# Uradni list C 68/2009

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 68 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5221. marec 2009 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 68

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5221. marec 2009

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2009/C 068/01 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Finske za stabilnost, 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 068/02 | Mnenja Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2008–2013 | 6 |
| 2009/C 068/03 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2008–2011 | 12 |
| 2009/C 068/04 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost, 2008–2011 | 17 |
| 2009/C 068/05 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2008–2011 | 23 |
| 2009/C 068/06 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2008-2011 | 28 |
| 2009/C 068/07 | Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2008/2009–2013/2014 | 33 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2009/C 068/01

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Finske za stabilnost, 2008–2012

1

2009/C 068/02

Mnenja Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2008–2013

6

2009/C 068/03

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2008–2011

12

2009/C 068/04

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost, 2008–2011

17

2009/C 068/05

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2008–2011

23

2009/C 068/06

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2008-2011

28

2009/C 068/07

Mnenje Sveta z dne 10. marca 2009 o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2008/2009–2013/2014

33

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 068/08 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  ) | 39 |
| 2009/C 068/09 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  ) | 39 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 068/08

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports) (
  1
  )

1

39

2009/C 068/09

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG) (
  1
  )

1

39

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2009/C 068/10 | Menjalni tečaji eura | 40 |
| 2009/C 068/11 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1.4.2009(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1)) | 41 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2009/C 068/10

Menjalni tečaji eura

40

2009/C 068/11

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1.4.2009(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

41

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2009/C 068/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 42 |
| | DRUGI AKTI |
| | Komisija |
| 2009/C 068/13 | Obvestilo za osebe in subjekte, dodane na seznam iz člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov za osebe, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo, na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 242/2009 | 43 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2009/C 068/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

42

DRUGI AKTI

Komisija

2009/C 068/13

Obvestilo za osebe in subjekte, dodane na seznam iz člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov za osebe, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo, na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 242/2009

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/1

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Finske za stabilnost, 2008–2012

(2009/C 68/01)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Finske za stabilnost, v katerem je obravnavano obdobje od 2008 do 2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Finske za stabilnost, v katerem je obravnavano obdobje od 2008 do 2012.

| (2) | Finsko gospodarstvo in domači finančni sektor sta v osnovi stabilna, toda globalna kriza je globoko zarezala v proizvodnjo močno izvozno naravnanih industrijskih panog v državi. Za gospodinjstva bosta leti 2009 in 2010 sicer ugodni zaradi velikega zvišanja plač, znižanja davkov in nižje inflacije, vendar pa je zaupanje potrošnikov in podjetij kljub temu močno upadlo in zavira zasebno potrošnjo in naložbe. V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je predvideno, da se bo BDP v letu 2009 zmanjšal za več kot 1 % ter si nato v letu 2010 skladno s pričakovano stabilizacijo globalnih trgov postopno opomogel. Kljub hitremu vstopanju gospodarstva v recesijo so davčni prihodki v letu 2008 kot celota ostali skoraj nespremenjeni, iz česar sta razvidna prožnost trga dela, predvsem v prvi polovici leta, in stabilna rast osebnih dohodkov. Splošni javnofinančni presežek naj bi v letu 2008 po pričakovanjih dosegel 4,5 % BDP. Glede na to, da gre za gospodarsko nazadovanje v letu 2009 kriviti kolaps zunanjega povpraševanja in okrnjeno zaupanje, temelji finskega gospodarstva pa naj bi po pričakovanjih v splošnem ostali trdni, so v programu v letu 2009 načrtovane znatne fiskalne spodbude v podporo povpraševanju na domačem trgu, s čemer naj bi ohranili zaposlenost v času recesije. |
| --- | --- |

(2)

Finsko gospodarstvo in domači finančni sektor sta v osnovi stabilna, toda globalna kriza je globoko zarezala v proizvodnjo močno izvozno naravnanih industrijskih panog v državi. Za gospodinjstva bosta leti 2009 in 2010 sicer ugodni zaradi velikega zvišanja plač, znižanja davkov in nižje inflacije, vendar pa je zaupanje potrošnikov in podjetij kljub temu močno upadlo in zavira zasebno potrošnjo in naložbe. V vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 je predvideno, da se bo BDP v letu 2009 zmanjšal za več kot 1 % ter si nato v letu 2010 skladno s pričakovano stabilizacijo globalnih trgov postopno opomogel. Kljub hitremu vstopanju gospodarstva v recesijo so davčni prihodki v letu 2008 kot celota ostali skoraj nespremenjeni, iz česar sta razvidna prožnost trga dela, predvsem v prvi polovici leta, in stabilna rast osebnih dohodkov. Splošni javnofinančni presežek naj bi v letu 2008 po pričakovanjih dosegel 4,5 % BDP. Glede na to, da gre za gospodarsko nazadovanje v letu 2009 kriviti kolaps zunanjega povpraševanja in okrnjeno zaupanje, temelji finskega gospodarstva pa naj bi po pričakovanjih v splošnem ostali trdni, so v programu v letu 2009 načrtovane znatne fiskalne spodbude v podporo povpraševanju na domačem trgu, s čemer naj bi ohranili zaposlenost v času recesije.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP z 2,6 % v letu 2008 upočasnila na 0,6 % v letu 2009 ter se v preostalem programskem obdobju popravila nekoliko nad 2 %. Zaradi hitrega slabšanja makroekonomskih obetov v preteklih mesecih (2) se zdi, da ta scenarij, ki je bil dokončan novembra 2008 (3), temelji na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti, kar je najbolj opazno za leto 2009. V skladu z najnovejšimi vladnimi ocenami iz svežnja spodbud in zadevnega predloga rebalansa proračuna z dne 30. januarja 2009 se bo BDP po napovedih leta 2009 zmanjšal za več kot 2 %. Projekcije gibanja inflacije so v splošnem stvarne. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP z 2,6 % v letu 2008 upočasnila na 0,6 % v letu 2009 ter se v preostalem programskem obdobju popravila nekoliko nad 2 %. Zaradi hitrega slabšanja makroekonomskih obetov v preteklih mesecih (2) se zdi, da ta scenarij, ki je bil dokončan novembra 2008 (3), temelji na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti, kar je najbolj opazno za leto 2009. V skladu z najnovejšimi vladnimi ocenami iz svežnja spodbud in zadevnega predloga rebalansa proračuna z dne 30. januarja 2009 se bo BDP po napovedih leta 2009 zmanjšal za več kot 2 %. Projekcije gibanja inflacije so v splošnem stvarne.

| (4) | Za leto 2008 je bil javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije ocenjen na 4,5 % BDP, ciljna vrednost iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost pa je bila 3,7 % BDP. Izid, ki je boljši od načrtovanega, je mogoče pretežno razložiti s prenosom iz preteklega leta, ko so gospodarska rast in davčni prihodki presegli pričakovanja. Tudi sprememba pri evidentiranju dohodka od premoženja iz sredstev socialne varnosti je prispevala k popravku presežka navzgor za skoraj 0,4 % BDP. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2008 je bil javnofinančni presežek v napovedi služb Komisije ocenjen na 4,5 % BDP, ciljna vrednost iz predhodne posodobljene različice programa za stabilnost pa je bila 3,7 % BDP. Izid, ki je boljši od načrtovanega, je mogoče pretežno razložiti s prenosom iz preteklega leta, ko so gospodarska rast in davčni prihodki presegli pričakovanja. Tudi sprememba pri evidentiranju dohodka od premoženja iz sredstev socialne varnosti je prispevala k popravku presežka navzgor za skoraj 0,4 % BDP.

| (5) | Program napoveduje, da bo v letu 2009 splošni javnofinančni presežek padel za 2,3 odstotne točke na 2,1 % BDP, kar je v splošnem skladno s projekcijo iz vmesne napovedi služb Komisije (2,0 % BDP). Fiskalna naravnanost, merjena glede na letno znižanje v strukturnem saldu, kot jo preračunajo službe Komisije na podlagi podatkov v programu, je ocenjena kot ekspanzivna in sicer v višini okoli 1 % BDP. Učinek avtomatskih stabilizatorjev naj bi v letu 2009 po ocenah znižal fiskalni presežek za dodatnih 1,5 % BDP. Ocena fiskalne naravnanosti je v splošnem skladna z velikostjo vladnega svežnja spodbud, ki je napovedan v programu, in sicer v višini 1,2 % BDP v letu 2009. Od tega je več kot tri četrtine namenjenih za znižanje davkov in s tem v podporo kupne moči potrošnikov. To znižanje davkov je tudi v skladu z dolgoročnimi cilji vlade za zmanjšanje trenutno relativno visoke davčne obremenitve dela in večje spodbujanje zaposlovanja. Obseg preostalih ukrepov spodbud iz posodobljene različice programa je relativno omejen; znaša okoli 0,3 % BDP in je namenjen za različne naložbe v infrastrukturo in zagotavljanje financiranja za podjetja. Vlada je 30. januarja 2009 napovedala dodaten sveženj spodbud s celo vrsto ukrepov za spodbujanje naložb v infrastrukturo in stanovanja ter s posebnim ciljem ohranjanja zaposlenosti, povečanja sredstev za izobraževanje in raziskave ter znižanja stroškov dela z zmanjšanjem prispevkov delodajalcev za socialno zavarovanje. Proračunski stroški dodatnih ukrepov so ocenjeni na 0,5 % BDP v letu 2009, kar v cilju programa očitno ni upoštevano (4). |
| --- | --- |

(5)

Program napoveduje, da bo v letu 2009 splošni javnofinančni presežek padel za 2,3 odstotne točke na 2,1 % BDP, kar je v splošnem skladno s projekcijo iz vmesne napovedi služb Komisije (2,0 % BDP). Fiskalna naravnanost, merjena glede na letno znižanje v strukturnem saldu, kot jo preračunajo službe Komisije na podlagi podatkov v programu, je ocenjena kot ekspanzivna in sicer v višini okoli 1 % BDP. Učinek avtomatskih stabilizatorjev naj bi v letu 2009 po ocenah znižal fiskalni presežek za dodatnih 1,5 % BDP. Ocena fiskalne naravnanosti je v splošnem skladna z velikostjo vladnega svežnja spodbud, ki je napovedan v programu, in sicer v višini 1,2 % BDP v letu 2009. Od tega je več kot tri četrtine namenjenih za znižanje davkov in s tem v podporo kupne moči potrošnikov. To znižanje davkov je tudi v skladu z dolgoročnimi cilji vlade za zmanjšanje trenutno relativno visoke davčne obremenitve dela in večje spodbujanje zaposlovanja. Obseg preostalih ukrepov spodbud iz posodobljene različice programa je relativno omejen; znaša okoli 0,3 % BDP in je namenjen za različne naložbe v infrastrukturo in zagotavljanje financiranja za podjetja. Vlada je 30. januarja 2009 napovedala dodaten sveženj spodbud s celo vrsto ukrepov za spodbujanje naložb v infrastrukturo in stanovanja ter s posebnim ciljem ohranjanja zaposlenosti, povečanja sredstev za izobraževanje in raziskave ter znižanja stroškov dela z zmanjšanjem prispevkov delodajalcev za socialno zavarovanje. Proračunski stroški dodatnih ukrepov so ocenjeni na 0,5 % BDP v letu 2009, kar v cilju programa očitno ni upoštevano (4).

| (6) | Srednjeročni proračunski cilj Finske je tako kot v predhodnih programih splošni javnofinančni presežek v višini 2 % BDP v strukturnem smislu, to je ob izločitvi vplivov konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V programu je predvideno, da bodo nominalni, primarni in strukturni presežki v letih 2009 in 2010 strmo upadli, nato pa naj bi se stabilizirali. Glede na projekcijo iz programa naj bi ocena strukturnega presežka, izračunana po splošno dogovorjeni metodologiji, v zadnjih letih programa ostala nespremenjena pri 1,5 % BDP, kar je nekoliko pod srednjeročnim proračunskim ciljem. Razlog za znižanje celotnega salda v obdobju 2008–2012 je hkrati v znižanju deleža prihodkov za okoli 2 % BDP, kar je v veliki meri odraz načrtovanega znižanja davkov, in zvišanju deleža odhodkov za 1,5 % BDP. V posodobljeni različici programa ni predvidenih varčevalnih ukrepov na fiskalnem področju v letih po upadu gospodarske rasti. |
| --- | --- |

(6)

Srednjeročni proračunski cilj Finske je tako kot v predhodnih programih splošni javnofinančni presežek v višini 2 % BDP v strukturnem smislu, to je ob izločitvi vplivov konjunkture ter enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V programu je predvideno, da bodo nominalni, primarni in strukturni presežki v letih 2009 in 2010 strmo upadli, nato pa naj bi se stabilizirali. Glede na projekcijo iz programa naj bi ocena strukturnega presežka, izračunana po splošno dogovorjeni metodologiji, v zadnjih letih programa ostala nespremenjena pri 1,5 % BDP, kar je nekoliko pod srednjeročnim proračunskim ciljem. Razlog za znižanje celotnega salda v obdobju 2008–2012 je hkrati v znižanju deleža prihodkov za okoli 2 % BDP, kar je v veliki meri odraz načrtovanega znižanja davkov, in zvišanju deleža odhodkov za 1,5 % BDP. V posodobljeni različici programa ni predvidenih varčevalnih ukrepov na fiskalnem področju v letih po upadu gospodarske rasti.

| (7) | Proračunski rezultati, napovedani v programu, se lahko zaradi negativnih tveganj poslabšajo, saj makroekonomski scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti. Vendar so negativna tveganja za proračunske projekcije nekoliko manj resna, saj naj bi bila davčna osnova na dveh najpomembnejših področjih, tj. iz zasebne potrošnje in dohodkov gospodinjstev, v času recesije, ki jo je povzročilo zmanjšanje zunanjega povpraševanja, po pričakovanjih odpornejša. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati, napovedani v programu, se lahko zaradi negativnih tveganj poslabšajo, saj makroekonomski scenarij temelji na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti. Vendar so negativna tveganja za proračunske projekcije nekoliko manj resna, saj naj bi bila davčna osnova na dveh najpomembnejših področjih, tj. iz zasebne potrošnje in dohodkov gospodinjstev, v času recesije, ki jo je povzročilo zmanjšanje zunanjega povpraševanja, po pričakovanjih odpornejša.

| (8) | Medtem ko je dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva večji od povprečja v EU, pa so sprejete pokojninske reforme pomagale zajeziti projicirano povečanje pokojninskih izdatkov v prihodnjih desetletjih. Po ocenah v programu proračunski položaj v letu 2008 z velikim strukturnim presežkom bistveno prispeva k izravnavi dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva, obsežna sredstva, ki so se nabrala v okviru javnih pokojninskih shem pa bodo pomagala financirati del povečanja pokojninskih izdatkov. Vendar pa bi proračunska gibanja, kakor so načrtovana v programu, povzročila vrzel v vzdržnosti. Vzdrževanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje strukturnih reform bi omejilo tveganja za vzdržnost javnih financ, ki so trenutno majhna. |
| --- | --- |

(8)

Medtem ko je dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva večji od povprečja v EU, pa so sprejete pokojninske reforme pomagale zajeziti projicirano povečanje pokojninskih izdatkov v prihodnjih desetletjih. Po ocenah v programu proračunski položaj v letu 2008 z velikim strukturnim presežkom bistveno prispeva k izravnavi dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva, obsežna sredstva, ki so se nabrala v okviru javnih pokojninskih shem pa bodo pomagala financirati del povečanja pokojninskih izdatkov. Vendar pa bi proračunska gibanja, kakor so načrtovana v programu, povzročila vrzel v vzdržnosti. Vzdrževanje visokih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje strukturnih reform bi omejilo tveganja za vzdržnost javnih financ, ki so trenutno majhna.

| (9) | V preteklih letih se je obstoječi proračunski okvir za centralno raven države izkazal kot zanesljivo orodje za izogibanje prekoračitvi odhodkov. Finska je v preteklih letih tudi izvedla različne strukturne reforme za izboljšanje kakovosti javnih financ in znižanje dolgoročnih pritiskov na odhodke. |
| --- | --- |

(9)

V preteklih letih se je obstoječi proračunski okvir za centralno raven države izkazal kot zanesljivo orodje za izogibanje prekoračitvi odhodkov. Finska je v preteklih letih tudi izvedla različne strukturne reforme za izboljšanje kakovosti javnih financ in znižanje dolgoročnih pritiskov na odhodke.

| (10) | Finska vlada se je na finančno krizo odzvala s sprejetjem ukrepov za stabilizacijo finančnih trgov. Ti ukrepi omogočajo poslovnim bankam pomembna kreditna jamstva (najvišji znesek v višini okrog 25 % BDP) in kapitalske investicije s strani države (najvišji znesek okrog 3 % BDP). Zgornja meja jamstva vlagateljem je bila poleg tega podvojena na 50 000 EUR. Toda ne glede na to, da ima globalna kriza na prvi pogled na finski finančni sektor relativno majhen vpliv, bi se lahko izkazalo, da državnih sredstev dejansko ne bi bilo mogoče črpati neomejeno. |
| --- | --- |

(10)

Finska vlada se je na finančno krizo odzvala s sprejetjem ukrepov za stabilizacijo finančnih trgov. Ti ukrepi omogočajo poslovnim bankam pomembna kreditna jamstva (najvišji znesek v višini okrog 25 % BDP) in kapitalske investicije s strani države (najvišji znesek okrog 3 % BDP). Zgornja meja jamstva vlagateljem je bila poleg tega podvojena na 50 000 EUR. Toda ne glede na to, da ima globalna kriza na prvi pogled na finski finančni sektor relativno majhen vpliv, bi se lahko izkazalo, da državnih sredstev dejansko ne bi bilo mogoče črpati neomejeno.

| (11) | V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet potrdil decembra, je Finska sprejela številne ukrepe fiskalnih spodbud za leto 2009, za katere se šteje, da so v splošnem ustrezen odziv na recesijo. Zaradi močnega izhodiščnega proračunskega položaja in solidnih temeljev gospodarstva se zdijo spodbujevalni ukrepi v programu in najnovejši ukrepi, napovedani januarja 2009, ustrezni, če bo poskrbljeno tudi za varčevalne ukrepe na fiskalnem področju v srednjeročnem obdobju, s tem pa za zagotovitev vzdržnosti na dolgi rok. Sveženj spodbud v splošnem ustreza splošnim načelom evropskega načrta za oživitev gospodarstva. Ukrepi so pravočasni, večina jih bo začela učinkovati v začetku leta 2009, namenjeni pa naj bi bili predvsem reševanju notranjih gospodarskih izzivov. V sveženj s fiskalnimi spodbudami je – za razliko od splošnih načel – vključeno tudi trajno znižanje davkov; tako naj bi ostalo tudi v prihodnje. Glede na znatne možnosti odstopanj, ki jih nudijo javne finance, in dolgoročne cilje davčne politike vlade, je to mogoče šteti za delno upravičeno. Ukrepi za obvladovanje trenutne gospodarske krize so namenjeni predvsem ohranjanju skupnega povpraševanja in zaposlenosti ter krepitvi konkurenčnosti, nanašajo pa se na načrt srednjeročne reforme za Finsko, ki ga je Komisija preučila 28. januarja 2009. Predvsem z ukrepi za spodbujanje naložb naj bi izboljšali tudi energetsko učinkovitost, z znižanjem davkov pa spodbudili povpraševanje po delovni sili in ponudbo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet potrdil decembra, je Finska sprejela številne ukrepe fiskalnih spodbud za leto 2009, za katere se šteje, da so v splošnem ustrezen odziv na recesijo. Zaradi močnega izhodiščnega proračunskega položaja in solidnih temeljev gospodarstva se zdijo spodbujevalni ukrepi v programu in najnovejši ukrepi, napovedani januarja 2009, ustrezni, če bo poskrbljeno tudi za varčevalne ukrepe na fiskalnem področju v srednjeročnem obdobju, s tem pa za zagotovitev vzdržnosti na dolgi rok. Sveženj spodbud v splošnem ustreza splošnim načelom evropskega načrta za oživitev gospodarstva. Ukrepi so pravočasni, večina jih bo začela učinkovati v začetku leta 2009, namenjeni pa naj bi bili predvsem reševanju notranjih gospodarskih izzivov. V sveženj s fiskalnimi spodbudami je – za razliko od splošnih načel – vključeno tudi trajno znižanje davkov; tako naj bi ostalo tudi v prihodnje. Glede na znatne možnosti odstopanj, ki jih nudijo javne finance, in dolgoročne cilje davčne politike vlade, je to mogoče šteti za delno upravičeno. Ukrepi za obvladovanje trenutne gospodarske krize so namenjeni predvsem ohranjanju skupnega povpraševanja in zaposlenosti ter krepitvi konkurenčnosti, nanašajo pa se na načrt srednjeročne reforme za Finsko, ki ga je Komisija preučila 28. januarja 2009. Predvsem z ukrepi za spodbujanje naložb naj bi izboljšali tudi energetsko učinkovitost, z znižanjem davkov pa spodbudili povpraševanje po delovni sili in ponudbo.

| (12) | Fiskalna naravnanost v letih 2009 in 2010 je videti ekspanzivna, saj naj bi se strukturni saldo v letih 2009 in 2010 znižal za približno 1 odstotno točko letno. V nadaljevanju program načrtuje nevtralno fiskalno naravnanost. Proračunska naravnanost v programu je v splošnem v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Omogoča namreč fiskalne spodbude v obdobju recesije, ko pa naj bi gospodarstvo po napovedih ponovno doseglo stopnjo rasti, ki so blizu ocenjenemu potencialu, pa nevtralno fiskalno naravnanost. Proračunska naravnanost ob koncu programskega obdobja bi omogočila veliko varnostno rezervo, s čimer bi preprečili, da bi bil prag 3-odstotnega primanjkljaja prekoračen. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalna naravnanost v letih 2009 in 2010 je videti ekspanzivna, saj naj bi se strukturni saldo v letih 2009 in 2010 znižal za približno 1 odstotno točko letno. V nadaljevanju program načrtuje nevtralno fiskalno naravnanost. Proračunska naravnanost v programu je v splošnem v skladu s Paktom za stabilnost in rast. Omogoča namreč fiskalne spodbude v obdobju recesije, ko pa naj bi gospodarstvo po napovedih ponovno doseglo stopnjo rasti, ki so blizu ocenjenemu potencialu, pa nevtralno fiskalno naravnanost. Proračunska naravnanost ob koncu programskega obdobja bi omogočila veliko varnostno rezervo, s čimer bi preprečili, da bi bil prag 3-odstotnega primanjkljaja prekoračen.

| (13) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (5). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (5).

Splošni sklep je, da so javne finance še vedno stabilne, čeprav je v programu predvideno znatno znižanje trenutno visokih fiskalnih presežkov. Glede na proračunsko stanje se zdijo spodbujevalni ukrepi iz posodobljene različice programa in zadnji ukrepi, napovedani v januarju 2009, ustrezni in dobrodošli. Sveženj spodbud v splošnem ustreza splošnim načelom evropskega načrta za oživitev gospodarstva. Na proračunske rezultate iz programa vplivajo negativna tveganja, zato je treba razmisliti o ukrepih za zagotavljanje dolgoročne vzdržnosti.

Glede na zgornjo oceno naj Finska:

| (i) | izpelje proračunsko politiko za leto 2009 v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter v okviru Pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

(i)

izpelje proračunsko politiko za leto 2009 v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter v okviru Pakta za stabilnost in rast;

| (ii) | nato pa naj odpravi škodljive proračunske vplive fiskalnih spodbud, in s tem ohrani dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(ii)

nato pa naj odpravi škodljive proračunske vplive fiskalnih spodbud, in s tem ohrani dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2009 | 4,5 | 2,6 | 0,6 | 1,8 | 2,4 | 2,2 |
| KOM jan. 2009 | 4,5 | 1,5 | – 1,2 | 1,2 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 4,4 | 3,3 | 3,0 | 2,5 | 2,1 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS jan. 2009 | 1,6 | 4,0 | 2,3 | 1,9 | 2,0 | 2,0 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 3,9 | 1,8 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 2,4 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | 2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (6)

  (% potencialnega BDP) | PS jan. 2009 | 1,7 | 1,3 | – 0,6 | – 1,0 | – 1,2 | – 1,3 |
| KOM jan. 2009 (7) | 2,9 | 1,7 | – 1,4 | – 2,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 0,6 | 0,7 | 0,5 | – 0,1 | – 0,7 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 5,4 | 4,0 | 3,6 | 3,7 | 3,9 | 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 6,4 | 5,2 | 3,7 | 3,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 4,9 | 4,6 | 5,0 | 5,0 | 4,8 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 52,6 | 51,4 | 50,3 | 49,7 | 49,4 | 49,4 |
| KOM jan. 2009 | 52,6 | 52,3 | 52,0 | 51,3 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 51,9 | 51,0 | 50,6 | 49,8 | 49,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 47,3 | 47,0 | 48,2 | 48,6 | 48,4 | 48,5 |
| KOM jan. 2009 | 47,3 | 47,8 | 50,1 | 50,9 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 47,4 | 47,3 | 47,0 | 47,0 | 47,2 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 5,3 | 4,4 | 2,1 | 1,1 | 1,0 | 0,9 |
| KOM jan. 2009 | 5,3 | 4,5 | 2,0 | 0,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 4,5 | 3,7 | 3,6 | 2,8 | 2,4 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 6,8 | 5,8 | 3,4 | 2,4 | 2,2 | 2,3 |
| KOM jan. 2009 | 6,8 | 6,0 | 3,3 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 6,0 | 5,2 | 5,0 | 4,1 | 3,6 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 4,5 | 3,7 | 2,4 | 1,7 | 1,6 | 1,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,9 | 3,6 | 2,7 | 1,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 4,2 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,8 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 35,1 | 32,4 | 33,0 | 33,7 | 34,1 | 34,6 |
| KOM jan. 2009 | 35,1 | 32,8 | 34,5 | 36,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 35,3 | 32,8 | 30,4 | 29,0 | 27,9 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2009

4,5

2,6

0,6

1,8

2,4

2,2

KOM jan. 2009

4,5

1,5

– 1,2

1,2

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

4,4

3,3

3,0

2,5

2,1

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

PS jan. 2009

1,6

4,0

2,3

1,9

2,0

2,0

KOM jan. 2009

1,6

3,9

1,8

1,8

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

2,4

2,4

2,2

2,0

2

ni podatkov

Proizvodna vrzel (6)

(% potencialnega BDP)

PS jan. 2009

1,7

1,3

– 0,6

– 1,0

– 1,2

– 1,3

KOM jan. 2009 (7)

2,9

1,7

– 1,4

– 2,1

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

0,6

0,7

0,5

– 0,1

– 0,7

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS jan. 2009

5,4

4,0

3,6

3,7

3,9

3,9

KOM jan. 2009

6,4

5,2

3,7

3,3

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

4,9

4,6

5,0

5,0

4,8

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS jan. 2009

52,6

51,4

50,3

49,7

49,4

49,4

KOM jan. 2009

52,6

52,3

52,0

51,3

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

51,9

51,0

50,6

49,8

49,6

ni podatkov

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS jan. 2009

47,3

47,0

48,2

48,6

48,4

48,5

KOM jan. 2009

47,3

47,8

50,1

50,9

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

47,4

47,3

47,0

47,0

47,2

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2009

5,3

4,4

2,1

1,1

1,0

0,9

KOM jan. 2009

5,3

4,5

2,0

0,5

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

4,5

3,7

3,6

2,8

2,4

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2009

6,8

5,8

3,4

2,4

2,2

2,3

KOM jan. 2009

6,8

6,0

3,3

1,8

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

6,0

5,2

5,0

4,1

3,6

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PS jan. 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM jan. 2009

3,9

3,6

2,7

1,5

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

ni podatkov

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PS jan. 2009

4,5

3,7

2,4

1,7

1,6

1,6

KOM jan. 2009

3,9

3,6

2,7

1,7

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

4,2

3,3

3,3

2,8

2,8

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2009

35,1

32,4

33,0

33,7

34,1

34,6

KOM jan. 2009

35,1

32,8

34,5

36,1

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

35,3

32,8

30,4

29,0

27,9

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane predvsem napoved služb Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge informacije, ki jih je predložila Finska.

(3)  V oceni so upoštevane predvsem napoved služb Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge informacije, ki jih je predložila Finska.

(4)  Skupaj z ukrepi, ki so bili napovedani 30. januarja 2009, skupna raven svežnja spodbud znaša 1,7 % BDP. V fiskalnih projekcijah vlade v svežnju spodbud in zadevnem predlogu rebalansa proračuna z dne 30. januarja 2009 je predvideno, da bodo javne finance leta 2009 zabeležile deficit v višini 0,4 % BDP. Ta številčni podatek upošteva učinek spodbujevalnih ukrepov.

(5)  V programu so zlasti nekoliko drugače razčlenjene komponente odhodkov, ki se ne ujemajo neposredno s standardi za podatke iz preglednice 2. Prav tako v preglednicah niso izrecno navedeni obvezni podatki o „enkratnih in drugih začasnih ukrepih“. Manjkajo tudi podatki o zunanjih predpostavkah za zadnja leta. Za obdobje 2007–2011 niso navedeni neobvezni podatki „likvidna finančna sredstva“, ki so opredeljeni v točki 6 preglednice 4 v prilogi 2 Kodeksa ravnanja v programu za stabilnost.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,8 %, 2,6 %, 2,0 % oziroma 1,9 % v obdobju 2007–2010.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V skladu z najnovejšim programom v nobenem letu programskega obdobja ni nobenega enkratnega in drugega začasnega ukrepa. Vendar pa v skladu z januarsko vmesno napovedjo služb Komisije obstaja en enkraten ukrep, ki leta 2010 povečuje primanjkljaj za 0,2 % BDP zaradi začasne izgube prihodkov od DDV, do katere je prišlo zaradi sprememb v načelih, ki urejajo pobiranje davkov.

Vir:

Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/6

---

MNENJA SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Irske za stabilnost, 2008–2013

(2009/C 68/02)

SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

IZDAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Irske za stabilnost (2), ki zajema obdobje 2008–2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Irske za stabilnost (2), ki zajema obdobje 2008–2013.

| (2) | Po več kot desetletju visoke gospodarske rasti, ki je vedno bolj temeljila na domačem povpraševanju, je Irsko zdaj zajela globoka recesija. Upad je povzročila velika korekcija nepremičninskega trga, kar se je razširilo na širše gospodarstvo, te razmere pa sta zaostrili še svetovna finančna kriza in recesija glavnih trgovinskih partnerjev Irske.
  Ti dogodki so prav tako povzročili veliko poslabšanje javnih financ (javnofinančni saldo je leta 2007 zabeležil manjši presežek, leta 2008 pa primanjkljaj v višini 6,3 % BDP). Na podlagi tega je vlada sprejela konsolidacijske ukrepe v različnih fazah, ki so se začeli izvajati v sredini leta 2008. V tem smislu so bili ukrepi sprejeti tudi za okrepitev kupne moči in podporo urejene prilagoditve na nepremičninskem trgu, obenem pa za preusmeritev javnih naložb za ključne projekte. Ključni izziv v prihodnjih letih je izvajanje verodostojne in trajnostne strategije za proračunsko konsolidacijo, ki naj bi obnovila zaupanje v trg, hkrati pa preusmerila sredstva iz gradbeništva v produktivnejše sektorje ter z ukrepi za večjo rast produktivnosti in ustrezne plačne politike spet zagotovila konkurenčnost. Trajna šibkost finančnega sektorja lahko kratkoročno ovira proces prilagoditve in dodatno obremeni javne finance. Da bi izboljšali njihovo dolgoročno vzdržnost, je pomemben izziv tudi reforma pokojninskega sistema. |
| --- | --- |

(2)

Po več kot desetletju visoke gospodarske rasti, ki je vedno bolj temeljila na domačem povpraševanju, je Irsko zdaj zajela globoka recesija. Upad je povzročila velika korekcija nepremičninskega trga, kar se je razširilo na širše gospodarstvo, te razmere pa sta zaostrili še svetovna finančna kriza in recesija glavnih trgovinskih partnerjev Irske.

Ti dogodki so prav tako povzročili veliko poslabšanje javnih financ (javnofinančni saldo je leta 2007 zabeležil manjši presežek, leta 2008 pa primanjkljaj v višini 6,3 % BDP). Na podlagi tega je vlada sprejela konsolidacijske ukrepe v različnih fazah, ki so se začeli izvajati v sredini leta 2008. V tem smislu so bili ukrepi sprejeti tudi za okrepitev kupne moči in podporo urejene prilagoditve na nepremičninskem trgu, obenem pa za preusmeritev javnih naložb za ključne projekte. Ključni izziv v prihodnjih letih je izvajanje verodostojne in trajnostne strategije za proračunsko konsolidacijo, ki naj bi obnovila zaupanje v trg, hkrati pa preusmerila sredstva iz gradbeništva v produktivnejše sektorje ter z ukrepi za večjo rast produktivnosti in ustrezne plačne politike spet zagotovila konkurenčnost. Trajna šibkost finančnega sektorja lahko kratkoročno ovira proces prilagoditve in dodatno obremeni javne finance. Da bi izboljšali njihovo dolgoročno vzdržnost, je pomemben izziv tudi reforma pokojninskega sistema.

| (3) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bosta realnemu padcu BDP za 1,4 % leta 2008 sledili zmanjšanji za 4,0 % leta 2009 in 0,9 % leta 2010, potem pa se bo rast popravila na povprečje 2,9 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3)se zdi, da so predpostavke glede rasti na splošno uresničljive do leta 2010. Od leta 2011 naprej se zdi predvidena gospodarska rast precej optimistična. Projekcije programa glede inflacije se zdijo realistične. To velja tudi glede obetov za zunanji primanjkljaj in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(3)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bosta realnemu padcu BDP za 1,4 % leta 2008 sledili zmanjšanji za 4,0 % leta 2009 in 0,9 % leta 2010, potem pa se bo rast popravila na povprečje 2,9 % v ostalem programskem obdobju. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3)se zdi, da so predpostavke glede rasti na splošno uresničljive do leta 2010. Od leta 2011 naprej se zdi predvidena gospodarska rast precej optimistična. Projekcije programa glede inflacije se zdijo realistične. To velja tudi glede obetov za zunanji primanjkljaj in konkurenčnost.

| (4) | Za leto 2008 je bil javnofinančni primanjkljaj v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 6,3 % BDP, pri čemer je bila ciljna vrednost iz predhodne posodobljene različice programa Irske za stabilnost 0,9 % BDP (4). Veliko slabši rezultat od pričakovanega je posledica občutnega davčnega primanjkljaja in nekaterih prekoračitev pri odhodkih (5). Cilji glede davčnih prihodkov niso bili izpolnjeni zaradi trajne izgube prihodkov, povezanih z ekspanzijo nepremičninskega trga, in na splošno zaradi slabše dejavnosti gospodarstva, kot je bilo pričakovano. Čeprav so bili julija leta 2008 sprejeti nekateri ukrepi za omejitev povečanja odhodkov, je bila poraba večja od načrtovane, zlasti pri socialnih transferjih, odhodkih za obresti in javnih naložbah. Socialni transferji delujejo kot samodejni stabilizatorji, kar se kaže v večji porabi, povezani z brezposelnostjo. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2008 je bil javnofinančni primanjkljaj v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 6,3 % BDP, pri čemer je bila ciljna vrednost iz predhodne posodobljene različice programa Irske za stabilnost 0,9 % BDP (4). Veliko slabši rezultat od pričakovanega je posledica občutnega davčnega primanjkljaja in nekaterih prekoračitev pri odhodkih (5). Cilji glede davčnih prihodkov niso bili izpolnjeni zaradi trajne izgube prihodkov, povezanih z ekspanzijo nepremičninskega trga, in na splošno zaradi slabše dejavnosti gospodarstva, kot je bilo pričakovano. Čeprav so bili julija leta 2008 sprejeti nekateri ukrepi za omejitev povečanja odhodkov, je bila poraba večja od načrtovane, zlasti pri socialnih transferjih, odhodkih za obresti in javnih naložbah. Socialni transferji delujejo kot samodejni stabilizatorji, kar se kaže v večji porabi, povezani z brezposelnostjo.

| (5) | Javnofinančni primanjkljaj naj bi se leta 2009 v glavnem zaradi recesije povečal na 9,5 % BDP. Vlada je sprejela diskrecijske varčevalne ukrepe v višini skoraj 3 % BDP. Hkrati je vlada zaradi recesije sprejela nekatere ukrepe za pomoč gospodarstvu v višini 0,5 % BDP Skupno to pomeni splošen prihranek za okoli 2,5 % BDP. Ti varčevalni ukrepi vključujejo paket v višini 1 % BDP, ki je bil brez navajanja podrobnosti najavljen v dodatku in zato ni bil vključen v vmesno napoved služb Komisije. Komisija ocenjuje, da bodo tako v letu 2009 ustvarjeni neto prihranki v višini 0,8 % BDP, kar je malo manj kot 1 % BDP, ki ga je napovedala vlada (6). Kljub varčevalnim ukrepom se ocenjuje, da se bo strukturni primanjkljaj (kot so ga ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programu) povečal za 2 odstotni točki BDP kot posledica izgube davčnih prihodkov v povezavi s trenutnim procesom prilagajanja nepremičninskega trga, težav z zadosti hitrim zmanjševanjem rasti porabe ter ostrega popravka potencialne rasti navzdol. |
| --- | --- |

(5)

Javnofinančni primanjkljaj naj bi se leta 2009 v glavnem zaradi recesije povečal na 9,5 % BDP. Vlada je sprejela diskrecijske varčevalne ukrepe v višini skoraj 3 % BDP. Hkrati je vlada zaradi recesije sprejela nekatere ukrepe za pomoč gospodarstvu v višini 0,5 % BDP Skupno to pomeni splošen prihranek za okoli 2,5 % BDP. Ti varčevalni ukrepi vključujejo paket v višini 1 % BDP, ki je bil brez navajanja podrobnosti najavljen v dodatku in zato ni bil vključen v vmesno napoved služb Komisije. Komisija ocenjuje, da bodo tako v letu 2009 ustvarjeni neto prihranki v višini 0,8 % BDP, kar je malo manj kot 1 % BDP, ki ga je napovedala vlada (6). Kljub varčevalnim ukrepom se ocenjuje, da se bo strukturni primanjkljaj (kot so ga ponovno izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programu) povečal za 2 odstotni točki BDP kot posledica izgube davčnih prihodkov v povezavi s trenutnim procesom prilagajanja nepremičninskega trga, težav z zadosti hitrim zmanjševanjem rasti porabe ter ostrega popravka potencialne rasti navzdol.

| (6) | Vlada s srednjeročno proračunsko strategijo načrtuje, da bo do leta 2013 spravila celotni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP. Zmanjševanje primanjkljaja naj bi se začelo leta 2010 in se pospešeno nadaljevalo od leta 2011. V programu ni navedeno, kdaj naj bi bil srednjeročni cilj izpolnjen (7). Čeprav je letni cilj konsolidacije v skupni višini približno 7 % BDP najavljen od leta 2010, pa ni predstavljen noben konkreten ukrep. Okvirne napovedi v dodatku predvidevajo strategijo konsolidacije, ki ima za temelj predvsem odhodke. V programskem obdobju naj bi se delež prihodkov rahlo povečal (za 0,75 odstotne točke BDP), medtem ko naj bi se delež primarnih odhodkov znatno zmanjšal (za okoli 5,25 odstotne točke), zlasti pri socialnih transferjih in javni porabi. Odhodki za obresti kot delež BDP naj bi se v programskem obdobju potrojili, in sicer na 3,5 % BDP. Hitro povečevanje primanjkljaja, padajoči nominalni BDP in znatna usklajevanja stanj in tokov v letu 2008, povezana z namernim kopičenjem likvidnih sredstev, prispevajo k podvojenemu deležu dolga med letoma 2007 in 2009 ter prekoračitvi referenčne vrednosti 60 % BDP od leta 2010. |
| --- | --- |

(6)

Vlada s srednjeročno proračunsko strategijo načrtuje, da bo do leta 2013 spravila celotni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP. Zmanjševanje primanjkljaja naj bi se začelo leta 2010 in se pospešeno nadaljevalo od leta 2011. V programu ni navedeno, kdaj naj bi bil srednjeročni cilj izpolnjen (7). Čeprav je letni cilj konsolidacije v skupni višini približno 7 % BDP najavljen od leta 2010, pa ni predstavljen noben konkreten ukrep. Okvirne napovedi v dodatku predvidevajo strategijo konsolidacije, ki ima za temelj predvsem odhodke. V programskem obdobju naj bi se delež prihodkov rahlo povečal (za 0,75 odstotne točke BDP), medtem ko naj bi se delež primarnih odhodkov znatno zmanjšal (za okoli 5,25 odstotne točke), zlasti pri socialnih transferjih in javni porabi. Odhodki za obresti kot delež BDP naj bi se v programskem obdobju potrojili, in sicer na 3,5 % BDP. Hitro povečevanje primanjkljaja, padajoči nominalni BDP in znatna usklajevanja stanj in tokov v letu 2008, povezana z namernim kopičenjem likvidnih sredstev, prispevajo k podvojenemu deležu dolga med letoma 2007 in 2009 ter prekoračitvi referenčne vrednosti 60 % BDP od leta 2010.

| (7) | Proračunski rezultati se lahko v programskem obdobju poslabšajo. Prvič, obstajajo precejšnja tveganja zaradi pomanjkljivih podatkov o načrtovani strategiji konsolidacije po letu 2009, zlasti kar zadeva gibanje odhodkov in prihodkov. To velja zlasti glede na pomen, ki je pripisan omejitvi odhodkov (8). Drugič, možno je, da so projekcije o rasti v gospodarskem scenariju ugodne, zlasti za zadnja leta programa. Zaradi negativnih tveganj za cilje glede primanjkljaja se bo tudi delež dolga najverjetneje razvijal manj ugodno, kot je napovedano v programu. Poleg tega so specifična tveganja povezana s pogojnimi obveznostmi, ki so posledica finančne krize, zlasti z morebitnimi nadaljnjimi kapitalskimi injekcijami bankam (dolg) in državnimi bančnimi jamstvi (primanjkljaj in dolg, če se uporabijo). |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati se lahko v programskem obdobju poslabšajo. Prvič, obstajajo precejšnja tveganja zaradi pomanjkljivih podatkov o načrtovani strategiji konsolidacije po letu 2009, zlasti kar zadeva gibanje odhodkov in prihodkov. To velja zlasti glede na pomen, ki je pripisan omejitvi odhodkov (8). Drugič, možno je, da so projekcije o rasti v gospodarskem scenariju ugodne, zlasti za zadnja leta programa. Zaradi negativnih tveganj za cilje glede primanjkljaja se bo tudi delež dolga najverjetneje razvijal manj ugodno, kot je napovedano v programu. Poleg tega so specifična tveganja povezana s pogojnimi obveznostmi, ki so posledica finančne krize, zlasti z morebitnimi nadaljnjimi kapitalskimi injekcijami bankam (dolg) in državnimi bančnimi jamstvi (primanjkljaj in dolg, če se uporabijo).

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Irskem je precej večji od povprečja EU, kar je predvsem posledica napovedanega relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2008, kot je napovedano v programu in je znatno slabše kot začetni položaj v predhodnem programu, povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v vmesni napovedi predvidele službe Komisije, bi bila vrzel v vzdržnosti znatno večja. Medtem ko se sredstva za predhodno financiranje dela odhodkov za pokojnine zbirajo v nacionalnem skladu za pokojninske rezerve, pa naj bi bruto dolg v programskem obdobju prekoračil referenčno vrednost iz Pogodbe. Srednjeročno zmanjšanje velikega primarnega primanjkljaja, kakor je predvideno v programu, in izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo znatno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevala k omejevanju velikih tveganj za vzdržnost javnih financ. Prej omenjena tveganja zaradi stabilizacijskih shem finančnega sektorja, ki jih je uvedla Irska, imajo lahko potencialno negativen vpliv na dolgoročno stabilnost javnih financ, predvsem prek učinka na javni dolg, če se stroškov državne podpore v prihodnosti ne nadomesti v celoti. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva na Irskem je precej večji od povprečja EU, kar je predvsem posledica napovedanega relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine v prihodnjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2008, kot je napovedano v programu in je znatno slabše kot začetni položaj v predhodnem programu, povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v vmesni napovedi predvidele službe Komisije, bi bila vrzel v vzdržnosti znatno večja. Medtem ko se sredstva za predhodno financiranje dela odhodkov za pokojnine zbirajo v nacionalnem skladu za pokojninske rezerve, pa naj bi bruto dolg v programskem obdobju prekoračil referenčno vrednost iz Pogodbe. Srednjeročno zmanjšanje velikega primarnega primanjkljaja, kakor je predvideno v programu, in izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo znatno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevala k omejevanju velikih tveganj za vzdržnost javnih financ. Prej omenjena tveganja zaradi stabilizacijskih shem finančnega sektorja, ki jih je uvedla Irska, imajo lahko potencialno negativen vpliv na dolgoročno stabilnost javnih financ, predvsem prek učinka na javni dolg, če se stroškov državne podpore v prihodnosti ne nadomesti v celoti.

| (9) | Srednjeročni proračunski okvir Irske ima nekaj šibkih točk. Zlasti proračunski cilji za leta, ki niso zajeta v proračun, predvsem odhodkovni okviri, se lahko spremenijo v poznejših proračunih. Kot so pokazale nedavne izkušnje, to oblikovalce politik ovira pri ohranitvi razumne proračunske naravnanosti ob stalnih izrednih prihodkih. Hkrati lahko omeji njihovo zmožnost verodostojne zavezanosti strategiji konsolidacije v težkih časih. Čeprav ta vprašanja niso neposredno obravnavana v programu, je vlada ustanovila komisijo za obdavčitev in „posebno skupino za presojo o izdatkih in stanju javnih služb“, ki bi izdelali predloge za izboljšanje davčnega sistema oziroma programe javne porabe. Poročila teh skupin se pričakuje v letuv2009 in nacionalni organi so navedli, da bodo priporočila upoštevana pri procesu odločanja o proračunu za leto 2010 in poznejših proračunih. |
| --- | --- |

(9)

Srednjeročni proračunski okvir Irske ima nekaj šibkih točk. Zlasti proračunski cilji za leta, ki niso zajeta v proračun, predvsem odhodkovni okviri, se lahko spremenijo v poznejših proračunih. Kot so pokazale nedavne izkušnje, to oblikovalce politik ovira pri ohranitvi razumne proračunske naravnanosti ob stalnih izrednih prihodkih. Hkrati lahko omeji njihovo zmožnost verodostojne zavezanosti strategiji konsolidacije v težkih časih. Čeprav ta vprašanja niso neposredno obravnavana v programu, je vlada ustanovila komisijo za obdavčitev in „posebno skupino za presojo o izdatkih in stanju javnih služb“, ki bi izdelali predloge za izboljšanje davčnega sistema oziroma programe javne porabe. Poročila teh skupin se pričakuje v letuv2009 in nacionalni organi so navedli, da bodo priporočila upoštevana pri procesu odločanja o proračunu za leto 2010 in poznejših proračunih.

| (10) | Irska je sprejela več ukrepov za zaščito stabilnosti finančnega sektorja. Zakonsko določena meja za sistem zajamčenih vlog je bila povečana na 100 000 EUR na vlagatelja. Uvedena so bila jamstva za krite banke v ocenjenem znesku 400 milijard EUR. Decembra je bil za tri največje banke najavljen program dokapitalizacije v višini 10 milijard EUR (5 % BDP), ki naj bi se vsaj delno financiral iz nacionalnega sklada za pokojninske rezerve. Vendar pa je ena od zadevnih bank pozneje prešla v javno last. Kapitalske injekcije (7 milijard EUR za preostali dve banki, kot je bilo napovedano 11. februarja) se morajo financirati iz nacionalnega sklada za pokojninske rezerve in prihodnjih prispevkov vanj. |
| --- | --- |

(10)

Irska je sprejela več ukrepov za zaščito stabilnosti finančnega sektorja. Zakonsko določena meja za sistem zajamčenih vlog je bila povečana na 100 000 EUR na vlagatelja. Uvedena so bila jamstva za krite banke v ocenjenem znesku 400 milijard EUR. Decembra je bil za tri največje banke najavljen program dokapitalizacije v višini 10 milijard EUR (5 % BDP), ki naj bi se vsaj delno financiral iz nacionalnega sklada za pokojninske rezerve. Vendar pa je ena od zadevnih bank pozneje prešla v javno last. Kapitalske injekcije (7 milijard EUR za preostali dve banki, kot je bilo napovedano 11. februarja) se morajo financirati iz nacionalnega sklada za pokojninske rezerve in prihodnjih prispevkov vanj.

| (11) | S proračunsko politiko za leto 2009 se bo proračun na splošno konsolidiral, kar je glede na velik primanjkljaj in hitro naraščanje dolga ustrezno in skladno z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra 2008 dogovoril Evropski svet. Poleg tega je Irska v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva sprejela številne ukrepe za podporo gospodarske dejavnosti in pospeševanje strukturnih reform. Ta sveženj je ustrezen odziv na makroproračunski položaj. Ukrepi irskih organov se osredotočajo na podporo kupni moči in naložbam gospodinjstev ter so pravočasni in učinkoviti. Sprejeti so bili posebni ukrepi za podporo procesu prilagajanja nepremičninskega trga, kjer se je sedanja recesija začela, medtem ko so bili drugi ukrepi usmerjeni na najbolj ranljive skupine, ki naj bi jih kriza najbolj prizadela, vključno s paketom socialnega varstva. Ukrepi niso začasni, temveč trajni, ampak to je treba obravnavati ob dejstvu, da skupna proračunska strategija zmanjšuje primanjkljaj. Poleg tega bi strukturni ukrepi, kot so nadaljnje velike javne naložbe v okviru irskega večletnega razvojnega načrta (približno 4,5 % BDP letno v programskem obdobju), davčne ugodnosti za razvojne in raziskovalne dejavnosti ter majhna podjetja v zagonu, zagotavljali podporo okrevanju gospodarstva. Ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta Komisija predlagala 28. januarja 2009. |
| --- | --- |

(11)

S proračunsko politiko za leto 2009 se bo proračun na splošno konsolidiral, kar je glede na velik primanjkljaj in hitro naraščanje dolga ustrezno in skladno z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra 2008 dogovoril Evropski svet. Poleg tega je Irska v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva sprejela številne ukrepe za podporo gospodarske dejavnosti in pospeševanje strukturnih reform. Ta sveženj je ustrezen odziv na makroproračunski položaj. Ukrepi irskih organov se osredotočajo na podporo kupni moči in naložbam gospodinjstev ter so pravočasni in učinkoviti. Sprejeti so bili posebni ukrepi za podporo procesu prilagajanja nepremičninskega trga, kjer se je sedanja recesija začela, medtem ko so bili drugi ukrepi usmerjeni na najbolj ranljive skupine, ki naj bi jih kriza najbolj prizadela, vključno s paketom socialnega varstva. Ukrepi niso začasni, temveč trajni, ampak to je treba obravnavati ob dejstvu, da skupna proračunska strategija zmanjšuje primanjkljaj. Poleg tega bi strukturni ukrepi, kot so nadaljnje velike javne naložbe v okviru irskega večletnega razvojnega načrta (približno 4,5 % BDP letno v programskem obdobju), davčne ugodnosti za razvojne in raziskovalne dejavnosti ter majhna podjetja v zagonu, zagotavljali podporo okrevanju gospodarstva. Ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta Komisija predlagala 28. januarja 2009.

| (12) | Po še večjem poslabšanju v letu 2009 naj bi se primanjkljaj postopoma zmanjševal. Vendar pa se bo za zmanjšanje celotnega primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2013, kakor je predvideno v programu, treba spoprijeti s prej omenjenimi znatnimi tveganji za proračunske cilje in biti pripravljen na morebitne dodatne ukrepe. Načrti za proračunsko konsolidacijo morajo biti podprti z ukrepi. |
| --- | --- |

(12)

Po še večjem poslabšanju v letu 2009 naj bi se primanjkljaj postopoma zmanjševal. Vendar pa se bo za zmanjšanje celotnega primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2013, kakor je predvideno v programu, treba spoprijeti s prej omenjenimi znatnimi tveganji za proračunske cilje in biti pripravljen na morebitne dodatne ukrepe. Načrti za proračunsko konsolidacijo morajo biti podprti z ukrepi.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, ima program nekaj vrzeli v obveznih in neobveznih podatkih (9). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe stabilnosti in konvergenčne programe, ima program nekaj vrzeli v obveznih in neobveznih podatkih (9).

Splošni sklep je, da se bo po zelo velikem poslabšanju v letu 2008 splošni javnofinančni primanjkljaj leta 2009 še povečal, in sicer na 9,5 % BDP. Ukrepi za proračunsko konsolidacijo in ukrepi za podporo gospodarstvu se lahko glede na velik primanjkljaj in vedno slabše stanje dolga štejejo za dobrodošle in ustrezne ter so skladni z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Po proračunskem poslabšanju v letu 2009 program predvideva zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednostjo 3 % BDP do leta 2013, medtem ko naj bi dolg prekoračil referenčno vrednost 60 % BDP od leta 2010. Do tega naj bi prišlo v okviru hitrega okrevanja gospodarske dejavnosti po letu 2010. Proračunski rezultati se lahko poslabšajo v programskem obdobju, predvsem zaradi (i) pomanjkljivih podatkov o predvidenih ukrepih za konsolidacijo po letu 2009 in (ii) ugodnih makroekonomskih obetov, zlasti v zadnjih letih programa. Dodatna tveganja izhajajo iz ukrepov za podporo finančnemu sektorju. Ponovno je treba vzpostaviti konkurenčnost z ukrepi za večjo rast produktivnosti in ustrezno plačno politiko. Za zmanjšanje celotnega primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2013, kakor je predvideno v programu, se bo treba spoprijeti z znatnimi tveganji za proračunske cilje in pripraviti na morebitne dodatne ukrepe. Za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ morajo biti načrti za proračunsko konsolidacijo podprti z ukrepi.

Glede na zgornjo oceno naj Irska:

| (i) | omeji povečevanje primanjkljaja v letu 2009 ter določi in dosledno izvaja obsežna letna prizadevanja v okviru široko zastavljenega programa za proračunsko konsolidacijo za leto 2010 in naslednja leta; |
| --- | --- |

(i)

omeji povečevanje primanjkljaja v letu 2009 ter določi in dosledno izvaja obsežna letna prizadevanja v okviru široko zastavljenega programa za proračunsko konsolidacijo za leto 2010 in naslednja leta;

| (ii) | poveča zavezujočo naravo srednjeročnega proračunskega okvira in čez vse leto skrbno nadzira ravnanje v skladu s proračunskimi cilji, da bi omejila tveganja za prilagajanje; |
| --- | --- |

(ii)

poveča zavezujočo naravo srednjeročnega proračunskega okvira in čez vse leto skrbno nadzira ravnanje v skladu s proračunskimi cilji, da bi omejila tveganja za prilagajanje;

| (iii) | ob upoštevanju načrtovanega znatnega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva in pričakovanega dolga – glede na nizko izhodiščno stopnjo – v programskem obdobju z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema in programa za proračunsko konsolidacijo izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(iii)

ob upoštevanju načrtovanega znatnega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva in pričakovanega dolga – glede na nizko izhodiščno stopnjo – v programskem obdobju z nadaljnjim izvajanjem reform pokojninskega sistema in programa za proračunsko konsolidacijo izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2009 | 6,0 | – 1,4 | – 4,0 | – 0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 |
| KOM jan. 2009 | 6,0 | – 2,0 | – 5,0 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 4,8 | 3,0 | 3,5 | 4,1 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS jan. 2009 | 2,8 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| KOM jan. 2009 | 2,9 | 3,1 | 0,7 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 2,8 | 2,4 | 2,0 | 1,8 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (10)

  (% potencialnega BDP) | PS jan. 2009 | 4,4 | 0,5 | – 3,5 | – 4,1 | – 3,4 | – 1,6 | – 0,5 |
| KOM jan. 2009 (12) | 4,4 | 0,1 | – 4,5 | – 4,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 0,5 | – 1,3 | – 1,5 | – 0,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | – 5,4 | – 6,3 | – 4,2 | – 3,5 | – 3,4 | – 3,0 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 | – 5,4 | – 5,7 | – 3,3 | – 3,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 4,4 | – 3,9 | – 3,5 | – 3,1 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 35,7 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 |
| KOM jan. 2009 | 35,7 | 33,7 | 33,7 | 33,9 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 36,6 | 36,1 | 35,8 | 35,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 35,4 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 |
| KOM jan. 2009 | 35,4 | 40,0 | 44,7 | 46,9 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 36,1 | 37,0 | 36,9 | 36,5 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2009 (11) | 0,2 | – 6,3 | – 9,5 | – 9,0 | – 6,4 | – 4,8 | – 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 0,2 | – 6,3 | – 11,0 | – 13,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 0,5 | – 0,9 | – 1,1 | – 1,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 7,3 | – 6,4 | – 3,5 | – 1,7 | 0,7 |
| KOM jan. 2009 | 1,2 | – 5,2 | – 8,7 | – 10,3 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 1,4 | 0,0 | – 0,1 | 0,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (10)

  (v % BDP) | PS jan. 2009 | – 1,5 | – 6,5 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM jan. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,1 | – 11,3 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 0,7 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (13)

  (v % BDP) | PS jan. 2009 | – 1,7 | – 6,2 | – 8,1 | – 7,4 | – 5,0 | – 4,1 | – 2,4 |
| KOM jan. 2009 | – 1,5 | – 6,3 | – 9,4 | – 11,3 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 0,5 | – 0,4 | – 0,5 | – 0,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 24,8 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 |
| KOM jan. 2009 | 24,8 | 40,8 | 54,8 | 68,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 25,1 | 25,9 | 27,6 | 28,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Program stabilnosti (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2009

6,0

– 1,4

– 4,0

– 0,9

2,3

3,4

3,0

KOM jan. 2009

6,0

– 2,0

– 5,0

0,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

4,8

3,0

3,5

4,1

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

PS jan. 2009

2,8

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

KOM jan. 2009

2,9

3,1

0,7

1,8

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

2,8

2,4

2,0

1,8

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Proizvodna vrzel (10)

(% potencialnega BDP)

PS jan. 2009

4,4

0,5

– 3,5

– 4,1

– 3,4

– 1,6

– 0,5

KOM jan. 2009 (12)

4,4

0,1

– 4,5

– 4,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

– 0,5

– 1,3

– 1,5

– 0,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS jan. 2009

– 5,4

– 6,3

– 4,2

– 3,5

– 3,4

– 3,0

– 2,8

KOM jan. 2009

– 5,4

– 5,7

– 3,3

– 3,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

– 4,4

– 3,9

– 3,5

– 3,1

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS jan. 2009

35,7

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

KOM jan. 2009

35,7

33,7

33,7

33,9

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

36,6

36,1

35,8

35,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

PS jan. 2009

35,4

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

KOM jan. 2009

35,4

40,0

44,7

46,9

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

36,1

37,0

36,9

36,5

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2009 (11)

0,2

– 6,3

– 9,5

– 9,0

– 6,4

– 4,8

– 2,6

KOM jan. 2009

0,2

– 6,3

– 11,0

– 13,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

0,5

– 0,9

– 1,1

– 1,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2009

1,2

– 5,2

– 7,3

– 6,4

– 3,5

– 1,7

0,7

KOM jan. 2009

1,2

– 5,2

– 8,7

– 10,3

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

1,4

0,0

– 0,1

0,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (10)

(v % BDP)

PS jan. 2009

– 1,5

– 6,5

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM jan. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,1

– 11,3

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

0,7

– 0,4

– 0,5

– 0,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (13)

(v % BDP)

PS jan. 2009

– 1,7

– 6,2

– 8,1

– 7,4

– 5,0

– 4,1

– 2,4

KOM jan. 2009

– 1,5

– 6,3

– 9,4

– 11,3

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

0,5

– 0,4

– 0,5

– 0,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2009

24,8

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

KOM jan. 2009

24,8

40,8

54,8

68,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

PS nov. 2007

25,1

25,9

27,6

28,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Program stabilnosti (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

(2)  Vključno z dodatkom, predloženim 9. januarja 2009.

(3)  V oceni so upoštevane predvsem napoved služb Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge informacije, ki so bile do tedaj na voljo.

(4)  V dodatku je ocena primanjkljaja za leto 2008 v višini 6,3 % BDP. Glede na navedeno prekoračitev referenčne vrednosti iz Pogodbe je Komisija dne 18. februarja 2009 sestavila poročilo skladno s členom 104(3) Pogodbe.

(5)  Odhodke, ki so višji od pričakovanih, je mogoče razložiti s (i) socialnimi transferji, ki so višji od načrtovanih, (ii) povišanimi odhodki za obresti in (iii) neproračunskimi kapitalskimi naložbami, vključno z nakupom Westlink s stroški v višini 0,3 % BDP.

(6)  Na začetku februarja je vlada podrobno opredelila paket, ki vključuje pokojninsko dajatev na plače v javnem sektorju (okvirno ocenjena na 0,5 % BDP na letni ravni, ob upoštevanju odbitnega davka), dodatno zmanjševanje javnih naložb (0,2 % BDP) in druge manjše ukrepe za zmanjševanje odhodkov (v višini 0,2 % BDP na letni ravni).

(7)  Program prvič vsebuje količinsko opredelitev srednjeročnega cilja, ki naj bi bil strukturni saldo (to je ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) v obsegu 0,5 % do 0 % BDP, v primerjavi s prejšnjo navedbo stanja, ki naj bi bilo „skoraj uravnoteženo“.

(8)  Nacionalni organi so napovedali, da bodo odločitve politike o razdelitvi ukrepov, povezanih z načrtovano konsolidacijo, na stran odhodkov in stran prihodkov, objavljene v poznejših proračunih.

(9)  Zlasti manjkajo podatki o nominalnem efektivnem menjalnem tečaju, rasti BDP v EU in rasti ustreznih tujih trgov. Pri neobveznih pa manjkajo podatki o sektorskih saldih in javnofinančnih odhodkih glede na njihov namen.

(10)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(11)  Cilji za javnofinančni saldo vključujejo za še nedoločene dodatne letne ukrepe za konsolidacijo 2,25 % BDP leta 2010, 2 % BDP leta 2011, 1,75 % leta 2012 in 1,5 % leta 2013. Dodatni konsolidacijski ukrepi za leto 2009 (1 % BDP) se še določajo.

(12)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,0 %, 2,2 %, –0,4 % oziroma –0.4 % v obdobju 2007–2010.

(13)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo glede na najnovejši program 0,3 % BDP leta 2008 (povečanje primanjkljaja) in v skladu z januarsko vmesno napovedjo služb Komisije 0,3 % BDP leta 2009 (zmanjšanje primanjkljaja).

Vir:

Program stabilnosti (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/12

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Latvije za konvergenco, 2008–2011

(2009/C 68/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Latvije za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Latvije za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011.

| (2) | Po daljšem obdobju velike rasti, ki se je začela konec 90. let prejšnjega stoletja in je temeljila zlasti na domačem povpraševanju, je bila rast latvijskega realnega BDP v obdobju 2005–2007 dvomestna, kar je bilo precej nad potencialnimi vrednostmi. Rast je spodbujalo zlasti močno naraščanje kreditiranja, kar je okrepilo zasebno porabo in nepremičninske naložbe, vendar se je ta težnja v sredini leta 2007 ustavila, saj precenjenih cen nepremičnin ni bilo več mogoče ohraniti. V teh letih je veliko domače povpraševanje povzročilo resne pritiske zaradi pregrevanja, struktura gospodarstva pa se je z menjalnega sektorja preusmerila v nemenjalni sektor, kar je ogrozilo zunanjo trajnost gospodarstva. Svetovna finančna kriza je šok zaradi preobrata v razmahu kreditiranja in cen stanovanj v Latviji še okrepila, saj je še bolj zaostrila razpoložljivost kreditov in pogoje kreditiranja, s čimer se je strm upadanje domačega povpraševanja v letu 2008 še pospešilo. Zaradi vezanega deviznega tečaja so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, in sicer zaradi večjega zaznavanja tveganja v državi in nenehne rasti vrednosti realnega efektivnega deviznega tečaja. Sočasen upad na izvoznih trgih je prizadel razmeroma majhen menjalni sektor, ki ga je v letih pred tem že oslabila izjemna rast domačih stroškov. V odgovor na naglo gospodarsko recesijo so se proračunski prihodki leta 2008 močno znižali, kar je vplivalo tudi na proračunski saldo, ocenjen na 4 odstotne točke BDP. Ker so se tržna pričakovanja vse bolj obračala proti nastajajočim trgom, so omejitve financiranja vodile vlado k odločitvi, da si pomaga z mednarodnim institucionalnim financiranjem. Latvija je prejela zelo obsežno mednarodno finančno pomoč od EU, MDS in drugih posojilodajalcev (skupaj do 7,5 milijard EUR za obdobje do prvega četrtletja 2011) (2), ki je bila pogojena z izvajanjem dogovorjenega programa politik. V skladu z zavezami, danimi institucijam, ki so zagotovile mednarodno pomoč, je latvijska fiskalna politika usmerjena v podporo prilagoditvi, ki je potrebna glede na precejšnja neravnovesja, značilna za to državo. |
| --- | --- |

(2)

Po daljšem obdobju velike rasti, ki se je začela konec 90. let prejšnjega stoletja in je temeljila zlasti na domačem povpraševanju, je bila rast latvijskega realnega BDP v obdobju 2005–2007 dvomestna, kar je bilo precej nad potencialnimi vrednostmi. Rast je spodbujalo zlasti močno naraščanje kreditiranja, kar je okrepilo zasebno porabo in nepremičninske naložbe, vendar se je ta težnja v sredini leta 2007 ustavila, saj precenjenih cen nepremičnin ni bilo več mogoče ohraniti. V teh letih je veliko domače povpraševanje povzročilo resne pritiske zaradi pregrevanja, struktura gospodarstva pa se je z menjalnega sektorja preusmerila v nemenjalni sektor, kar je ogrozilo zunanjo trajnost gospodarstva. Svetovna finančna kriza je šok zaradi preobrata v razmahu kreditiranja in cen stanovanj v Latviji še okrepila, saj je še bolj zaostrila razpoložljivost kreditov in pogoje kreditiranja, s čimer se je strm upadanje domačega povpraševanja v letu 2008 še pospešilo. Zaradi vezanega deviznega tečaja so se monetarni in kreditni pogoji leta 2008 zaostrili, in sicer zaradi večjega zaznavanja tveganja v državi in nenehne rasti vrednosti realnega efektivnega deviznega tečaja. Sočasen upad na izvoznih trgih je prizadel razmeroma majhen menjalni sektor, ki ga je v letih pred tem že oslabila izjemna rast domačih stroškov. V odgovor na naglo gospodarsko recesijo so se proračunski prihodki leta 2008 močno znižali, kar je vplivalo tudi na proračunski saldo, ocenjen na 4 odstotne točke BDP. Ker so se tržna pričakovanja vse bolj obračala proti nastajajočim trgom, so omejitve financiranja vodile vlado k odločitvi, da si pomaga z mednarodnim institucionalnim financiranjem. Latvija je prejela zelo obsežno mednarodno finančno pomoč od EU, MDS in drugih posojilodajalcev (skupaj do 7,5 milijard EUR za obdobje do prvega četrtletja 2011) (2), ki je bila pogojena z izvajanjem dogovorjenega programa politik. V skladu z zavezami, danimi institucijam, ki so zagotovile mednarodno pomoč, je latvijska fiskalna politika usmerjena v podporo prilagoditvi, ki je potrebna glede na precejšnja neravnovesja, značilna za to državo.

| (3) | V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo realni BDP po padcu, ki naj bi leta 2008 po ocenah znašal 2 %, zmanjšal za 5 % leta 2009 in nato leta 2010 še za 3 %, leta 2011 pa naj bi nekoliko okreval in dosegel stopnjo rasti v višini 1,5 %. Makroekonomski scenarij, ocenjen glede na trenutno razpoložljive informacije (3), temelji na ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2009, v nadaljevanju pa je verjeten scenarij povpraševanja in produktivnosti. Zdi se, da so projekcije iz programa glede inflacije realistične. Projekcije neto zunanjega zadolževanja iz programa so nekoliko previdne, vendar se zdi, da so skladne z napovedmi programa glede povpraševanja in proizvodnje. |
| --- | --- |

(3)

V makroekonomskem scenariju, na katerem temelji program, je predvideno, da se bo realni BDP po padcu, ki naj bi leta 2008 po ocenah znašal 2 %, zmanjšal za 5 % leta 2009 in nato leta 2010 še za 3 %, leta 2011 pa naj bi nekoliko okreval in dosegel stopnjo rasti v višini 1,5 %. Makroekonomski scenarij, ocenjen glede na trenutno razpoložljive informacije (3), temelji na ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2009, v nadaljevanju pa je verjeten scenarij povpraševanja in produktivnosti. Zdi se, da so projekcije iz programa glede inflacije realistične. Projekcije neto zunanjega zadolževanja iz programa so nekoliko previdne, vendar se zdi, da so skladne z napovedmi programa glede povpraševanja in proizvodnje.

| (4) | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 3,5 % BDP, pri čemer je bil v predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco (4) napovedan presežek v višini 0,7 % BDP. V tem rezultatu, ki je bistveno slabši od pričakovanega, se kaže zlasti znaten izpad davkov. Plačila davkov podjetij in posameznikov so se proti koncu leta zmanjšala, in sicer zaradi hudih likvidnostnih težav v gospodarstvu. |
| --- | --- |

(4)

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2008 je bil v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 3,5 % BDP, pri čemer je bil v predhodni posodobljeni različici programa za konvergenco (4) napovedan presežek v višini 0,7 % BDP. V tem rezultatu, ki je bistveno slabši od pričakovanega, se kaže zlasti znaten izpad davkov. Plačila davkov podjetij in posameznikov so se proti koncu leta zmanjšala, in sicer zaradi hudih likvidnostnih težav v gospodarstvu.

| (5) | Latvijski parlament je 12. decembra 2008 sprejel dopolnjen proračun za leto 2009, ki je bil skladen s pogoji plačilnobilančne pomoči EU in zahtevami drugih mednarodnih posojilodajalcev. Ta proračun je vključeval spremenjene konsolidacijske ukrepe, katerih vrednost je bila ocenjena na 7 % BDP. Ker pa je bil prvotni proračun ekspanziven, je obseg celotne fiskalne konsolidacije za leto 2009 manjši. Prizadevanje za konsolidacijo v letu 2009 se zaradi večjih sprememb v zvezi z nestanovitnimi prihodki ne odraža v strukturnem ravnovesju. Glavni ukrepi vključujejo zvišanje DDV in trošarin ter precejšnje zmanjšanje skupnih odhodkov, zlasti plač v javnem sektorju, v primerjavi s prvim proračunom za leto 2009, sprejetim 14. novembra 2008. Temu bodo do konca marca 2009 sledili podroben dopolnilni proračun in ukrepi, sprejeti na ravni lokalnih oblasti in namenjeni revidiranju proračunov občin, s čimer naj bi dosegli ciljni javnofinančni primanjkljaj za leto 2009. Samodejni stabilizatorji imajo v Latviji na splošno majhen vpliv, med trenutno recesijo pa so davčni prejemki še posebno prizadeti. |
| --- | --- |

(5)

Latvijski parlament je 12. decembra 2008 sprejel dopolnjen proračun za leto 2009, ki je bil skladen s pogoji plačilnobilančne pomoči EU in zahtevami drugih mednarodnih posojilodajalcev. Ta proračun je vključeval spremenjene konsolidacijske ukrepe, katerih vrednost je bila ocenjena na 7 % BDP. Ker pa je bil prvotni proračun ekspanziven, je obseg celotne fiskalne konsolidacije za leto 2009 manjši. Prizadevanje za konsolidacijo v letu 2009 se zaradi večjih sprememb v zvezi z nestanovitnimi prihodki ne odraža v strukturnem ravnovesju. Glavni ukrepi vključujejo zvišanje DDV in trošarin ter precejšnje zmanjšanje skupnih odhodkov, zlasti plač v javnem sektorju, v primerjavi s prvim proračunom za leto 2009, sprejetim 14. novembra 2008. Temu bodo do konca marca 2009 sledili podroben dopolnilni proračun in ukrepi, sprejeti na ravni lokalnih oblasti in namenjeni revidiranju proračunov občin, s čimer naj bi dosegli ciljni javnofinančni primanjkljaj za leto 2009. Samodejni stabilizatorji imajo v Latviji na splošno majhen vpliv, med trenutno recesijo pa so davčni prejemki še posebno prizadeti.

| (6) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije iz programa je, da se leta 2011 zmanjša javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP, ki je glede proračunskega primanjkljaja določena v Maastrichtski pogodbi, da bi tako zagotovili uspešen prehod na uvedbo eura. Zadnja posodobljena različica programa za programsko obdobje ne predvideva doseganja srednjeročnega cilja, določenega kot strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP. Nominalni primanjkljaj naj bi se s 5,3 % BDP leta 2009 zmanjšal na 4,9 % BDP leta 2010, leta 2011 pa na 2,9 % BDP. To izboljšanje naj bi dosegli s povečanjem prihodkov z 32,5 % BDP v letu 2009 na 37,7 % BDP v letu 2011, podpirali pa naj bi ga znatna povečanja prihodkov iz naslova neposrednih davkov glede na BDP v letu 2011 ter veliko povečanje deležev drugih prihodkov v letih 2010 in 2011. Raven odhodkov glede na BDP naj bi se hkrati povečala, vendar manj, to je s 37,7 % BDP leta 2009 na 39,9 % leta 2010 in 40,7 % leta 2011. Bruto javni dolg je leta 2008 znašal 19,4 % BDP, kar je sicer pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, vendar se povečuje. V projekcijah dolga za obdobje 2009–2010 je predvideno polno črpanje mednarodne finančne pomoči v skladu z načrti vpletenih strani. |
| --- | --- |

(6)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije iz programa je, da se leta 2011 zmanjša javnofinančni primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP, ki je glede proračunskega primanjkljaja določena v Maastrichtski pogodbi, da bi tako zagotovili uspešen prehod na uvedbo eura. Zadnja posodobljena različica programa za programsko obdobje ne predvideva doseganja srednjeročnega cilja, določenega kot strukturni primanjkljaj v višini 1 % BDP. Nominalni primanjkljaj naj bi se s 5,3 % BDP leta 2009 zmanjšal na 4,9 % BDP leta 2010, leta 2011 pa na 2,9 % BDP. To izboljšanje naj bi dosegli s povečanjem prihodkov z 32,5 % BDP v letu 2009 na 37,7 % BDP v letu 2011, podpirali pa naj bi ga znatna povečanja prihodkov iz naslova neposrednih davkov glede na BDP v letu 2011 ter veliko povečanje deležev drugih prihodkov v letih 2010 in 2011. Raven odhodkov glede na BDP naj bi se hkrati povečala, vendar manj, to je s 37,7 % BDP leta 2009 na 39,9 % leta 2010 in 40,7 % leta 2011. Bruto javni dolg je leta 2008 znašal 19,4 % BDP, kar je sicer pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, vendar se povečuje. V projekcijah dolga za obdobje 2009–2010 je predvideno polno črpanje mednarodne finančne pomoči v skladu z načrti vpletenih strani.

| (7) | Proračunske rezultate iz programa ogrožajo negativna tveganja. Ta zadevajo vsa programska leta; glavno tveganje v letu 2009 je, da bi bil lahko BDP manjši od načrtovanega v programu. Dopolnjeni proračun bo podrobneje opisan v predlogih, ki bodo Parlamentu predloženi do konca marca. Fiskalna konsolidacija, načrtovana za leti 2010 in 2011, ni podprta s podrobnimi ukrepi. Poleg tega je mogoče, da bodo v programskem obdobju postali nujni ukrepi za stabilizacijo finančnega sektorja, ki bi lahko močno vplivali na javne finance. |
| --- | --- |

(7)

Proračunske rezultate iz programa ogrožajo negativna tveganja. Ta zadevajo vsa programska leta; glavno tveganje v letu 2009 je, da bi bil lahko BDP manjši od načrtovanega v programu. Dopolnjeni proračun bo podrobneje opisan v predlogih, ki bodo Parlamentu predloženi do konca marca. Fiskalna konsolidacija, načrtovana za leti 2010 in 2011, ni podprta s podrobnimi ukrepi. Poleg tega je mogoče, da bodo v programskem obdobju postali nujni ukrepi za stabilizacijo finančnega sektorja, ki bi lahko močno vplivali na javne finance.

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je zaradi že izpeljane pokojninske reforme manjši od povprečja EU. Vendar se je v programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2008 v primerjavi z izhodiščnim stanjem prejšnjega programa precej poslabšalo ter povečuje proračunski vpliv staranja populacije na vrzel v vzdržnosti. Znižanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kakor je predvideno v programu, bi prispevalo k zmanjšanju srednjih tveganj za vzdržnost javnih financ in bi pomembno izboljšalo tržni pogled na Latvijo. Ukrepi, namenjeni stabilizaciji latvijskega finančnega sektorja, bi lahko negativno vplivali na dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer še najbolj prek vpliva na javni dolg. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je zaradi že izpeljane pokojninske reforme manjši od povprečja EU. Vendar se je v programu ocenjeno proračunsko stanje leta 2008 v primerjavi z izhodiščnim stanjem prejšnjega programa precej poslabšalo ter povečuje proračunski vpliv staranja populacije na vrzel v vzdržnosti. Znižanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kakor je predvideno v programu, bi prispevalo k zmanjšanju srednjih tveganj za vzdržnost javnih financ in bi pomembno izboljšalo tržni pogled na Latvijo. Ukrepi, namenjeni stabilizaciji latvijskega finančnega sektorja, bi lahko negativno vplivali na dolgoročno vzdržnost javnih financ, in sicer še najbolj prek vpliva na javni dolg.

| (9) | Fiskalne rezultate, ki jih je Latvija nanizala v zadnjih nekaj letih, je mogoče delno pojasniti z institucionalnimi pomanjkljivostmi njenega fiskalnega okvira. Na podlagi mednarodne finančne pomoči so za prvo polovico leta 2009 načrtovani ukrepi za krepitev fiskalnega upravljanja, povečanje preglednosti in izboljšanje upravljanja javnih financ, med drugim s krepitvijo postopka oblikovanja proračuna, okrepitvijo nadzora ministrstva za finance nad zadolževanjem in tako, da postane srednjeročni proračunski okvir operativen. Poleg tega bo dopolnjen zakon o proračunskem in finančnem upravljanju, s čimer se bosta izboljšala zasnova in izvajanje proračunskih postopkov. Sistem upravljanja prihodkov bo v prvem četrtletju 2009 revidiran ob podpori mednarodne tehnične pomoči, temu pa bo sledila obsežen pregled upravljanja javnih financ. |
| --- | --- |

(9)

Fiskalne rezultate, ki jih je Latvija nanizala v zadnjih nekaj letih, je mogoče delno pojasniti z institucionalnimi pomanjkljivostmi njenega fiskalnega okvira. Na podlagi mednarodne finančne pomoči so za prvo polovico leta 2009 načrtovani ukrepi za krepitev fiskalnega upravljanja, povečanje preglednosti in izboljšanje upravljanja javnih financ, med drugim s krepitvijo postopka oblikovanja proračuna, okrepitvijo nadzora ministrstva za finance nad zadolževanjem in tako, da postane srednjeročni proračunski okvir operativen. Poleg tega bo dopolnjen zakon o proračunskem in finančnem upravljanju, s čimer se bosta izboljšala zasnova in izvajanje proračunskih postopkov. Sistem upravljanja prihodkov bo v prvem četrtletju 2009 revidiran ob podpori mednarodne tehnične pomoči, temu pa bo sledila obsežen pregled upravljanja javnih financ.

| (10) | Latvija je za stabiliziranje finančnega sektorja najela kritje za zajamčene vloge v latsih v protivrednosti od 20 000 EUR do 50 000 EUR. Država je novembra 2008 pridobila kontrolni delež v banki Parex in ji zagotovila likvidnostno podporo. Latvija trenutno razvija pravni okvir, ki bi ji omogočil uporabo javnofinančnih virov za podporo finančnim institucijam. |
| --- | --- |

(10)

Latvija je za stabiliziranje finančnega sektorja najela kritje za zajamčene vloge v latsih v protivrednosti od 20 000 EUR do 50 000 EUR. Država je novembra 2008 pridobila kontrolni delež v banki Parex in ji zagotovila likvidnostno podporo. Latvija trenutno razvija pravni okvir, ki bi ji omogočil uporabo javnofinančnih virov za podporo finančnim institucijam.

| (11) | Latvija si v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, kot država z izrazitimi zunanjimi in notranjimi neravnovesji prizadeva proračunsko politiko usmerjati v odpravljanje teh neravnovesij. Ob upoštevanju odsotnosti ustreznega fiskalnega manevrskega prostora in potrebe po odpravi gospodarskih neravnovesij se zdi, da je načrtovana restriktivna fiskalna naravnanost za obdobje med letoma 2009 in 2011 ustrezen odziv na gospodarski položaj. Sprejeti so bili posebni ukrepi za podporo prilagoditvenemu procesu v menjalnem sektorju gospodarstva. Izvedeno je bilo precejšnje znižanje plač v javnem sektorju, kar naj bi prispevalo k celoviti prilagoditvi plač in odpravljanju zunanjih neravnovesij. Latvijske oblasti načrtujejo sprejetje svežnja ukrepov za pomoč poslovnemu sektorju z zmanjšanjem upravne obremenitve in izboljšanjem dostopnosti financiranja.
  Nadaljnjo podporo okrevanju gospodarstva naj bi zagotovilo nadaljevanje javnega in zasebnega vlaganja na podlagi projektov strukturnih skladov EU. Oblasti so se zavezale zagotavljanju pravočasnega in odločnega izvajanja programov strukturnih skladov. Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo članico predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta. |
| --- | --- |

(11)

Latvija si v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, kot država z izrazitimi zunanjimi in notranjimi neravnovesji prizadeva proračunsko politiko usmerjati v odpravljanje teh neravnovesij. Ob upoštevanju odsotnosti ustreznega fiskalnega manevrskega prostora in potrebe po odpravi gospodarskih neravnovesij se zdi, da je načrtovana restriktivna fiskalna naravnanost za obdobje med letoma 2009 in 2011 ustrezen odziv na gospodarski položaj. Sprejeti so bili posebni ukrepi za podporo prilagoditvenemu procesu v menjalnem sektorju gospodarstva. Izvedeno je bilo precejšnje znižanje plač v javnem sektorju, kar naj bi prispevalo k celoviti prilagoditvi plač in odpravljanju zunanjih neravnovesij. Latvijske oblasti načrtujejo sprejetje svežnja ukrepov za pomoč poslovnemu sektorju z zmanjšanjem upravne obremenitve in izboljšanjem dostopnosti financiranja.

Nadaljnjo podporo okrevanju gospodarstva naj bi zagotovilo nadaljevanje javnega in zasebnega vlaganja na podlagi projektov strukturnih skladov EU. Oblasti so se zavezale zagotavljanju pravočasnega in odločnega izvajanja programov strukturnih skladov. Ti ukrepi so povezani s srednjeročnim programom reform in priporočili, ki jih je Komisija posebej za to državo članico predlagala 28. januarja 2009 na podlagi lizbonske strategije za rast in delovna mesta.

| (12) | Latvija je sprejela konsolidacijski program, ki je v skladu s ciljem zmanjšanja zunanjih in notranjih neravnovesij pa tudi z zahtevami plačilnobilančne pomoči EU in pogoji drugih mednarodnih posojilodajalcev. Sprememba v strukturnem ravnovesju z uporabo dogovorjene metodologije ne odraža zelo močnih prizadevanj za fiskalno konsolidacijo v letu 2009, predvsem zaradi neobičajno nestanovitnih prihodkov. V skladu s programom za konvergenco se ocenjuje, da bo proračunska naravnanost pozneje restriktivna. Ob upoštevanju odsotnosti ustreznega fiskalnega manevrskega prostora in potrebe po odpravi gospodarskih neravnovesij se to zdi ustrezno, čeprav bi bila lahko fiskalna naravnanost za leto 2009 bolj restriktivna, če bi želeli doseči ciljno vrednost nominalnega primanjkljaja. Na podlagi članstva Latvije v MDT II in glede na potrebno izboljšanje stroškovne konkurenčnosti gospodarstva so oblasti z znižanjem kompenzacijskih ravni v javnem sektorju omogočile uskladitev plač v zasebnem sektorju s produktivnostjo, prav tako pa zmanjšujejo tudi število zaposlenih v javni upravi. Proračunski scenarij v programu se zdi skladen, čeprav je izpostavljen tveganjem, zanj pa so značilne zaveze na podlagi plačilnobilančne pomoči EU, s katero naj bi primanjkljaj do leta 2011 zmanjšali pod 3 %. Vendar pa program ne vsebuje dovolj podrobnih podatkov o ukrepih, potrebnih za doseganje ciljnih številk v letih 2010 in 2011. |
| --- | --- |

(12)

Latvija je sprejela konsolidacijski program, ki je v skladu s ciljem zmanjšanja zunanjih in notranjih neravnovesij pa tudi z zahtevami plačilnobilančne pomoči EU in pogoji drugih mednarodnih posojilodajalcev. Sprememba v strukturnem ravnovesju z uporabo dogovorjene metodologije ne odraža zelo močnih prizadevanj za fiskalno konsolidacijo v letu 2009, predvsem zaradi neobičajno nestanovitnih prihodkov. V skladu s programom za konvergenco se ocenjuje, da bo proračunska naravnanost pozneje restriktivna. Ob upoštevanju odsotnosti ustreznega fiskalnega manevrskega prostora in potrebe po odpravi gospodarskih neravnovesij se to zdi ustrezno, čeprav bi bila lahko fiskalna naravnanost za leto 2009 bolj restriktivna, če bi želeli doseči ciljno vrednost nominalnega primanjkljaja. Na podlagi članstva Latvije v MDT II in glede na potrebno izboljšanje stroškovne konkurenčnosti gospodarstva so oblasti z znižanjem kompenzacijskih ravni v javnem sektorju omogočile uskladitev plač v zasebnem sektorju s produktivnostjo, prav tako pa zmanjšujejo tudi število zaposlenih v javni upravi. Proračunski scenarij v programu se zdi skladen, čeprav je izpostavljen tveganjem, zanj pa so značilne zaveze na podlagi plačilnobilančne pomoči EU, s katero naj bi primanjkljaj do leta 2011 zmanjšali pod 3 %. Vendar pa program ne vsebuje dovolj podrobnih podatkov o ukrepih, potrebnih za doseganje ciljnih številk v letih 2010 in 2011.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in programe za konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (5). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in programe za konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (5).

Splošna ugotovitev je, da se Latvija po letih nadpovprečne gospodarske rasti sooča s hudo gospodarsko recesijo in načrtuje restriktivno proračunsko naravnanost v obdobju od 2009 do 2011, kar je ustrezen odziv na gospodarske razmere ob odsotnosti fiskalnega manevrskega prostora in potrebe po izravnavi gospodarskih neravnovesij. Svetovna finančna kriza je šok zaradi preobrata v razmahu kreditiranja in cen stanovanj v Latviji še okrepila, saj je še bolj zaostrila razpoložljivost kreditov in pogoje kreditiranja, s čimer je pospešila strm padec v domačem povpraševanju v letu 2008. Sočasen upad na izvoznih trgih je prizadel razmeroma majhen menjalni sektor, ki ga je v letih pred tem že oslabila izjemna rast domačih stroškov. Nominalni primanjkljaj je leta 2008 presegel referenčno vrednost 3 % BDP, ki je glede proračunskega primanjkljaja določena v Maastrichtski pogodbi. To je bila posledica prizadevanja za ekspanzivno fiskalno politiko v letih rasti nad zmožnostmi in zelo izrazitega upada rasti leta 2008. Program vsebuje cilje glede javnofinančnega primanjkljaja, in sicer približno 5 % BDP v letih 2009 in 2010 ter pod 3 % leta 2011. Če upoštevamo tveganja zaradi manjšega povpraševanja in produktivnosti v letu 2009 ter pomanjkanje informacij, ki bi podpirale konsolidacijo v letih 2010 in 2011 na podlagi prihodkov, bi bil lahko proračunski rezultat slabši od napovedi v programu.

Latvija je glede na zgornjo oceno, zaveze, dane v okviru mednarodne finančne pomoč, pa tudi potrebo po zagotavljanju vzdržne konvergence in nemotenega sodelovanja v MDT II pozvana, naj:

| (i) | v celoti izvede načrtovano konsolidacijo dodatnega proračuna, sprejetega 12. decembra 2008; do konca marca 2009 predloži Parlamentu podrobnosti dopolnilnega proračuna; sprejme zadostne nadaljnje ukrepe za doseganje ciljnega javnofinančnega primanjkljaja v letu 2009, ter nato nadaljuje načrtovano fiskalno konsolidacijo; |
| --- | --- |

(i)

v celoti izvede načrtovano konsolidacijo dodatnega proračuna, sprejetega 12. decembra 2008; do konca marca 2009 predloži Parlamentu podrobnosti dopolnilnega proračuna; sprejme zadostne nadaljnje ukrepe za doseganje ciljnega javnofinančnega primanjkljaja v letu 2009, ter nato nadaljuje načrtovano fiskalno konsolidacijo;

| (ii) | dosledno izvaja nominalno zniževanje plač v javnem sektorju, s čimer bo omogočila uskladitev plač v celotnem gospodarstvu s produktivnostjo, s tem pa se bo izboljšala stroškovna konkurenčnost; |
| --- | --- |

(ii)

dosledno izvaja nominalno zniževanje plač v javnem sektorju, s čimer bo omogočila uskladitev plač v celotnem gospodarstvu s produktivnostjo, s tem pa se bo izboljšala stroškovna konkurenčnost;

| (iii) | okrepi fiskalno upravljanje in preglednost, in sicer z izboljšanjem srednjeročnega proračunskega okvira in okrepitvijo nadzora ministrstva za finance nad zadolževanjem, ter poostri ureditev in nadzor finančnega trga; |
| --- | --- |

(iii)

okrepi fiskalno upravljanje in preglednost, in sicer z izboljšanjem srednjeročnega proračunskega okvira in okrepitvijo nadzora ministrstva za finance nad zadolževanjem, ter poostri ureditev in nadzor finančnega trga;

| (iv) | okrepi ponudbo v gospodarstvu s široko zastavljenimi strukturnimi reformami in učinkovito porabo razpoložljivih strukturnih skladov EU. |
| --- | --- |

(iv)

okrepi ponudbo v gospodarstvu s široko zastavljenimi strukturnimi reformami in učinkovito porabo razpoložljivih strukturnih skladov EU.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP jan 2009 | 10,3 | – 2,0 | – 5,0 | – 3,0 | 1,5 |
| KOM jan 2009 | 10,3 | – 2,3 | – 6,9 | – 2,4 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | 10,5 | 7,5 | 7,0 | 6,8 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | KP jan 2009 | 10,1 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 |
| KOM jan 2009 | 10,1 | 15,3 | 6,8 | 2,4 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | 10,1 | 12,5 | 7,2 | 4,9 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | KP jan 2009 | 12,2 | 5,9 | – 1,6 | – 5,7 | – 5,3 |
| KOM jan 2009 (7) | 13,2 | 7,0 | – 1,8 | – 4,7 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | 2,8 | 1,3 | – 0,3 | – 1,7 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | KP jan 2009 | – 21,8 | – 13,4 | – 5,4 | – 2,6 | – 2,3 |
| KOM jan 2009 | – 20,8 | – 13,0 | – 4,6 | – 3,4 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | – 23,5 | – 20,3 | – 18,3 | – 16,4 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | KP jan 2009 | 37,7 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 |
| KOM jan 2009 | 37,6 | 36,0 | 34,1 | 34,7 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | 37,3 | 37,4 | 37,7 | 37,9 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | KP jan 2009 | 37,7 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 |
| KOM jan 2009 | 37,6 | 39,5 | 40,4 | 42,1 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | 37,0 | 36,8 | 36,7 | 36,7 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP jan 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 5,3 | – 4,9 | – 2,9 |
| KOM jan 2009 | 0,1 | – 3,5 | – 6,3 | – 7,4 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | 0,3 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP jan 2009 | 0,5 | – 2,9 | – 3,7 | – 3,5 | – 1,4 |
| KOM jan 2009 | 0,6 | – 2,9 | – 5,1 | – 5,5 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | 0,7 | 1,0 | 1,2 | 1,5 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | KP jan 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM jan 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | KP jan 2009 | – 3,3 | – 5,1 | – 4,9 | – 3,3 | – 1,4 |
| KOM jan 2009 | – 3,6 | – 5,4 | – 5,8 | – 6,1 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | – 0,5 | 0,4 | 1,1 | 1,7 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP jan 2009 | 9,5 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 |
| KOM jan 2009 | 9,5 | 16,0 | 30,4 | 42,9 | ni podatkov |
| KP nov 2007 | 9,4 | 8,3 | 7,2 | 6,4 | ni podatkov |
| Program za konvergenco (PK), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (COM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

KP jan 2009

10,3

– 2,0

– 5,0

– 3,0

1,5

KOM jan 2009

10,3

– 2,3

– 6,9

– 2,4

ni podatkov

KP nov 2007

10,5

7,5

7,0

6,8

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

KP jan 2009

10,1

15,4

5,9

2,2

1,3

KOM jan 2009

10,1

15,3

6,8

2,4

ni podatkov

KP nov 2007

10,1

12,5

7,2

4,9

ni podatkov

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

KP jan 2009

12,2

5,9

– 1,6

– 5,7

– 5,3

KOM jan 2009 (7)

13,2

7,0

– 1,8

– 4,7

ni podatkov

KP nov 2007

2,8

1,3

– 0,3

– 1,7

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

KP jan 2009

– 21,8

– 13,4

– 5,4

– 2,6

– 2,3

KOM jan 2009

– 20,8

– 13,0

– 4,6

– 3,4

ni podatkov

KP nov 2007

– 23,5

– 20,3

– 18,3

– 16,4

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

KP jan 2009

37,7

35,1

32,5

35,0

37,7

KOM jan 2009

37,6

36,0

34,1

34,7

ni podatkov

KP nov 2007

37,3

37,4

37,7

37,9

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

KP jan 2009

37,7

38,6

37,7

39,9

40,7

KOM jan 2009

37,6

39,5

40,4

42,1

ni podatkov

KP nov 2007

37,0

36,8

36,7

36,7

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP jan 2009

0,1

– 3,5

– 5,3

– 4,9

– 2,9

KOM jan 2009

0,1

– 3,5

– 6,3

– 7,4

ni podatkov

KP nov 2007

0,3

0,7

1,0

1,2

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP jan 2009

0,5

– 2,9

– 3,7

– 3,5

– 1,4

KOM jan 2009

0,6

– 2,9

– 5,1

– 5,5

ni podatkov

KP nov 2007

0,7

1,0

1,2

1,5

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

KP jan 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM jan 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

ni podatkov

KP nov 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

ni podatkov

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

KP jan 2009

– 3,3

– 5,1

– 4,9

– 3,3

– 1,4

KOM jan 2009

– 3,6

– 5,4

– 5,8

– 6,1

ni podatkov

KP nov 2007

– 0,5

0,4

1,1

1,7

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP jan 2009

9,5

19,4

32,4

45,4

47,3

KOM jan 2009

9,5

16,0

30,4

42,9

ni podatkov

KP nov 2007

9,4

8,3

7,2

6,4

ni podatkov

Program za konvergenco (PK), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1055/2005 (UL L 174, 7.7.2005, str. 1). Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Glej Odločbo Sveta iz 20. januarja 2009 o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Latviji.

(3)  V oceni je zlasti upoštevana napoved služb Komisije iz januarja 2009, upoštevane pa so tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(4)  V posodobljeni različici programa je bil primanjkljaj za leto 2008 ocenjen na 3,5 % BDP. Glede na to je Komisija pripravila poročilo v skladu s členom 104(3) Pogodbe.

(5)  Manjkajo zlasti podatki o podkomponentah usklajevanja stanj in tokov ter nekateri elementi razpredelnice o dolgoročni vzdržnosti javnih financ.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,5 %, 3,4 %, 1,4 % oziroma 0,5 % v obdobju 2007–2010.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V najnovejšem programu in vmesni napovedi služb Komisije iz januarja ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Vir:

Program za konvergenco (PK), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/17

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost, 2008–2011

(2009/C 68/04)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Španije za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Španije za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011.

| (2) | Glede na vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 se je rast BDP v Španiji v letu 2008 realno zmanjšala za 1,25 %. Španija mora izvesti vrsto prilagoditev tako na nacionalni kot mednarodni ravni. Na nacionalni ravni se zmanjšuje stanovanjski sektor, cena stanovanj pa pada. V mednarodni sferi pa je nenehen primanjkljaj tekočega računa vodil v hitro rastoče zadolževanje, katerega posledica so bila višja plačila obresti na tujem. Od prve polovice leta 2008 so španske oblasti sprejele številne ukrepe za spodbujanje gospodarske dejavnosti. Ti vključujejo začasna in stalna znižanja davkov in investicijske projekte, ki v letu 2009 znašajo približno 2 % BDP, ter številne strukturne reforme. Poleg teh diskrecijskih ukrepov na javne finance močno vpliva tudi recesija, kar omejuje manevrski prostor za nadaljnje fiskalne impulze brez ogrožanja stabilnega dolgoročnega proračunskega položaja. Španija mora zato okrepiti potencialno rast v dolgotrajni recesiji ter hkrati zagotoviti nenehni popravek obstoječih makroekonomskih neravnovesij. |
| --- | --- |

(2)

Glede na vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 se je rast BDP v Španiji v letu 2008 realno zmanjšala za 1,25 %. Španija mora izvesti vrsto prilagoditev tako na nacionalni kot mednarodni ravni. Na nacionalni ravni se zmanjšuje stanovanjski sektor, cena stanovanj pa pada. V mednarodni sferi pa je nenehen primanjkljaj tekočega računa vodil v hitro rastoče zadolževanje, katerega posledica so bila višja plačila obresti na tujem. Od prve polovice leta 2008 so španske oblasti sprejele številne ukrepe za spodbujanje gospodarske dejavnosti. Ti vključujejo začasna in stalna znižanja davkov in investicijske projekte, ki v letu 2009 znašajo približno 2 % BDP, ter številne strukturne reforme. Poleg teh diskrecijskih ukrepov na javne finance močno vpliva tudi recesija, kar omejuje manevrski prostor za nadaljnje fiskalne impulze brez ogrožanja stabilnega dolgoročnega proračunskega položaja. Španija mora zato okrepiti potencialno rast v dolgotrajni recesiji ter hkrati zagotoviti nenehni popravek obstoječih makroekonomskih neravnovesij.

| (3) | Po makroekonomskem scenariju programa naj bi se BDP v letu 2009 realno zmanjšal za 1,6 %, nato pa v letih 2010 in 2011 zopet dosegel 1,2-odstotno oziroma 2,6-odstotno realno rast. Ta rast naj bi temeljila predvsem na domačem povpraševanju, medtem ko naj bi zunanji primanjkljaj z več kot 9 % BDP v letu 2008 padel na 5,5 % v letu 2011. Program sicer upošteva spodbujevalne ukrepe, ki so bili sprejeti kot odgovor na recesijo, ne daje pa konkretnih ocen o njihovih vplivih na realno rast BDP. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na razmeroma ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2009 ter izrazito ugodnih za naslednje leto. Poleg zmanjšanja primanjkljaja bilance blaga in storitev program predvideva tudi zmanjšanje zunanjega primanjkljaja z 9,2 % BDP v letu 2008 na 5,4 % BDP v letu 2011. |
| --- | --- |

(3)

Po makroekonomskem scenariju programa naj bi se BDP v letu 2009 realno zmanjšal za 1,6 %, nato pa v letih 2010 in 2011 zopet dosegel 1,2-odstotno oziroma 2,6-odstotno realno rast. Ta rast naj bi temeljila predvsem na domačem povpraševanju, medtem ko naj bi zunanji primanjkljaj z več kot 9 % BDP v letu 2008 padel na 5,5 % v letu 2011. Program sicer upošteva spodbujevalne ukrepe, ki so bili sprejeti kot odgovor na recesijo, ne daje pa konkretnih ocen o njihovih vplivih na realno rast BDP. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na razmeroma ugodnih predpostavkah o rasti za leto 2009 ter izrazito ugodnih za naslednje leto. Poleg zmanjšanja primanjkljaja bilance blaga in storitev program predvideva tudi zmanjšanje zunanjega primanjkljaja z 9,2 % BDP v letu 2008 na 5,4 % BDP v letu 2011.

| (4) | Za leto 2008 je bil javnofinančni primanjkljaj v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 3,4 % BDP (3), kar se ujema s podatkom v posodobljeni različici programa za stabilnost. To pa je precej manj od presežka v višini 1,2 % BDP, kot je bil načrtovan v predhodni posodobljeni različici programa. Proračunsko stanje se je poslabšalo tako zaradi diskrecijskih ukrepov kot tudi veliko šibkejše gospodarske dejavnosti. Upad prihodkov od neposrednih davkov odraža kombinacijo davkov od dohodka fizičnih in pravnih oseb ter bistven upad dobička pravnih oseb,
  kar je povezano s šibkim kapitalskim trgom, vključno z nepremičninami. Tudi prihodki od posrednih davkov so se zmanjšali zaradi upada potrošnje prebivalstva in predvsem manjšega obsega stanovanjskih transakcij, kot tudi enkratnih ukrepov za zmanjšanje prihodkov, kot so na primer spremembe plačil in obračunov DDV. Razlog za prekoračitev porabe je predvsem delovanje avtomatičnih stabilizatorjev v obliki višjih socialnih transferjev, vključno z nadomestili za brezposelnost. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2008 je bil javnofinančni primanjkljaj v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 3,4 % BDP (3), kar se ujema s podatkom v posodobljeni različici programa za stabilnost. To pa je precej manj od presežka v višini 1,2 % BDP, kot je bil načrtovan v predhodni posodobljeni različici programa. Proračunsko stanje se je poslabšalo tako zaradi diskrecijskih ukrepov kot tudi veliko šibkejše gospodarske dejavnosti. Upad prihodkov od neposrednih davkov odraža kombinacijo davkov od dohodka fizičnih in pravnih oseb ter bistven upad dobička pravnih oseb,

kar je povezano s šibkim kapitalskim trgom, vključno z nepremičninami. Tudi prihodki od posrednih davkov so se zmanjšali zaradi upada potrošnje prebivalstva in predvsem manjšega obsega stanovanjskih transakcij, kot tudi enkratnih ukrepov za zmanjšanje prihodkov, kot so na primer spremembe plačil in obračunov DDV. Razlog za prekoračitev porabe je predvsem delovanje avtomatičnih stabilizatorjev v obliki višjih socialnih transferjev, vključno z nadomestili za brezposelnost.

| (5) | V posodobljeni različici programa je v letu 2009 predviden proračunski primanjkljaj v višini 5,8 % BDP, medtem ko so službe Komisije v vmesni napovedi predvidevale 6,2-odstotni primanjkljaj. Kot razloga za poslabšanje proračunske bilance sta navedena sprejetje številnih diskrecijskih ukrepov, ki predstavljajo približno 2 % BDP, ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev kot odgovor na recesijo (ocenjeno na približno 1 % BDP). Diskrecijski ukrepi vključujejo tudi sveženj spodbud iz novembra 2008 (nekoliko nad 1 % BDP). Sveženj predvideva vzpostavitev sklada centralne vlade za javne investicije na lokalni ravni, ki bo podprt z 0,75 % BDP in bo omogočil izvajanje novih javnih del. Enkratni ukrepi za zmanjšanje prihodkov znašajo okrog 0,75 % BDP in med drugim vključujejo spremembo sistema obračuna DDV in zmanjšanje akontacije davka iz osebnega dohodka za davkoplačevalce s hipotekami. Na splošno bo fiskalna politika v letu 2009 ekspanzivna, kar je v skladu s priporočili Evropskega programa za oživitev gospodarstva. |
| --- | --- |

(5)

V posodobljeni različici programa je v letu 2009 predviden proračunski primanjkljaj v višini 5,8 % BDP, medtem ko so službe Komisije v vmesni napovedi predvidevale 6,2-odstotni primanjkljaj. Kot razloga za poslabšanje proračunske bilance sta navedena sprejetje številnih diskrecijskih ukrepov, ki predstavljajo približno 2 % BDP, ter delovanje avtomatskih stabilizatorjev kot odgovor na recesijo (ocenjeno na približno 1 % BDP). Diskrecijski ukrepi vključujejo tudi sveženj spodbud iz novembra 2008 (nekoliko nad 1 % BDP). Sveženj predvideva vzpostavitev sklada centralne vlade za javne investicije na lokalni ravni, ki bo podprt z 0,75 % BDP in bo omogočil izvajanje novih javnih del. Enkratni ukrepi za zmanjšanje prihodkov znašajo okrog 0,75 % BDP in med drugim vključujejo spremembo sistema obračuna DDV in zmanjšanje akontacije davka iz osebnega dohodka za davkoplačevalce s hipotekami. Na splošno bo fiskalna politika v letu 2009 ekspanzivna, kar je v skladu s priporočili Evropskega programa za oživitev gospodarstva.

| (6) | Nominalni primanjkljaj, ki naj bi vrh dosegel v letu 2009, bo v letu 2011 predvidoma padel pod 4 % BDP. Podobno naj bi se primanjkljaj primarne bilance s 4,1 % v letu 2009 zmanjšal na 1,9 % BDP leta 2011. Strukturno gledano se bo zaradi vpliva diskrecijskih ukrepov na proračun ter upada prihodkov, povezanih s sedanjim prilagajanjem v nepremičninskem sektorju, javnofinančni primanjkljaj s 3,5 % BDP v letu 2008 povišal na 4,75 % v letu 2009. V to niso vključeni enkratni ukrepi za zmanjšanje prihodkov, vključenih v proračun za leto 2009, v višini 0,75 odstotne točke BDP.
  Posodobljena različica utira pot fiskalnim prilagoditvam in napoveduje izboljšavo strukturnega salda za 1,25 % oziroma dobrih 0,5 % BDP v letih 2010 in 2011. Zato je v programu v letu 2011 predvideno zmanjšanje strukturnega primanjkljaja na 2,75 % (4). V skladu s programom je cilj te prilagoditve ponovno doseganje srednjeročnega proračunskega cilja uravnovešenega položaja, vendar ne gre pričakovati, da bo ta cilj dosežen znotraj programskega obdobja. Izboljšanje v letu 2010 je mogoče delno razložiti z začasno naravo svežnja spodbud, ki je bil sprejet novembra 2008. Razen tega v programu ni pojasnjeno, s katerimi ukrepi naj bi se podkrepil napovedan upad strukturnega salda. Bruto javni dolg, ki je bil leta 2008 ocenjen na 39,5 % BDP, se bo v programskem obdobju po projekcijah povečal za približno 14 točk. Poleg večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP rast deleža dolga še dodatno povečuje pridobivanje sredstev iz bank v okviru svežnja finančne pomoči, predvsem v letu 2009. |
| --- | --- |

(6)

Nominalni primanjkljaj, ki naj bi vrh dosegel v letu 2009, bo v letu 2011 predvidoma padel pod 4 % BDP. Podobno naj bi se primanjkljaj primarne bilance s 4,1 % v letu 2009 zmanjšal na 1,9 % BDP leta 2011. Strukturno gledano se bo zaradi vpliva diskrecijskih ukrepov na proračun ter upada prihodkov, povezanih s sedanjim prilagajanjem v nepremičninskem sektorju, javnofinančni primanjkljaj s 3,5 % BDP v letu 2008 povišal na 4,75 % v letu 2009. V to niso vključeni enkratni ukrepi za zmanjšanje prihodkov, vključenih v proračun za leto 2009, v višini 0,75 odstotne točke BDP.

Posodobljena različica utira pot fiskalnim prilagoditvam in napoveduje izboljšavo strukturnega salda za 1,25 % oziroma dobrih 0,5 % BDP v letih 2010 in 2011. Zato je v programu v letu 2011 predvideno zmanjšanje strukturnega primanjkljaja na 2,75 % (4). V skladu s programom je cilj te prilagoditve ponovno doseganje srednjeročnega proračunskega cilja uravnovešenega položaja, vendar ne gre pričakovati, da bo ta cilj dosežen znotraj programskega obdobja. Izboljšanje v letu 2010 je mogoče delno razložiti z začasno naravo svežnja spodbud, ki je bil sprejet novembra 2008. Razen tega v programu ni pojasnjeno, s katerimi ukrepi naj bi se podkrepil napovedan upad strukturnega salda. Bruto javni dolg, ki je bil leta 2008 ocenjen na 39,5 % BDP, se bo v programskem obdobju po projekcijah povečal za približno 14 točk. Poleg večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP rast deleža dolga še dodatno povečuje pridobivanje sredstev iz bank v okviru svežnja finančne pomoči, predvsem v letu 2009.

| (7) | Proračunski rezultati so v celotnem programskem obdobju podvrženi tveganju upadanja. Prvič se zdi, da makroekonomski scenarij v posodobljeni različici temelji na predpostavkah ugodne rasti, predvsem v poznejših letih programskega obdobja. Drugič – razen napovedane prekinitve svežnja iz novembra 2008 – ni pojasnjeno, s katerimi ukrepi naj bi se dosegli proračunski cilji za leti 2010 in 2011. Poleg tega lahko regionalne in lokalne oblasti v skladu z zakonom o proračunski stabilnosti, v katerem je predpisana ta izjema za primer, ko realna gospodarska dejavnost znatno odstopa od prvotnih napovedi, v letu 2009 ustvarijo primanjkljaje brez običajne obveznosti rebalansa proračuna. Zaradi tveganja za makroekonomski scenarij in proračunske cilje ter negotovosti glede vpliva jamstev, danih v okviru svežnja finančne pomoči, bo lahko razvoj deleža dolga manj ugoden, kot je bilo napovedano v posodobljeni različici programa. Ne glede na to pa bi bilo mogoče povečanje dolga, kar je posledica sprejetja ukrepov v podporo finančnemu sektorju, obrniti, če bi uspešno izvedli podporno shemo in z njo povezane finančne posle. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati so v celotnem programskem obdobju podvrženi tveganju upadanja. Prvič se zdi, da makroekonomski scenarij v posodobljeni različici temelji na predpostavkah ugodne rasti, predvsem v poznejših letih programskega obdobja. Drugič – razen napovedane prekinitve svežnja iz novembra 2008 – ni pojasnjeno, s katerimi ukrepi naj bi se dosegli proračunski cilji za leti 2010 in 2011. Poleg tega lahko regionalne in lokalne oblasti v skladu z zakonom o proračunski stabilnosti, v katerem je predpisana ta izjema za primer, ko realna gospodarska dejavnost znatno odstopa od prvotnih napovedi, v letu 2009 ustvarijo primanjkljaje brez običajne obveznosti rebalansa proračuna. Zaradi tveganja za makroekonomski scenarij in proračunske cilje ter negotovosti glede vpliva jamstev, danih v okviru svežnja finančne pomoči, bo lahko razvoj deleža dolga manj ugoden, kot je bilo napovedano v posodobljeni različici programa. Ne glede na to pa bi bilo mogoče povečanje dolga, kar je posledica sprejetja ukrepov v podporo finančnemu sektorju, obrniti, če bi uspešno izvedli podporno shemo in z njo povezane finančne posle.

| (8) | Dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je precej nad povprečjem EU, kar je mogoče pripisati predvsem temu, da se bodo izdatki za pokojnine glede na delež BDP v prihodnjih desetletjih relativno močno povečali. Čeprav je ugodno proračunsko stanje do leta 2007 prispevalo k blažitvi napovedanega dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva na proračun, bi se zgodilo ravno nasprotno, če bi se proračun razvijal tako, kot je predvideno v programu. Prav tako bi se trajnostni razkorak v primerjavi z zadnjo posodobljeno različico programa bistveno povečal, če bi kot izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot je predvideno v vmesni napovedi služb Komisije. Izboljšanje primarnega salda v srednjeročnem obdobju in nadaljnje izvajanje strukturnih ukrepov, namenjenih upočasnitvi znatnega povečanja izdatkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju velikega tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je precej nad povprečjem EU, kar je mogoče pripisati predvsem temu, da se bodo izdatki za pokojnine glede na delež BDP v prihodnjih desetletjih relativno močno povečali. Čeprav je ugodno proračunsko stanje do leta 2007 prispevalo k blažitvi napovedanega dolgoročnega vpliva staranja prebivalstva na proračun, bi se zgodilo ravno nasprotno, če bi se proračun razvijal tako, kot je predvideno v programu. Prav tako bi se trajnostni razkorak v primerjavi z zadnjo posodobljeno različico programa bistveno povečal, če bi kot izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot je predvideno v vmesni napovedi služb Komisije. Izboljšanje primarnega salda v srednjeročnem obdobju in nadaljnje izvajanje strukturnih ukrepov, namenjenih upočasnitvi znatnega povečanja izdatkov zaradi staranja prebivalstva, bi prispevala k zmanjšanju velikega tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ.

| (9) | Srednjeročni proračunski okvir je z ustreznimi instrumenti prispeval k spodbujanju ustreznega fiskalnega načrtovanja in kaže na splošno dobre rezultate, čeprav so se ti v letu 2008 poslabšali. V tem okviru niso predvidene nobene reforme. Vendar pa so v programu predvidene številne reforme, s katerimi naj bi se izboljšala kakovost javnih financ. Na strani prihodkov pomeni to zmanjšanje davčnega bremena na zaslužek v obliki kreditiranja dohodnine v višini do 400 EUR na davkoplačevalca, mehanizem kreditiranja iz naslova akontacije davka, ki omogoča poplačilo hipotek, ukinitev davka na premoženje in drugo fazo davčne reforme na področju davka na dohodek pravnih oseb, kot tudi ukrepe, s pomočjo katerih naj bi se izboljšalo delovanje davčnega sistema, kot je možnost mesečnega vračila DDV. Na strani izdatkov pa ima prednost produktivna potrošnja, skupaj s potrebo po zaviranju vmesne javne potrošnje. V programu je izpostavljena vloga državne agencije za ocenjevanje javne politike in kakovosti služb in poudarjeno, da pomeni ta agencija korak naprej pri spodbujanju kulture ocenjevanja, katere namen je povečati učinkovitost in kakovost javnih storitev. |
| --- | --- |

(9)

Srednjeročni proračunski okvir je z ustreznimi instrumenti prispeval k spodbujanju ustreznega fiskalnega načrtovanja in kaže na splošno dobre rezultate, čeprav so se ti v letu 2008 poslabšali. V tem okviru niso predvidene nobene reforme. Vendar pa so v programu predvidene številne reforme, s katerimi naj bi se izboljšala kakovost javnih financ. Na strani prihodkov pomeni to zmanjšanje davčnega bremena na zaslužek v obliki kreditiranja dohodnine v višini do 400 EUR na davkoplačevalca, mehanizem kreditiranja iz naslova akontacije davka, ki omogoča poplačilo hipotek, ukinitev davka na premoženje in drugo fazo davčne reforme na področju davka na dohodek pravnih oseb, kot tudi ukrepe, s pomočjo katerih naj bi se izboljšalo delovanje davčnega sistema, kot je možnost mesečnega vračila DDV. Na strani izdatkov pa ima prednost produktivna potrošnja, skupaj s potrebo po zaviranju vmesne javne potrošnje. V programu je izpostavljena vloga državne agencije za ocenjevanje javne politike in kakovosti služb in poudarjeno, da pomeni ta agencija korak naprej pri spodbujanju kulture ocenjevanja, katere namen je povečati učinkovitost in kakovost javnih storitev.

| (10) | Španske oblasti so sprejele številne ukrepe za stabilizacijo finančnega sektorja. To vključuje povečanje obsega Sklada zajamčenih vlog in naložb (z 20 000 na 100 000 EUR na imetnika računa in banko) ter vzpostavitev Sklada za pridobivanje finančnih virov z namenom spodbujanja odobravanja posojil podjetjem in posameznikom, čemur je namenjenih 30 milijard EUR (skoraj 3 % BDP), pri čemer se lahko ta znesek poviša na 50 milijard EUR. Poleg tega so se oblasti odločile, da bodo Ministrstvu za gospodarstvo in finance odobrile izjemna pooblastila za izdajanje državnih jamstev za nove posle financiranja španskih domačih bank do višine 100 milijard EUR (10 % BDP) v letu 2009, ki bodo zapadla v roku od 3 mesecev do 3 let, in pridobivanje vrednostnih papirjev, ki jih izdajajo španske nacionalne banke z namenom krepitve lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(10)

Španske oblasti so sprejele številne ukrepe za stabilizacijo finančnega sektorja. To vključuje povečanje obsega Sklada zajamčenih vlog in naložb (z 20 000 na 100 000 EUR na imetnika računa in banko) ter vzpostavitev Sklada za pridobivanje finančnih virov z namenom spodbujanja odobravanja posojil podjetjem in posameznikom, čemur je namenjenih 30 milijard EUR (skoraj 3 % BDP), pri čemer se lahko ta znesek poviša na 50 milijard EUR. Poleg tega so se oblasti odločile, da bodo Ministrstvu za gospodarstvo in finance odobrile izjemna pooblastila za izdajanje državnih jamstev za nove posle financiranja španskih domačih bank do višine 100 milijard EUR (10 % BDP) v letu 2009, ki bodo zapadla v roku od 3 mesecev do 3 let, in pridobivanje vrednostnih papirjev, ki jih izdajajo španske nacionalne banke z namenom krepitve lastnih sredstev.

| (11) | Španska vlada je v odgovor na gospodarsko krizo sprejela znatne diskrecijske fiskalne ukrepe. Sveženj spodbud za leto 2009 je skladen z Evropskim programom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, in predstavlja ustrezen odgovor na gospodarsko krizo, saj zagotavlja začasno podporo gospodarskih dejavnosti v letu 2009. Osredotoča se predvsem na vlaganja, kupno moč gospodinjstev ter podjetja in MSP. Ukrepi, ki predstavljajo okrog 1 % BDP, so bili načrtovani že aprila in avgusta 2008 v posebnih svežnjih ukrepov, medtem ko preostali vključujejo nove ukrepe, sprejete v svežnju fiskalnega impulza, predstavljenega novembra 2008 (dober 1 % BDP). Ta sveženj iz novembra 2008 je pravočasen, usmerjen in začasen. Ustrezajo glavnim kratkoročnim ciljem politike. Posodobljena različica vključuje tudi številne strukturne ukrepe, ki so sicer del dolgoročne politike reform, pomagajo pa tudi pri reševanju trenutnih problemov zaradi recesije. Ti ukrepi so povezani z načrtom srednjeročne reforme in priporočili za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta Komisija predlagala 28. januarja 2009. Njihov cilj je spodbuditi potencial rasti, okrepiti konkurenčnost in spodbuditi zaposlovanje ter podpreti prihodke zapostavljenih skupin in vključiti prenos direktive o storitvah. |
| --- | --- |

(11)

Španska vlada je v odgovor na gospodarsko krizo sprejela znatne diskrecijske fiskalne ukrepe. Sveženj spodbud za leto 2009 je skladen z Evropskim programom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, in predstavlja ustrezen odgovor na gospodarsko krizo, saj zagotavlja začasno podporo gospodarskih dejavnosti v letu 2009. Osredotoča se predvsem na vlaganja, kupno moč gospodinjstev ter podjetja in MSP. Ukrepi, ki predstavljajo okrog 1 % BDP, so bili načrtovani že aprila in avgusta 2008 v posebnih svežnjih ukrepov, medtem ko preostali vključujejo nove ukrepe, sprejete v svežnju fiskalnega impulza, predstavljenega novembra 2008 (dober 1 % BDP). Ta sveženj iz novembra 2008 je pravočasen, usmerjen in začasen. Ustrezajo glavnim kratkoročnim ciljem politike. Posodobljena različica vključuje tudi številne strukturne ukrepe, ki so sicer del dolgoročne politike reform, pomagajo pa tudi pri reševanju trenutnih problemov zaradi recesije. Ti ukrepi so povezani z načrtom srednjeročne reforme in priporočili za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta Komisija predlagala 28. januarja 2009. Njihov cilj je spodbuditi potencial rasti, okrepiti konkurenčnost in spodbuditi zaposlovanje ter podpreti prihodke zapostavljenih skupin in vključiti prenos direktive o storitvah.

| (12) | Na splošno je fiskalna politika programa v letu 2009 ekspanzivna in nekoliko restriktivna v letu 2010. Na konkretnejši ravni program za leto 2010 predvideva preobrat fiskalne ekspanzije iz leta 2009 in nadaljnje strukturno izboljšanje v letu 2011. Če pa upoštevamo tveganja za načrtovanje proračuna, bodo za preobrat v letu 2010 kljub vsemu potrebni dodatni ukrepi. Po projekcijah iz programa bo nominalni primanjkljaj še vedno nad referenčno vrednostjo 3 % BDP. Kako pa naj bi se doseglo zmanjšanje primanjkljaja v obdobju po letu 2010, pa v programu ni pojasnjeno. |
| --- | --- |

(12)

Na splošno je fiskalna politika programa v letu 2009 ekspanzivna in nekoliko restriktivna v letu 2010. Na konkretnejši ravni program za leto 2010 predvideva preobrat fiskalne ekspanzije iz leta 2009 in nadaljnje strukturno izboljšanje v letu 2011. Če pa upoštevamo tveganja za načrtovanje proračuna, bodo za preobrat v letu 2010 kljub vsemu potrebni dodatni ukrepi. Po projekcijah iz programa bo nominalni primanjkljaj še vedno nad referenčno vrednostjo 3 % BDP. Kako pa naj bi se doseglo zmanjšanje primanjkljaja v obdobju po letu 2010, pa v programu ni pojasnjeno.

| (13) | Kar zadeva predpisane podatkih iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (5). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva predpisane podatkih iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu nekatere pomanjkljivosti glede obveznih in neobveznih podatkov (5).

Splošni zaključek je, da so močno zmanjšanje gospodarske dejavnosti in nekateri diskrecijski ukrepi leta 2008 povzročili primanjkljaj nad 3 % BDP, potem ko so bile javne finance v Španiji daljše obdobje blizu ravnovesja ali v presežku. Cilj posodobljene različice programa za stabilnost je dati znatno fiskalno spodbudo v letu 2009 v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, s čimer se bo preprečilo nadaljnje upočasnjevanje gospodarske dejavnosti. To bo povečalo javnofinančni primanjkljaj, delež dolga pa bo ostal precej pod 60 % BDP. Izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ bi morala biti prednostna naloga. Ugodne makroekonomske predpostavke bi lahko pomenile manjši prispevek gospodarske rasti k fiskalni konsolidaciji, kot je predvideno v programu, pri čemer pa pot prilagajanja ni popolnoma podprta s konkretnimi ukrepi. Poleg tega je spodbujanje kakovosti javnih financ pomembno tudi zaradi zagotavljanja podpore ustreznemu prilagajanju gospodarstva zaradi neravnovesij, s katerimi se sooča.

Glede na zgornjo oceno naj Španija:

| (i) | izvede davčno politiko za leto 2009, kot je načrtovano, v skladu z Evropskim programom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta stabilnosti in rasti, pri tem pa naj se izogiba dodatnemu poslabšanju stanja javnih financ v letu 2009 in naj od leta 2010 dalje odločno izvede bistvene strukturne uskladitve, ki jih mora podpreti z ukrepi; |
| --- | --- |

(i)

izvede davčno politiko za leto 2009, kot je načrtovano, v skladu z Evropskim programom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta stabilnosti in rasti, pri tem pa naj se izogiba dodatnemu poslabšanju stanja javnih financ v letu 2009 in naj od leta 2010 dalje odločno izvede bistvene strukturne uskladitve, ki jih mora podpreti z ukrepi;

| (ii) | izboljša dolgotrajno vzdržnost javnih financ in v ta namen izvaja dodatne ukrepe za ustavitev povečevanja izdatkov zaradi staranja prebivalstva; |
| --- | --- |

(ii)

izboljša dolgotrajno vzdržnost javnih financ in v ta namen izvaja dodatne ukrepe za ustavitev povečevanja izdatkov zaradi staranja prebivalstva;

| (iii) | zaradi nujnih prilagoditev sedanjih ravnovesij zagotovi, da bodo ukrepi fiskalne konsolidacije usmerjeni tudi v izboljšanje kakovosti javnih financ, kot je načrtovano. |
| --- | --- |

(iii)

zaradi nujnih prilagoditev sedanjih ravnovesij zagotovi, da bodo ukrepi fiskalne konsolidacije usmerjeni tudi v izboljšanje kakovosti javnih financ, kot je načrtovano.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 1,6 | 1,2 | 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,7 | 1,2 | – 2,0 | – 0,2 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 3,8 | 3,1 | 3,0 | 3,2 | se ne uporablja |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS jan. 2009 | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja | se ne uporablja |
| KOM jan. 2009 | 2,8 | 4,1 | 0,6 | 2,4 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 2,7 | 3,3 | 2,7 | 2,8 | se ne uporablja |
| Proizvodna vrzel (6)

  (% potencialnega BDP) | PS jan. 2009 | 1,4 | 0,3 | – 2,6 | – 3,2 | – 2,7 |
| KOM jan. 2009 (7) | 1,5 | 0,8 | – 2,3 | – 3,4 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | – 0,9 | – 1,4 | – 1,9 | – 1,6 | se ne uporablja |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | – 9,7 | – 9,2 | – 6,6 | – 5,8 | – 5,4 |
| KOM jan. 2009 | – 9,7 | – 9,0 | – 6,7 | – 6,2 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | – 9,0 | – 8,9 | – 8,8 | – 8,7 | se ne uporablja |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 41,0 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 |
| KOM jan. 2009 | 41,0 | 36,8 | 36,4 | 36,9 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 40,800 | 40,4 | 40,4 | 40,3 | se ne uporablja |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 38,8 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 |
| KOM jan. 2009 | 38,8 | 40,2 | 42,6 | 42,5 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 39,0 | 39,2 | 39,2 | 39,1 | se ne uporablja |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 5,8 | – 4,8 | – 3,9 |
| KOM jan. 2009 | 2,2 | – 3,4 | – 6,2 | – 5,7 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 1,8 | 1,2 | 1,2 | 1,2 | se ne uporablja |
| Primarna bilanca
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 3,8 | – 1,9 | – 4,1 | – 2,9 | – 1,9 |
| KOM jan. 2009 | 3,8 | – 1,8 | – 4,6 | – 4,0 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 3,4 | 2,7 | 2,6 | 2,6 | se ne uporablja |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 3,7 | – 5,2 | – 4,2 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | se ne uporablja |
| Strukturni saldo (8)
   (9)

  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 1,6 | – 3,5 | – 4,7 | – 3,4 | – 2,8 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | – 3,3 | – 4,6 | – 4,2 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 2,2 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | se ne uporablja |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2009 | 36,2 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 |
| KOM jan. 2009 | 36,2 | 39,8 | 46,9 | 53,0 | se ne uporablja |
| PS dec. 2007 | 36,2 | 34,0 | 32,0 | 30,0 | se ne uporablja |
| Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2009

3,7

1,2

– 1,6

1,2

2,6

KOM jan. 2009

3,7

1,2

– 2,0

– 0,2

se ne uporablja

PS dec. 2007

3,8

3,1

3,0

3,2

se ne uporablja

Inflacija po HICP

(v %)

PS jan. 2009

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

se ne uporablja

KOM jan. 2009

2,8

4,1

0,6

2,4

se ne uporablja

PS dec. 2007

2,7

3,3

2,7

2,8

se ne uporablja

Proizvodna vrzel (6)

(% potencialnega BDP)

PS jan. 2009

1,4

0,3

– 2,6

– 3,2

– 2,7

KOM jan. 2009 (7)

1,5

0,8

– 2,3

– 3,4

se ne uporablja

PS dec. 2007

– 0,9

– 1,4

– 1,9

– 1,6

se ne uporablja

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS jan. 2009

– 9,7

– 9,2

– 6,6

– 5,8

– 5,4

KOM jan. 2009

– 9,7

– 9,0

– 6,7

– 6,2

se ne uporablja

PS dec. 2007

– 9,0

– 8,9

– 8,8

– 8,7

se ne uporablja

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS jan. 2009

41,0

37,0

37,5

38,3

38,7

KOM jan. 2009

41,0

36,8

36,4

36,9

se ne uporablja

PS dec. 2007

40,800

40,4

40,4

40,3

se ne uporablja

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

PS jan. 2009

38,8

40,4

43,3

43,1

42,6

KOM jan. 2009

38,8

40,2

42,6

42,5

se ne uporablja

PS dec. 2007

39,0

39,2

39,2

39,1

se ne uporablja

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2009

2,2

– 3,4

– 5,8

– 4,8

– 3,9

KOM jan. 2009

2,2

– 3,4

– 6,2

– 5,7

se ne uporablja

PS dec. 2007

1,8

1,2

1,2

1,2

se ne uporablja

Primarna bilanca

(v % BDP)

PS jan. 2009

3,8

– 1,9

– 4,1

– 2,9

– 1,9

KOM jan. 2009

3,8

– 1,8

– 4,6

– 4,0

se ne uporablja

PS dec. 2007

3,4

2,7

2,6

2,6

se ne uporablja

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PS jan. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM jan. 2009

1,6

– 3,7

– 5,2

– 4,2

se ne uporablja

PS dec. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

se ne uporablja

Strukturni saldo (8)
   (9)

(v % BDP)

PS jan. 2009

1,6

– 3,5

– 4,7

– 3,4

– 2,8

KOM jan. 2009

1,6

– 3,3

– 4,6

– 4,2

se ne uporablja

PS dec. 2007

2,2

1,8

2,0

1,9

se ne uporablja

Bruto državni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2009

36,2

39,5

47,3

51,6

53,7

KOM jan. 2009

36,2

39,8

46,9

53,0

se ne uporablja

PS dec. 2007

36,2

34,0

32,0

30,0

se ne uporablja

Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane predvsem napoved služb Komisije iz januarja 2009 ter druge informacije, ki so bile od tedaj na voljo.

(3)  Glede na sporočeno kršitev referenčne vrednosti, kot je določena v Pogodbi, je Komisija 18. februarja 2009 pripravila poročilo v skladu s členom 104(3) Pogodbe.

(4)  Če uporabimo preračunano ciklično prilagojeno bilanco, na podlagi informacij v programu, ter opredelitev enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki so jih uporabile službe Komisije, bo strukturna bilanca leta 2008 -3,1 % BDP, leta 2009 -4,1 % in leta 2010 -3,4 %.

(5)  Manjkajo predvsem obvezni podatki o enkratnih in drugih začasnih ukrepih (tabela 2), neobveznih podatkih o harmoniziranem indeksu cen življenjskih potrebščin (HICP – tabela 1b), produktivnosti dela na delovno uro (tabela 1c), javnofinančnih izdatkih glede na funkcijo (tabela 3), strukturni bilanci (tabela 5) in podrobne informacije o gibanju dolga (tabela 4), kot so na primer razlike med stanjem denarja in razmejitvami v gibanju javnega dolga, neto akumulacija finančnih sredstev, iztržki privatizacije, učinki ocenjevanja in drugi, tekoča finančna sredstva in neto finančni dolg.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,0 %, 1,8 %, 1,0 % in 0,9 % v obdobju 2007–2010.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Noben enkratni ukrep ni vključen v najnovejši program. Enkratni in drugi začasni ukrepi so pod 0,5 % BDP leta 2008 in nad 0,5 % leta 2009; vsi povečujejo primanjkljaj in so vključeni v vmesno napoved služb Komisije iz januarja 2009.

(9)  Če uporabimo preračunano ciklično prilagojeno bilanco, na podlagi informacij v programu, ter opredelitev enkratnih in drugih začasnih ukrepov, ki so jih uporabile službe Komisije, bo strukturni saldo znašal leta 2008 -3,1 % BDP, leta 2009 -4,1 % in leta 2010 -3,4 % BDP.

Vir:

Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/23

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2008–2011

(2009/C 68/05)

SVET EVROPSKE UNIJE JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Švedske za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Švedske za konvergenco, ki zajema obdobje od leta 2008 do leta 2011.

| (2) | Po mnogih letih razmeroma močne gospodarske rasti se je švedsko gospodarstvo leta 2008 občutno upočasnilo kot posledica svetovne recesije, zaradi katere se je zmanjšalo zunanje povpraševanje. Domače povpraševanje je do poletja ostalo na dokaj visoki ravni, vendar je od takrat znatno upadlo, ker se je zaupanje podjetij in potrošnikov hkrati z glavnimi borznimi indeksi močno zmanjšalo. Recesija je v zadnjih mesecih leta 2008 postala še hujša in brezposelnost je začela naraščati. Švedska je deloma zaradi na splošno precej ugodnih makroekonomskih razmer v obdobje recesije vstopila z razmeroma trdnimi javnimi financami;zato lahko omogoči neomejeno delovanje avtomatskih stabilizatorjev in sprejme diskrecijske spodbujevalne ukrepe, ne da bi pri tem ogrozila dolgoročno fiskalno vzdržnost. Ker so švedske javne finance že od nekdaj razmeroma občutljive na ciklične spremembe in dogodke na trgu dela, bo v prihodnjih letih glavni izziv ponovno doseči polno zaposlenost, da pričakovano hitro naraščanje brezposelnosti ne bi trajno negativno vplivalo na javne finance. Da ne bi prišlo do zvišanja inflacije, je Riksbank po večkratnem zvišanju obrestne mere do septembra 2008 ublažila denarno politiko z zaporednimi znižanji obrestne mere (od 4,75 % na sedanji 1,00 %). Nominalni efektivni menjalni tečaj krone je v letu 2008 izgubil približno 10 % vrednosti. |
| --- | --- |

(2)

Po mnogih letih razmeroma močne gospodarske rasti se je švedsko gospodarstvo leta 2008 občutno upočasnilo kot posledica svetovne recesije, zaradi katere se je zmanjšalo zunanje povpraševanje. Domače povpraševanje je do poletja ostalo na dokaj visoki ravni, vendar je od takrat znatno upadlo, ker se je zaupanje podjetij in potrošnikov hkrati z glavnimi borznimi indeksi močno zmanjšalo. Recesija je v zadnjih mesecih leta 2008 postala še hujša in brezposelnost je začela naraščati. Švedska je deloma zaradi na splošno precej ugodnih makroekonomskih razmer v obdobje recesije vstopila z razmeroma trdnimi javnimi financami;zato lahko omogoči neomejeno delovanje avtomatskih stabilizatorjev in sprejme diskrecijske spodbujevalne ukrepe, ne da bi pri tem ogrozila dolgoročno fiskalno vzdržnost. Ker so švedske javne finance že od nekdaj razmeroma občutljive na ciklične spremembe in dogodke na trgu dela, bo v prihodnjih letih glavni izziv ponovno doseči polno zaposlenost, da pričakovano hitro naraščanje brezposelnosti ne bi trajno negativno vplivalo na javne finance. Da ne bi prišlo do zvišanja inflacije, je Riksbank po večkratnem zvišanju obrestne mere do septembra 2008 ublažila denarno politiko z zaporednimi znižanji obrestne mere (od 4,75 % na sedanji 1,00 %). Nominalni efektivni menjalni tečaj krone je v letu 2008 izgubil približno 10 % vrednosti.

| (3) | Program vsebuje tri različne scenarije za makroekonomske in proračunske napovedi: „osnovni scenarij“ in dva „alternativna scenarija“, pri čemer slednja opisujeta previdnejši makroekonomski in proračunski tok dogodkov. Osnovni scenarij se šteje za referenčni scenarij za ocenjevanje proračunskih napovedi, ker je edini popolni scenarij, ki vsebuje dovolj podrobne napovedi. V referenčnem scenariju, v katerem je upoštevana večina načrtovanih spodbujevalnih ukrepov za leto 2009, je predvideno, da se bo rast realnega BDP z 1,5 % v letu 2008 zmanjšala na 1,3 % v letu 2009, preden bo v preostanku programskega obdobja znova dosegla povprečno raven 3,3 %. Zaradi hitrega slabšanja makroekonomskih obetov v preteklih mesecih (2) se zdi, da ta scenarij, ki je bil dokončan septembra, temelji na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti, zlasti za leti 2009 in 2010. To je razvidno tudi iz izrazito ugodnih napovedih glede brezposelnosti. Sestava rasti je verjetnejša od splošnih obetov glede rasti BDP, napovedi programa glede inflacije pa se zdijo realne. Zaradi nižjih cen blaga in vse večje proizvodne vrzeli, ki blaži cenovne pritiske s strani povpraševanja, naj bi inflacija po pričakovanjih leta 2009 padla precej pod 2 %, kar si je za cilj postavila Riksbank. |
| --- | --- |

(3)

Program vsebuje tri različne scenarije za makroekonomske in proračunske napovedi: „osnovni scenarij“ in dva „alternativna scenarija“, pri čemer slednja opisujeta previdnejši makroekonomski in proračunski tok dogodkov. Osnovni scenarij se šteje za referenčni scenarij za ocenjevanje proračunskih napovedi, ker je edini popolni scenarij, ki vsebuje dovolj podrobne napovedi. V referenčnem scenariju, v katerem je upoštevana večina načrtovanih spodbujevalnih ukrepov za leto 2009, je predvideno, da se bo rast realnega BDP z 1,5 % v letu 2008 zmanjšala na 1,3 % v letu 2009, preden bo v preostanku programskega obdobja znova dosegla povprečno raven 3,3 %. Zaradi hitrega slabšanja makroekonomskih obetov v preteklih mesecih (2) se zdi, da ta scenarij, ki je bil dokončan septembra, temelji na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti, zlasti za leti 2009 in 2010. To je razvidno tudi iz izrazito ugodnih napovedih glede brezposelnosti. Sestava rasti je verjetnejša od splošnih obetov glede rasti BDP, napovedi programa glede inflacije pa se zdijo realne. Zaradi nižjih cen blaga in vse večje proizvodne vrzeli, ki blaži cenovne pritiske s strani povpraševanja, naj bi inflacija po pričakovanjih leta 2009 padla precej pod 2 %, kar si je za cilj postavila Riksbank.

| (4) | Za leto 2008 je bil javnofinančni presežek v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 2,3 % BDP, po napovedi iz predhodne posodobljene različice programa pa 2,8 % BDP. Kljub pozitivnemu osnovnemu učinku (zaradi boljšega rezultata v letu 2007, kot je bil predviden v predhodnem programu) je mogoče rezultat v letu 2008, ki je slabši od pričakovanega, v veliki meri razložiti s prihodki od davkov na potrošnjo in dohodek od kapitala, ki so bili pod pričakovanji, kar je močno zmanjšalo pozitivni učinek rasti odhodkov, ki je bila nižja od pričakovane. To je posledica počasnejše rasti potrošnje in naložb ter občutnega padca borznih indeksov v drugi polovici leta 2008. |
| --- | --- |

(4)

Za leto 2008 je bil javnofinančni presežek v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 2,3 % BDP, po napovedi iz predhodne posodobljene različice programa pa 2,8 % BDP. Kljub pozitivnemu osnovnemu učinku (zaradi boljšega rezultata v letu 2007, kot je bil predviden v predhodnem programu) je mogoče rezultat v letu 2008, ki je slabši od pričakovanega, v veliki meri razložiti s prihodki od davkov na potrošnjo in dohodek od kapitala, ki so bili pod pričakovanji, kar je močno zmanjšalo pozitivni učinek rasti odhodkov, ki je bila nižja od pričakovane. To je posledica počasnejše rasti potrošnje in naložb ter občutnega padca borznih indeksov v drugi polovici leta 2008.

| (5) | V posodobljeni različici programa je napovedano, da se bo leta 2009 javnofinančni primanjkljaj zmanjšal za 1,7 odstotne točke na 1,1 % BDP, medtem ko v vmesni napovedi služb Komisije znaša 1,3 % BDP. Cilj za leto 2009, naveden v posodobljeni različici programa, vključuje ukrepe fiskalnih spodbud iz predloga proračuna za leto 2009, ki znašajo približno 1 % BDP, zajemajo pa pretežno znižanje davkov na dohodek od dela in nižje socialne prispevke. Ocenjeni vpliv avtomatskih stabilizatorjev na javnofinančni saldo je zmanjšanje presežka za 0,6 % BDP. Fiskalna naravnanost naj bi po pričakovanjih v letu 2009 postala ekspanzivna, strukturni saldo pa naj bi se znižal za približno 1 odstotno točko BDP. Relativno močno poslabšanje strukturnega salda za približno 2 odstotni točki BDP, ki ga je napovedala Komisija, je predvsem posledica ukrepov, ki so bili napovedani po sprejetju programa za konvergenco, in izgube davčnih prihodkov. |
| --- | --- |

(5)

V posodobljeni različici programa je napovedano, da se bo leta 2009 javnofinančni primanjkljaj zmanjšal za 1,7 odstotne točke na 1,1 % BDP, medtem ko v vmesni napovedi služb Komisije znaša 1,3 % BDP. Cilj za leto 2009, naveden v posodobljeni različici programa, vključuje ukrepe fiskalnih spodbud iz predloga proračuna za leto 2009, ki znašajo približno 1 % BDP, zajemajo pa pretežno znižanje davkov na dohodek od dela in nižje socialne prispevke. Ocenjeni vpliv avtomatskih stabilizatorjev na javnofinančni saldo je zmanjšanje presežka za 0,6 % BDP. Fiskalna naravnanost naj bi po pričakovanjih v letu 2009 postala ekspanzivna, strukturni saldo pa naj bi se znižal za približno 1 odstotno točko BDP. Relativno močno poslabšanje strukturnega salda za približno 2 odstotni točki BDP, ki ga je napovedala Komisija, je predvsem posledica ukrepov, ki so bili napovedani po sprejetju programa za konvergenco, in izgube davčnih prihodkov.

| (6) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je doseči proračunski presežek v povprečni višini 1 % BDP v poslovnem ciklu ter poleg tega določiti večletne zgornje meje za odhodke državnega proračuna in od lokalnih oblasti zahtevati uravnotežen proračun. Ta cilj glede presežka ustreza srednjeročnemu cilju Švedske, v skladu s katerim naj bi strukturni presežek znašal 1 % BDP. Kljub znatnemu poslabšanju javnofinančnega salda v letu 2009 je v programu predvideno, naj bi srednjeročni cilj skušali izpolniti z znatno rezervo v celotnem programskem obdobju. Ta napoved temelji na predpostavki, da se politika v letih 2010 in 2011 ne bo spreminjala. V programu je predvideno, da se bosta tako nominalni kot primarni saldo od leta 2010 naprej krepila, pri čemer naj bi se nominalni presežek povečal na 1,6 % BDP v letu 2010 in na 2,5 % BDP v letu 2011. |
| --- | --- |

(6)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je doseči proračunski presežek v povprečni višini 1 % BDP v poslovnem ciklu ter poleg tega določiti večletne zgornje meje za odhodke državnega proračuna in od lokalnih oblasti zahtevati uravnotežen proračun. Ta cilj glede presežka ustreza srednjeročnemu cilju Švedske, v skladu s katerim naj bi strukturni presežek znašal 1 % BDP. Kljub znatnemu poslabšanju javnofinančnega salda v letu 2009 je v programu predvideno, naj bi srednjeročni cilj skušali izpolniti z znatno rezervo v celotnem programskem obdobju. Ta napoved temelji na predpostavki, da se politika v letih 2010 in 2011 ne bo spreminjala. V programu je predvideno, da se bosta tako nominalni kot primarni saldo od leta 2010 naprej krepila, pri čemer naj bi se nominalni presežek povečal na 1,6 % BDP v letu 2010 in na 2,5 % BDP v letu 2011.

| (7) | Proračunski rezultati so izpostavljeni negativnim tveganjem. Glavno tveganje v zvezi s programskimi proračunskimi napovedmi izhaja iz makroekonomskega scenarija. Ob upoštevanju tega tveganja program vsebuje dva alternativna scenarija z manj ugodnimi predpostavkami glede rasti, če bi se mednarodna finančna kriza izkazala za hujšo in daljšo, kot je predvideno v referenčnem scenariju. Toda razpoložljive informacije kažejo, da je celo v manj ugodnejšem alternativnem scenariju morda podcenjen vpliv gospodarske recesije, predviden v tem scenariju, na javnofinančni saldo. To potrjuje precejšnjo negotovost glede stopnje občutljivosti javnofinančnega salda na spremembe v gospodarski dejavnosti v sedanjih razmerah. Negotovi so tako prihodki kot odhodki, vendar je na strani prihodkov ta negotovost verjetno večja zaradi nedavne nestabilnosti nekaterih sestavin prihodkov, zlasti prihodkov od davkov na dohodek od kapitala. Na strani odhodkov vlada negotovost glede vpliva nedavnih reform sistemov zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za primer brezposelnosti na javnofinančne odhodke pa tudi glede potencialnih posledic eksplicitnih in implicitnih jamstev finančnemu sektorju za javne finance. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati so izpostavljeni negativnim tveganjem. Glavno tveganje v zvezi s programskimi proračunskimi napovedmi izhaja iz makroekonomskega scenarija. Ob upoštevanju tega tveganja program vsebuje dva alternativna scenarija z manj ugodnimi predpostavkami glede rasti, če bi se mednarodna finančna kriza izkazala za hujšo in daljšo, kot je predvideno v referenčnem scenariju. Toda razpoložljive informacije kažejo, da je celo v manj ugodnejšem alternativnem scenariju morda podcenjen vpliv gospodarske recesije, predviden v tem scenariju, na javnofinančni saldo. To potrjuje precejšnjo negotovost glede stopnje občutljivosti javnofinančnega salda na spremembe v gospodarski dejavnosti v sedanjih razmerah. Negotovi so tako prihodki kot odhodki, vendar je na strani prihodkov ta negotovost verjetno večja zaradi nedavne nestabilnosti nekaterih sestavin prihodkov, zlasti prihodkov od davkov na dohodek od kapitala. Na strani odhodkov vlada negotovost glede vpliva nedavnih reform sistemov zdravstvenega zavarovanja in zavarovanja za primer brezposelnosti na javnofinančne odhodke pa tudi glede potencialnih posledic eksplicitnih in implicitnih jamstev finančnemu sektorju za javne finance.

| (8) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja EU. Po ocenah v programu proračunsko stanje v letu 2008 z velikim primarnim presežkom prispeva k zmanjšanju bruto dolga, obsežna sredstva, ki so se nabrala v okviru javnih pokojninskih shem, pa bodo pomagala financirati del povečanja odhodkov za pokojnine. Toda če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje v letu 2009, kot so ga v vmesni napovedi predvidele službe Komisije, bi nastopila manjša vrzel v vzdržnosti. Ohranjanje velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so zdaj majhna. |
| --- | --- |

(8)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nižji od povprečja EU. Po ocenah v programu proračunsko stanje v letu 2008 z velikim primarnim presežkom prispeva k zmanjšanju bruto dolga, obsežna sredstva, ki so se nabrala v okviru javnih pokojninskih shem, pa bodo pomagala financirati del povečanja odhodkov za pokojnine. Toda če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje v letu 2009, kot so ga v vmesni napovedi predvidele službe Komisije, bi nastopila manjša vrzel v vzdržnosti. Ohranjanje velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so zdaj majhna.

| (9) | Na splošno je švedski proračunski okvir trden in je od svoje uvedbe prispeval k znatnemu zmanjšanju dolga. Za večjo preglednost je vlada v zadnjih letih sprejela vrsto ukrepov za izboljšanje tega okvira in se zavezala, da bo tudi v prihodnosti preverjala njegovo učinkovitost, s tem pa odpravila preostale pomanjkljivosti. Ob nedavni reviziji je bil ustanovljen fiskalni svet, katerega naloga je ocenjevati, kako uspešno vlada dosega cilje svoje fiskalne politike. Navedeni svet je svoje prvo letno poročilo predstavil leta 2008. Preostale pomanjkljivosti se nanašajo na tveganje, da okvir morda ni sposoben ustrezno preprečiti ekspanzivne politike v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, ko cilj glede presežka ali zahteva po uravnoteženem proračunu na lokalni ravni nista zavezujoča. To utegne omejiti manevrski prostor v času gospodarske recesije. Vlada je pred kratkim tudi poostrila pravila glede zgornjih mej odhodkov in se izrekla, da namerava postopoma znižati davčno obremenitev gospodarstva. |
| --- | --- |

(9)

Na splošno je švedski proračunski okvir trden in je od svoje uvedbe prispeval k znatnemu zmanjšanju dolga. Za večjo preglednost je vlada v zadnjih letih sprejela vrsto ukrepov za izboljšanje tega okvira in se zavezala, da bo tudi v prihodnosti preverjala njegovo učinkovitost, s tem pa odpravila preostale pomanjkljivosti. Ob nedavni reviziji je bil ustanovljen fiskalni svet, katerega naloga je ocenjevati, kako uspešno vlada dosega cilje svoje fiskalne politike. Navedeni svet je svoje prvo letno poročilo predstavil leta 2008. Preostale pomanjkljivosti se nanašajo na tveganje, da okvir morda ni sposoben ustrezno preprečiti ekspanzivne politike v obdobju ugodnih gospodarskih razmer, ko cilj glede presežka ali zahteva po uravnoteženem proračunu na lokalni ravni nista zavezujoča. To utegne omejiti manevrski prostor v času gospodarske recesije. Vlada je pred kratkim tudi poostrila pravila glede zgornjih mej odhodkov in se izrekla, da namerava postopoma znižati davčno obremenitev gospodarstva.

| (10) | Švedske oblasti so za stabilizacijo finančnega sektorja sprejele vrsto ukrepov, med njimi podvojeno zgornjo mejo jamstva za vlagatelje (na 500 000 SEK na račun), sistem kreditnih jamstev za srednjeročna bančna posojila (najvišji znesek 1 500 milijard SEK ali skoraj 50 % BDP) in shemo za lažjo dokapitalizacijo solventnih bank (najvišji znesek 50 milijard SEK ali približno 1,5 % BDP). |
| --- | --- |

(10)

Švedske oblasti so za stabilizacijo finančnega sektorja sprejele vrsto ukrepov, med njimi podvojeno zgornjo mejo jamstva za vlagatelje (na 500 000 SEK na račun), sistem kreditnih jamstev za srednjeročna bančna posojila (najvišji znesek 1 500 milijard SEK ali skoraj 50 % BDP) in shemo za lažjo dokapitalizacijo solventnih bank (najvišji znesek 50 milijard SEK ali približno 1,5 % BDP).

| (11) | V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, je Švedska sprejela številne ukrepe fiskalnih spodbud in strukturnih reform. Svežnji fiskalnih spodbud, ki jih Švedska načrtuje za leto 2009, so ustrezen odziv na gospodarsko recesijo. Ukrepi, ki se že izvajajo ali so predlagani, so bili uvedeni ob pravem času in imajo dokaj dobro opredeljene cilje, načeloma pa naj bi bili trajne narave. To velja predvsem za zniževanje davkov na dohodek in socialnih prispevkov, kar je del strukturnega načrta vlade za spodbujanje zaposlovanja. Ti ukrepi so povezani z lizbonskimi strukturnimi reformami za Švedsko, ki jih je Komisija preučila 28. januarja 2009. Nasprotno pa so ukrepi, predlagani v dopolnilnem predlogu, večinoma začasne narave in so bili predlagani kot neposreden odziv na recesijo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, je Švedska sprejela številne ukrepe fiskalnih spodbud in strukturnih reform. Svežnji fiskalnih spodbud, ki jih Švedska načrtuje za leto 2009, so ustrezen odziv na gospodarsko recesijo. Ukrepi, ki se že izvajajo ali so predlagani, so bili uvedeni ob pravem času in imajo dokaj dobro opredeljene cilje, načeloma pa naj bi bili trajne narave. To velja predvsem za zniževanje davkov na dohodek in socialnih prispevkov, kar je del strukturnega načrta vlade za spodbujanje zaposlovanja. Ti ukrepi so povezani z lizbonskimi strukturnimi reformami za Švedsko, ki jih je Komisija preučila 28. januarja 2009. Nasprotno pa so ukrepi, predlagani v dopolnilnem predlogu, večinoma začasne narave in so bili predlagani kot neposreden odziv na recesijo.

| (12) | Na podlagi fiskalnih ukrepov iz posodobljene različice programa se pričakuje, da se bo strukturni saldo znižal za približno 1 % BDP, kar napoveduje ekspanzivno fiskalno naravnanost. Ob upoštevanju dodatnih ukrepov, predlaganih v dopolnilnem predlogu, je ekspanzivna naravnanost nekoliko bolj izražena, kar je ustrezno glede na slabšanje gospodarskih obetov v zadnjih mesecih. Ob predpostavki, da se politika ne bo spreminjala, je v posodobljeni različici programa predvideno, da se bo strukturni saldo le malo povečal v letu 2010 in za približno 0,5 odstotne točke v letu 2011, kar v navedenem obdobju napoveduje zmerno restriktivno naravnanost politike. |
| --- | --- |

(12)

Na podlagi fiskalnih ukrepov iz posodobljene različice programa se pričakuje, da se bo strukturni saldo znižal za približno 1 % BDP, kar napoveduje ekspanzivno fiskalno naravnanost. Ob upoštevanju dodatnih ukrepov, predlaganih v dopolnilnem predlogu, je ekspanzivna naravnanost nekoliko bolj izražena, kar je ustrezno glede na slabšanje gospodarskih obetov v zadnjih mesecih. Ob predpostavki, da se politika ne bo spreminjala, je v posodobljeni različici programa predvideno, da se bo strukturni saldo le malo povečal v letu 2010 in za približno 0,5 odstotne točke v letu 2011, kar v navedenem obdobju napoveduje zmerno restriktivno naravnanost politike.

| (13) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo vsi obvezni in neobvezni podatki. (3) |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo vsi obvezni in neobvezni podatki. (3)

Splošni sklep je, da je srednjeročno proračunsko stanje trdno. Veliki presežki iz obdobja ugodnih gospodarskih razmer omogočajo fiskalni politiki, da odigra aktivno vlogo v sedanji recesiji, in to ne le s kratkoročnim spodbujanjem povpraševanja, temveč tudi s krepitvijo dolgoročnih možnosti za gospodarsko rast. Fiskalna naravnanost je zato za leto 2009 primerno napovedana kot ekspanzivna. Vendar za fiskalni saldo obstajajo kratkoročna tveganja, zato je treba okrepiti fiskalni okvir in tako zagotoviti, da se bo javnofinančni saldo izboljšal, ko se bo gospodarstvo ponovno okrepilo.

Glede na zgornjo oceno naj Švedska leta 2009 izvede načrtovano proračunsko politiko, vključno z ukrepi fiskalnih spodbud, in sicer v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta za stabilnost in rast ter nato zagotovi, da bo ponovno začela uresničevati srednjeročni cilj.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih napovedi

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK dec. 2008 | 2,7 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,5 | 0,5 | – 1,4 | 1,2 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 3,2 | 3,2 | 2,5 | 2,2 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (%) | PK dec. 2008 | 2,5 | 3,6 | 1,5 | ni podatkov | ni podatkov |
| KOM jan. 2009 | 1,7 | 3,3 | 0,7 | 1,0 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 1,7 | 2,7 | 2,5 | 2,1 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (4)

  (v % potencialnega BDP) | PK dec. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 1,6 | – 1,0 | – 0,2 |
| KOM jan. 2009 (5) | 2,5 | 0,7 | – 1,9 | – 2,0 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 0,6 | 0,9 | 0,6 | 0,0 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK dec. 2008 | 8,4 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 |
| KOM jan. 2009 | 8,3 | 6,1 | 6,5 | 6,6 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 7,1 | 7,2 | 7,4 | 7,7 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PK dec 2008 | 56,2 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 |
| KOM jan. 2009 | 56,4 | 55,1 | 53,0 | 52,7 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 56,300 | 55,5 | 54,9 | 54,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | PK dec. 2008 | 52,6 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 |
| KOM jan. 2009 | 52,8 | 52,8 | 54,3 | 54,1 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 53,3 | 52,6 | 51,8 | 51,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2008 | 3,6 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 3,6 | 2,3 | – 1,3 | – 1,4 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 3,0 | 2,8 | 3,1 | 3,6 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK dec. 2008 | 5,4 | 4,7 | 2,6 | 3,0 | 3,8 |
| KOM jan. 2009 | 5,4 | 4,1 | 0,2 | 0,1 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 4,6 | 4,4 | 4,5 | 4,8 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (4)

  (v % BDP) | PK dec. 2008 | 3,0 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 2,1 | 1,9 | – 0,2 | – 0,2 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 2,7 | 2,3 | 2,8 | 3,6 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (6)

  (v % BDP) | PKdec. 2008 | 2,2 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,1 | 1,6 | – 0,3 | – 0,2 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,8 | 3,6 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK dec. 2008 | 40,6 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 |
| KOM jan. 2009 | 40,6 | 34,8 | 36,2 | 36,0 | ni podatkov |
| PK nov. 2007 | 39,7 | 34,8 | 29,8 | 24,5 | ni podatkov |
| program za konvergenco (PK), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PK dec. 2008

2,7

1,5

1,3

3,1

3,5

KOM jan. 2009

2,5

0,5

– 1,4

1,2

ni podatkov

PK nov. 2007

3,2

3,2

2,5

2,2

ni podatkov

Inflacija po HICP

(%)

PK dec. 2008

2,5

3,6

1,5

ni podatkov

ni podatkov

KOM jan. 2009

1,7

3,3

0,7

1,0

ni podatkov

PK nov. 2007

1,7

2,7

2,5

2,1

ni podatkov

Proizvodna vrzel (4)

(v % potencialnega BDP)

PK dec. 2008

1,0

– 0,5

– 1,6

– 1,0

– 0,2

KOM jan. 2009 (5)

2,5

0,7

– 1,9

– 2,0

ni podatkov

PK nov. 2007

0,6

0,9

0,6

0,0

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK dec. 2008

8,4

8,2

8,2

8,3

8,1

KOM jan. 2009

8,3

6,1

6,5

6,6

ni podatkov

PK nov. 2007

7,1

7,2

7,4

7,7

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PK dec 2008

56,2

55,4

54,1

53,8

53,3

KOM jan. 2009

56,4

55,1

53,0

52,7

ni podatkov

PK nov. 2007

56,300

55,5

54,9

54,6

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

PK dec. 2008

52,6

52,5

53,1

52,2

50,8

KOM jan. 2009

52,8

52,8

54,3

54,1

ni podatkov

PK nov. 2007

53,3

52,6

51,8

51,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2008

3,6

2,8

1,1

1,6

2,5

KOM jan. 2009

3,6

2,3

– 1,3

– 1,4

ni podatkov

PK nov. 2007

3,0

2,8

3,1

3,6

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PK dec. 2008

5,4

4,7

2,6

3,0

3,8

KOM jan. 2009

5,4

4,1

0,2

0,1

ni podatkov

PK nov. 2007

4,6

4,4

4,5

4,8

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (4)

(v % BDP)

PK dec. 2008

3,0

3,1

2,0

2,2

2,6

KOM jan. 2009

2,1

1,9

– 0,2

– 0,2

ni podatkov

PK nov. 2007

2,7

2,3

2,8

3,6

ni podatkov

Strukturni saldo (6)

(v % BDP)

PKdec. 2008

2,2

2,8

1,9

2,1

2,5

KOM jan. 2009

2,1

1,6

– 0,3

– 0,2

ni podatkov

PK nov. 2007

2,3

2,0

2,8

3,6

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK dec. 2008

40,6

35,5

32,2

28,3

23,8

KOM jan. 2009

40,6

34,8

36,2

36,0

ni podatkov

PK nov. 2007

39,7

34,8

29,8

24,5

ni podatkov

program za konvergenco (PK), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni je zlasti upoštevana napoved služb Komisije iz januarja 2009, upoštevane pa so tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Zlasti manjkajo podatki o rasti nominalnega BDP in prihodkih od privatizacije.

(4)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(5)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,6 %, 2,3 %, 1,3 % oziroma 1,2 % v obdobju 2007–2010.

(6)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi v skladu z najnovejšim programom znašajo 0,3 % BDP v letu 2008 in 0,1 % BDP v obdobju 2009–2011 in zmanjšujejo primanjkljaj; vsi ukrepi imajo učinek zmanjševanja primanjkljaja glede na januarske napovedi služb Komisije.

Vir:

program za konvergenco (PK), vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/28

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2008-2011

(2009/C 68/06)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

DAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeni program Nizozemske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2008 do 2011. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeni program Nizozemske za stabilnost, ki zajema obdobje od 2008 do 2011.

| (2) | Leta 2008 se je gospodarstvo precej upočasnilo, saj sta svetovna gospodarska recesija in finančna kriza vplivali tako na zunanje kot domače povpraševanje. Letna stopnja rasti je še vedno dosegala 1,9 %, a pretežno zaradi večjih učinkov prenosa iz močnega domačega povpraševanja v drugi polovici leta 2007, kar je bilo posledica velike rasti zasebne potrošnje. Glede na vmesno napoved Komisije iz januarja 2009 naj bi se gospodarska dejavnost leta 2009 hitro zmanjšala za 2 %. Zelo odprto nizozemsko gospodarstvo bo sorazmerno močno prizadel pričakovani padec svetovne trgovinske dejavnosti. Pri tej gospodarski upočasnitvi se bo morala politika soočiti z izzivi v finančnem sektorju, v katerem se bo morala spopasti z velikim zmanjšanjem zaupanja in zniževanjem aktive denarnega sektorja pokojninskih skladov, in v realnem gospodarstvu, kjer bo morala podpreti investicije in konkurenčnost. Recesija bo močno vplivala na javne finance, saj je pričakovati, da se bo presežek, napovedan leta 2008, leta 2009 spremenil v primanjkljaj, ki se bo leta 2010 še povečal. Pri tem je upoštevan je tudi učinek paketa pomoči, predstavljenega novembra, ki med drugim zagotavlja pomoč za zasebne investicije. |
| --- | --- |

(2)

Leta 2008 se je gospodarstvo precej upočasnilo, saj sta svetovna gospodarska recesija in finančna kriza vplivali tako na zunanje kot domače povpraševanje. Letna stopnja rasti je še vedno dosegala 1,9 %, a pretežno zaradi večjih učinkov prenosa iz močnega domačega povpraševanja v drugi polovici leta 2007, kar je bilo posledica velike rasti zasebne potrošnje. Glede na vmesno napoved Komisije iz januarja 2009 naj bi se gospodarska dejavnost leta 2009 hitro zmanjšala za 2 %. Zelo odprto nizozemsko gospodarstvo bo sorazmerno močno prizadel pričakovani padec svetovne trgovinske dejavnosti. Pri tej gospodarski upočasnitvi se bo morala politika soočiti z izzivi v finančnem sektorju, v katerem se bo morala spopasti z velikim zmanjšanjem zaupanja in zniževanjem aktive denarnega sektorja pokojninskih skladov, in v realnem gospodarstvu, kjer bo morala podpreti investicije in konkurenčnost. Recesija bo močno vplivala na javne finance, saj je pričakovati, da se bo presežek, napovedan leta 2008, leta 2009 spremenil v primanjkljaj, ki se bo leta 2010 še povečal. Pri tem je upoštevan je tudi učinek paketa pomoči, predstavljenega novembra, ki med drugim zagotavlja pomoč za zasebne investicije.

| (3) | Nizozemska je 19. decembra 2008 predložila dodatek k programu za stabilnost, ki vsebuje načrt za oživitev gospodarstva in delno posodobitev makroekonomskega scenarija. V tem dodatku so predstavljene veliko manj optimistične napovedi kot v programu, z rastjo BDP –0,75 % leta 2009 in 1 % leta 2010 ter javnofinančnim primanjkljajem 1,2 % in 2,4 % BDP. Vendar se novi izračuni ne bodo uporabili kot osnova za ocenjevanje, saj makroekonomski scenarij ni bil potrjen, javnofinančni podatki pa so zgolj informativni, saj jih Ministrstvo za finance ni uradno potrdilo. |
| --- | --- |

(3)

Nizozemska je 19. decembra 2008 predložila dodatek k programu za stabilnost, ki vsebuje načrt za oživitev gospodarstva in delno posodobitev makroekonomskega scenarija. V tem dodatku so predstavljene veliko manj optimistične napovedi kot v programu, z rastjo BDP –0,75 % leta 2009 in 1 % leta 2010 ter javnofinančnim primanjkljajem 1,2 % in 2,4 % BDP. Vendar se novi izračuni ne bodo uporabili kot osnova za ocenjevanje, saj makroekonomski scenarij ni bil potrjen, javnofinančni podatki pa so zgolj informativni, saj jih Ministrstvo za finance ni uradno potrdilo.

| (4) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila z 2,25 % v letu 2008 na 1,25 % v letu 2009, preden bo dosegla povprečno stopnjo 2 % v preostalem programskem obdobju. Zaradi hitrega poslabšanja makroekonomskih obetov v preteklih mesecih se zdi, da ta scenarij, ki je bil dokončan septembra (2), v primerjavi z januarsko vmesno napovedjo služb Komisije izhaja iz izrazito ugodnih predpostavk o rasti. Celo izračun rasti BDP za leto 2009, prikazan v dodatku (–0,75 %), je še vedno ugoden v primerjavi z napovedjo služb Komisije, v kateri se odraža zelo hitro poslabšanje gospodarskih obetov. Natančneje, najnovejši razpoložljivi podatki kažejo močno zmanjšanje investicij zaradi strožjih kreditnih pogojev ter hitro upadanje izvoza zaradi šibkega zunanjega povpraševanja. Iz makroekonomskega scenarija nista razvidna niti (omejen) proračunski niti gospodarski učinek paketa pomoči. Inflacijske projekcije programa se zdijo nekoliko previsoke za leto 2009, vendar realne za obdobje, ki so sledilo. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo realna rast BDP upočasnila z 2,25 % v letu 2008 na 1,25 % v letu 2009, preden bo dosegla povprečno stopnjo 2 % v preostalem programskem obdobju. Zaradi hitrega poslabšanja makroekonomskih obetov v preteklih mesecih se zdi, da ta scenarij, ki je bil dokončan septembra (2), v primerjavi z januarsko vmesno napovedjo služb Komisije izhaja iz izrazito ugodnih predpostavk o rasti. Celo izračun rasti BDP za leto 2009, prikazan v dodatku (–0,75 %), je še vedno ugoden v primerjavi z napovedjo služb Komisije, v kateri se odraža zelo hitro poslabšanje gospodarskih obetov. Natančneje, najnovejši razpoložljivi podatki kažejo močno zmanjšanje investicij zaradi strožjih kreditnih pogojev ter hitro upadanje izvoza zaradi šibkega zunanjega povpraševanja. Iz makroekonomskega scenarija nista razvidna niti (omejen) proračunski niti gospodarski učinek paketa pomoči. Inflacijske projekcije programa se zdijo nekoliko previsoke za leto 2009, vendar realne za obdobje, ki so sledilo.

| (5) | Glede na vmesno napoved služb Komisije iz januarja 2009, naj bi splošni javnofinančni saldo za leto 2008 dosegel presežek 1,1 % BDP, pri čemer je bil v predhodnem posodobljenem programu za stabilnost napovedan presežek 0,5 % BDP. Izboljšanje je predvsem posledica boljših rezultatov od pričakovanih leta 2007. Poleg tega je bila rast proračuna leta 2008 nekoliko večja od pričakovane, saj so višje prihodke od zemeljskega plina le deloma izravnali nižji davčni prihodki, ki so bili posledica finančne krize. Tudi rast odhodkov je bila leta 2008 nekoliko višja, pretežno zaradi dejstva, da so bili plačila obresti in odhodki za otroško varstvo višji od pričakovanih. |
| --- | --- |

(5)

Glede na vmesno napoved služb Komisije iz januarja 2009, naj bi splošni javnofinančni saldo za leto 2008 dosegel presežek 1,1 % BDP, pri čemer je bil v predhodnem posodobljenem programu za stabilnost napovedan presežek 0,5 % BDP. Izboljšanje je predvsem posledica boljših rezultatov od pričakovanih leta 2007. Poleg tega je bila rast proračuna leta 2008 nekoliko večja od pričakovane, saj so višje prihodke od zemeljskega plina le deloma izravnali nižji davčni prihodki, ki so bili posledica finančne krize. Tudi rast odhodkov je bila leta 2008 nekoliko višja, pretežno zaradi dejstva, da so bili plačila obresti in odhodki za otroško varstvo višji od pričakovanih.

| (6) | V posodobljenem programu je proračunski cilj za leto 2009 presežek 1,2 % BDP, medtem ko je v vmesni napovedi služb Komisije napovedan primanjkljaj 1,4 % BDP. Strukturni saldo bo na podlagi informacij iz posodobljenega programa za stabilnost in ponovnih izračunov služb Komisije po projekcijah leta 2009 dosegel presežek v višini 1 % BDP v primerjavi s presežkom okoli 0,75 % leta 2008. Usmeritev fiskalne politike, kot jo prikazuje program, si lahko razlagamo kot nekoliko omejevalno. Vendar pa je v napovedi služb Komisije za leto 2009 predvidena ekspanzivna fiskalna naravnanost, pri čemer naj bi se strukturni saldo zmanjšal za 1 odstotno točko BDP zaradi proračunskega učinka diskrecijskih ukrepov, ki so bili sprejeti v odgovor na gospodarsko upočasnitev (in bi lahko dodali do 0,5 % BDP), ter izgub pri prihodkih od plina in davčnih prihodkov zaradi nižje rasti in večje elastičnosti davkov. |
| --- | --- |

(6)

V posodobljenem programu je proračunski cilj za leto 2009 presežek 1,2 % BDP, medtem ko je v vmesni napovedi služb Komisije napovedan primanjkljaj 1,4 % BDP. Strukturni saldo bo na podlagi informacij iz posodobljenega programa za stabilnost in ponovnih izračunov služb Komisije po projekcijah leta 2009 dosegel presežek v višini 1 % BDP v primerjavi s presežkom okoli 0,75 % leta 2008. Usmeritev fiskalne politike, kot jo prikazuje program, si lahko razlagamo kot nekoliko omejevalno. Vendar pa je v napovedi služb Komisije za leto 2009 predvidena ekspanzivna fiskalna naravnanost, pri čemer naj bi se strukturni saldo zmanjšal za 1 odstotno točko BDP zaradi proračunskega učinka diskrecijskih ukrepov, ki so bili sprejeti v odgovor na gospodarsko upočasnitev (in bi lahko dodali do 0,5 % BDP), ter izgub pri prihodkih od plina in davčnih prihodkov zaradi nižje rasti in večje elastičnosti davkov.

| (7) | Glavni cilj proračunske strategije programa je doseči strukturni presežek, to je ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 1 % BDP ob koncu programskega obdobja. Zato bo Nizozemska skozi celotno programsko obdobje spoštovala svoj srednjeročni cilj za proračunsko stanje, ki je strukturni primanjkljaj v višini od 0,5 % do 1 % BDP. Program pričakuje, da se bo glavni proračunski presežek zmanjšal z 1,2 % leta 2009 na 0,8 % BDP leta 2010 in spet dvignil na 1,1 % BDP leta 2011. Pričakovati je, da bo primarni saldo sledil podobnemu vzorcu. Bruto javni dolg, ki je v programu ocenjen na 42,1 % BDP za leto 2008, se bo v programskem obdobju po projekcijah zmanjšal za 6 odstotnih točk. Vendar so bile te projekcije dokončane pred državnimi operacijami za stabilizacijo finančnih trgov in jih zato ne upoštevajo. Te operacije, na primer odkup banke Fortis Bank Netherlands in dokapitalizacije bank, so povzročile povečanje deleža dolga glede na BDP leta 2008 za približno 15 odstotnih točk. Natančneje, v skladu z vmesno napovedjo služb Komisije je delež dolga dosegel 57,3 % leta 2008, leta 2009 naj bi padel na 53,2 % zaradi poplačila posojil in se leta 2010 spet povečal na 55,2 %. V skladu z navedbami v dodatku iz decembra 2008 se zdaj ocenjuje, da bo pričakovana otvoritvena bilanca v letih 2009 in 2010 izrazito nižja od ciljev, določenih v programu (izkazuje primanjkljaj 1,2 % oziroma 2,4 %). Tako je mogoče, da je zastarel tudi načrtovani saldo za leto 2011. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj proračunske strategije programa je doseči strukturni presežek, to je ciklično prilagojeni presežek brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov v višini 1 % BDP ob koncu programskega obdobja. Zato bo Nizozemska skozi celotno programsko obdobje spoštovala svoj srednjeročni cilj za proračunsko stanje, ki je strukturni primanjkljaj v višini od 0,5 % do 1 % BDP. Program pričakuje, da se bo glavni proračunski presežek zmanjšal z 1,2 % leta 2009 na 0,8 % BDP leta 2010 in spet dvignil na 1,1 % BDP leta 2011. Pričakovati je, da bo primarni saldo sledil podobnemu vzorcu. Bruto javni dolg, ki je v programu ocenjen na 42,1 % BDP za leto 2008, se bo v programskem obdobju po projekcijah zmanjšal za 6 odstotnih točk. Vendar so bile te projekcije dokončane pred državnimi operacijami za stabilizacijo finančnih trgov in jih zato ne upoštevajo. Te operacije, na primer odkup banke Fortis Bank Netherlands in dokapitalizacije bank, so povzročile povečanje deleža dolga glede na BDP leta 2008 za približno 15 odstotnih točk. Natančneje, v skladu z vmesno napovedjo služb Komisije je delež dolga dosegel 57,3 % leta 2008, leta 2009 naj bi padel na 53,2 % zaradi poplačila posojil in se leta 2010 spet povečal na 55,2 %. V skladu z navedbami v dodatku iz decembra 2008 se zdaj ocenjuje, da bo pričakovana otvoritvena bilanca v letih 2009 in 2010 izrazito nižja od ciljev, določenih v programu (izkazuje primanjkljaj 1,2 % oziroma 2,4 %). Tako je mogoče, da je zastarel tudi načrtovani saldo za leto 2011.

| (8) | Proračunski rezultati, napovedani v programu, se lahko poslabšajo zaradi (večjih) negativnih tveganj. Najpomembneje je, da makroekonomski obeti temeljijo na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti, kot dokazujejo nedavni podatki o oslabljenem gospodarstvu na primer za industrijsko proizvodnjo. Razlika gospodarske rasti z vmesno napovedjo služb Komisije znaša 3,25 % BDP leta 2009, kar govori o večjih proračunskih tveganjih in se odraža tudi v poslabšanju javnofinančnega salda, na katerega se nanaša dodatek. Poleg tega v proračunskih ciljih programa še niso upoštevani ukrepi fiskalnih spodbud, čeprav je njihov učinek zelo majhen. Poleg neposrednega proračunskega učinka ukrepi, ki vsebujejo jamstva, predstavljajo večje posredno tveganje, če se jih poslužujemo v veliki meri. In končno, prihodki od zemeljskega plina lahko predstavljajo tveganje za proračunski rezultat, saj v programu temeljijo na bolj optimističnih domnevah glede cene nafte kot v vmesni napovedi služb Komisije. Zaradi negativnih tveganj za proračunske cilje in znatnih jamstev, priznanih bančnemu sektorju, obstaja veliko tveganje, da se bo delež dolga razvijal manj ugodno, kot je napovedano v programu. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati, napovedani v programu, se lahko poslabšajo zaradi (večjih) negativnih tveganj. Najpomembneje je, da makroekonomski obeti temeljijo na izrazito ugodnih predpostavkah glede rasti, kot dokazujejo nedavni podatki o oslabljenem gospodarstvu na primer za industrijsko proizvodnjo. Razlika gospodarske rasti z vmesno napovedjo služb Komisije znaša 3,25 % BDP leta 2009, kar govori o večjih proračunskih tveganjih in se odraža tudi v poslabšanju javnofinančnega salda, na katerega se nanaša dodatek. Poleg tega v proračunskih ciljih programa še niso upoštevani ukrepi fiskalnih spodbud, čeprav je njihov učinek zelo majhen. Poleg neposrednega proračunskega učinka ukrepi, ki vsebujejo jamstva, predstavljajo večje posredno tveganje, če se jih poslužujemo v veliki meri. In končno, prihodki od zemeljskega plina lahko predstavljajo tveganje za proračunski rezultat, saj v programu temeljijo na bolj optimističnih domnevah glede cene nafte kot v vmesni napovedi služb Komisije. Zaradi negativnih tveganj za proračunske cilje in znatnih jamstev, priznanih bančnemu sektorju, obstaja veliko tveganje, da se bo delež dolga razvijal manj ugodno, kot je napovedano v programu.

| (9) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja je na Nizozemskem večji kot v EU. Napovedano prihodnje povečanje davčnih prihodkov glede na delež BDP, v glavnem zaradi odložene obdavčitve zasebnih pokojnin, bi dolgoročno deloma izravnalo povečanje javnih odhodkov. Proračunsko stanje leta 2008, kot ga ocenjuje program, je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa in prispeva k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, a ne zadošča, da bi v celoti odpravilo prihodnje pritiske glede porabe. Srednjeročno večji primarni presežki in izvajanje ukrepov reforme, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevali k zmanjšanju srednjeročnih tveganj za vzdržljivost javnih financ. Finančna kriza ima lahko zaradi stabilizacijskih shem finančnega sektorja (npr. dokapitalizacija, jamstva), ki jih je uvedla Nizozemska, negativni učinek tudi na dolgoročno vzdržnost javnih financ, predvsem zaradi učinka na javno zadolževanje, če stroški državne podpore v prihodnosti ne bodo v celoti povrnjeni. |
| --- | --- |

(9)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja je na Nizozemskem večji kot v EU. Napovedano prihodnje povečanje davčnih prihodkov glede na delež BDP, v glavnem zaradi odložene obdavčitve zasebnih pokojnin, bi dolgoročno deloma izravnalo povečanje javnih odhodkov. Proračunsko stanje leta 2008, kot ga ocenjuje program, je boljše od začetnega stanja iz predhodnega programa in prispeva k blažitvi napovedanega dolgoročnega proračunskega vpliva staranja prebivalstva, a ne zadošča, da bi v celoti odpravilo prihodnje pritiske glede porabe. Srednjeročno večji primarni presežki in izvajanje ukrepov reforme, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevali k zmanjšanju srednjeročnih tveganj za vzdržljivost javnih financ. Finančna kriza ima lahko zaradi stabilizacijskih shem finančnega sektorja (npr. dokapitalizacija, jamstva), ki jih je uvedla Nizozemska, negativni učinek tudi na dolgoročno vzdržnost javnih financ, predvsem zaradi učinka na javno zadolževanje, če stroški državne podpore v prihodnosti ne bodo v celoti povrnjeni.

| (10) | Nizozemska je leta 1994 uvedla proračunski okvir v skladu s trendom tistega časa, ki se je izkazal za zelo uspešnega (3). Čeprav je sedanja vlada ponovno potrdila ta okvir, je bilo narejenih nekaj manjših uskladitev na začetku mandata vlade leta 2007 (4). Pred kratkim, novembra 2008, je bilo fiskalno pravilo spremenjeno, tako da vsi možni odhodki in nedavčni prihodki, ki izhajajo iz intervencij v finančnem sektorju, ne bodo del zgornje meje odhodkov (5). Če bo poleg tega kot posledica teh državnih operacij dosežena signalna vrednost (6) za primanjkljaj 2 % BDP, ne bodo sprejeti popravljalni ukrepi. Namen tega dodatnega proračunskega pravila je čim bolj zmanjšati učinek ukrepov, sprejetih zaradi finančne krize, na običajno odločanje o proračunu. V pravilih ni končnega datuma za to spremembo. Vlada je tudi napovedala reformo metodologije glede obravnavanja nedavčnih prihodkov od zemeljskega plina v proračunu od začetka leta 2012. Za obdobje 2008–2011 je največja vrednost prihodkov od zemeljskega plina, ki se lahko porabi, fiksno določena. |
| --- | --- |

(10)

Nizozemska je leta 1994 uvedla proračunski okvir v skladu s trendom tistega časa, ki se je izkazal za zelo uspešnega (3). Čeprav je sedanja vlada ponovno potrdila ta okvir, je bilo narejenih nekaj manjših uskladitev na začetku mandata vlade leta 2007 (4). Pred kratkim, novembra 2008, je bilo fiskalno pravilo spremenjeno, tako da vsi možni odhodki in nedavčni prihodki, ki izhajajo iz intervencij v finančnem sektorju, ne bodo del zgornje meje odhodkov (5). Če bo poleg tega kot posledica teh državnih operacij dosežena signalna vrednost (6) za primanjkljaj 2 % BDP, ne bodo sprejeti popravljalni ukrepi. Namen tega dodatnega proračunskega pravila je čim bolj zmanjšati učinek ukrepov, sprejetih zaradi finančne krize, na običajno odločanje o proračunu. V pravilih ni končnega datuma za to spremembo. Vlada je tudi napovedala reformo metodologije glede obravnavanja nedavčnih prihodkov od zemeljskega plina v proračunu od začetka leta 2012. Za obdobje 2008–2011 je največja vrednost prihodkov od zemeljskega plina, ki se lahko porabi, fiksno določena.

| (11) | Nizozemska vlada je sprejela vrsto ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja. Prvič, povečala je znesek, zajet v sistemu zajamčenih vlog, na 100 000 EUR. Drugič, uvedla je sistem kreditnih jamstev v višini 200 milijard EUR (33 % BDP) za srednjeročne dolžniške instrumente bank. Namen tega sistema je izboljšati njihov dostop do financiranja. Tretjič, ustanovljen je bil sklad v višini 20 milijard EUR (3,3 % BDP) za dokapitalizacijo finančnih institucij. In nazadnje, vlada je nacionalizirala večjo banko in zagotovila rezervno zmogljivost večji finančni instituciji. |
| --- | --- |

(11)

Nizozemska vlada je sprejela vrsto ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja. Prvič, povečala je znesek, zajet v sistemu zajamčenih vlog, na 100 000 EUR. Drugič, uvedla je sistem kreditnih jamstev v višini 200 milijard EUR (33 % BDP) za srednjeročne dolžniške instrumente bank. Namen tega sistema je izboljšati njihov dostop do financiranja. Tretjič, ustanovljen je bil sklad v višini 20 milijard EUR (3,3 % BDP) za dokapitalizacijo finančnih institucij. In nazadnje, vlada je nacionalizirala večjo banko in zagotovila rezervno zmogljivost večji finančni instituciji.

| (12) | Nizozemska je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, sprejela ukrepe za spodbujanje zasebnih investicij z znižanji davkov in jamstev za posojila, zaščito zaposlitve z možnostjo začasnega skrajšanja delovnega časa, izboljšanje razpoložljivosti kreditov z jamstvi ter zmanjšanje socialnih prispevkov. Ti ukrepi so pravočasni in usmerjeni v skladu z načrtom za oživitev gospodarstva, delno pa tudi začasni. Zato ne bi smeli imeti velikega učinka na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Glede na velika sredstva, namenjena za pakete finančne pomoči, in ugodno začetno stanje javnega salda in zadolženosti ter napovedano globoko recesijo je velikost paketa pomoči skromna (0,5 % BDP). Posodobljeni program za stabilnost vključuje tudi vrsto strukturnih ukrepov, ki spodbujajo povpraševanje in so hkrati skladni z načrtom dolgoročnejše politične reforme. Cilj zmanjšanja socialnih prispevkov je spodbuditi povpraševanje in hkrati povečati priliv delovne sile. Poleg tega se ustanovljajo centri za mobilnost, ki temeljijo na javno-zasebnih partnerstvih, da se zmanjša odpuščanje delavcev in olajša prenos na trgu dela. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta 28. januarja 2009 predlagala Komisija. |
| --- | --- |

(12)

Nizozemska je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra sprejel Evropski svet, sprejela ukrepe za spodbujanje zasebnih investicij z znižanji davkov in jamstev za posojila, zaščito zaposlitve z možnostjo začasnega skrajšanja delovnega časa, izboljšanje razpoložljivosti kreditov z jamstvi ter zmanjšanje socialnih prispevkov. Ti ukrepi so pravočasni in usmerjeni v skladu z načrtom za oživitev gospodarstva, delno pa tudi začasni. Zato ne bi smeli imeti velikega učinka na dolgoročno vzdržnost javnih financ. Glede na velika sredstva, namenjena za pakete finančne pomoči, in ugodno začetno stanje javnega salda in zadolženosti ter napovedano globoko recesijo je velikost paketa pomoči skromna (0,5 % BDP). Posodobljeni program za stabilnost vključuje tudi vrsto strukturnih ukrepov, ki spodbujajo povpraševanje in so hkrati skladni z načrtom dolgoročnejše politične reforme. Cilj zmanjšanja socialnih prispevkov je spodbuditi povpraševanje in hkrati povečati priliv delovne sile. Poleg tega se ustanovljajo centri za mobilnost, ki temeljijo na javno-zasebnih partnerstvih, da se zmanjša odpuščanje delavcev in olajša prenos na trgu dela. Ti ukrepi se nanašajo na načrt srednjeročne reforme in priporočila za posamezne države, ki jih je v okviru lizbonske strategije za rast in delovna mesta 28. januarja 2009 predlagala Komisija.

| (13) | Fiskalna naravnanost, ki je izmerjena na podlagi spremembe strukturnega salda in upošteva tveganja za proračunske projekcije, je leta 2009 ekspanzivna. To je na splošno v skladu s Paktom za stabilnost in rast, ki določa, da mora biti prilagajanje večje v času ugodnih gospodarskih razmer in da je lahko manjše v neugodnih gospodarskih razmerah. Toda z vidika večjih tveganj pri razvoju javnofinančnega salda in zadolženosti obstaja tveganje, da poslabšanje javnih financ lahko negativno vpliva na njihovo dolgoročno vzdržnost. Po drugi strani se pričakuje, da se bo dolgoročna vzdržnost nekoliko okrepila z načrtovanimi ukrepi za nadaljnje povečanje aktivnega prebivalstva, kot sta opuščanje prenosljivosti javnega davčnega odbitka in uvedba posojila za davek na dohodek od dela, katerega cilj je, da bi se manj kvalificiranim delo izplačalo. Ob upoštevanju zgoraj navedenih tveganj za projekcije zadolženosti je nazadnje mogoče tudi, da delež dolga v programskem obdobju ne bo ostal v okviru referenčne vrednosti. |
| --- | --- |

(13)

Fiskalna naravnanost, ki je izmerjena na podlagi spremembe strukturnega salda in upošteva tveganja za proračunske projekcije, je leta 2009 ekspanzivna. To je na splošno v skladu s Paktom za stabilnost in rast, ki določa, da mora biti prilagajanje večje v času ugodnih gospodarskih razmer in da je lahko manjše v neugodnih gospodarskih razmerah. Toda z vidika večjih tveganj pri razvoju javnofinančnega salda in zadolženosti obstaja tveganje, da poslabšanje javnih financ lahko negativno vpliva na njihovo dolgoročno vzdržnost. Po drugi strani se pričakuje, da se bo dolgoročna vzdržnost nekoliko okrepila z načrtovanimi ukrepi za nadaljnje povečanje aktivnega prebivalstva, kot sta opuščanje prenosljivosti javnega davčnega odbitka in uvedba posojila za davek na dohodek od dela, katerega cilj je, da bi se manj kvalificiranim delo izplačalo. Ob upoštevanju zgoraj navedenih tveganj za projekcije zadolženosti je nazadnje mogoče tudi, da delež dolga v programskem obdobju ne bo ostal v okviru referenčne vrednosti.

| (14) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov.

Splošni sklep je, da ima Nizozemska trden proračunski izhodiščni položaj. Zaradi napovedanega izrazitega poslabšanja gospodarskih razmer bo javnofinančni saldo spet negativen, potem ko je bil več let v presežku. Delež bruto javnega dolga se je zaradi ukrepov, sprejetih za podporo finančnemu sektorju, znatno povečal. V programu od leta 2009 naprej obstaja veliko tveganje poslabšanja v zvezi s proračunskimi cilji, ki je posledica zlasti zelo ugodnega ekonomskega scenarija, kar se že odraža v zadnjih podatkih (7).

Glede na zgornjo oceno naj Nizozemska izvaja načrtovano fiskalno politiko za leto 2009 v skladu z načrtom za oživitev gospodarstva in v okviru Pakta za stabilnost in rast ter tako zmanjša tveganje velikega nadaljnjega poslabšanja fiskalnega ravnovesja leta 2010 glede na najnovejše projekcije in se nato začne približevati srednjeročnemu cilju, ki se bo začel leta 2011.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PS dec. 2008 | 3,5 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 3,5 | 1,9 | – 2,0 | 0,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 2,75 | 2,5 | 1,75 | 1,75 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS dec. 2008 | 1,6 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 2,2 | 1,9 | 1,8 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 1,5 | 2,25 | 2 | 2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (8)

  (v % potencialnega BDP) | PS dec. 2008 | 0,9 | 0,7 | – 0,1 | – 0,5 | – 0,6 |
| KOM jan. 2009 (9) | 2,1 | 2,1 | – 1,2 | – 2,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 1,6 | 2,3 | 2,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 9,5 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 |
| KOM jan. 2009 | 9,4 | 7,7 | 5,9 | 5,4 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 6,6 | 6,5 | 7,2 | 7,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 45,6 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 |
| KOM jan. 2009 | 45,6 | 46,8 | 46,1 | 45,6 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 45,9 | 46,9 | 46,9 | 47,2 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 45,3 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 |
| KOM jan. 2009 | 45,3 | 45,7 | 47,4 | 48,3 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 46,3 | 46,4 | 46,3 | 46,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 0,3 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | 0,3 | 1,1 | – 1,4 | – 2,7 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 0,4 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 2,6 | 3,4 | 3,30 | 2,9 | 3,1 |
| KOM jan. 2009 | 2,6 | 3,5 | 1,2 | – 0,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 1,8 | 2,7 | 2,7 | 2,7 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (8)

  (v % BDP) | PS dec. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 0,7 | – 1,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 1,1 | ni podatkov | ni podatkov |
| Strukturni saldo (10)

  (v % BDP) | PS dec. 2008 | – 0,1 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 |
| KOM jan. 2009 | – 0,8 | 0,0 | – 1,0 | – 1,5 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | – 0,2 | 0,5 | 0,7 | ni podatkov | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS dec. 2008 | 45,7 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 |
| KOM jan. 2009 | 45,7 | 57,3 | 53,2 | 55,2 | ni podatkov |
| PS nov. 2007 | 46,8 | 45 | 43 | 41,2 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realni BDP

(spremembe v %)

PS dec. 2008

3,5

2,25

1,25

2

2

KOM jan. 2009

3,5

1,9

– 2,0

0,2

ni podatkov

PS nov. 2007

2,75

2,5

1,75

1,75

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

PS dec. 2008

1,6

2,5

3,25

2

2

KOM jan. 2009

1,6

2,2

1,9

1,8

ni podatkov

PS nov. 2007

1,5

2,25

2

2

ni podatkov

Proizvodna vrzel (8)

(v % potencialnega BDP)

PS dec. 2008

0,9

0,7

– 0,1

– 0,5

– 0,6

KOM jan. 2009 (9)

2,1

2,1

– 1,2

– 2,2

ni podatkov

PS nov. 2007

1,6

2,3

2,7

ni podatkov

ni podatkov

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS dec. 2008

9,5

8,5

9,5

7,5

8,0

KOM jan. 2009

9,4

7,7

5,9

5,4

ni podatkov

PS nov. 2007

6,6

6,5

7,2

7,5

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS dec. 2008

45,6

46,6

46,3

46,1

46,3

KOM jan. 2009

45,6

46,8

46,1

45,6

ni podatkov

PS nov. 2007

45,9

46,9

46,9

47,2

ni podatkov

Javnofinančni izdatki

(v % BDP)

PS dec. 2008

45,3

45,4

45,1

45,3

45,2

KOM jan. 2009

45,3

45,7

47,4

48,3

ni podatkov

PS nov. 2007

46,3

46,4

46,3

46,5

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2008

0,3

1,2

1,2

0,8

1,1

KOM jan. 2009

0,3

1,1

– 1,4

– 2,7

ni podatkov

PS nov. 2007

– 0,4

0,5

0,6

0,7

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS dec. 2008

2,6

3,4

3,30

2,9

3,1

KOM jan. 2009

2,6

3,5

1,2

– 0,2

ni podatkov

PS nov. 2007

1,8

2,7

2,7

2,7

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (8)

(v % BDP)

PS dec. 2008

– 0,1

0,8

1,3

1,1

1,5

KOM jan. 2009

– 0,8

0,0

– 0,7

– 1,5

ni podatkov

PS nov. 2007

– 0,2

0,5

1,1

ni podatkov

ni podatkov

Strukturni saldo (10)

(v % BDP)

PS dec. 2008

– 0,1

0,8

1,0

1,1

1,5

KOM jan. 2009

– 0,8

0,0

– 1,0

– 1,5

ni podatkov

PS nov. 2007

– 0,2

0,5

0,7

ni podatkov

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS dec. 2008

45,7

42,1

39,6

38,0

36,2

KOM jan. 2009

45,7

57,3

53,2

55,2

ni podatkov

PS nov. 2007

46,8

45

43

41,2

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletnem mestu:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane predvsem vmesna napoved službe Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge informacije, ki so bile od tedaj na voljo.

(3)  To dokazuje dejstvo, da je povprečni proračunski primanjkljaj od leta 1994 znašal 1,1 % BDP, kar je bilo bolje od povprečnega primanjkljaja euroobmočja v višini 2,3 % BDP. Poleg tega proračunski cilj, določen v ustreznih memorandumih za proračun, ni bil uresničen samo v treh letih.

(4)  Za opis teh ukrepov glej „Macro-Fiscal assessment of the Stability Programme of the Netherlands“ (dopolnjen novembra 2007), razdelek 6.

(5)  Zgornje meje odhodkov na Nizozemskem so sestavljene iz odhodkov in nedavčnih prihodkov.

(6)  Namen signalne vrednosti za javnofinančni saldo je preprečiti prekoračitev praga primanjkljaja 3 % BDP. Kadar je pričakovati, da bo proračunski primanjkljaj prekoračil to vrednost, je treba sprejeti popravljalne ukrepe, da se prepreči čezmerni primanjkljaj. Uvedena je bila leta 2004 kot odgovor na čezmerni primanjkljaj leta 2003. Sprva je bila signalna vrednost določena pri primanjkljaju 2,5 % BDP, nato pa je bila leta 2007 zaostrena na 2,0 % BDP.

(7)  Nacionalni urad za analize ekonomske politike (CPB) je 17. februarja 2009 objavil novo napoved, v kateri predvideva padec gospodarske rasti na -3,5 % leta 2009 in na -0,25 % leta 2010 ter zmanjšanje javnofinančnega salda na -2,9 % BDP leta 2009 oziroma na -5,4 % BDP leta 2010.

(8)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(9)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,7 %, 1,8 %, 1,3 % oziroma 1,2 % za posamezna leta v obdobju 2007–2010.

(10)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so leta 2009 0,3 % BDP; za zmanjšanje primanjkljaja glede na najnovejši program in iz vmesne napovedi služb Komisije.

Vir:

Program za stabilnost (PS); vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/33

---

MNENJE SVETA

z dne 10. marca 2009

o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2008/2009–2013/2014

(2009/C 68/07)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Združenega kraljestva za konvergenco, ki obravnava obdobje 2008/2009–2013/2014. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. marca 2009 preučil posodobljeno različico programa Združenega kraljestva za konvergenco, ki obravnava obdobje 2008/2009–2013/2014.

| (2) | Po več letih krepke rasti, ki jo je spodbujala domača poraba, se je gospodarska dejavnost v Združenem kraljestvu v teku leta 2008 močno upočasnila. Negativni učinek svetovne finančne krize ter temeljita korekcija na domačem stanovanjskem trgu sta vzajemno stopnjevala recesijski vpliv na gospodarstvo. Vlada Združenega kraljestva je kot odgovor na gospodarsko in finančno krizo sprejela številne ukrepe, ki naj bi zagotovili stabilnost finančnega sektorja in obenem povečali odobritve posojil gospodinjstvom in družbam. Novembra 2008 je vlada v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra 2008 dogovoril Evropski svet, sprejela tudi paket fiskalnih spodbud, ki znašajo približno 0,25 % BDP za leto 2008 in 1,5 % BDP za leto 2009, poleg tega pa je omogočila polno delovanje samodejnih fiskalnih stabilizatorjev. Banka Anglije je sprostila monetarno politiko z zaporednimi znižanji obrestnih mer (s 5,75 % v juliju 2007 na trenutno 1,00 %) in povečanjem bilance stanja. Nominalni efektivni menjalni tečaj funta sterlinga je v letu 2008 izgubil več kot 20 % vrednosti. Kombinirani učinki gospodarske recesije, upada cen sredstev ter ekspanzivne fiskalne politike so privedli do občutnega poslabšanja javnih financ v Združenem kraljestvu. Hitro slabšanje primarnega salda, ki je bilo deficitarno že v obdobju pred krizo, je vplivalo na zmožnost Združenega kraljestva za vodenje milejše fiskalne politike in zagotavljanje proračunske vzdržnosti. V proračunu iz marca leta 2008 je Združeno kraljestvo poročalo, da bo po napovedih proračunski primanjkljaj v 2008/2009 prekoračil referenčno vrednost 3 % BDP, zaradi česar se je junija 2008 začel postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(2)

Po več letih krepke rasti, ki jo je spodbujala domača poraba, se je gospodarska dejavnost v Združenem kraljestvu v teku leta 2008 močno upočasnila. Negativni učinek svetovne finančne krize ter temeljita korekcija na domačem stanovanjskem trgu sta vzajemno stopnjevala recesijski vpliv na gospodarstvo. Vlada Združenega kraljestva je kot odgovor na gospodarsko in finančno krizo sprejela številne ukrepe, ki naj bi zagotovili stabilnost finančnega sektorja in obenem povečali odobritve posojil gospodinjstvom in družbam. Novembra 2008 je vlada v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, o katerem se je decembra 2008 dogovoril Evropski svet, sprejela tudi paket fiskalnih spodbud, ki znašajo približno 0,25 % BDP za leto 2008 in 1,5 % BDP za leto 2009, poleg tega pa je omogočila polno delovanje samodejnih fiskalnih stabilizatorjev. Banka Anglije je sprostila monetarno politiko z zaporednimi znižanji obrestnih mer (s 5,75 % v juliju 2007 na trenutno 1,00 %) in povečanjem bilance stanja. Nominalni efektivni menjalni tečaj funta sterlinga je v letu 2008 izgubil več kot 20 % vrednosti. Kombinirani učinki gospodarske recesije, upada cen sredstev ter ekspanzivne fiskalne politike so privedli do občutnega poslabšanja javnih financ v Združenem kraljestvu. Hitro slabšanje primarnega salda, ki je bilo deficitarno že v obdobju pred krizo, je vplivalo na zmožnost Združenega kraljestva za vodenje milejše fiskalne politike in zagotavljanje proračunske vzdržnosti. V proračunu iz marca leta 2008 je Združeno kraljestvo poročalo, da bo po napovedih proračunski primanjkljaj v 2008/2009 prekoračil referenčno vrednost 3 % BDP, zaradi česar se je junija 2008 začel postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (3) | Program zajema dva makroekonomska scenarija: glavni scenarij ter previdnejši alternativni scenarij na podlagi rasti trenda, ki je za četrtino odstotne točke nižja kot pri glavnem scenariju. Projekcije javnih financ temeljijo na alternativnem scenariju, ki obenem velja za referenco pri presoji posodobljene različice programa. Ta scenarij kaže, da se recesija, ki se je začela v drugi polovici leta 2008, nadaljuje v prvo polovico leta 2009, tako da se bo po napovedih iz programa realni BDP v obdobju 2009/2010 zmanjšal za 0,25 % in v obdobju 2009/2010 za nadaljnjih 0,5 %. Temu bo sledila ponovna rast BDP, in sicer za 2 % v obdobju 2010/2011 ter za 3 % na leto od obdobja 2011/2012 dalje. Spričo hitrega slabšanja makroekonomskih napovedi v zadnjih mesecih se celo za previdnejši scenarij, ki je bil dokončan novembra 2008, zdi, da temelji na optimističnih predvidevanjih rasti, predvsem za obdobji 2009/2010 in 2010/2011 (2). Program predvideva, da naj bi paket fiskalnih spodbud pozitivno vplival na rast BDP v višini približno 0,5 odstotne točke v letu 2009, kar je skladno z ocenami, ki so jih pripravile službe Evropske komisije. Projekcije glede inflacije so nekoliko višje kot pri vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009. |
| --- | --- |

(3)

Program zajema dva makroekonomska scenarija: glavni scenarij ter previdnejši alternativni scenarij na podlagi rasti trenda, ki je za četrtino odstotne točke nižja kot pri glavnem scenariju. Projekcije javnih financ temeljijo na alternativnem scenariju, ki obenem velja za referenco pri presoji posodobljene različice programa. Ta scenarij kaže, da se recesija, ki se je začela v drugi polovici leta 2008, nadaljuje v prvo polovico leta 2009, tako da se bo po napovedih iz programa realni BDP v obdobju 2009/2010 zmanjšal za 0,25 % in v obdobju 2009/2010 za nadaljnjih 0,5 %. Temu bo sledila ponovna rast BDP, in sicer za 2 % v obdobju 2010/2011 ter za 3 % na leto od obdobja 2011/2012 dalje. Spričo hitrega slabšanja makroekonomskih napovedi v zadnjih mesecih se celo za previdnejši scenarij, ki je bil dokončan novembra 2008, zdi, da temelji na optimističnih predvidevanjih rasti, predvsem za obdobji 2009/2010 in 2010/2011 (2). Program predvideva, da naj bi paket fiskalnih spodbud pozitivno vplival na rast BDP v višini približno 0,5 odstotne točke v letu 2009, kar je skladno z ocenami, ki so jih pripravile službe Evropske komisije. Projekcije glede inflacije so nekoliko višje kot pri vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009.

| (4) | Za obdobje 2008/2009 je bil javnofinančni primanjkljaj v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 5,7 % BDP, v programu pa je ocenjen na 5,5 %, pri čemer je bila napoved iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco 2,9 % BDP. Nepričakovan porast javnofinančnega primanjkljaja je predvsem odraz negativnih popravkov pri projekcijah rasti prihodkov zaradi dramatičnega poslabšanja makroekonomskih kazalcev in delovanja samodejnih stabilizatorjev. Zaradi velikega upada transakcij s stanovanjskimi nepremičninami ter znižanja cen stanovanjskih nepremičnin so ocenjeni prihodki od prodaje kolkov v obdobju 2008/2009 za približno 0,5 % BDP nižji od napovedanih, medtem ko so prihodki od obdavčitve pravnih oseb, ki so znašali četrtino davčnih prihodkov v obdobju petih let do 2007/2008, močno upadli zaradi poslabšanja donosnosti finančnega sektorja. Glede izdatkov se v posodobljeni različici ocenjuje povečanje državnih investicijskih odhodkov za 0,2 % BDP v primerjavi s prejšnjim programom, kar odraža ukrepe, sprejete v podporo gospodarstvu. Plačila obresti pa naj bi zaradi učinkov višje inflacije na odplačevanje zapadlih indeksiranih zajamčeno varnih vrednostnih papirjev presegle projekcije. Obenem diskrecijski ukrepi, ki jih je od posodobljene različice programa za leto 2007 napovedala vlada Združenega kraljestva, prispevajo k povišanju ocenjenega primanjkljaja za obdobje 2008/2009 za okoli 0,5 odstotne točke, tudi zaradi manjše obdavčitve dohodkov fizičnih oseb, napovedane maja 2008, ter k zmanjšanju standardne stopnje DDV in dodatnih izplačil upokojencem. Bruto javni dolg naj bi se v obdobju 2008/2009 po ocenah povečal za skoraj 10 odstotnih točk na okoli 53 % BDP; polovica tega je posledica vladnih intervencij v finančni sektor, ki ne vplivajo neposredno na primanjkljaj. |
| --- | --- |

(4)

Za obdobje 2008/2009 je bil javnofinančni primanjkljaj v vmesni napovedi služb Komisije iz januarja 2009 ocenjen na 5,7 % BDP, v programu pa je ocenjen na 5,5 %, pri čemer je bila napoved iz predhodne posodobljene različice programa za konvergenco 2,9 % BDP. Nepričakovan porast javnofinančnega primanjkljaja je predvsem odraz negativnih popravkov pri projekcijah rasti prihodkov zaradi dramatičnega poslabšanja makroekonomskih kazalcev in delovanja samodejnih stabilizatorjev. Zaradi velikega upada transakcij s stanovanjskimi nepremičninami ter znižanja cen stanovanjskih nepremičnin so ocenjeni prihodki od prodaje kolkov v obdobju 2008/2009 za približno 0,5 % BDP nižji od napovedanih, medtem ko so prihodki od obdavčitve pravnih oseb, ki so znašali četrtino davčnih prihodkov v obdobju petih let do 2007/2008, močno upadli zaradi poslabšanja donosnosti finančnega sektorja. Glede izdatkov se v posodobljeni različici ocenjuje povečanje državnih investicijskih odhodkov za 0,2 % BDP v primerjavi s prejšnjim programom, kar odraža ukrepe, sprejete v podporo gospodarstvu. Plačila obresti pa naj bi zaradi učinkov višje inflacije na odplačevanje zapadlih indeksiranih zajamčeno varnih vrednostnih papirjev presegle projekcije. Obenem diskrecijski ukrepi, ki jih je od posodobljene različice programa za leto 2007 napovedala vlada Združenega kraljestva, prispevajo k povišanju ocenjenega primanjkljaja za obdobje 2008/2009 za okoli 0,5 odstotne točke, tudi zaradi manjše obdavčitve dohodkov fizičnih oseb, napovedane maja 2008, ter k zmanjšanju standardne stopnje DDV in dodatnih izplačil upokojencem. Bruto javni dolg naj bi se v obdobju 2008/2009 po ocenah povečal za skoraj 10 odstotnih točk na okoli 53 % BDP; polovica tega je posledica vladnih intervencij v finančni sektor, ki ne vplivajo neposredno na primanjkljaj.

| (5) | Najnovejša posodobljena različica programa napoveduje, da se bo v obdobju 2009/2010 splošni javnofinančni primanjkljaj povečal za 2,75 odstotne točke na 8,2 % BDP v primerjavi s projekcijo iz vmesne napovedi služb Komisije, ki znaša 9,5 % BDP. Javnofinančni prihodki naj bi se po napovedih nominalno znižali za 2 %, medtem ko naj bi se odhodki povečali za skoraj 5 %. Program predvideva, da naj bi se javnofinančni prihodki, vključno s tistimi od dohodnine pri zaslužkih v finančnem sektorju, zaradi upada finančnega sektorja in dejavnosti stanovanjskega trga v obdobju med 2007/2008 in 2009/2010 zmanjšali za 1,5 odstotne točke BDP. Proračunske projekcije vključujejo tudi fiskalne spodbude za okoli 1 % BDP v obdobju 2009/2010, vključno z začasnim zmanjšanjem standardnega DDV, ki predstavlja polovico paketa spodbud iz novembra 2008, ter predplačila za investicijsko porabo. Strukturni primanjkljaj za obdobje 2009/2010, ki je definiran kot ciklično prilagojeno proračunsko stanje ter izračunan po skupno dogovorjeni metodologiji, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, naj bi se po napovedih poslabšal za okoli 2 odstotni točki. Upad je v skoraj enakih deležih posledica kombiniranih učinkov ekspanzivnih fiskalnih ukrepov ter učinka davčnih elastičnosti zaradi krčenja finančnega sektorja in dejavnosti na stanovanjskem trgu, ki sta do nastopa recesije prinašala visoke davčne prihodke. |
| --- | --- |

(5)

Najnovejša posodobljena različica programa napoveduje, da se bo v obdobju 2009/2010 splošni javnofinančni primanjkljaj povečal za 2,75 odstotne točke na 8,2 % BDP v primerjavi s projekcijo iz vmesne napovedi služb Komisije, ki znaša 9,5 % BDP. Javnofinančni prihodki naj bi se po napovedih nominalno znižali za 2 %, medtem ko naj bi se odhodki povečali za skoraj 5 %. Program predvideva, da naj bi se javnofinančni prihodki, vključno s tistimi od dohodnine pri zaslužkih v finančnem sektorju, zaradi upada finančnega sektorja in dejavnosti stanovanjskega trga v obdobju med 2007/2008 in 2009/2010 zmanjšali za 1,5 odstotne točke BDP. Proračunske projekcije vključujejo tudi fiskalne spodbude za okoli 1 % BDP v obdobju 2009/2010, vključno z začasnim zmanjšanjem standardnega DDV, ki predstavlja polovico paketa spodbud iz novembra 2008, ter predplačila za investicijsko porabo. Strukturni primanjkljaj za obdobje 2009/2010, ki je definiran kot ciklično prilagojeno proračunsko stanje ter izračunan po skupno dogovorjeni metodologiji, brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, naj bi se po napovedih poslabšal za okoli 2 odstotni točki. Upad je v skoraj enakih deležih posledica kombiniranih učinkov ekspanzivnih fiskalnih ukrepov ter učinka davčnih elastičnosti zaradi krčenja finančnega sektorja in dejavnosti na stanovanjskem trgu, ki sta do nastopa recesije prinašala visoke davčne prihodke.

| (6) | Posodobljena različica programa ne predstavlja srednjeročnega cilja glede proračunskega stanja. Fiskalne projekcije v programu pomenijo krčenje strukturnega primanjkljaja, ki naj bi v povprečju znašalo blizu ene odstotne točke na leto v obdobju od 2010/2011 do 2013/2014. Program predstavlja srednjeročne projekcije brez spreminjanja politik in predvideva zmerno zmanjšanje splošnega javnofinančnega primanjkljaja. Po programu naj bi se celotni primanjkljaj v obdobju med 2010/2011 in 2013/2014 izboljšal za povprečno 1,25 odstotne točke BDP na leto na 3,4 % BDP do konca programskega obdobja. Okoli tri petine ciljnih uskladitev nominalnega stanja v obdobju od 2010/2011 do 2013/2014 je posledica upada deleža odhodkov. Letna nominalna stopnja povečanja odhodkov v obdobju med 2011/2012 in 2013/2014 naj bi se s povprečnih 5,25 % v predhodnem triletnem obdobju upočasnila na 4 %, čeprav močna upočasnitev rasti porabe še ni podprta s podrobnejši načrti porabe po resorjih v skladu s standardnim postopkom triletnega pregleda porabe. Vlada je napovedala dvig davkov in povečanje prispevkov za socialno varnost pa tudi povečanje načrtovanih prihrankov zaradi stroškovne učinkovitosti javnih storitev od 2010/2011 naprej. Bruto javni dolg naj bi se po napovedih v programskem obdobju povečal za 15,5 odstotne točke na 68,5 % BDP v obdobju 2013/2014. Cilj programa je, da bi se dolg, izražen kot BDP, po koncu programskega obdobja do leta 2015/2016 zmanjšal. |
| --- | --- |

(6)

Posodobljena različica programa ne predstavlja srednjeročnega cilja glede proračunskega stanja. Fiskalne projekcije v programu pomenijo krčenje strukturnega primanjkljaja, ki naj bi v povprečju znašalo blizu ene odstotne točke na leto v obdobju od 2010/2011 do 2013/2014. Program predstavlja srednjeročne projekcije brez spreminjanja politik in predvideva zmerno zmanjšanje splošnega javnofinančnega primanjkljaja. Po programu naj bi se celotni primanjkljaj v obdobju med 2010/2011 in 2013/2014 izboljšal za povprečno 1,25 odstotne točke BDP na leto na 3,4 % BDP do konca programskega obdobja. Okoli tri petine ciljnih uskladitev nominalnega stanja v obdobju od 2010/2011 do 2013/2014 je posledica upada deleža odhodkov. Letna nominalna stopnja povečanja odhodkov v obdobju med 2011/2012 in 2013/2014 naj bi se s povprečnih 5,25 % v predhodnem triletnem obdobju upočasnila na 4 %, čeprav močna upočasnitev rasti porabe še ni podprta s podrobnejši načrti porabe po resorjih v skladu s standardnim postopkom triletnega pregleda porabe. Vlada je napovedala dvig davkov in povečanje prispevkov za socialno varnost pa tudi povečanje načrtovanih prihrankov zaradi stroškovne učinkovitosti javnih storitev od 2010/2011 naprej. Bruto javni dolg naj bi se po napovedih v programskem obdobju povečal za 15,5 odstotne točke na 68,5 % BDP v obdobju 2013/2014. Cilj programa je, da bi se dolg, izražen kot BDP, po koncu programskega obdobja do leta 2015/2016 zmanjšal.

| (7) | Proračunski rezultati se lahko poslabšajo zaradi negativnih tveganj. Napoved služb Evropske komisije o gospodarski rasti iz januarja 2009 za obdobji 2009/2010 in 2010/2011 je občutno slabša, kot je predvideno v programu, zaradi česar naj bi se primanjkljaj v obdobju 2010/2011 povečal za okoli 2 odstotni točki v primerjavi s programom. Verjetnost, da bo gospodarska dejavnost v letu 2010 šibkejša, kot je predvideno v programu, obenem s seboj prinaša tveganje, da spodbujevalni ukrepi, ki so bili načrtovani kot začasni, do leta 2010 ne bodo umaknjeni. Program priznava, da bo prispevek finančnega sektorja h gospodarski dejavnosti srednjeročno nižji, kot je bilo prej predvideno, in da bo sestava skupnega povpraševanja verjetno v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih. Vendar se zdi elastičnost prihodkov, predvidena v programu po obdobju 2010/2011, ugodna, sestava skupnega povpraševanja pa bi lahko celo manj temeljila na davkih, kot je predvideno v programu. Zaradi negativnih tveganj se bo tudi delež javnega dolga najverjetneje razvijal manj ugodno, kot je napovedano v programu od obdobja 2009/2010 dalje, to pa prinaša tveganja višjih stroškov odplačevanja zapadlih dolgov. Posegi v javnofinančni sektor obenem predstavljajo tveganje za višjo raven primanjkljaja in/ali dolgov, kot je predvideno v programu (3). Vendar pa večji delež povečanja javnega dolga, ki v programu znaša okoli 5 odstotnih točk BDP, kot posledica ukrepov v podporo finančnemu sektorju po pričakovanjih ne bo stalen. Ko si bo gospodarstvo znova opomoglo in ko se bodo razmere v finančnem sektorju umirile, se pričakuje, da bo vlada Združenega kraljestva z izkupički od prodaje delnic finančnih institucij nazaj zasebnemu sektorju ter z zahtevami za odplačilo posojil vsaj delno odpravila povečanje dolga zaradi posegov v finančni sektor. |
| --- | --- |

(7)

Proračunski rezultati se lahko poslabšajo zaradi negativnih tveganj. Napoved služb Evropske komisije o gospodarski rasti iz januarja 2009 za obdobji 2009/2010 in 2010/2011 je občutno slabša, kot je predvideno v programu, zaradi česar naj bi se primanjkljaj v obdobju 2010/2011 povečal za okoli 2 odstotni točki v primerjavi s programom. Verjetnost, da bo gospodarska dejavnost v letu 2010 šibkejša, kot je predvideno v programu, obenem s seboj prinaša tveganje, da spodbujevalni ukrepi, ki so bili načrtovani kot začasni, do leta 2010 ne bodo umaknjeni. Program priznava, da bo prispevek finančnega sektorja h gospodarski dejavnosti srednjeročno nižji, kot je bilo prej predvideno, in da bo sestava skupnega povpraševanja verjetno v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih. Vendar se zdi elastičnost prihodkov, predvidena v programu po obdobju 2010/2011, ugodna, sestava skupnega povpraševanja pa bi lahko celo manj temeljila na davkih, kot je predvideno v programu. Zaradi negativnih tveganj se bo tudi delež javnega dolga najverjetneje razvijal manj ugodno, kot je napovedano v programu od obdobja 2009/2010 dalje, to pa prinaša tveganja višjih stroškov odplačevanja zapadlih dolgov. Posegi v javnofinančni sektor obenem predstavljajo tveganje za višjo raven primanjkljaja in/ali dolgov, kot je predvideno v programu (3). Vendar pa večji delež povečanja javnega dolga, ki v programu znaša okoli 5 odstotnih točk BDP, kot posledica ukrepov v podporo finančnemu sektorju po pričakovanjih ne bo stalen. Ko si bo gospodarstvo znova opomoglo in ko se bodo razmere v finančnem sektorju umirile, se pričakuje, da bo vlada Združenega kraljestva z izkupički od prodaje delnic finančnih institucij nazaj zasebnemu sektorju ter z zahtevami za odplačilo posojil vsaj delno odpravila povečanje dolga zaradi posegov v finančni sektor.

| (8) | Čeprav ima Združeno kraljestvo relativno nizek javni dolg in je dolgoročni proračunski učinek staranja prebivalstva primerljiv s povprečjem v EU, pa proračunsko stanje v letu 2008, kakor je ocenjeno v programu in je občutno slabše od začetnega stanja v predhodnem programu, pomeni povečano tveganje glede vzdržnosti javnih financ, še preden bi bil sploh upoštevan dolgoročni učinek staranja prebivalstva na proračun. Finančna kriza lahko negativno vpliva tudi na dolgoročno vzdržnost javnih financ, če stroški vladne podpore ne bodo v celoti povrnjeni. Če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v vmesni napovedi predvidele službe Komisije, bi bila vrzel v vzdržnosti znatno večja. Poleg tega naj bi delež bruto dolga po napovedih še pred koncem programskega obdobja presegel referenčno vrednost, določeno v Pogodbi. Zmanjšanje primarnega primanjkljaja bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so po ocenah na podlagi skupno dogovorjene metodologije visoka, kar je posledica trenutnega visokega strukturnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav ima Združeno kraljestvo relativno nizek javni dolg in je dolgoročni proračunski učinek staranja prebivalstva primerljiv s povprečjem v EU, pa proračunsko stanje v letu 2008, kakor je ocenjeno v programu in je občutno slabše od začetnega stanja v predhodnem programu, pomeni povečano tveganje glede vzdržnosti javnih financ, še preden bi bil sploh upoštevan dolgoročni učinek staranja prebivalstva na proračun. Finančna kriza lahko negativno vpliva tudi na dolgoročno vzdržnost javnih financ, če stroški vladne podpore ne bodo v celoti povrnjeni. Če bi za izhodišče vzeli proračunsko stanje za leto 2009, kot so ga v vmesni napovedi predvidele službe Komisije, bi bila vrzel v vzdržnosti znatno večja. Poleg tega naj bi delež bruto dolga po napovedih še pred koncem programskega obdobja presegel referenčno vrednost, določeno v Pogodbi. Zmanjšanje primarnega primanjkljaja bi prispevalo k zmanjšanju tveganj za dolgoročno vzdržnost javnih financ, ki so po ocenah na podlagi skupno dogovorjene metodologije visoka, kar je posledica trenutnega visokega strukturnega primanjkljaja.

| (9) | Nedavno močno poslabšanje javnih financ v Združenem kraljestvu je privedlo do hudega pritiska na domači fiskalni sistem. Oba do tedaj veljavna fiskalna predpisa sta bila v predproračunskem poročilu za leto 2008 odpravljena, namesto njiju pa je bil uveden začasen operativni predpis. Namen novega predpisa, ki naj bi začel veljati, ko se gospodarstvo izkoplje iz recesije, je vsako leto izboljšati ciklično prilagojeni tekoči proračun, da le-ta doseže ravnotežje ter da se zmanjša delež dolga glede na BDP. Sestavljen je tako, da uravnava večje zadolževanje države kot kratkoročno podporo gospodarstvu; ko se bo gospodarstvo Združenega kraljestva izkopalo iz recesije, bi sicer predpis nalagal kvantitativno nedoločeno omejitev v smislu minimalne fiskalne konsolidacije. Pred obdobjem 2015/2016 naj bi uvedli nov okvir, vendar časovni potek glede slednjega ni jasen. Prenovljen, učinkovit in verodostojen fiskalni okvir bo za Združeno kraljestvo pomemben element načrtov za zagotovitev potrebne srednjeročne fiskalne konsolidacije. Novi program za učinkovitost, ki je bil uveden v sklopu celovite revizije porabe za leto 2007, v proračunskem in predproračunskem poročilu za leto 2008 pa je bil še razširjen, odraža namen oblasti Združenega kraljestva, da nadaljujejo s prizadevanji države za rešitev problemov stroškovne učinkovitosti javnega sektorja, vključno z določitvijo ambicioznih ciljev stroškovne učinkovitosti in uvedbo novih okvirov za spremljanje in poročanje. Posodobljena različica programa določa nekatere konkretne podporne ukrepe, a zaenkrat ostaja nejasno, v kolikšni meri bo to vplivalo na različne resorje in politike. |
| --- | --- |

(9)

Nedavno močno poslabšanje javnih financ v Združenem kraljestvu je privedlo do hudega pritiska na domači fiskalni sistem. Oba do tedaj veljavna fiskalna predpisa sta bila v predproračunskem poročilu za leto 2008 odpravljena, namesto njiju pa je bil uveden začasen operativni predpis. Namen novega predpisa, ki naj bi začel veljati, ko se gospodarstvo izkoplje iz recesije, je vsako leto izboljšati ciklično prilagojeni tekoči proračun, da le-ta doseže ravnotežje ter da se zmanjša delež dolga glede na BDP. Sestavljen je tako, da uravnava večje zadolževanje države kot kratkoročno podporo gospodarstvu; ko se bo gospodarstvo Združenega kraljestva izkopalo iz recesije, bi sicer predpis nalagal kvantitativno nedoločeno omejitev v smislu minimalne fiskalne konsolidacije. Pred obdobjem 2015/2016 naj bi uvedli nov okvir, vendar časovni potek glede slednjega ni jasen. Prenovljen, učinkovit in verodostojen fiskalni okvir bo za Združeno kraljestvo pomemben element načrtov za zagotovitev potrebne srednjeročne fiskalne konsolidacije. Novi program za učinkovitost, ki je bil uveden v sklopu celovite revizije porabe za leto 2007, v proračunskem in predproračunskem poročilu za leto 2008 pa je bil še razširjen, odraža namen oblasti Združenega kraljestva, da nadaljujejo s prizadevanji države za rešitev problemov stroškovne učinkovitosti javnega sektorja, vključno z določitvijo ambicioznih ciljev stroškovne učinkovitosti in uvedbo novih okvirov za spremljanje in poročanje. Posodobljena različica programa določa nekatere konkretne podporne ukrepe, a zaenkrat ostaja nejasno, v kolikšni meri bo to vplivalo na različne resorje in politike.

| (10) | Kot odgovor na finančno krizo so oblasti v Združenem kraljestvu sprejele vrsto političnih ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja in za spodbuditev odobravanja kreditov. Shema kreditnih jamstev zagotavlja komercialne zapise, ki jih banke izdajo za refinanciranje svojega celotnega zapadlega dolga. Obenem je posebna likvidnostna shema, ki jo je Banka Anglije upravljala do januarja 2009, bankam omogočala zamenjavo nelikvidnih sredstev za zakladne menice Združenega kraljestva. Banka Anglije je to shemo sedaj nadomestila z možnostjo reeskonta, ki bankam omogoča dolgoročno likvidnost, a se pri tem opira na širše opcije zavarovanja s premoženjem. Poleg podržavljenja banke Northern Rock februarja 2008 ter banke Bradford & Bingley septembra istega leta je vlada Združenega kraljestva v številne banke vložila državni kapital v vrednosti 37 milijard GBP (2,5 % BDP). S februarjem 2009 bo Banka Anglije od finančnega ministrstva pridobila tudi pooblastilo za nakup do 50 milijard GBP (3,5 % BDP) vrednostnih papirjev iz zasebnega sektorja. Januarja 2009 je vlada napovedala tudi uvedbo nove sheme, ki bi bankam ponudila zavarovanje zoper izgube sredstev, ki so večinoma posledica trenutnega ohlajanja gospodarstva. Obenem je organ za finančne storitve (FSA) podal izjavo o urejanju kapitalskih zahtev, v kateri je pojasnil, da banke v času gospodarske recesije lahko dvignejo kapitalske rezerve, s čimer olajšajo nadaljnje posojanje. |
| --- | --- |

(10)

Kot odgovor na finančno krizo so oblasti v Združenem kraljestvu sprejele vrsto političnih ukrepov za stabilizacijo finančnega sektorja in za spodbuditev odobravanja kreditov. Shema kreditnih jamstev zagotavlja komercialne zapise, ki jih banke izdajo za refinanciranje svojega celotnega zapadlega dolga. Obenem je posebna likvidnostna shema, ki jo je Banka Anglije upravljala do januarja 2009, bankam omogočala zamenjavo nelikvidnih sredstev za zakladne menice Združenega kraljestva. Banka Anglije je to shemo sedaj nadomestila z možnostjo reeskonta, ki bankam omogoča dolgoročno likvidnost, a se pri tem opira na širše opcije zavarovanja s premoženjem. Poleg podržavljenja banke Northern Rock februarja 2008 ter banke Bradford & Bingley septembra istega leta je vlada Združenega kraljestva v številne banke vložila državni kapital v vrednosti 37 milijard GBP (2,5 % BDP). S februarjem 2009 bo Banka Anglije od finančnega ministrstva pridobila tudi pooblastilo za nakup do 50 milijard GBP (3,5 % BDP) vrednostnih papirjev iz zasebnega sektorja. Januarja 2009 je vlada napovedala tudi uvedbo nove sheme, ki bi bankam ponudila zavarovanje zoper izgube sredstev, ki so večinoma posledica trenutnega ohlajanja gospodarstva. Obenem je organ za finančne storitve (FSA) podal izjavo o urejanju kapitalskih zahtev, v kateri je pojasnil, da banke v času gospodarske recesije lahko dvignejo kapitalske rezerve, s čimer olajšajo nadaljnje posojanje.

| (11) | V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, je Združeno kraljestvo v novembru istega leta napovedalo fiskalne spodbude v višini približno 1,25 % BDP v letu 2009, ki naj bi po pričakovanjih omilile krčenje BDP v letu 2009 za okoli 0,5 odstotne točke. Paket ukrepov je začasen in časovno primeren, saj so ukrepi usmerjeni v spodbujanje povpraševanja na domačem trgu v letu 2009. Vendar pa napovedano povečanje javnofinančnega primanjkljaja v povezavi z omejenim začetnim manevrskim prostorom za fiskalne ukrepe in odsotnostjo verodostojnega srednjeročnega fiskalnega okvira pomeni, da je ključnega pomena zmanjšati spodbude s trajnostno konsolidacijo v srednjeročnem obdobju. Večina fiskalnih spodbud je namenjenih krepitvi kupne moči gospodinjstev, pri čemer spodbujajo predvsem posameznike z relativno visoko usmerjenostjo k potrošnji. Ostali ukrepi, tudi ukrepi strukturne narave, so usmerjeni v spodbujanje poslovne in naložbene dejavnosti ter povečanje zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje ter možnosti poklicnega izobraževanja nezaposlenih. Na podlagi Načrta za podporo lastnikom nepremičnin, sprejetega septembra 2008, so bili naposled napovedani novi ukrepi v podporo procesu prilagajanja razmeram na stanovanjskem trgu. Ti ukrepi so v skladu s cilji kratkoročne stabilizacije gospodarske učinkovitosti, povezani pa so s programom Združenega kraljestva za lizbonske strukturne reforme. |
| --- | --- |

(11)

V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008, je Združeno kraljestvo v novembru istega leta napovedalo fiskalne spodbude v višini približno 1,25 % BDP v letu 2009, ki naj bi po pričakovanjih omilile krčenje BDP v letu 2009 za okoli 0,5 odstotne točke. Paket ukrepov je začasen in časovno primeren, saj so ukrepi usmerjeni v spodbujanje povpraševanja na domačem trgu v letu 2009. Vendar pa napovedano povečanje javnofinančnega primanjkljaja v povezavi z omejenim začetnim manevrskim prostorom za fiskalne ukrepe in odsotnostjo verodostojnega srednjeročnega fiskalnega okvira pomeni, da je ključnega pomena zmanjšati spodbude s trajnostno konsolidacijo v srednjeročnem obdobju. Večina fiskalnih spodbud je namenjenih krepitvi kupne moči gospodinjstev, pri čemer spodbujajo predvsem posameznike z relativno visoko usmerjenostjo k potrošnji. Ostali ukrepi, tudi ukrepi strukturne narave, so usmerjeni v spodbujanje poslovne in naložbene dejavnosti ter povečanje zmogljivosti javnih služb za zaposlovanje ter možnosti poklicnega izobraževanja nezaposlenih. Na podlagi Načrta za podporo lastnikom nepremičnin, sprejetega septembra 2008, so bili naposled napovedani novi ukrepi v podporo procesu prilagajanja razmeram na stanovanjskem trgu. Ti ukrepi so v skladu s cilji kratkoročne stabilizacije gospodarske učinkovitosti, povezani pa so s programom Združenega kraljestva za lizbonske strukturne reforme.

| (12) | Po ekspanzivni fiskalni politiki v zadnjih letih, ko je bilo gospodarstvo še pretežno trdno, ter po sprejemu spodbujevalnih ukrepov za leto 2009 si oblasti v Združenem kraljestvu nameravajo prizadevati za fiskalno konsolidacijo, ki bi ustrezala srednjeročnemu izboljšanju strukturnega stanja za okoli 1 odstotno točko na leto. Skladno s to strategijo konsolidacije naj bi bili spodbujevalni ukrepi začasni. Obstaja pa tveganje, da paket spodbujevalnih ukrepov, ki so načrtovani kot začasni, v letu 2010 ne bo umaknjen, če gospodarsko okrevanje, kot ga načrtuje vlada Združenega kraljestva, v letu 2010 po začasnih napovedih služb Evropske komisije ne bo uresničeno. Dodati je treba še, da naj bi se delež dolga po pričakovanjih v programskem obdobju precej povečal ter presegel referenčno vrednost 60 % BDP od obdobja 2009/2010 dalje. |
| --- | --- |

(12)

Po ekspanzivni fiskalni politiki v zadnjih letih, ko je bilo gospodarstvo še pretežno trdno, ter po sprejemu spodbujevalnih ukrepov za leto 2009 si oblasti v Združenem kraljestvu nameravajo prizadevati za fiskalno konsolidacijo, ki bi ustrezala srednjeročnemu izboljšanju strukturnega stanja za okoli 1 odstotno točko na leto. Skladno s to strategijo konsolidacije naj bi bili spodbujevalni ukrepi začasni. Obstaja pa tveganje, da paket spodbujevalnih ukrepov, ki so načrtovani kot začasni, v letu 2010 ne bo umaknjen, če gospodarsko okrevanje, kot ga načrtuje vlada Združenega kraljestva, v letu 2010 po začasnih napovedih služb Evropske komisije ne bo uresničeno. Dodati je treba še, da naj bi se delež dolga po pričakovanjih v programskem obdobju precej povečal ter presegel referenčno vrednost 60 % BDP od obdobja 2009/2010 dalje.

| (13) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, ima program precejšnje vrzeli pri navajanju obveznih in neobveznih podatkov (4). |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določenih v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, ima program precejšnje vrzeli pri navajanju obveznih in neobveznih podatkov (4).

Splošni sklep je, da program potrjuje hitro poslabšanje proračunskega stanja Združenega kraljestva, ki je povzročilo pritisk na vzdržnost javnih financ v tej državi. Verjetnost, da bo kratkoročno makroekonomsko stanje precej slabše od pričakovanega, pomeni tveganje za višji javnofinančni primanjkljaj skozi celotno programsko obdobje. Po ekspanzivnih fiskalnih ukrepih v obdobju 2009/2010 je po programu predvideno neprekinjeno fiskalno zaostrovanje od obdobja 2010/2011 dalje, toda doseganje te konsolidacije s seboj prinaša tveganja. Če ne bo prišlo do bistvene oživitve gospodarstva, če bo elastičnost prihodkov slabša in v primeru tveganj glede doseganja ciljev v zvezi s porabo, je namreč možno, da bodo spodbujevalni ukrepi podaljšani še v leto 2010. Ob upoštevanju verjetnosti, da bo kratkoročno poslabšanje proračunskega stanja Združenega kraljestva še hujše, kot je bilo pričakovano, ter povečanih tveganj glede fiskalne vzdržnosti, pa obstaja potreba po ambicioznejših srednjeročnih prizadevanj za konsolidacijo. Delež dolga naj bi se po predvidevanjih s 43,25 % BDP v obdobju 2007/2008 povečal na 65 % v obdobju 2010/2011 ter se ob koncu programskega obdobja stabiliziral pri 70 %.

Glede na zgornjo oceno naj Združeno kraljestvo:

| (i) | izvaja fiskalne načrte, vključno s spodbujevalnimi ukrepi, v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter Paktom stabilnosti in rasti, pri čemer naj se izogiba nadaljnjemu poslabšanju javnih financ; |
| --- | --- |

(i)

izvaja fiskalne načrte, vključno s spodbujevalnimi ukrepi, v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva ter Paktom stabilnosti in rasti, pri čemer naj se izogiba nadaljnjemu poslabšanju javnih financ;

| (ii) | izvaja znatno proračunsko konsolidacijo v obdobju 2010/11 in po njem ter podrobneje opredeli ukrepe v podporo prilagoditvi, da se zagotovi hitro zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost; |
| --- | --- |

(ii)

izvaja znatno proračunsko konsolidacijo v obdobju 2010/11 in po njem ter podrobneje opredeli ukrepe v podporo prilagoditvi, da se zagotovi hitro zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost;

| (iii) | v skladu z izboljšanjem dolgoročne vzdržnosti svojih javnih financ določi, kako se bo v prihodnje uporabljal fiskalni okvir. |
| --- | --- |

(iii)

v skladu z izboljšanjem dolgoročne vzdržnosti svojih javnih financ določi, kako se bo v prihodnje uporabljal fiskalni okvir.

Združeno kraljestvo naj tudi bolje upošteva zahteve glede zagotavljanja podatkov v skladu s kodeksom ravnanja.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | KP dec. 2008 | 3 | – 0,25 | – 0,5 | 2 | 3 | 3 | 3 |
| KOM jan. 2009 | 3,0 | – 0,6 | – 2,3 | 0,9 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 3 | 3 | 2 | 2,75 | 2,5 | 2,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | KP dec. 2008 | 2,25 | 3,75 | 1 | 2 | 2 | 2 | 2 |
| KOM jan. 2009 | 2,2 | 3,4 | – 0,3 | 1,3 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 2,25 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | KP dec. 2008 | 1,0 | – 0,5 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| KOM jan. 2009 | 2,0 | 0,5 | – 2,4 | – 2,8 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 0,0 | – 0,5 | – 0,3 | – 0,4 | – 0,4 | – 0,3 | ni podatkov |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) (6) | KP dec. 2008 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KOM jan. 2009 | – 2,6 | – 2,0 | – 5,5 | – 5,7 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki (7)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 37,9 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 |
| KOM jan. 2009 | 42,1 | 41,4 | 41,2 | 41,6 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 38,6 | 38,8 | 39,0 | 39,2 | 39,3 | 39,5 | ni podatkov |
| Javnofinančni izdatki (7)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 40,7 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 |
| KOM jan. 2009 | 44,9 | 47,2 | 50,8 | 50,8 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 41,6 | 41,7 | 41,4 | 41,3 | 41,1 | 41,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | – 2,8 | – 5,5 | – 8,2 | – 7,1 | – 5,6 | – 4,4 | – 3,4 |
| KOM jan. 2009 | – 2,8 | – 5,7 | – 9,5 | – 9,2 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 3,0 | – 2,9 | – 2,4 | – 2,1 | – 1,8 | – 1,6 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | – 0,6 | – 3,4 | – 6,4 | – 4,5 | – 2,6 | – 1,4 | – 0,3 |
| KOM jan. 2009 | – 0,6 | – 3,5 | – 7,1 | – 6,4 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 0,8 | – 0,9 | – 0,3 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 3,0 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | KP dec. 2008 | – 3,2 | – 5,3 | – 7,2 | – 6,2 | – 5,1 | – 4,2 | – 3,5 |
| KOM jan. 2009 | – 3,7 | – 5,9 | – 8,5 | – 8,0 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | – 3 | – 2,7 | – 2,3 | – 1,9 | – 1,6 | – 1,5 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | KP dec. 2008 | 43,2 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 |
| KOM jan. 2009 | 43,2 | 53,7 | 64,6 | 71,9 | ni podatkov | ni podatkov | ni podatkov |
| KP nov. 2007 | 43,9 | 44,8 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | 44,9 | ni podatkov |
| Konvergenčni program (KP); vmesne gospodarske napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Realni BDP

(spremembe v %)

KP dec. 2008

3

– 0,25

– 0,5

2

3

3

3

KOM jan. 2009

3,0

– 0,6

– 2,3

0,9

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

3

3

2

2,75

2,5

2,5

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

KP dec. 2008

2,25

3,75

1

2

2

2

2

KOM jan. 2009

2,2

3,4

– 0,3

1,3

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

2,25

2

2

2

2

2

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

KP dec. 2008

1,0

– 0,5

– 2,4

– 2,1

– 1,2

– 0,4

0,2

KOM jan. 2009

2,0

0,5

– 2,4

– 2,8

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

0,0

– 0,5

– 0,3

– 0,4

– 0,4

– 0,3

ni podatkov

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP) (6)

KP dec. 2008

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KOM jan. 2009

– 2,6

– 2,0

– 5,5

– 5,7

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

Javnofinančni prihodki (7)

(v % BDP)

KP dec. 2008

37,9

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

KOM jan. 2009

42,1

41,4

41,2

41,6

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

38,6

38,8

39,0

39,2

39,3

39,5

ni podatkov

Javnofinančni izdatki (7)

(v % BDP)

KP dec. 2008

40,7

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

KOM jan. 2009

44,9

47,2

50,8

50,8

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

41,6

41,7

41,4

41,3

41,1

41,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2008

– 2,8

– 5,5

– 8,2

– 7,1

– 5,6

– 4,4

– 3,4

KOM jan. 2009

– 2,8

– 5,7

– 9,5

– 9,2

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

– 3,0

– 2,9

– 2,4

– 2,1

– 1,8

– 1,6

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

KP dec. 2008

– 0,6

– 3,4

– 6,4

– 4,5

– 2,6

– 1,4

– 0,3

KOM jan. 2009

– 0,6

– 3,5

– 7,1

– 6,4

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

– 0,8

– 0,9

– 0,3

0,0

0,3

0,5

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

KP dec. 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM jan. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

– 3,0

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

ni podatkov

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

KP dec. 2008

– 3,2

– 5,3

– 7,2

– 6,2

– 5,1

– 4,2

– 3,5

KOM jan. 2009

– 3,7

– 5,9

– 8,5

– 8,0

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

– 3

– 2,7

– 2,3

– 1,9

– 1,6

– 1,5

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

KP dec. 2008

43,2

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

KOM jan. 2009

43,2

53,7

64,6

71,9

ni podatkov

ni podatkov

ni podatkov

KP nov. 2007

43,9

44,8

45,1

45,3

45,2

44,9

ni podatkov

Konvergenčni program (KP); vmesne gospodarske napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  V oceni je upoštevana predvsem vmesna napoved službe Komisije iz januarja 2009, pa tudi druge informacije, ki so od tedaj na voljo.

(3)  Nakup poslovnih deležev v finančnih institucijah bi lahko privedel do enkratnega povečanja splošnega javnofinančnega primanjkljaja, glede na ceno nakupa delnic, ki je odvisna od prevladujoče tržne cene oziroma od poštene vrednosti. Eurostat trenutno preučuje statistično obdelavo javnih dolžniških vrednostnih papirjev, izdanih za financiranje posebne likvidnostne sheme, ter zmožnost nakupa sredstev, ki se sicer v programu ne štejeta kot javni dolg.

(4)  Zlasti pomanjkanje podatkov o trgu delovne sile je precej zapletlo ponovni izračun proizvodnih vrzeli po skupno dogovorjeni metodologiji.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov po ponovnih izračunih služb Komisije na podlagi podatkov v programih z uporabo splošno dogovorjene metodologije. Številke KOM jan. 2009 temeljijo na ocenjeni potencialni rasti v višini 1,5 %, 0,9 % in 1,0 % v tem zaporedju v obdobju 2008–2010.

(6)  Podatki se nanašajo na koledarsko leto.

(7)  Podatki za skupne prihodke in stroške v programu niso podani v skladu z usklajenim sistemom ERA95. Zato niso neposredno primerljivi s projekcijami iz vmesne napovedi služb Komisije iz januarja 2009. Za 2012/13 in 2013/14 so številke o javnofinančnih prihodkih in odhodkih ekstrapolirane iz projekcij javnega sektorja.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V programskem obdobju ni nobenih enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Vir:

Konvergenčni program (KP); vmesne gospodarske napovedi služb Komisije iz januarja 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/39

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5456 – Antin Infrastructure Partners/BBEIF/BBI EUROPE/Euroports)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 68/08)

Dne 16. marca 2009 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5456. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5456. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/39

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.5474 – Lagardere/Sumitomo/HFG)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 68/09)

Dne 16. marca 2009 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5474. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32009M5474. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/40

---

Menjalni tečaji eura (1)

20. marca 2009

(2009/C 68/10)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3549 |
| JPY | japonski jen | 129,87 |
| DKK | danska krona | 7,4515 |
| GBP | funt šterling | 0,93950 |
| SEK | švedska krona | 11,0560 |
| CHF | švicarski frank | 1,5291 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,6500 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 26,628 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 298,36 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7083 |
| PLN | poljski zlot | 4,5662 |
| RON | romunski leu | 4,2972 |
| TRY | turška lira | 2,2872 |
| AUD | avstralski dolar | 1,9685 |
| CAD | kanadski dolar | 1,6770 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5008 |
| NZD | novozelandski dolar | 2,4240 |
| SGD | singapurski dolar | 2,0535 |
| KRW | južnokorejski won | 1 901,81 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,0680 |
| CNY | kitajski juan | 9,2509 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4511 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 974,27 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9352 |
| PHP | filipinski peso | 65,360 |
| RUB | ruski rubelj | 45,4920 |
| THB | tajski bat | 47,848 |
| BRL | brazilski real | 3,0519 |
| MXN | mehiški peso | 19,1995 |
| INR | indijska rupija | 68,5170 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3549

JPY

japonski jen

129,87

DKK

danska krona

7,4515

GBP

funt šterling

0,93950

SEK

švedska krona

11,0560

CHF

švicarski frank

1,5291

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,6500

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

26,628

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

298,36

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7083

PLN

poljski zlot

4,5662

RON

romunski leu

4,2972

TRY

turška lira

2,2872

AUD

avstralski dolar

1,9685

CAD

kanadski dolar

1,6770

HKD

hongkonški dolar

10,5008

NZD

novozelandski dolar

2,4240

SGD

singapurski dolar

2,0535

KRW

južnokorejski won

1 901,81

ZAR

južnoafriški rand

13,0680

CNY

kitajski juan

9,2509

HRK

hrvaška kuna

7,4511

IDR

indonezijska rupija

15 974,27

MYR

malezijski ringit

4,9352

PHP

filipinski peso

65,360

RUB

ruski rubelj

45,4920

THB

tajski bat

47,848

BRL

brazilski real

3,0519

MXN

mehiški peso

19,1995

INR

indijska rupija

68,5170

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/41

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1.4.2009

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(2009/C 68/11)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi izvedbene uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2009 | ... | 2,74 | 2,74 | 7,63 | 2,74 | 2,96 | 2,74 | 4,57 | 7,34 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 2,74 | 10,01 | 2,74 | 2,74 | 9,53 | 2,74 | 13,20 | 2,74 | 2,74 | 5,62 | 2,74 | 17,29 | 2,30 | 2,74 | 2,74 | 2,84 |
| 1.3.2009 | 31.3.2009 | 3,47 | 3,47 | 7,63 | 3,47 | 3,74 | 3,47 | 6,00 | 7,34 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 3,47 | 10,01 | 3,47 | 3,47 | 9,53 | 3,47 | 13,20 | 3,47 | 3,47 | 6,78 | 3,47 | 17,29 | 3,31 | 3,47 | 3,47 | 3,58 |
| 1.2.2009 | 28.2.2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 13,20 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 4,31 | 4,99 | 4,99 | 4,81 |
| 1.1.2009 | 31.1.2009 | 4,99 | 4,99 | 7,63 | 4,99 | 4,53 | 4,99 | 6,00 | 7,34 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 4,99 | 10,01 | 4,99 | 4,99 | 7,81 | 4,99 | 11,05 | 4,99 | 4,99 | 6,78 | 4,99 | 17,29 | 5,18 | 4,99 | 4,99 | 5,70 |
| 1.12.2008 | 31.12.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 7,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 15,87 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.11.2008 | 30.11.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 5,00 | 5,66 |
| 1.10.2008 | 31.10.2008 | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1.9.2008 | 30.9.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008 | 31.8.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.4.2009

...

2,74

2,74

7,63

2,74

2,96

2,74

4,57

7,34

2,74

2,74

2,74

2,74

10,01

2,74

2,74

9,53

2,74

13,20

2,74

2,74

5,62

2,74

17,29

2,30

2,74

2,74

2,84

1.3.2009

31.3.2009

3,47

3,47

7,63

3,47

3,74

3,47

6,00

7,34

3,47

3,47

3,47

3,47

10,01

3,47

3,47

9,53

3,47

13,20

3,47

3,47

6,78

3,47

17,29

3,31

3,47

3,47

3,58

1.2.2009

28.2.2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

13,20

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

4,31

4,99

4,99

4,81

1.1.2009

31.1.2009

4,99

4,99

7,63

4,99

4,53

4,99

6,00

7,34

4,99

4,99

4,99

4,99

10,01

4,99

4,99

7,81

4,99

11,05

4,99

4,99

6,78

4,99

17,29

5,18

4,99

4,99

5,70

1.12.2008

31.12.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

7,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

15,87

5,49

5,36

5,00

5,66

1.11.2008

30.11.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

5,00

5,66

1.10.2008

31.10.2008

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1.9.2008

30.9.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008

31.8.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/42

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2009/C 68/12)

| 1. | Komisija je 16. marca 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, ki pripada skupini RBSK Group („RBSK“, Avstrija), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., ki je pod nadzorom bančne skupine Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank („DZ“, Nemčija), in Raiffeisen Bank S.A. („RBRO“, Romunija), ki je pod nadzorom skupine Raiffeisen Zentralbank Österreich Aktiengesellschaft („RZB“, Avstrija), z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. („RBL“, Romunija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 16. marca 2009 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja Raiffeisen Bausparkasse G.m.b.H, ki pripada skupini RBSK Group („RBSK“, Avstrija), Bausparkasse Schwäbisch Hall A.G., ki je pod nadzorom bančne skupine Deutsche Zentral-Genossenschaftsbank („DZ“, Nemčija), in Raiffeisen Bank S.A. („RBRO“, Romunija), ki je pod nadzorom skupine Raiffeisen Zentralbank Österreich Aktiengesellschaft („RZB“, Avstrija), z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Raiffeisen Banca pentru Locuinte S.A. („RBL“, Romunija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za RBSK: hranilno-posojilne storitve za stanovanjske namene, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za RBSK: hranilno-posojilne storitve za stanovanjske namene,

| — | za DZ: bančništvo, zavarovalništvo in storitve upravljanja premoženja, |
| --- | --- |

—

za DZ: bančništvo, zavarovalništvo in storitve upravljanja premoženja,

| — | za RZB: komercialna in investicijska banka, |
| --- | --- |

—

za RZB: komercialna in investicijska banka,

| — | za RBRO: splošna banka v Romuniji, ki pripada skupini RZB, |
| --- | --- |

—

za RBRO: splošna banka v Romuniji, ki pripada skupini RZB,

| — | za RBL: hranilno-posojilne storitve za stanovanjske namene v Romuniji. |
| --- | --- |

—

za RBL: hranilno-posojilne storitve za stanovanjske namene v Romuniji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5493 – RBSK/DZ Bank/RZB/RBL JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

DRUGI AKTI

Komisija

| 21.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | C 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

C 68/43

---

Obvestilo za osebe in subjekte, dodane na seznam iz člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov za osebe, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo, na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 242/2009

(2009/C 68/13)

| 1. | Skupno stališče 2008/369/SZVP (1) poziva Skupnost, naj zamrzne sredstva in gospodarske vire fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo, kakor so navedeni v seznamu, sestavljenem v skladu z resolucijami Varnostnega sveta ZN 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) in 1857(2008), ki ga mora odbor ZN, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1533(2004), redno posodabljati.
  Seznam, ki ga je sestavil ta odbor ZN, zajema:






  — | osebe ali subjekte, ki kršijo embargo na orožje in s tem povezane ukrepe, kot je navedeno v členu 1, |
| --- | --- | --- |

1.

Skupno stališče 2008/369/SZVP (1) poziva Skupnost, naj zamrzne sredstva in gospodarske vire fizičnih ali pravnih oseb, subjektov ali organov, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo, kakor so navedeni v seznamu, sestavljenem v skladu z resolucijami Varnostnega sveta ZN 1533(2004), 1596(2005), 1807(2008) in 1857(2008), ki ga mora odbor ZN, ustanovljen v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1533(2004), redno posodabljati.

Seznam, ki ga je sestavil ta odbor ZN, zajema:

—

osebe ali subjekte, ki kršijo embargo na orožje in s tem povezane ukrepe, kot je navedeno v členu 1,

| — | politične in vojaške voditelje tujih oboroženih skupin, ki delujejo v DRK ter ki ovirajo razorožitev in prostovoljno vračanje ali ponovno naselitev borcev, ki tem skupinam pripadajo, |
| --- | --- |

—

politične in vojaške voditelje tujih oboroženih skupin, ki delujejo v DRK ter ki ovirajo razorožitev in prostovoljno vračanje ali ponovno naselitev borcev, ki tem skupinam pripadajo,

| — | politične in vojaške voditelje kongovskih milic, ki prejemajo podporo izven DRK ter ki ovirajo sodelovanje svojih borcev pri procesu razoroževanja, demobilizacije in reintegracije, |
| --- | --- |

—

politične in vojaške voditelje kongovskih milic, ki prejemajo podporo izven DRK ter ki ovirajo sodelovanje svojih borcev pri procesu razoroževanja, demobilizacije in reintegracije,

| — | politične in vojaške voditelje, ki delujejo v DRK ter ki novačijo ali uporabljajo otroke v oboroženih spopadih in s tem kršijo veljavno mednarodno pravo, |
| --- | --- |

—

politične in vojaške voditelje, ki delujejo v DRK ter ki novačijo ali uporabljajo otroke v oboroženih spopadih in s tem kršijo veljavno mednarodno pravo,

| — | posameznike, ki delujejo v DRK ter ki huje kršijo mednarodno pravo z dejanji, katerih tarča so otroci ali ženske v oboroženih spopadih, vključno z ubijanjem in pohabljanjem, spolnim nasiljem, ugrabitvami ter prisilnim izseljevanjem, |
| --- | --- |

—

posameznike, ki delujejo v DRK ter ki huje kršijo mednarodno pravo z dejanji, katerih tarča so otroci ali ženske v oboroženih spopadih, vključno z ubijanjem in pohabljanjem, spolnim nasiljem, ugrabitvami ter prisilnim izseljevanjem,

| — | posameznike, ki ovirajo dostop do humanitarne pomoči ali njeno razdeljevanje v vzhodnem delu DRK, |
| --- | --- |

—

posameznike, ki ovirajo dostop do humanitarne pomoči ali njeno razdeljevanje v vzhodnem delu DRK,

| — | posameznike ali subjekte, ki z nedovoljenim trgovanjem z naravnimi viri podpirajo nezakonite oborožene skupine v vzhodnem delu DRK. |
| --- | --- |

—

posameznike ali subjekte, ki z nedovoljenim trgovanjem z naravnimi viri podpirajo nezakonite oborožene skupine v vzhodnem delu DRK.

| 2. | Odbor ZN se je 3. marca 2009 odločil, da na zadevni seznam doda štiri fizične osebe. Zadevne fizične osebe lahko Odboru ZN kadar koli predložijo zahtevo za ponovno proučitev odločitve o njihovi vključitvi na zgoraj navedeni seznam ZN, s priloženo dodatno dokumentacijo. Zahtevo je treba poslati na naslednji naslov:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| United States of America |

2.

Odbor ZN se je 3. marca 2009 odločil, da na zadevni seznam doda štiri fizične osebe. Zadevne fizične osebe lahko Odboru ZN kadar koli predložijo zahtevo za ponovno proučitev odločitve o njihovi vključitvi na zgoraj navedeni seznam ZN, s priloženo dodatno dokumentacijo. Zahtevo je treba poslati na naslednji naslov:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

United States of America

Več informacij je na voljo na: http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Komisija je na podlagi odločitev ZN iz točke 2 sprejela Uredbo (ES) št. 242/2009 (2), ki spreminja Prilogo I k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov za osebe, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo (3).
  Zato se za zadevne fizične osebe uporabljajo naslednji ukrepi iz Uredbe (ES) št. 1183/2005:






  (a) | zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki jim pripadajo, so v njihovi lasti ali s katerimi razpolagajo, ter prepoved neposrednega ali posrednega dajanja njim na voljo ali v njihovo korist sredstev in gospodarskih virov (člen 2) ter |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija je na podlagi odločitev ZN iz točke 2 sprejela Uredbo (ES) št. 242/2009 (2), ki spreminja Prilogo I k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005 o uvedbi določenih posebnih omejevalnih ukrepov za osebe, ki kršijo embargo na orožje glede Demokratične republike Kongo (3).

Zato se za zadevne fizične osebe uporabljajo naslednji ukrepi iz Uredbe (ES) št. 1183/2005:

(a)

zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki jim pripadajo, so v njihovi lasti ali s katerimi razpolagajo, ter prepoved neposrednega ali posrednega dajanja njim na voljo ali v njihovo korist sredstev in gospodarskih virov (člen 2) ter

| (b) | prepoved zavestnega in namernega sodelovanja pri dejavnostih, katerih namen ali učinek je neposredno ali posredno izogibanje ukrepom iz zgornje točke (a). |
| --- | --- |

(b)

prepoved zavestnega in namernega sodelovanja pri dejavnostih, katerih namen ali učinek je neposredno ali posredno izogibanje ukrepom iz zgornje točke (a).

| 4. | Fizične osebe, dodane v Prilogo I k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005 z Uredbo (ES) št. 242/2009 v skladu z odločitvijo ZN z dne 3. marca 2009 lahko Komisiji sporočijo svoje mnenje o njihovi umestitvi na seznam. To sporočilo lahko pošljejo na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| DG External Relations |
| Directorate A Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy |
| Unit A2 – CHAR 12/45 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Fizične osebe, dodane v Prilogo I k Uredbi Sveta (ES) št. 1183/2005 z Uredbo (ES) št. 242/2009 v skladu z odločitvijo ZN z dne 3. marca 2009 lahko Komisiji sporočijo svoje mnenje o njihovi umestitvi na seznam. To sporočilo lahko pošljejo na naslov:

European Commission

DG External Relations

Directorate A Crisis Platform – Policy Coordination in Common Foreign and Security Policy

Unit A2 – CHAR 12/45

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Obenem je treba opozoriti, da je vsaki zadevni fizični osebi omogočeno, da v skladu s pogoji iz člena 230(4) in (5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pri Sodišču prve stopnje izpodbija Uredbo (ES) št. 242/2009. |
| --- | --- |

5.

Obenem je treba opozoriti, da je vsaki zadevni fizični osebi omogočeno, da v skladu s pogoji iz člena 230(4) in (5) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti pri Sodišču prve stopnje izpodbija Uredbo (ES) št. 242/2009.

| 6. | Osebni podatki fizičnih oseb na seznamih iz Uredbe (ES) št. 242/2009 se obdelujejo v skladu s pravili Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4). Vse zahteve, npr. po dodatnih informacijah ali za uresničevanje pravic po Uredbi (ES) št. 45/2001 (kot so dostopanje do osebnih podatkov ali njihovo popravljanje), je treba poslati Komisiji na naslov iz točke 4 zgoraj. |
| --- | --- |

6.

Osebni podatki fizičnih oseb na seznamih iz Uredbe (ES) št. 242/2009 se obdelujejo v skladu s pravili Uredbe (ES) št. 45/2001 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4). Vse zahteve, npr. po dodatnih informacijah ali za uresničevanje pravic po Uredbi (ES) št. 45/2001 (kot so dostopanje do osebnih podatkov ali njihovo popravljanje), je treba poslati Komisiji na naslov iz točke 4 zgoraj.

| 7. | Za zagotovitev ustreznega reda je treba zadevne fizične osebe iz Priloge I opozoriti, da lahko pri pristojnem organu zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kakor so navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1183/2005, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev in gospodarskih virov za osnovne izdatke ali posebna plačila v skladu s členom 3 navedene uredbe. |
| --- | --- |

7.

Za zagotovitev ustreznega reda je treba zadevne fizične osebe iz Priloge I opozoriti, da lahko pri pristojnem organu zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kakor so navedene v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1183/2005, vložijo prošnjo za pridobitev dovoljenja glede uporabe zamrznjenih sredstev in gospodarskih virov za osnovne izdatke ali posebna plačila v skladu s členom 3 navedene uredbe.

---

(1)  UL L 127, 15.5.2008, str. 84.

(2)  UL L 75, 21.3.2009.

(3)  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---