2007, P6_TA(2007)0336.

---