# Úradný vestník C 27/2009

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 27 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 523. februára 2009 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 27

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 523. februára 2009

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | 446. plenárne zasadnutie v dňoch 9. a 10. júla 2008 |
| 2009/C 027/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o typovom schvaľovaní motorových vozidiel s vodíkovým pohonom, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2007/46/ESKOM(2007) 593 v konečnom znení – 2007/0214 (COD) | 1 |
| 2009/C 027/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Rôzne politické opatrenia, okrem primeraného financovania, ktoré by mohli pomôcť malým a stredným podnikom pri raste a rozvoji | 7 |
| 2009/C 027/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie: Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruchKOM(2007) 621 v konečnom znení | 12 |
| 2009/C 027/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Biela kniha o integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermiKOM(2007) 807 v konečnom znení | 18 |
| 2009/C 027/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vývoj sektora stavebníctva v Európe | 22 |
| 2009/C 027/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vývoj odvetvia služieb podnikom v Európe | 26 |
| 2009/C 027/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie)KOM(2008) 49 v konečnom znení – 2008/0035 (COD) | 34 |
| 2009/C 027/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernica 2001/82/ES a smernica 2001/83/ES, pokiaľ ide o zmeny podmienok povolení na uvedenie na trh pre liekyKOM(2008) 123 v konečnom znení – 2008/0045 (COD) | 39 |
| 2009/C 027/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady týkajúci sa jednoduchých tlakových nádob (kodifikované znenie) KOM(2008) 202 v konečnom znení – 2008/0076 (COD) | 41 |
| 2009/C 027/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Smerom k železničnej sieti s prioritou nákladnej dopravyKOM(2007) 608 v konečnom znení | 41 |
| 2009/C 027/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie: Oznámenie o európskej prístavnej politikeKOM(2007) 616 v konečnom znení | 45 |
| 2009/C 027/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Cestná doprava – pracovný čas samostatne zárobkovo činných vodičov | 49 |
| 2009/C 027/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Európsky strategický plán energetických technológií (PLÁN SET) Smerom k nízkouhlíkovej budúcnostiKOM(2007) 723 v konečnom znení | 53 |
| 2009/C 027/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Klimatické zmeny a poľnohospodárstvo v Európe | 59 |
| 2009/C 027/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť systém Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynovKOM(2008) 16 v konečnom znení – 2008/0013 (COD) | 66 |
| 2009/C 027/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020KOM(2008) 17 v konečnom znení – 2008/0014 (COD) | 71 |
| 2009/C 027/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o geologickom ukladaní oxidu uhličitého, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 85/337/EHS, 96/61/ES, smernice 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a nariadenie (ES) č. 1013/2006KOM(2008) 18 v konečnom znení – 2008/0015 (COD) | 75 |
| 2009/C 027/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, pokiaľ ide o článok 6 ods. 2 o uvádzaní batérií a akumulátorov na trhKOM(2008) 211 – 2008/0081 (COD) | 81 |
| 2009/C 027/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Priemysel ťažby neenergetických surovín v Európe | 82 |
| 2009/C 027/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Integrácia menšín – Rómovia | 88 |
| 2009/C 027/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Základné prvky štruktúry, organizácie a fungovania platformy pre väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do podpory integračnej politiky štátnych príslušníkov tretích krajín na úrovni EÚ | 95 |
| 2009/C 027/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti | 99 |
| 2009/C 027/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnaniaKOM(2007) 637 v konečnom znení – 2007/0228 (CNS) | 108 |
| 2009/C 027/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o zjednotenom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáteKOM(2007) 638 v konečnom znení – 2007/0229 (CNS) | 114 |
| 2009/C 027/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku tvorivosti a inovácie (2009)KOM(2008) 159 v konečnom znení – 2008/0064 (COD) | 119 |
| 2009/C 027/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Lepšie začlenenie ostrovných oblastí do vnútorného trhu ako kľúčový faktor súdržnosti a ich hospodárskeho rastu | 123 |
| 2009/C 027/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Príčiny rozdielu medzi vnímanou a skutočnou infláciou | 129 |
| 2009/C 027/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha občianskej spoločnosti v programoch predvstupovej pomoci Európskej únie v Albánsku | 140 |
| 2009/C 027/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zriaďovanie sietí organizácií občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne | 144 |
| 2009/C 027/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ako zjednotiť národný a európsky rozmer pri informovaní o Európe? | 152 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

446. plenárne zasadnutie v dňoch 9. a 10. júla 2008

2009/C 027/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o typovom schvaľovaní motorových vozidiel s vodíkovým pohonom, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2007/46/ESKOM(2007) 593 v konečnom znení – 2007/0214 (COD)

KOM(2007) 593 v konečnom znení – 2007/0214 (COD)

1

2009/C 027/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Rôzne politické opatrenia, okrem primeraného financovania, ktoré by mohli pomôcť malým a stredným podnikom pri raste a rozvoji

7

2009/C 027/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie: Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruchKOM(2007) 621 v konečnom znení

KOM(2007) 621 v konečnom znení

12

2009/C 027/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Biela kniha o integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermiKOM(2007) 807 v konečnom znení

KOM(2007) 807 v konečnom znení

18

2009/C 027/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vývoj sektora stavebníctva v Európe

22

2009/C 027/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vývoj odvetvia služieb podnikom v Európe

26

2009/C 027/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie)KOM(2008) 49 v konečnom znení – 2008/0035 (COD)

KOM(2008) 49 v konečnom znení – 2008/0035 (COD)

34

2009/C 027/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernica 2001/82/ES a smernica 2001/83/ES, pokiaľ ide o zmeny podmienok povolení na uvedenie na trh pre liekyKOM(2008) 123 v konečnom znení – 2008/0045 (COD)

KOM(2008) 123 v konečnom znení – 2008/0045 (COD)

39

2009/C 027/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady týkajúci sa jednoduchých tlakových nádob (kodifikované znenie) KOM(2008) 202 v konečnom znení – 2008/0076 (COD)

KOM(2008) 202 v konečnom znení – 2008/0076 (COD)

41

2009/C 027/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Smerom k železničnej sieti s prioritou nákladnej dopravyKOM(2007) 608 v konečnom znení

KOM(2007) 608 v konečnom znení

41

2009/C 027/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie: Oznámenie o európskej prístavnej politikeKOM(2007) 616 v konečnom znení

KOM(2007) 616 v konečnom znení

45

2009/C 027/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Cestná doprava – pracovný čas samostatne zárobkovo činných vodičov

49

2009/C 027/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Európsky strategický plán energetických technológií (PLÁN SET) Smerom k nízkouhlíkovej budúcnostiKOM(2007) 723 v konečnom znení

KOM(2007) 723 v konečnom znení

53

2009/C 027/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Klimatické zmeny a poľnohospodárstvo v Európe

59

2009/C 027/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť systém Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynovKOM(2008) 16 v konečnom znení – 2008/0013 (COD)

KOM(2008) 16 v konečnom znení – 2008/0013 (COD)

66

2009/C 027/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020KOM(2008) 17 v konečnom znení – 2008/0014 (COD)

KOM(2008) 17 v konečnom znení – 2008/0014 (COD)

71

2009/C 027/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o geologickom ukladaní oxidu uhličitého, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 85/337/EHS, 96/61/ES, smernice 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a nariadenie (ES) č. 1013/2006KOM(2008) 18 v konečnom znení – 2008/0015 (COD)

KOM(2008) 18 v konečnom znení – 2008/0015 (COD)

75

2009/C 027/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, pokiaľ ide o článok 6 ods. 2 o uvádzaní batérií a akumulátorov na trhKOM(2008) 211 – 2008/0081 (COD)

KOM(2008) 211 – 2008/0081 (COD)

81

2009/C 027/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Priemysel ťažby neenergetických surovín v Európe

82

2009/C 027/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Integrácia menšín – Rómovia

88

2009/C 027/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Základné prvky štruktúry, organizácie a fungovania platformy pre väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do podpory integračnej politiky štátnych príslušníkov tretích krajín na úrovni EÚ

95

2009/C 027/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti

99

2009/C 027/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnaniaKOM(2007) 637 v konečnom znení – 2007/0228 (CNS)

KOM(2007) 637 v konečnom znení – 2007/0228 (CNS)

108

2009/C 027/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Rady o zjednotenom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáteKOM(2007) 638 v konečnom znení – 2007/0229 (CNS)

KOM(2007) 638 v konečnom znení – 2007/0229 (CNS)

114

2009/C 027/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku tvorivosti a inovácie (2009)KOM(2008) 159 v konečnom znení – 2008/0064 (COD)

KOM(2008) 159 v konečnom znení – 2008/0064 (COD)

119

2009/C 027/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Lepšie začlenenie ostrovných oblastí do vnútorného trhu ako kľúčový faktor súdržnosti a ich hospodárskeho rastu

123

2009/C 027/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Príčiny rozdielu medzi vnímanou a skutočnou infláciou

129

2009/C 027/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha občianskej spoločnosti v programoch predvstupovej pomoci Európskej únie v Albánsku

140

2009/C 027/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zriaďovanie sietí organizácií občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne

144

2009/C 027/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ako zjednotiť národný a európsky rozmer pri informovaní o Európe?

152

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

446. plenárne zasadnutie v dňoch 9. a 10. júla 2008

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o typovom schvaľovaní motorových vozidiel s vodíkovým pohonom, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2007/46/ES“

KOM(2007) 593 v konečnom znení – 2007/0214 (COD)

(2009/C 27/01)

Rada sa 14. novembra 2007 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o typovom schvaľovaní motorových vozidiel s vodíkovým pohonom, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2007/46/ES“

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2008. Spravodajcom bol pán IOZIA.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza 9. júla) prijal 117 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta obsah návrhu nariadenia KOM(2007) 593 v konečnom znení a stanovenie harmonizovaných predpisov na úrovni Spoločenstva o typovom schvaľovaní vozidiel s vodíkovým pohonom. Výbor podporuje výber jediného celoeurópskeho konania platného vo všetkých členských štátoch, pretože je jednoduchšie a menej náročné než osobitné schvaľovanie vo všetkých 27 členských štátoch, ktoré by okrem toho zrejme viedlo k deformácii hospodárskej súťaže a segmentácii vnútorného trhu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV víta obsah návrhu nariadenia KOM(2007) 593 v konečnom znení a stanovenie harmonizovaných predpisov na úrovni Spoločenstva o typovom schvaľovaní vozidiel s vodíkovým pohonom. Výbor podporuje výber jediného celoeurópskeho konania platného vo všetkých členských štátoch, pretože je jednoduchšie a menej náročné než osobitné schvaľovanie vo všetkých 27 členských štátoch, ktoré by okrem toho zrejme viedlo k deformácii hospodárskej súťaže a segmentácii vnútorného trhu.

| 1.2 | Význam tohto opatrenia je zrejmý: napriek predpokladanému výraznému nárastu predaja vozidiel s vodíkovým pohonom neexistuje pre takéto vozidlá typové schvaľovanie ani na európskej úrovni, ani na úrovni jednotlivých členských štátov. Predbežné úpravy, ktoré prijali jednotlivé členské štáty, sa navzájom výrazne odlišujú. |
| --- | --- |

1.2

Význam tohto opatrenia je zrejmý: napriek predpokladanému výraznému nárastu predaja vozidiel s vodíkovým pohonom neexistuje pre takéto vozidlá typové schvaľovanie ani na európskej úrovni, ani na úrovni jednotlivých členských štátov. Predbežné úpravy, ktoré prijali jednotlivé členské štáty, sa navzájom výrazne odlišujú.

| 1.3 | EHSV považuje rýchle prijatie nariadenia za potrebné, pretože poskytne stabilný referenčný rámec pre podniky pôsobiace v uvedenom odvetví, a preto môže podporiť významné investície, ktoré sú nevyhnutné pre technologický vývoj v oblasti využívania vodíka. EHSV už v nedávnych stanoviskách na túto tému privítal rozhodnutie týkajúce sa tohto využívania a konštatoval, že vodík napriek obmedzeniam, ktoré dnes ešte pretrvávajú, predstavuje výzvu pre budúcnosť. |
| --- | --- |

1.3

EHSV považuje rýchle prijatie nariadenia za potrebné, pretože poskytne stabilný referenčný rámec pre podniky pôsobiace v uvedenom odvetví, a preto môže podporiť významné investície, ktoré sú nevyhnutné pre technologický vývoj v oblasti využívania vodíka. EHSV už v nedávnych stanoviskách na túto tému privítal rozhodnutie týkajúce sa tohto využívania a konštatoval, že vodík napriek obmedzeniam, ktoré dnes ešte pretrvávajú, predstavuje výzvu pre budúcnosť.

| 1.4 | Stanovenie predpisov Spoločenstva v oblasti harmonizácie je dôležité pre zaručenie bezpečnosti užívateľov. Vzhľadom na predpokladané ďalšie rozšírenie týchto vozidiel – podľa odhadov Komisie by do roku 2020 mohlo byť v prevádzke 1 milión vozidiel s vodíkovým pohonom – je zvýšenie dôvery užívateľov nevyhnutným predpokladom tohto vývoja. |
| --- | --- |

1.4

Stanovenie predpisov Spoločenstva v oblasti harmonizácie je dôležité pre zaručenie bezpečnosti užívateľov. Vzhľadom na predpokladané ďalšie rozšírenie týchto vozidiel – podľa odhadov Komisie by do roku 2020 mohlo byť v prevádzke 1 milión vozidiel s vodíkovým pohonom – je zvýšenie dôvery užívateľov nevyhnutným predpokladom tohto vývoja.

| 1.5 | Dôležitým príkladom, ktorý demonštruje platnosť a reálnosť tohto cieľa, je neustále rastúci počet taxíkov s hybridným pohonom v New Yorku. Zmysluplná komunálna politika tam umožňuje prepojenie ekologického povedomia a ochrany životného prostredia s trhovou logikou. Tým sa aj dokladá, že pokusy vytvoriť umelé prekážky pri vývoji tejto technológie sú často založené na obrane tradičných záujmov. |
| --- | --- |

1.5

Dôležitým príkladom, ktorý demonštruje platnosť a reálnosť tohto cieľa, je neustále rastúci počet taxíkov s hybridným pohonom v New Yorku. Zmysluplná komunálna politika tam umožňuje prepojenie ekologického povedomia a ochrany životného prostredia s trhovou logikou. Tým sa aj dokladá, že pokusy vytvoriť umelé prekážky pri vývoji tejto technológie sú často založené na obrane tradičných záujmov.

| 1.6 | Tento cieľ treba dosiahnuť aj preto, lebo len prostredníctvom rozhodných opatrení zameraných na nahradenie fosílnych palív možno presadzovať cieľ, ktorý je v súlade s politikou Spoločenstva v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a boja proti klimatickým zmenám. Tento cieľ možno dosiahnuť prostredníctvom čoraz širšieho využívania vodíka, biopalív druhej generácie a iných palív z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

1.6

Tento cieľ treba dosiahnuť aj preto, lebo len prostredníctvom rozhodných opatrení zameraných na nahradenie fosílnych palív možno presadzovať cieľ, ktorý je v súlade s politikou Spoločenstva v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a boja proti klimatickým zmenám. Tento cieľ možno dosiahnuť prostredníctvom čoraz širšieho využívania vodíka, biopalív druhej generácie a iných palív z obnoviteľných zdrojov.

| 1.7 | Konkrétny záväzok v oblasti technologického výskumu je základný príspevok k tejto dlhodobej stratégii. EHSV preto žiada realizáciu cielených výskumných programov bezprostredne po plynulom schválení nariadenia KOM(2007) 571, na základe ktorého sa plánuje realizácia spoločnej technologickej iniciatívy založením spoločného podniku na palivové články a vodík (1). Výbor podporuje nové výskumné programy, ktoré sa zameriavajú na prieskum nových spôsobov výroby a využívania vodíka, a pripája sa k požiadavke podnikov a výskumných ústavov v oblasti vodíkovej technológie, aby Rada a Parlament urýchlili schvaľovanie príslušných návrhov. |
| --- | --- |

1.7

Konkrétny záväzok v oblasti technologického výskumu je základný príspevok k tejto dlhodobej stratégii. EHSV preto žiada realizáciu cielených výskumných programov bezprostredne po plynulom schválení nariadenia KOM(2007) 571, na základe ktorého sa plánuje realizácia spoločnej technologickej iniciatívy založením spoločného podniku na palivové články a vodík (1). Výbor podporuje nové výskumné programy, ktoré sa zameriavajú na prieskum nových spôsobov výroby a využívania vodíka, a pripája sa k požiadavke podnikov a výskumných ústavov v oblasti vodíkovej technológie, aby Rada a Parlament urýchlili schvaľovanie príslušných návrhov.

| 1.8 | EHSV vyzýva Komisiu, aby sa už teraz zaoberala problémom zodpovedajúcej kapilárnej distribučnej siete, pretože dostupnosť bezpečných a efektívnych technológií skladovania a dostatočná distribúcia sú nevyhnutným predpokladom rozširovania vozidiel poháňaných plynnou zmesou. |
| --- | --- |

1.8

EHSV vyzýva Komisiu, aby sa už teraz zaoberala problémom zodpovedajúcej kapilárnej distribučnej siete, pretože dostupnosť bezpečných a efektívnych technológií skladovania a dostatočná distribúcia sú nevyhnutným predpokladom rozširovania vozidiel poháňaných plynnou zmesou.

| 1.9 | V prvej fáze by sa týmito opatreniami malo podporiť rozširovanie skvapalneného plynu (LPG) a zemného plynu na celom území EÚ, čo by predstavovalo bezprostredné a realistické východisko pri plánovanom znižovaní využívania fosílnych palív, no tieto alternatívy sú v mnohých členských štátoch rozšírené len nedostatočne, resp. sa vôbec neponúkajú ako pohonná látka. Po tejto prvej fáze hľadania nových, bezpečnejších a účinnejších technológií v oblasti skladovania a distribúcie by sa mal uskutočniť prechod k medzifáze distribúcie plynných zmesí a vodíka, až sa napokon prejde k poslednej fáze distribúcie vodíka. |
| --- | --- |

1.9

V prvej fáze by sa týmito opatreniami malo podporiť rozširovanie skvapalneného plynu (LPG) a zemného plynu na celom území EÚ, čo by predstavovalo bezprostredné a realistické východisko pri plánovanom znižovaní využívania fosílnych palív, no tieto alternatívy sú v mnohých členských štátoch rozšírené len nedostatočne, resp. sa vôbec neponúkajú ako pohonná látka. Po tejto prvej fáze hľadania nových, bezpečnejších a účinnejších technológií v oblasti skladovania a distribúcie by sa mal uskutočniť prechod k medzifáze distribúcie plynných zmesí a vodíka, až sa napokon prejde k poslednej fáze distribúcie vodíka.

| 1.10 | Pre EHSV má zásadný význam zaoberať sa konkrétne otázkou, ako možno získať dôveru budúcich užívateľov a ako možno odstrániť pochybnosti, ktoré ešte pretrvávajú v súvislosti s využívaním vodíka. Je preto potrebné pripraviť podrobné informačné programy s jednoznačným a zdôvodneným posolstvom, ktoré potvrdia, že táto technológia už dnes zodpovedá aktuálnym bezpečnostným normám konvenčných vozidiel. |
| --- | --- |

1.10

Pre EHSV má zásadný význam zaoberať sa konkrétne otázkou, ako možno získať dôveru budúcich užívateľov a ako možno odstrániť pochybnosti, ktoré ešte pretrvávajú v súvislosti s využívaním vodíka. Je preto potrebné pripraviť podrobné informačné programy s jednoznačným a zdôvodneným posolstvom, ktoré potvrdia, že táto technológia už dnes zodpovedá aktuálnym bezpečnostným normám konvenčných vozidiel.

| 1.11 | V prípade návrhu súhlasí EHSV s voľbou nariadenia ako právneho nástroja, pretože na základe súčasného uplatňovania predpisov vo všetkých členských štátoch sa zabezpečia rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov tohto odvetvia. |
| --- | --- |

1.11

V prípade návrhu súhlasí EHSV s voľbou nariadenia ako právneho nástroja, pretože na základe súčasného uplatňovania predpisov vo všetkých členských štátoch sa zabezpečia rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov tohto odvetvia.

| 1.12 | Výbor ďalej víta návrh vypracovať a zrealizovať základné predpisy v komitologickom konaní a víta, že pri zavádzaní všetkých predpisov sa plánuje prechodné obdobie, pretože ich uplatňovanie je pre podniky odvetvia spojené s určitou komplexnosťou. |
| --- | --- |

1.12

Výbor ďalej víta návrh vypracovať a zrealizovať základné predpisy v komitologickom konaní a víta, že pri zavádzaní všetkých predpisov sa plánuje prechodné obdobie, pretože ich uplatňovanie je pre podniky odvetvia spojené s určitou komplexnosťou.

| 1.13 | EHSV podporuje účasť Európy na iniciatíve Global Coordination Group (GCG) na stanovenie celosvetových noriem pre typové schvaľovanie (Global Technological Regulation – GTR) a pripisuje jej veľký význam. Výbor však zdôrazňuje, že vypracovanie tejto dohody nesmie byť prekážkou tohto legislatívneho konania. Postavenie Európy vo všetkých medzinárodných grémiách sa upevňuje existenciou vlastných právnych nástrojov, ako aj prostredníctvom skúseností s uplatňovaním ustanovení Spoločenstva. Tým sa zároveň zabráni tomu, aby sa prijali celosvetové predpisy pre vozidlá s vodíkovým pohonom, ktoré by sa opierali len o jediné, dnes dostupné skúsenosti jednej krajiny (Japonsko). |
| --- | --- |

1.13

EHSV podporuje účasť Európy na iniciatíve Global Coordination Group (GCG) na stanovenie celosvetových noriem pre typové schvaľovanie (Global Technological Regulation – GTR) a pripisuje jej veľký význam. Výbor však zdôrazňuje, že vypracovanie tejto dohody nesmie byť prekážkou tohto legislatívneho konania. Postavenie Európy vo všetkých medzinárodných grémiách sa upevňuje existenciou vlastných právnych nástrojov, ako aj prostredníctvom skúseností s uplatňovaním ustanovení Spoločenstva. Tým sa zároveň zabráni tomu, aby sa prijali celosvetové predpisy pre vozidlá s vodíkovým pohonom, ktoré by sa opierali len o jediné, dnes dostupné skúsenosti jednej krajiny (Japonsko).

| 1.14 | Európske skúsenosti na základe úpravy Spoločenstva a dôležité výsledky, ktoré sa dosiahnu na základe určitého a konštantného záväzku v oblasti technologického výskumu, môžu podstatne prispieť k zvýšeniu konkurencieschopnosti podnikov, ktoré už dnes pôsobia v automobilovom priemysle, ak sa navyše zohľadní, že nové technológie a palivá možno v budúcnosti získajú významné trhové podiely. |
| --- | --- |

1.14

Európske skúsenosti na základe úpravy Spoločenstva a dôležité výsledky, ktoré sa dosiahnu na základe určitého a konštantného záväzku v oblasti technologického výskumu, môžu podstatne prispieť k zvýšeniu konkurencieschopnosti podnikov, ktoré už dnes pôsobia v automobilovom priemysle, ak sa navyše zohľadní, že nové technológie a palivá možno v budúcnosti získajú významné trhové podiely.

| 1.15 | Vzhľadom na uvedené aspekty sú podľa názoru výboru potrebné odvážne a rýchle rozhodnutia, ktoré budú v súlade s dlhodobou strategickou perspektívou a ktoré budú vychádzať z predpokladu, že vodík bude o nejaký čas zohrávať kľúčovú úlohu. |
| --- | --- |

1.15

Vzhľadom na uvedené aspekty sú podľa názoru výboru potrebné odvážne a rýchle rozhodnutia, ktoré budú v súlade s dlhodobou strategickou perspektívou a ktoré budú vychádzať z predpokladu, že vodík bude o nejaký čas zohrávať kľúčovú úlohu.

| 1.16 | EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila návrh na označovanie vozidiel s vodíkovým pohonom, ktoré by sa mohlo chápať ako určitý druh stigmatizácie, lebo tieto autá by sa mohli vnímať ako „nebezpečné“, hoci v rámci bezpečnostných testov sa im potvrdia výsledky, ktoré sa budú zhodovať s výsledkami vozidiel poháňaných inými pohonnými látkami. Namiesto tohto označovania považuje EHSV za zmysluplnejšie označovať pri všetkých vozidlách druh paliva, čo umožní ich jednoznačnú identifikáciu. |
| --- | --- |

1.16

EHSV vyzýva Komisiu, aby zvážila návrh na označovanie vozidiel s vodíkovým pohonom, ktoré by sa mohlo chápať ako určitý druh stigmatizácie, lebo tieto autá by sa mohli vnímať ako „nebezpečné“, hoci v rámci bezpečnostných testov sa im potvrdia výsledky, ktoré sa budú zhodovať s výsledkami vozidiel poháňaných inými pohonnými látkami. Namiesto tohto označovania považuje EHSV za zmysluplnejšie označovať pri všetkých vozidlách druh paliva, čo umožní ich jednoznačnú identifikáciu.

| 1.17 | EHSV odporúča Komisii, aby vzhľadom na chýbajúcu distribučnú sieť povolila aj malé zariadenia na vlastnú výrobu vodíka zo zemného plynu (napr. tzv. „home energy station“ a pod.), aby sa uľahčilo rozširovanie vozidiel s vodíkovým pohonom. To by mohol byť prvý krok k uspokojeniu nového dopytu po vodíku. Pritom sa bude naďalej sledovať cieľ výroby vodíka z obnoviteľných zdrojov energie, napríklad bioplynu, a fotolýzou alebo elektrolýzou s využitím elektriny, ktorá sa získala z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

1.17

EHSV odporúča Komisii, aby vzhľadom na chýbajúcu distribučnú sieť povolila aj malé zariadenia na vlastnú výrobu vodíka zo zemného plynu (napr. tzv. „home energy station“ a pod.), aby sa uľahčilo rozširovanie vozidiel s vodíkovým pohonom. To by mohol byť prvý krok k uspokojeniu nového dopytu po vodíku. Pritom sa bude naďalej sledovať cieľ výroby vodíka z obnoviteľných zdrojov energie, napríklad bioplynu, a fotolýzou alebo elektrolýzou s využitím elektriny, ktorá sa získala z obnoviteľných zdrojov.

2.   Úvod

| 2.1 | Príslušné nariadenie [KOM(2007) 593 v konečnom znení] vychádza z konštatovania, že na európskej úrovni neexistujú predpisy o typovom schvaľovaní vozidiel s vodíkovým pohonom, hoci sa predpokladá výrazný nárast predaja vozidiel vybavených touto technológiou. |
| --- | --- |

2.1

Príslušné nariadenie [KOM(2007) 593 v konečnom znení] vychádza z konštatovania, že na európskej úrovni neexistujú predpisy o typovom schvaľovaní vozidiel s vodíkovým pohonom, hoci sa predpokladá výrazný nárast predaja vozidiel vybavených touto technológiou.

| 2.2 | Ani v jednotlivých členských štátoch EÚ v súčasnosti nejestvujú predpisy, ktoré by upravovali oblasti upravené návrhom nariadenia.
  Platné právne predpisy týkajúce sa celej oblasti typového schvaľovania neobsahujú všeobecné predpisy o vozidlách s vodíkovým pohonom, aj vzhľadom na ich odlišné vlastnosti v porovnaní s vozidlami poháňanými tradičnými pohonnými látkami. |
| --- | --- |

2.2

Ani v jednotlivých členských štátoch EÚ v súčasnosti nejestvujú predpisy, ktoré by upravovali oblasti upravené návrhom nariadenia.

Platné právne predpisy týkajúce sa celej oblasti typového schvaľovania neobsahujú všeobecné predpisy o vozidlách s vodíkovým pohonom, aj vzhľadom na ich odlišné vlastnosti v porovnaní s vozidlami poháňanými tradičnými pohonnými látkami.

| 2.3 | Niektoré členské štáty prijali predbežné ustanovenia, ktoré sa navzájom výrazne odlišujú. Pretrvávanie tejto situácie vedie nevyhnutne k rôznym schvaľovacím konaniam v jednotlivých členských štátoch a následne k segmentácii vnútorného trhu. Tým by sa eliminovala konkrétna možnosť, že táto technológia prispeje k ochrane životného prostredia. |
| --- | --- |

2.3

Niektoré členské štáty prijali predbežné ustanovenia, ktoré sa navzájom výrazne odlišujú. Pretrvávanie tejto situácie vedie nevyhnutne k rôznym schvaľovacím konaniam v jednotlivých členských štátoch a následne k segmentácii vnútorného trhu. Tým by sa eliminovala konkrétna možnosť, že táto technológia prispeje k ochrane životného prostredia.

| 2.4 | Týmto návrhom nariadenia sa má teda zabezpečiť hladké fungovanie vnútorného trhu a má sa zabrániť tomu, aby do cestnej premávky v jednotlivých členských štátoch boli pripustené vozidlá na základe rôznych právnych úprav, čo by mohlo viesť k nerovnováhe medzi výrobcami a prípadným obchodným prekážkam vo vnútornom obchode v rámci EÚ. |
| --- | --- |

2.4

Týmto návrhom nariadenia sa má teda zabezpečiť hladké fungovanie vnútorného trhu a má sa zabrániť tomu, aby do cestnej premávky v jednotlivých členských štátoch boli pripustené vozidlá na základe rôznych právnych úprav, čo by mohlo viesť k nerovnováhe medzi výrobcami a prípadným obchodným prekážkam vo vnútornom obchode v rámci EÚ.

| 2.5 | Vytvorilo by to prekážku rozvoja technológií zameraných na využívanie vodíka v Európe. Je dôležité presadzovať konkrétne opatrenia a trendy v rámci tejto technológie, ktorá predstavuje jednu z najdôležitejších alternatív k využívaniu fosílnych zdrojov energie. Fosílne zdroje pokrývajú v súčasnosti ešte stále 98 % potreby energie v oblasti verejnej a súkromnej dopravy a predstavujú 50 % primárnych zdrojov energie. Bez rozhodných diverzifikačných opatrení sa tento podiel zvýši až na 73 %. |
| --- | --- |

2.5

Vytvorilo by to prekážku rozvoja technológií zameraných na využívanie vodíka v Európe. Je dôležité presadzovať konkrétne opatrenia a trendy v rámci tejto technológie, ktorá predstavuje jednu z najdôležitejších alternatív k využívaniu fosílnych zdrojov energie. Fosílne zdroje pokrývajú v súčasnosti ešte stále 98 % potreby energie v oblasti verejnej a súkromnej dopravy a predstavujú 50 % primárnych zdrojov energie. Bez rozhodných diverzifikačných opatrení sa tento podiel zvýši až na 73 %.

| 2.6 | Spolu s najdôležitejšími výskumnými programami 7. rámcového programu v tejto oblasti predstavuje toto nariadenie dôležitý krok k harmonizácii bezpečnostnej úrovne pri využívaní vodíka v porovnaní s tradičnými technológiami. Okrem toho môže prispieť k vytvoreniu konsenzu potenciálnych užívateľov. |
| --- | --- |

2.6

Spolu s najdôležitejšími výskumnými programami 7. rámcového programu v tejto oblasti predstavuje toto nariadenie dôležitý krok k harmonizácii bezpečnostnej úrovne pri využívaní vodíka v porovnaní s tradičnými technológiami. Okrem toho môže prispieť k vytvoreniu konsenzu potenciálnych užívateľov.

| 2.7 | Stanovenie harmonizovaných prepisov Spoločenstva pre typové schvaľovanie vozidiel s vodíkovým pohonom je nepochybne rozhodujúcim krokom na zabezpečenie potrebného konsenzu užívateľov. Vytvorenie kladného postoja k využívaniu vodíka na základe dôvery je nevyhnutné na rýchle uvedenie vozidiel poháňaných alternatívnymi pohonnými látkami na trh, vozidiel, ktoré sa vyznačujú extrémne nízkymi emisiami skleníkových plynov, čo je nevyhnutné na účinnú a konkrétnu ochranu životného prostredia. |
| --- | --- |

2.7

Stanovenie harmonizovaných prepisov Spoločenstva pre typové schvaľovanie vozidiel s vodíkovým pohonom je nepochybne rozhodujúcim krokom na zabezpečenie potrebného konsenzu užívateľov. Vytvorenie kladného postoja k využívaniu vodíka na základe dôvery je nevyhnutné na rýchle uvedenie vozidiel poháňaných alternatívnymi pohonnými látkami na trh, vozidiel, ktoré sa vyznačujú extrémne nízkymi emisiami skleníkových plynov, čo je nevyhnutné na účinnú a konkrétnu ochranu životného prostredia.

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | S navrhovaným nariadením o vozidlách s vodíkovým pohonom sa majú stanoviť platné predpisy pre typové schvaľovanie týchto vozidiel v celej EÚ. |
| --- | --- |

3.1

S navrhovaným nariadením o vozidlách s vodíkovým pohonom sa majú stanoviť platné predpisy pre typové schvaľovanie týchto vozidiel v celej EÚ.

| 3.2 | Navrhované nariadenie predpokladá zmenu rámcovej smernice 2007/46/ES. Prostredníctvom nej sa majú do systému typového schvaľovania v ES v plnej miere integrovať vozidlá tried M1, M2, M3 a N1, N2, N3 (2) s vodíkovým pohonom a vozidlá s vodíkovým pohonom sa majú zohľadniť vo všetkých smerniciach a nariadeniach týkajúcich sa schvaľovania. |
| --- | --- |

3.2

Navrhované nariadenie predpokladá zmenu rámcovej smernice 2007/46/ES. Prostredníctvom nej sa majú do systému typového schvaľovania v ES v plnej miere integrovať vozidlá tried M1, M2, M3 a N1, N2, N3 (2) s vodíkovým pohonom a vozidlá s vodíkovým pohonom sa majú zohľadniť vo všetkých smerniciach a nariadeniach týkajúcich sa schvaľovania.

| 3.3 | Právnym základom navrhovaného nariadenia je článok 95 Zmluvy o ES.

  Zásada subsidiarity sa zachováva v plnej miere, pretože politické ciele stanovené na úrovni Spoločenstva nemožno dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov a toto konanie predchádza vzniku obchodných prekážok.
  Návrh okrem toho zachováva zásadu proporcionality, pretože neprekračuje ciele hladko fungujúceho vnútorného trhu a vysokej úrovne bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

3.3

Právnym základom navrhovaného nariadenia je článok 95 Zmluvy o ES.

Zásada subsidiarity sa zachováva v plnej miere, pretože politické ciele stanovené na úrovni Spoločenstva nemožno dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov a toto konanie predchádza vzniku obchodných prekážok.

Návrh okrem toho zachováva zásadu proporcionality, pretože neprekračuje ciele hladko fungujúceho vnútorného trhu a vysokej úrovne bezpečnosti a ochrany životného prostredia.

| 3.4 | Komisia navrhuje zvoliť ako právny nástroj nariadenie, pretože vzhľadom na aktuálnosť ustanovení obsiahnutých v návrhu sa zdá byť potrebné, aby sa nečakalo na transpozíciu do národného práva jednotlivých členských štátov. Vyčkávanie by viedlo k rôznym lehotám pri prispôsobovaní schvaľovacích predpisov a prípadne aj k výrazným zmenám v zákonoch, ktoré sú výsledkom transpozície. |
| --- | --- |

3.4

Komisia navrhuje zvoliť ako právny nástroj nariadenie, pretože vzhľadom na aktuálnosť ustanovení obsiahnutých v návrhu sa zdá byť potrebné, aby sa nečakalo na transpozíciu do národného práva jednotlivých členských štátov. Vyčkávanie by viedlo k rôznym lehotám pri prispôsobovaní schvaľovacích predpisov a prípadne aj k výrazným zmenám v zákonoch, ktoré sú výsledkom transpozície.

| 3.5 | Tento návrh bol preskúmaný v rámci rozsiahleho konzultačného procesu, na ktorom sa zúčastnili všetky zainteresované strany. V rámci pracovnej skupiny „Vodík“ sa do tohto vyhodnocovania zapojili národné orgány, výrobcovia vozidiel, výrobcovia náhradných dielcov a združenia odvetvia. |
| --- | --- |

3.5

Tento návrh bol preskúmaný v rámci rozsiahleho konzultačného procesu, na ktorom sa zúčastnili všetky zainteresované strany. V rámci pracovnej skupiny „Vodík“ sa do tohto vyhodnocovania zapojili národné orgány, výrobcovia vozidiel, výrobcovia náhradných dielcov a združenia odvetvia.

| 3.6 | Zvažovali sa štyri možnosti:






  — | neprijímať žiadne opatrenia, t. j. zachovať súčasnú právnu situáciu, |
| --- | --- | --- |

3.6

Zvažovali sa štyri možnosti:

—

neprijímať žiadne opatrenia, t. j. zachovať súčasnú právnu situáciu,

| — | vydať právne predpisy na úrovni členských štátov, |
| --- | --- |

—

vydať právne predpisy na úrovni členských štátov,

| — | vydať právne predpisy na úrovni Európskej únie, |
| --- | --- |

—

vydať právne predpisy na úrovni Európskej únie,

| — | neregulačný prístup. |
| --- | --- |

—

neregulačný prístup.

| 3.7 | Potom bol vymenovaný poradca, ktorý vyhodnotil odpovede vzhľadom na bezpečnosť, technológiu a náklady spojené s rôznymi alternatívami. Výsledky boli predložené na posúdenie najdôležitejším podnikom automobilového priemyslu, ktoré pracujú na vodíkovej technológii. |
| --- | --- |

3.7

Potom bol vymenovaný poradca, ktorý vyhodnotil odpovede vzhľadom na bezpečnosť, technológiu a náklady spojené s rôznymi alternatívami. Výsledky boli predložené na posúdenie najdôležitejším podnikom automobilového priemyslu, ktoré pracujú na vodíkovej technológii.

| 3.8 | Z tohto rozsiahleho konzultačného procesu jednoznačne vyplynulo, že najlepším riešením je právna úprava typového schvaľovania vozidiel s vodíkovým pohonom na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.8

Z tohto rozsiahleho konzultačného procesu jednoznačne vyplynulo, že najlepším riešením je právna úprava typového schvaľovania vozidiel s vodíkovým pohonom na úrovni Spoločenstva.

| 3.9 | Aby sa toto rozhodnutie zdôvodnilo, predložila Komisia štúdiu (3), ktorá preukázala, že zavedenie prísneho systému typového schvaľovania je najjednoduchším riešením a je zároveň oveľa lacnejšie v porovnaní s 27 rozličnými schvaľovacími konaniami v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.9

Aby sa toto rozhodnutie zdôvodnilo, predložila Komisia štúdiu (3), ktorá preukázala, že zavedenie prísneho systému typového schvaľovania je najjednoduchším riešením a je zároveň oveľa lacnejšie v porovnaní s 27 rozličnými schvaľovacími konaniami v jednotlivých členských štátoch.

| 3.10 | Poradcovo hodnotenie bolo predložené Komisii, ktorá na základe jeho práce vypracovala príslušný legislatívny návrh, ktorý v súčasnosti prechádza jednotlivými inštitúciami. |
| --- | --- |

3.10

Poradcovo hodnotenie bolo predložené Komisii, ktorá na základe jeho práce vypracovala príslušný legislatívny návrh, ktorý v súčasnosti prechádza jednotlivými inštitúciami.

| 3.11 | Podľa názoru Komisie môže toto nariadenie zaručiť potrebnú bezpečnosť užívateľov vozidiel s vodíkovým pohonom a rozhodujúcim spôsobom prispieť k ochrane životného prostredia. |
| --- | --- |

3.11

Podľa názoru Komisie môže toto nariadenie zaručiť potrebnú bezpečnosť užívateľov vozidiel s vodíkovým pohonom a rozhodujúcim spôsobom prispieť k ochrane životného prostredia.

| 3.12 | Napokon sa stanovuje, že 36 mesiacov po nadobudnutí účinnosti uvedeného nariadenia musia na základe testov vodíkových systémov všetky súčiastky vedúce vodík a všetky zodpovedajúce materiály vyhovovať v plnej miere ustanoveniam tohto nariadenia. |
| --- | --- |

3.12

Napokon sa stanovuje, že 36 mesiacov po nadobudnutí účinnosti uvedeného nariadenia musia na základe testov vodíkových systémov všetky súčiastky vedúce vodík a všetky zodpovedajúce materiály vyhovovať v plnej miere ustanoveniam tohto nariadenia.

4.   Verejná diskusia

| 4.1 | V rámci verejnej diskusie, na ktorej sa zúčastnili zástupcovia Komisie, vedy, výrobcov automobilov zaoberajúcich sa vývojom áut poháňaných vodíkom, európske zväzy, spotrebitelia a výrobcovia palivových článkov, boli predložené dôležité príspevky a informácie o najnovších technologických trendoch. |
| --- | --- |

4.1

V rámci verejnej diskusie, na ktorej sa zúčastnili zástupcovia Komisie, vedy, výrobcov automobilov zaoberajúcich sa vývojom áut poháňaných vodíkom, európske zväzy, spotrebitelia a výrobcovia palivových článkov, boli predložené dôležité príspevky a informácie o najnovších technologických trendoch.

| 4.2 | Bol zdôraznený význam informačných kampaní pre širokú verejnosť a iniciatív, prebiehajúcich už niekoľko rokov, napr. v Ríme (H2 Roma), podporujúcich dialóg medzi výrobcami a občanmi, vysvetľujúcich technologický vývoj a vytvárajúcich atmosféru dôvery voči technológii, ktorú väčšina ľudí vníma zatiaľ ako nebezpečnú. Účastníci prejavili veľký záujem o úlohu EHSV, ktorý by mohol fungovať ako kultúrny sprostredkovateľ. |
| --- | --- |

4.2

Bol zdôraznený význam informačných kampaní pre širokú verejnosť a iniciatív, prebiehajúcich už niekoľko rokov, napr. v Ríme (H2 Roma), podporujúcich dialóg medzi výrobcami a občanmi, vysvetľujúcich technologický vývoj a vytvárajúcich atmosféru dôvery voči technológii, ktorú väčšina ľudí vníma zatiaľ ako nebezpečnú. Účastníci prejavili veľký záujem o úlohu EHSV, ktorý by mohol fungovať ako kultúrny sprostredkovateľ.

| 4.3 | Výrobcovia a spotrebitelia zdôraznili, že je potrebné, aby sa ľudia mohli spoľahnúť na bezpečnosť vozidiel a infraštruktúr na skladovanie a distribúciu, ale aj na dostupnosť vodíka. Je potrebné pokračovať vo výskume a jeho podpore. Boli privítané najaktuálnejšie iniciatívy EÚ na podporu palivových článkov v rámci rozhodnutia o financovaní spoločnej technologickej iniciatívy. |
| --- | --- |

4.3

Výrobcovia a spotrebitelia zdôraznili, že je potrebné, aby sa ľudia mohli spoľahnúť na bezpečnosť vozidiel a infraštruktúr na skladovanie a distribúciu, ale aj na dostupnosť vodíka. Je potrebné pokračovať vo výskume a jeho podpore. Boli privítané najaktuálnejšie iniciatívy EÚ na podporu palivových článkov v rámci rozhodnutia o financovaní spoločnej technologickej iniciatívy.

| 4.4 | Počas testov sa zistilo, že vozidlá s vodíkovým pohonom majú už dnes akčný rádius až do 600 km. Ďalšie testy sa pripravujú. |
| --- | --- |

4.4

Počas testov sa zistilo, že vozidlá s vodíkovým pohonom majú už dnes akčný rádius až do 600 km. Ďalšie testy sa pripravujú.

| 4.5 | V diskusii sa prejavilo, že auto poháňané vodíkom je už dnes technologickou realitou. Na jeho uvedenie na trh však chýbajú nevyhnutné hospodárske a spoločenské predpoklady. Vďaka nariadeniu o typovom schvaľovaní sa prekoná prvá prekážka. |
| --- | --- |

4.5

V diskusii sa prejavilo, že auto poháňané vodíkom je už dnes technologickou realitou. Na jeho uvedenie na trh však chýbajú nevyhnutné hospodárske a spoločenské predpoklady. Vďaka nariadeniu o typovom schvaľovaní sa prekoná prvá prekážka.

5.   Všeobecné pripomienky

| 5.1 | EHSV víta obsah tohto návrhu stanoviska a stanovenie harmonizovaných predpisov v oblasti typového schvaľovania vozidiel s vodíkovým pohonom, keďže tento postup predstavuje pokrok v porovnaní so súčasnou situáciou. Ak nebude existovať žiadna právna úprava, povedie to nevyhnutne k zrejmým deformáciám hospodárskej súťaže a segmentácii vnútorného trhu. Nariadenie sa musí bezpodmienečne prijať rýchlo, aj zo zrejmých dôvodov bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

5.1

EHSV víta obsah tohto návrhu stanoviska a stanovenie harmonizovaných predpisov v oblasti typového schvaľovania vozidiel s vodíkovým pohonom, keďže tento postup predstavuje pokrok v porovnaní so súčasnou situáciou. Ak nebude existovať žiadna právna úprava, povedie to nevyhnutne k zrejmým deformáciám hospodárskej súťaže a segmentácii vnútorného trhu. Nariadenie sa musí bezpodmienečne prijať rýchlo, aj zo zrejmých dôvodov bezpečnosti a ochrany životného prostredia.

| 5.2 | Podľa názoru EHSV vedie neexistencia stabilného referenčného rámca nevyhnutne k tomu, že sa nezrealizujú významné investície, ktoré sú potrebné na rozvoj technológií na využívanie vodíka ako zdroja energie pre automobil budúcnosti. |
| --- | --- |

5.2

Podľa názoru EHSV vedie neexistencia stabilného referenčného rámca nevyhnutne k tomu, že sa nezrealizujú významné investície, ktoré sú potrebné na rozvoj technológií na využívanie vodíka ako zdroja energie pre automobil budúcnosti.

| 5.3 | Predmetné nariadenie je v súlade s politickými opatreniami Spoločenstva zameranými na trvalo udržateľný rozvoj a boj proti klimatickým zmenám, ktoré vzhľadom na všeobecné ciele Lisabonskej stratégie predstavujú základ iniciatív Spoločenstva a významne k nim prispievajú. |
| --- | --- |

5.3

Predmetné nariadenie je v súlade s politickými opatreniami Spoločenstva zameranými na trvalo udržateľný rozvoj a boj proti klimatickým zmenám, ktoré vzhľadom na všeobecné ciele Lisabonskej stratégie predstavujú základ iniciatív Spoločenstva a významne k nim prispievajú.

| 5.4 | EHSV je hlboko presvedčený o tom, že bez rýchleho a rozsiahleho vývoja vozidiel s vodíkovým pohonom a bez postupného nahradzovania fosílnych pohonných látok budú ekologické výhody pomerne obmedzené a v každom prípade budú mať malý kvantitatívny dosah. Výbor naproti tomu zdôrazňuje, že je potrebné podporovať trvalú ekologickú udržateľnosť a rozhodný boj proti klimatickým zmenám. Tento cieľ možno prípadne dosiahnuť využívaním vodíka, biopalív druhej generácie a iných pohonných látok z obnoviteľných energetických zdrojov. |
| --- | --- |

5.4

EHSV je hlboko presvedčený o tom, že bez rýchleho a rozsiahleho vývoja vozidiel s vodíkovým pohonom a bez postupného nahradzovania fosílnych pohonných látok budú ekologické výhody pomerne obmedzené a v každom prípade budú mať malý kvantitatívny dosah. Výbor naproti tomu zdôrazňuje, že je potrebné podporovať trvalú ekologickú udržateľnosť a rozhodný boj proti klimatickým zmenám. Tento cieľ možno prípadne dosiahnuť využívaním vodíka, biopalív druhej generácie a iných pohonných látok z obnoviteľných energetických zdrojov.

| 5.5 | Podľa názoru EHSV poskytuje využívanie vodíka a zapojenie do výskumu v oblasti palivových článkov a vodíka realistickú alternatívu na zvrátenie súčasného vývoja. Tento sa vyznačuje tým, že dopyt po energii sa uspokojuje na prvom mieste fosílnymi zdrojmi energie, ktoré dnes predstavujú 85 – 90 % celosvetovej ponuky energie. Pri každom odhade budúceho vývoja treba vychádzať z toho, že zásoby fosílnych palív sa budú zmenšovať a ich cena neustále narastať. |
| --- | --- |

5.5

Podľa názoru EHSV poskytuje využívanie vodíka a zapojenie do výskumu v oblasti palivových článkov a vodíka realistickú alternatívu na zvrátenie súčasného vývoja. Tento sa vyznačuje tým, že dopyt po energii sa uspokojuje na prvom mieste fosílnymi zdrojmi energie, ktoré dnes predstavujú 85 – 90 % celosvetovej ponuky energie. Pri každom odhade budúceho vývoja treba vychádzať z toho, že zásoby fosílnych palív sa budú zmenšovať a ich cena neustále narastať.

| 5.6 | V stanovisku (4), ktoré EHSV schválil, sa v plnej miere podporuje iniciatíva Komisie KOM(2007) 571 v konečnom znení, na základe ktorej sa rozhodlo o poskytnutí 470 mil. EUR na spoločnú technologickú iniciatívu. Založením spoločného podniku na palivové články a vodík a rozsiahlou výskumnou iniciatívou môžu Komisia, členské štáty a priemysel prepojiť svoje zdroje a nasadiť ich v programoch v strategických odvetviach na diverzifikáciu a budúcu ponuku energie. |
| --- | --- |

5.6

V stanovisku (4), ktoré EHSV schválil, sa v plnej miere podporuje iniciatíva Komisie KOM(2007) 571 v konečnom znení, na základe ktorej sa rozhodlo o poskytnutí 470 mil. EUR na spoločnú technologickú iniciatívu. Založením spoločného podniku na palivové články a vodík a rozsiahlou výskumnou iniciatívou môžu Komisia, členské štáty a priemysel prepojiť svoje zdroje a nasadiť ich v programoch v strategických odvetviach na diverzifikáciu a budúcu ponuku energie.

| 5.7 | V ďalšom stanovisku – na tému „Kombinácia energetických zdrojov v doprave“ (5) – považuje EHSV za nevyhnutné „prudké zvýšenie financovania výskumu v oblasti výroby a využívania vodíka“ a preto sa pripája „k požiadavke podnikov a výskumných ústavov zapojených do rozvoja využívania vodíka, aby Rada a Európsky parlament urýchlili proces schvaľovania návrhu“. |
| --- | --- |

5.7

V ďalšom stanovisku – na tému „Kombinácia energetických zdrojov v doprave“ (5) – považuje EHSV za nevyhnutné „prudké zvýšenie financovania výskumu v oblasti výroby a využívania vodíka“ a preto sa pripája „k požiadavke podnikov a výskumných ústavov zapojených do rozvoja využívania vodíka, aby Rada a Európsky parlament urýchlili proces schvaľovania návrhu“.

| 5.8 | Palivové články premieňajú energiu a umožňujú citeľné zníženie emisií skleníkových plynov a iných škodlivín. Čo sa týka biomasy, EHSV v stanovisku uvedenom vyššie pozorne preskúmal pokrok dosiahnutý v oblasti katalyzátorov pre palivové články a konštatuje, že predstavujú sľubnú technológiu na dodávky čistej energie pre vozidlá. |
| --- | --- |

5.8

Palivové články premieňajú energiu a umožňujú citeľné zníženie emisií skleníkových plynov a iných škodlivín. Čo sa týka biomasy, EHSV v stanovisku uvedenom vyššie pozorne preskúmal pokrok dosiahnutý v oblasti katalyzátorov pre palivové články a konštatuje, že predstavujú sľubnú technológiu na dodávky čistej energie pre vozidlá.

| 5.9 | EHSV potvrdzuje, že využívanie vodíka pri postupnom nahrádzaní fosílnych palív predstavuje potrebný a žiadaný prechod, a zdôrazňuje, že uvedenie vozidiel s vodíkovým pohonom do prevádzky možno dosiahnuť len prostredníctvom významných investícií do všetkých výskumných oblastí týkajúcich sa tejto problematiky. Z tohto dôvodu EHSV víta a podporuje výskumné programy na konsolidáciu tejto stratégie. |
| --- | --- |

5.9

EHSV potvrdzuje, že využívanie vodíka pri postupnom nahrádzaní fosílnych palív predstavuje potrebný a žiadaný prechod, a zdôrazňuje, že uvedenie vozidiel s vodíkovým pohonom do prevádzky možno dosiahnuť len prostredníctvom významných investícií do všetkých výskumných oblastí týkajúcich sa tejto problematiky. Z tohto dôvodu EHSV víta a podporuje výskumné programy na konsolidáciu tejto stratégie.

| 5.10 | EHSV zastáva názor, že rovnako dôležitý problém výrazných nákladov tohto procesu nesmie byť prekážkou vývoja tejto technológie, a s veľkým záujmom študuje každý program na preskúmanie nových spôsobov ekologickej výroby vodíka, keďže v súčasnosti sa vyše 90 % vodíka vyrába zo zemného plynu, ktorý je dôležitý, ale obmedzene dostupný zdroj energie. |
| --- | --- |

5.10

EHSV zastáva názor, že rovnako dôležitý problém výrazných nákladov tohto procesu nesmie byť prekážkou vývoja tejto technológie, a s veľkým záujmom študuje každý program na preskúmanie nových spôsobov ekologickej výroby vodíka, keďže v súčasnosti sa vyše 90 % vodíka vyrába zo zemného plynu, ktorý je dôležitý, ale obmedzene dostupný zdroj energie.

| 5.11 | EHSV zdôrazňuje, že pri vyhodnocovaní nákladov v súvislosti s každým technologickým pokrokom nemožno vzťahovať enormné potrebné zdroje len na oblasť súkromných automobilov, aj keď kvantitatívne významnú, ale že v rámci dlhodobej strategickej perspektívy treba zohľadniť aj budúci úžitok, ktorý môže vyplývať z ďalšieho využívania vodíka. Táto budúca oblasť využívania siaha od verejnej a súkromnej dopravy cez nákladnú dopravu a železničnú a námornú dopravu až po možné využívanie vodíka v elektrárňach, hoci toto je dlhodobejší cieľ. |
| --- | --- |

5.11

EHSV zdôrazňuje, že pri vyhodnocovaní nákladov v súvislosti s každým technologickým pokrokom nemožno vzťahovať enormné potrebné zdroje len na oblasť súkromných automobilov, aj keď kvantitatívne významnú, ale že v rámci dlhodobej strategickej perspektívy treba zohľadniť aj budúci úžitok, ktorý môže vyplývať z ďalšieho využívania vodíka. Táto budúca oblasť využívania siaha od verejnej a súkromnej dopravy cez nákladnú dopravu a železničnú a námornú dopravu až po možné využívanie vodíka v elektrárňach, hoci toto je dlhodobejší cieľ.

| 5.12 | EHSV je hlboko presvedčený o tom, že v prípade zodpovedajúceho rozvoja týchto dôležitých výskumných programov a potrebnej politickej a hospodárskej podpory všetkých zainteresovaných strán sa môže stať doprava pomocou vozidiel čiastočne alebo úplne poháňaných vodíkom relatívne rýchlo realitou. |
| --- | --- |

5.12

EHSV je hlboko presvedčený o tom, že v prípade zodpovedajúceho rozvoja týchto dôležitých výskumných programov a potrebnej politickej a hospodárskej podpory všetkých zainteresovaných strán sa môže stať doprava pomocou vozidiel čiastočne alebo úplne poháňaných vodíkom relatívne rýchlo realitou.

| 5.13 | Konkrétnym príkladom tohto pozitívneho vývoja je neustále rastúci počet taxíkov s hybridným pohonom v New Yorku. Zmysluplná komunálna politika tam umožňuje prepojenie ekologického povedomia a ochrany životného prostredia s trhovou logikou. Tým sa aj dokladá, že pokusy vytvoriť umelé prekážky pri vývoji tejto technológie sú často založené na obrane tradičných záujmov. |
| --- | --- |

5.13

Konkrétnym príkladom tohto pozitívneho vývoja je neustále rastúci počet taxíkov s hybridným pohonom v New Yorku. Zmysluplná komunálna politika tam umožňuje prepojenie ekologického povedomia a ochrany životného prostredia s trhovou logikou. Tým sa aj dokladá, že pokusy vytvoriť umelé prekážky pri vývoji tejto technológie sú často založené na obrane tradičných záujmov.

| 5.14 | EHSV už vo všetkých stanoviskách na túto tému privítal rozhodnutie využívať vodík, ktoré napriek obmedzeniam známym v súčasnosti predstavuje výzvu pre budúcnosť. Výbor so záujmom sleduje najaktuálnejšie plány iniciatív, ktoré prostredníctvom využívania alternatívnych technológií na výrobu a zásobovanie pripravujú cestu využívaniu vodíka v oblasti pohonu vozidiel. |
| --- | --- |

5.14

EHSV už vo všetkých stanoviskách na túto tému privítal rozhodnutie využívať vodík, ktoré napriek obmedzeniam známym v súčasnosti predstavuje výzvu pre budúcnosť. Výbor so záujmom sleduje najaktuálnejšie plány iniciatív, ktoré prostredníctvom využívania alternatívnych technológií na výrobu a zásobovanie pripravujú cestu využívaniu vodíka v oblasti pohonu vozidiel.

| 5.15 | Vzhľadom na perspektívu tohto vývoja EHSV ešte raz žiada Komisiu, aby sa zaoberala problémom primeranej kapilárnej distribučnej siete pre alternatívne palivá na území EÚ, počínajúc vybudovaním distribučnej siete pre stlačený zemný plyn, ktorá je v niektorých členských štátoch EÚ zastúpená len slabo a v niektorých neexistuje vôbec – odhliadnuc od niektorých pozitívnych príkladov, ako napr. Poľsko. |
| --- | --- |

5.15

Vzhľadom na perspektívu tohto vývoja EHSV ešte raz žiada Komisiu, aby sa zaoberala problémom primeranej kapilárnej distribučnej siete pre alternatívne palivá na území EÚ, počínajúc vybudovaním distribučnej siete pre stlačený zemný plyn, ktorá je v niektorých členských štátoch EÚ zastúpená len slabo a v niektorých neexistuje vôbec – odhliadnuc od niektorých pozitívnych príkladov, ako napr. Poľsko.

| 5.16 | Oblasť skladovania a distribúcie poskytuje konkrétny príklad cieleného zamerania výskumu v tejto oblasti. Nevyhnutnosť inovatívnych technológií v oblasti distribúcie plynných pohonných látok má pre rozšírenie nových vozidiel základný a zásadný význam, a to pre prechodné obdobie prípadných plynných zmení, ako aj pre konečný cieľ vodíkového pohonu. |
| --- | --- |

5.16

Oblasť skladovania a distribúcie poskytuje konkrétny príklad cieleného zamerania výskumu v tejto oblasti. Nevyhnutnosť inovatívnych technológií v oblasti distribúcie plynných pohonných látok má pre rozšírenie nových vozidiel základný a zásadný význam, a to pre prechodné obdobie prípadných plynných zmení, ako aj pre konečný cieľ vodíkového pohonu.

| 5.17 | V tejto oblasti treba uvažovať o dostupnosti stále účinnejších a bezpečnejších distribučných systémov založených na skúsenostiach oboch zariadení, ktoré v súčasnosti v Európe existujú (v Mantove v Taliansku a v Mníchove v Nemecku). Výskum sa musí zameriavať na technologicky stále pokrokovejšie systémy, ktoré sa snažia dosiahnuť vysoký štandard v oblasti bezpečnosti a ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

5.17

V tejto oblasti treba uvažovať o dostupnosti stále účinnejších a bezpečnejších distribučných systémov založených na skúsenostiach oboch zariadení, ktoré v súčasnosti v Európe existujú (v Mantove v Taliansku a v Mníchove v Nemecku). Výskum sa musí zameriavať na technologicky stále pokrokovejšie systémy, ktoré sa snažia dosiahnuť vysoký štandard v oblasti bezpečnosti a ochrany životného prostredia.

| 5.18 | Z tohto dôvodu zastáva EHSV názor, že dosiahnutie vysokého štandardu bezpečnosti a efektivity pri skladovaní a distribúcií plynných pohonných látok má v súčasnej fáze rozhodujúci význam. Vyžaduje si to rozsiahly program na rozširovanie zariadení na LPG a zemný plyn na celom území EÚ ako bezprostredný a realistický cieľ v súvislosti s postupným znižovaním využívania fosílnych palív v prechodnej fáze, až keď sa napokon zrealizuje distribúcia vodíka. Technológie na skladovanie a distribúciu plynu a vodíka sú veľmi podobné, a preto môže byť vývoj zariadení pre plyn výhodný pre ďalší vývoj vodíkovej technológie. |
| --- | --- |

5.18

Z tohto dôvodu zastáva EHSV názor, že dosiahnutie vysokého štandardu bezpečnosti a efektivity pri skladovaní a distribúcií plynných pohonných látok má v súčasnej fáze rozhodujúci význam. Vyžaduje si to rozsiahly program na rozširovanie zariadení na LPG a zemný plyn na celom území EÚ ako bezprostredný a realistický cieľ v súvislosti s postupným znižovaním využívania fosílnych palív v prechodnej fáze, až keď sa napokon zrealizuje distribúcia vodíka. Technológie na skladovanie a distribúciu plynu a vodíka sú veľmi podobné, a preto môže byť vývoj zariadení pre plyn výhodný pre ďalší vývoj vodíkovej technológie.

| 5.19 | EHSV si je vedomý toho, že využívanie vodíka je ešte spojené s problémami s nákladmi a otázkami bezpečnosti, ktoré súvisia v pochybnosťami vzniknutými v minulosti. Tieto problémy treba úplne prekonať na základe dôkladných prieskumov zrealizovaných v rôznych štátoch a využívanie vodíkovej technológie sa musí prispôsobiť bezpečnostným normám konvenčných technológií. Ak sa dosiahne tento cieľ, bude prostredníctvom podpory rozsiahlych a špecifických informačných programov možné získať dôveru budúcich užívateľov, čo je nevyhnutné pre definitívny prielom pri využívaní tejto technológie. |
| --- | --- |

5.19

EHSV si je vedomý toho, že využívanie vodíka je ešte spojené s problémami s nákladmi a otázkami bezpečnosti, ktoré súvisia v pochybnosťami vzniknutými v minulosti. Tieto problémy treba úplne prekonať na základe dôkladných prieskumov zrealizovaných v rôznych štátoch a využívanie vodíkovej technológie sa musí prispôsobiť bezpečnostným normám konvenčných technológií. Ak sa dosiahne tento cieľ, bude prostredníctvom podpory rozsiahlych a špecifických informačných programov možné získať dôveru budúcich užívateľov, čo je nevyhnutné pre definitívny prielom pri využívaní tejto technológie.

| 5.20 | EHSV považuje aj na nevyhnutné, aby vodíkovú stratégiu dopĺňal rozsiahly informačný program, ktorý sa zameria na súčasnú nedôveru budúcich spotrebiteľov – ktorí vnímajú vodík ako produkt spojený s vysokým rizikom – a ktorý túto nedôveru prekoná. |
| --- | --- |

5.20

EHSV považuje aj na nevyhnutné, aby vodíkovú stratégiu dopĺňal rozsiahly informačný program, ktorý sa zameria na súčasnú nedôveru budúcich spotrebiteľov – ktorí vnímajú vodík ako produkt spojený s vysokým rizikom – a ktorý túto nedôveru prekoná.

| 5.21 | Tento veľmi podrobný informačný program musí sprostredkovať jednoznačné posolstvo: už dnes dosiahlo využívanie vodíka vysoký bezpečnostný štandard vozidiel s konvenčným pohonom, a to aj pri prípadných nehodách. To je rozhodujúci faktor pre dôveryhodnosť prognózy Komisie, na základe ktorej bude do roku 2020 na cestách EÚ v prevádzke minimálne 1 milión vodíkových áut. |
| --- | --- |

5.21

Tento veľmi podrobný informačný program musí sprostredkovať jednoznačné posolstvo: už dnes dosiahlo využívanie vodíka vysoký bezpečnostný štandard vozidiel s konvenčným pohonom, a to aj pri prípadných nehodách. To je rozhodujúci faktor pre dôveryhodnosť prognózy Komisie, na základe ktorej bude do roku 2020 na cestách EÚ v prevádzke minimálne 1 milión vodíkových áut.

| 5.22 | Toto nariadenie na stanovenie harmonizovaných predpisov na úrovni Spoločenstva na typové schvaľovanie vozidiel s vodíkovým pohonom je prvým krokom na dosiahnutie a zachovanie tohto konsenzu. Nariadenie treba preto podporiť, aj na základe zásadnej úvahy, že využívanie vodíka predstavuje rozhodujúci príspevok k ochrane životného prostredia, pretože pri tomto type pohonu sa neuvoľňujú skleníkové plyny, ani škodliviny s obsahom uhlíka. |
| --- | --- |

5.22

Toto nariadenie na stanovenie harmonizovaných predpisov na úrovni Spoločenstva na typové schvaľovanie vozidiel s vodíkovým pohonom je prvým krokom na dosiahnutie a zachovanie tohto konsenzu. Nariadenie treba preto podporiť, aj na základe zásadnej úvahy, že využívanie vodíka predstavuje rozhodujúci príspevok k ochrane životného prostredia, pretože pri tomto type pohonu sa neuvoľňujú skleníkové plyny, ani škodliviny s obsahom uhlíka.

| 5.23 | V prípade návrhu EHSV víta že sa ako právny nástroj zvolilo nariadenie, pretože na základe bezprostredného uplatňovania predpisov vo všetkých členských štátoch sa zabezpečia rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov tohto odvetvia. |
| --- | --- |

5.23

V prípade návrhu EHSV víta že sa ako právny nástroj zvolilo nariadenie, pretože na základe bezprostredného uplatňovania predpisov vo všetkých členských štátoch sa zabezpečia rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov tohto odvetvia.

| 5.24 | Výbor ďalej víta návrh vypracovať a zrealizovať základné predpisy v komitologickom konaní a víta, že pri zavádzaní všetkých predpisov sa plánuje prechodné obdobie, ktoré je pre výrobcov nevyhnutné a zohľadňuje komplexnosť tejto technológie, ktorá si vyžaduje dlhý čas pre svoje využitie. |
| --- | --- |

5.24

Výbor ďalej víta návrh vypracovať a zrealizovať základné predpisy v komitologickom konaní a víta, že pri zavádzaní všetkých predpisov sa plánuje prechodné obdobie, ktoré je pre výrobcov nevyhnutné a zohľadňuje komplexnosť tejto technológie, ktorá si vyžaduje dlhý čas pre svoje využitie.

| 5.25 | EHSV podporuje účasť Európy spolu s Japonskom a USA na iniciatíve Global Coordination Group (GCG), ktorej cieľom je vypracovať celosvetový postup pre typové schvaľovanie vozidiel s vodíkovým pohonom, a pripisuje jej veľký význam. |
| --- | --- |

5.25

EHSV podporuje účasť Európy spolu s Japonskom a USA na iniciatíve Global Coordination Group (GCG), ktorej cieľom je vypracovať celosvetový postup pre typové schvaľovanie vozidiel s vodíkovým pohonom, a pripisuje jej veľký význam.

| 5.26 | Vypracovanie takejto dohody nesmie byť však prekážkou legislatívneho konania Spoločenstva, pretože uzavretie celosvetovej dohody si vyžaduje viac času než príslušné nariadenie EÚ. Ak bude EÚ disponovať špecifickým právnym nástrojom a nazbiera vlastné skúsenosti týkajúce sa využívania tejto technológie, posilní sa jej pozícia EÚ v tomto grémiu. Okrem toho sa tak zabráni, aby toto nariadenie záviselo od jediných skúseností, ktoré sa v tejto oblasti doposiaľ nazbierali – skúseností Japonska. |
| --- | --- |

5.26

Vypracovanie takejto dohody nesmie byť však prekážkou legislatívneho konania Spoločenstva, pretože uzavretie celosvetovej dohody si vyžaduje viac času než príslušné nariadenie EÚ. Ak bude EÚ disponovať špecifickým právnym nástrojom a nazbiera vlastné skúsenosti týkajúce sa využívania tejto technológie, posilní sa jej pozícia EÚ v tomto grémiu. Okrem toho sa tak zabráni, aby toto nariadenie záviselo od jediných skúseností, ktoré sa v tejto oblasti doposiaľ nazbierali – skúseností Japonska.

| 5.27 | Významná úloha Európy v medzinárodných rozhodovacích grémiách je tiež dôležitým faktorom zachovania konkurencieschopnosti veľkých európskych výrobcov automobilov na európskej úrovni, ktorí nesmú stratiť kontakt s vývojom na trhu, pretože na tomto trhu má pre získanie vysokých budúcich trhových podielov kľúčový význam výrazná, aktuálna prítomnosť založená na vysokej technologickej úrovni. |
| --- | --- |

5.27

Významná úloha Európy v medzinárodných rozhodovacích grémiách je tiež dôležitým faktorom zachovania konkurencieschopnosti veľkých európskych výrobcov automobilov na európskej úrovni, ktorí nesmú stratiť kontakt s vývojom na trhu, pretože na tomto trhu má pre získanie vysokých budúcich trhových podielov kľúčový význam výrazná, aktuálna prítomnosť založená na vysokej technologickej úrovni.

| 5.28 | Otázka typového schvaľovania predstavuje síce len jeden aspekt celej oblasti, je však rozhodujúcim krokom smerujúcim k dostupnosti alternatívnych pohonných látok, ktoré môžu vyriešiť nedostatok fosílnych palív v Európe a ktoré zároveň prinášajú veľké ekologické výhody. Európa bude okrem toho pripravená na obdobie postupného vyčerpávania tohto zdroja, ku ktorému s určitosťou príde, hoci ešte nepoznáme jeho presný okamih. |
| --- | --- |

5.28

Otázka typového schvaľovania predstavuje síce len jeden aspekt celej oblasti, je však rozhodujúcim krokom smerujúcim k dostupnosti alternatívnych pohonných látok, ktoré môžu vyriešiť nedostatok fosílnych palív v Európe a ktoré zároveň prinášajú veľké ekologické výhody. Európa bude okrem toho pripravená na obdobie postupného vyčerpávania tohto zdroja, ku ktorému s určitosťou príde, hoci ešte nepoznáme jeho presný okamih.

| 5.29 | To všetko si vyžaduje odvážne rozhodnutia a dlhodobú strategickú víziu, ktorá by presahovala súčasnosť a ktorá by vychádzala z predpokladu, že využívanie vodíka bude zohrávať rozhodujúcu úlohu. |
| --- | --- |

5.29

To všetko si vyžaduje odvážne rozhodnutia a dlhodobú strategickú víziu, ktorá by presahovala súčasnosť a ktorá by vychádzala z predpokladu, že využívanie vodíka bude zohrávať rozhodujúcu úlohu.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 19.

1

(2)

2

Trieda M1 motorové vozidlá určené a skonštruované na prepravu osôb, s max. 8 miestami na sedenie, okrem miesta pre vodiča.

Trieda M2 motorové vozidlá určené a skonštruované na prepravu osôb, s viac než 8 miestami na sedenie, okrem miesta pre vodiča, a s prípustnou celkovou hmotnosťou do 5 t.

Trieda M3 motorové vozidlá určené a skonštruované na prepravu osôb, s viac než 8 miestami na sedenie, okrem miesta pre vodiča, a s prípustnou celkovou hmotnosťou nad 5 t.

Trieda N1 motorové vozidlá určené a skonštruované na prepravu tovaru s prípustnou celkovou hmotnosťou do 3,5 t.

Trieda N2 motorové vozidlá určené a skonštruované na prepravu tovaru s prípustnou celkovou hmotnosťou nad 3,5 t.

Trieda N3 motorové vozidlá určené a skonštruované na prepravu tovaru s prípustnou celkovou hmotnosťou do 3,5 t.

(3)  TRL Ltd – vedecko-technický poradca Komisie.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 19.

4

(5)  CESE 1104/2007 (TEN/297), bod 1.4. Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

5

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/7

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Rôzne politické opatrenia, okrem primeraného financovania, ktoré by mohli pomôcť malým a stredným podnikom pri raste a rozvoji“

(2009/C 27/02)

Pán Andrej VIZJAK, slovinský minister hospodárstva, požiadal 20. septembra 2007 v mene budúceho slovinského predsedníctva Rady Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Rôzne politické opatrenia, okrem primeraného financovania, ktoré by mohli pomôcť malým a stredným podnikom pri raste a rozvoji“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2008. Spravodajcom bol pán CAPPELLINI.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) 122 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV sa nazdáva, že prijatie európskeho zákona o drobnom podnikaní (Small Business Act for Europe), ktorého sa výbor už viackrát dožadoval, by mohlo pomôcť oživiť Európsku chartu pre malé podniky a mohlo by byť skvelou príležitosťou pre rozvoj potenciálu malých podnikov, ale aj testom pre inštitúcie a členské štáty, ktorý by ukázal, či majú ozajstnú vôľu začať rozvíjať skutočne aktívnu a vytrvalú politiku na podporu malých, stredných a najmenších podnikov. |
| --- | --- |

1.1

EHSV sa nazdáva, že prijatie európskeho zákona o drobnom podnikaní (Small Business Act for Europe), ktorého sa výbor už viackrát dožadoval, by mohlo pomôcť oživiť Európsku chartu pre malé podniky a mohlo by byť skvelou príležitosťou pre rozvoj potenciálu malých podnikov, ale aj testom pre inštitúcie a členské štáty, ktorý by ukázal, či majú ozajstnú vôľu začať rozvíjať skutočne aktívnu a vytrvalú politiku na podporu malých, stredných a najmenších podnikov.

| 1.2 | Táto politika by sa nemala obmedzovať len na krízové obdobia v hospodárstve, kedy politici znovu objavujú čaro malých, stredných a najmenších podnikov, ktoré im určite pomôžu odstrániť deficit pracovných miest a znížiť počet nezamestnaných v štatistikách, ale musí sa stať premyslenou a dlhodobou politikou na podporu konkurencieschopnosti týchto podnikov. |
| --- | --- |

1.2

Táto politika by sa nemala obmedzovať len na krízové obdobia v hospodárstve, kedy politici znovu objavujú čaro malých, stredných a najmenších podnikov, ktoré im určite pomôžu odstrániť deficit pracovných miest a znížiť počet nezamestnaných v štatistikách, ale musí sa stať premyslenou a dlhodobou politikou na podporu konkurencieschopnosti týchto podnikov.

| 1.3 | EHSV odporúča 10 základných opatrení na podporu a oživenie rozvoja MSP vďaka vytvoreniu podnikateľského prostredia, ktoré by bolo pre ne skutočne priaznivé, ako aj opatrení zameraných na vytvorenie účinného európskeho zákona o drobnom podnikaní (
  Small Business Act
  ), ktorý by nebol len ďalším politickým vyhlásením:






  — | získať dobré poznatky o európskej štruktúre rôznych kategórií MSP, ich vývoji a potrebách na horizontálnej a sektorovej úrovni vzhľadom na vnútorný trh a jeho vnútorné, vonkajšie a cezhraničné aspekty, napríklad prostredníctvom zverejňovania výročných správ, |
| --- | --- | --- |

1.3

EHSV odporúča 10 základných opatrení na podporu a oživenie rozvoja MSP vďaka vytvoreniu podnikateľského prostredia, ktoré by bolo pre ne skutočne priaznivé, ako aj opatrení zameraných na vytvorenie účinného európskeho zákona o drobnom podnikaní (
  Small Business Act
  ), ktorý by nebol len ďalším politickým vyhlásením:

—

získať dobré poznatky o európskej štruktúre rôznych kategórií MSP, ich vývoji a potrebách na horizontálnej a sektorovej úrovni vzhľadom na vnútorný trh a jeho vnútorné, vonkajšie a cezhraničné aspekty, napríklad prostredníctvom zverejňovania výročných správ,

| — | zohľadniť problematiku MSP vo všetkých oblastiach politiky Spoločenstva a v legislatívnom procese, |
| --- | --- |

—

zohľadniť problematiku MSP vo všetkých oblastiach politiky Spoločenstva a v legislatívnom procese,

| — | pokračovať v stratégii administratívneho zjednodušenia na všetkých úrovniach a zaviesť novú metódu ako konzultovať jednotlivé kategórie MSP a sprostredkovateľské organizácie, ktoré ich zastupujú, |
| --- | --- |

—

pokračovať v stratégii administratívneho zjednodušenia na všetkých úrovniach a zaviesť novú metódu ako konzultovať jednotlivé kategórie MSP a sprostredkovateľské organizácie, ktoré ich zastupujú,

| — | zabezpečiť, aby právne predpisy na všetkých úrovniach zohľadňovali situáciu a potreby jednotlivých kategórií MSP a aby sa v nich uplatňovala zásada „najskôr myslieť na malých“, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby právne predpisy na všetkých úrovniach zohľadňovali situáciu a potreby jednotlivých kategórií MSP a aby sa v nich uplatňovala zásada „najskôr myslieť na malých“,

| — | zabezpečiť, aby právne predpisy zohľadňovali štyri hlavné zásady: 1) účinné analýzy vplyvu, 2) zásadu proporcionality, 3) zásadu „len raz“, 4) zachovanie a najmä rozšírenie právomocí organizácií zastupujúcich MSP (SME Envoy) a vytvorenie funkcie ombudsmana MSP pre vnútorný trh, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby právne predpisy zohľadňovali štyri hlavné zásady: 1) účinné analýzy vplyvu, 2) zásadu proporcionality, 3) zásadu „len raz“, 4) zachovanie a najmä rozšírenie právomocí organizácií zastupujúcich MSP (SME Envoy) a vytvorenie funkcie ombudsmana MSP pre vnútorný trh,

| — | podporovať asistenčné a poradenské aktivity sprostredkovateľských organizácií zastupujúcich MSP, |
| --- | --- |

—

podporovať asistenčné a poradenské aktivity sprostredkovateľských organizácií zastupujúcich MSP,

| — | oživiť programy spolupráce medzi podnikmi, výmenné programy medzi ich organizáciami a vzájomne prepojiť ich podporné služby, |
| --- | --- |

—

oživiť programy spolupráce medzi podnikmi, výmenné programy medzi ich organizáciami a vzájomne prepojiť ich podporné služby,

| — | zaviesť rozšírenú a stálu politiku inovácie zameranú na najmenšie podniky, |
| --- | --- |

—

zaviesť rozšírenú a stálu politiku inovácie zameranú na najmenšie podniky,

| — | zjednodušiť a podporovať prístup MSP k programom EÚ, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť a podporovať prístup MSP k programom EÚ,

| — | začať vyvíjať politiku na podporu prevodu vlastníctva a preberania podnikov. |
| --- | --- |

—

začať vyvíjať politiku na podporu prevodu vlastníctva a preberania podnikov.

| 1.4 | EHSV žiada, aby sa európsky zákon o drobnom podnikaní stal právne záväzným nástrojom na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

1.4

EHSV žiada, aby sa európsky zákon o drobnom podnikaní stal právne záväzným nástrojom na všetkých úrovniach.

| 1.5 | Okrem toho žiada, aby európsky zákon o drobnom podnikaní pomohol povzbudiť rozvoj sociálneho dialógu medzi sociálnymi partnermi v oblasti MSP s cieľom vytvoriť čo najlepšie pracovné prostredie, ktoré by podporovalo tvorivosť a inováciu aj pokiaľ ide o pracovné podmienky, pričom treba dbať najmä na zlepšenie bezpečnosti a lepšie analyzovať možné riziká na pracovisku. |
| --- | --- |

1.5

Okrem toho žiada, aby európsky zákon o drobnom podnikaní pomohol povzbudiť rozvoj sociálneho dialógu medzi sociálnymi partnermi v oblasti MSP s cieľom vytvoriť čo najlepšie pracovné prostredie, ktoré by podporovalo tvorivosť a inováciu aj pokiaľ ide o pracovné podmienky, pričom treba dbať najmä na zlepšenie bezpečnosti a lepšie analyzovať možné riziká na pracovisku.

2.   Zhrnutie prieskumného stanoviska

| 2.1 | Široká verejnosť uznáva význam malých a stredných podnikov pre hospodárstvo Európskej únie, pretože predstavujú kľúčový prvok pre rast a zamestnanosť v EÚ a pomáhajú hľadať odpovede na nové výzvy spojené s globalizáciou. Z hodnotenia výsledkov politiky v oblasti MSP v období 2005 – 2007 vyplýva, že vďaka uplatňovaniu zásady „najskôr myslieť na malých“ boli dosiahnuté veľké pokroky, a to na úrovni Spoločenstva ako aj na úrovni jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

2.1

Široká verejnosť uznáva význam malých a stredných podnikov pre hospodárstvo Európskej únie, pretože predstavujú kľúčový prvok pre rast a zamestnanosť v EÚ a pomáhajú hľadať odpovede na nové výzvy spojené s globalizáciou. Z hodnotenia výsledkov politiky v oblasti MSP v období 2005 – 2007 vyplýva, že vďaka uplatňovaniu zásady „najskôr myslieť na malých“ boli dosiahnuté veľké pokroky, a to na úrovni Spoločenstva ako aj na úrovni jednotlivých štátov.

| 2.2 | Európska komisia zdôraznila nevyhnutnosť plne rozvinúť rast a potenciál MSP, pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, a plne využiť ich inovatívne schopnosti. Správa o obnovenej Lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť prijatá 11. decembra 2007 jasne vyjadrovala toto smerovanie. V tejto súvislosti bolo navrhnuté vytvoriť pre Európu zákon o drobnom podnikaní (Small Business Act), ktorého hlavným cieľom bude stanoviť konkrétne zásady a opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia pre európske MSP, pričom sa bude plne prihliadať na ich rôznorodosť. Európska rada v decembri 2007 uvítala túto iniciatívu a cieľom Komisie je teda v júni 2008 predložiť konkrétny návrh. |
| --- | --- |

2.2

Európska komisia zdôraznila nevyhnutnosť plne rozvinúť rast a potenciál MSP, pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, a plne využiť ich inovatívne schopnosti. Správa o obnovenej Lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť prijatá 11. decembra 2007 jasne vyjadrovala toto smerovanie. V tejto súvislosti bolo navrhnuté vytvoriť pre Európu zákon o drobnom podnikaní (Small Business Act), ktorého hlavným cieľom bude stanoviť konkrétne zásady a opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia pre európske MSP, pričom sa bude plne prihliadať na ich rôznorodosť. Európska rada v decembri 2007 uvítala túto iniciatívu a cieľom Komisie je teda v júni 2008 predložiť konkrétny návrh.

| 2.3 | V tejto súvislosti pripomeňme, že EHSV vypracoval nedávno niekoľko stanovísk týkajúcich sa politiky v oblasti MSP a v súčasnosti pripravuje ďalšie:






  — | Vývoj odvetvia služieb podnikom v Európe (INT/412 – spravodajca: CALLEJA) (pripravuje sa) |
| --- | --- | --- |

2.3

V tejto súvislosti pripomeňme, že EHSV vypracoval nedávno niekoľko stanovísk týkajúcich sa politiky v oblasti MSP a v súčasnosti pripravuje ďalšie:

—

Vývoj odvetvia služieb podnikom v Európe (INT/412 – spravodajca: CALLEJA) (pripravuje sa)

| — | Programy výskumu a vývoja pre malé a stredné podniky (INT/379 – spravodajca: CAPPELLINI) |
| --- | --- |

—

Programy výskumu a vývoja pre malé a stredné podniky (INT/379 – spravodajca: CAPPELLINI)

| — | Priebežné preskúmanie politiky MSP (INT/392 – spravodajca: BURNS) (pripravuje sa) |
| --- | --- |

—

Priebežné preskúmanie politiky MSP (INT/392 – spravodajca: BURNS) (pripravuje sa)

| — | Medzinárodné verejné obstarávanie (INT/394 – spravodajca: MALOSSE) |
| --- | --- |

—

Medzinárodné verejné obstarávanie (INT/394 – spravodajca: MALOSSE)

| — | Mikroúvery (INT/423 – spravodajca. PEZZINI) (pripravuje sa). |
| --- | --- |

—

Mikroúvery (INT/423 – spravodajca. PEZZINI) (pripravuje sa).

| 2.4 | Slovinské predsedníctvo Rady požiadalo EHSV o návrhy politického charakteru na podporu rastu MSP. EHSV by teda nemal vytvoriť nový zoznam technických opatrení zameraných na individuálny rast MSP, ale navrhnúť usporiadanejší politický rámec a inovovať v prospech MSP. |
| --- | --- |

2.4

Slovinské predsedníctvo Rady požiadalo EHSV o návrhy politického charakteru na podporu rastu MSP. EHSV by teda nemal vytvoriť nový zoznam technických opatrení zameraných na individuálny rast MSP, ale navrhnúť usporiadanejší politický rámec a inovovať v prospech MSP.

| 2.5 | Spomedzi viacerých priorít vyzdvihlo slovinské predsedníctvo najmä tieto dve:






  a) | umožniť všetkým MSP s ohľadom na ich rozdielnu veľkosť, činnosť, odvetvie a spôsoby výroby, aby mohli reagovať na veľké výzvy, ktorým budú musieť čeliť v dôsledku priemyselných, klimatických a demografických zmien, sociálnych problémov ako aj v dôsledku reštrukturalizácie trhu pod vplyvom globalizácie, zmien v distribúcii, štandardizácie a certifikácie výrobkov a služieb; |
| --- | --- | --- |

2.5

Spomedzi viacerých priorít vyzdvihlo slovinské predsedníctvo najmä tieto dve:

a)

umožniť všetkým MSP s ohľadom na ich rozdielnu veľkosť, činnosť, odvetvie a spôsoby výroby, aby mohli reagovať na veľké výzvy, ktorým budú musieť čeliť v dôsledku priemyselných, klimatických a demografických zmien, sociálnych problémov ako aj v dôsledku reštrukturalizácie trhu pod vplyvom globalizácie, zmien v distribúcii, štandardizácie a certifikácie výrobkov a služieb;

| b) | umožniť im, aby sa mohli úzko podieľať na politickom rozhodovaní, voľbe prioritných oblastí pôsobenia a na prijímaní legislatívnych rozhodnutí na všetkých úrovniach, ktorými sa bude riadiť rámec ich činnosti. |
| --- | --- |

b)

umožniť im, aby sa mohli úzko podieľať na politickom rozhodovaní, voľbe prioritných oblastí pôsobenia a na prijímaní legislatívnych rozhodnutí na všetkých úrovniach, ktorými sa bude riadiť rámec ich činnosti.

| 2.6 | Okrem toho slovinské predsedníctvo požiadalo EHSV o stanovisko v kontexte príprav európskeho zákona o drobnom podnikaní. |
| --- | --- |

2.6

Okrem toho slovinské predsedníctvo požiadalo EHSV o stanovisko v kontexte príprav európskeho zákona o drobnom podnikaní.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách poukázal na veľké pokroky dosiahnuté v prospech MSP, najmä pokiaľ ide o prístup k finančným prostriedkom ako aj o administratívne zjednodušenie. Výbor s uspokojením zdôrazňuje, že postoj európskych inštitúcií voči malým podnikom sa výrazne zmenil v ich prospech a dúfa, že to nie je len dôsledok súčasnej ťažkej hospodárskej a sociálnej situácie. Napriek tomuto nespornému pokroku majú však opatrenia, ktoré boli v ostatných rokoch podniknuté mnoho nedostatkov. |
| --- | --- |

3.1

EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách poukázal na veľké pokroky dosiahnuté v prospech MSP, najmä pokiaľ ide o prístup k finančným prostriedkom ako aj o administratívne zjednodušenie. Výbor s uspokojením zdôrazňuje, že postoj európskych inštitúcií voči malým podnikom sa výrazne zmenil v ich prospech a dúfa, že to nie je len dôsledok súčasnej ťažkej hospodárskej a sociálnej situácie. Napriek tomuto nespornému pokroku majú však opatrenia, ktoré boli v ostatných rokoch podniknuté mnoho nedostatkov.

| 3.2 | EHSV sa nazdáva, že Európska charta pre malé podniky nedosiahla svoje strategické ciele, pretože nemá právny charakter, a vo väčšine prípadov zostala len politickým vyhlásením. Je nevyhnutné posilniť jej uplatňovanie v členských štátoch a na regionálnej úrovni a obnoviť výročné hodnotenia a odporúčania určené členským štátom. |
| --- | --- |

3.2

EHSV sa nazdáva, že Európska charta pre malé podniky nedosiahla svoje strategické ciele, pretože nemá právny charakter, a vo väčšine prípadov zostala len politickým vyhlásením. Je nevyhnutné posilniť jej uplatňovanie v členských štátoch a na regionálnej úrovni a obnoviť výročné hodnotenia a odporúčania určené členským štátom.

| 3.3 | Často sa tiež hovorilo o tom, že dialóg s jednotlivými kategóriami MSP by sa mohol ešte výrazne zlepšiť. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zaviesť na európskej, národnej aj regionálnej úrovni novú kultúru dialógu, ktorá by umožnila posilniť a inštitucionálne ukotviť dohody medzi inštitúciami a sprostredkovateľskými organizáciami zastupujúcimi rôzne oblasti MSP. |
| --- | --- |

3.3

Často sa tiež hovorilo o tom, že dialóg s jednotlivými kategóriami MSP by sa mohol ešte výrazne zlepšiť. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zaviesť na európskej, národnej aj regionálnej úrovni novú kultúru dialógu, ktorá by umožnila posilniť a inštitucionálne ukotviť dohody medzi inštitúciami a sprostredkovateľskými organizáciami zastupujúcimi rôzne oblasti MSP.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Vytvoriť nové podnikateľské prostredie priaznivé pre rozvoj všetkých MSP

Vzhľadom na túto situáciu, na veľké výzvy, ktorým budú musieť MSP čeliť, ale tiež s cieľom posilniť obnovenú Lisabonskú stratégiu prijatú na jarnom summite v roku 2008 a podporiť iniciatívy Komisie na zlepšenie konkurencieschopnosti MSP, EHSV plne podporuje snahu predsedníctva rozvíjať inovačnú politiku v prospech MSP, ktorej základným kameňom by mal byť európsky zákon o drobnom podnikaní.

4.2   Európsky projekt na podporu MSP a mikropodnikov

EHSV odporúča inštitúciám Spoločenstva, aby sa už nezameriavali len na podniky, ktoré zaznamenávajú silný rast, na medzinárodné postavenie a rôzne zásady najvyššej kvality, pretože takto znemožňujú miliónom malých podnikov, ktoré vytvárajú hodnoty, inovácie, pracovné miesta a zabezpečujú stabilitu svojho regiónu, využívať opatrenia Spoločenstva. Výbor žiada inštitúcie a verejné orgány na všetkých úrovniach, aby vo svojej politike na podporu MSP inovovali a vytvorili skutočný európsky projekt, ktorý by zjednotil všetky hospodárske sily stredných a malých podnikov a mikropodnikov s cieľom priniesť EÚ väčší rast a nové pracovné miesta, ktoré potrebuje. Tento európsky projekt by mal podporiť aj rozvoj dialógu s hospodárskymi a sociálnymi partnermi a organizáciami zastupujúcimi jednotlivé kategórie MSP zameraného na nové veľké výzvy pre Spoločenstvo (klimatické zmeny, demografické zmeny a prisťahovalectvo, životné prostredie, energia atď.), ktorým budú musieť čeliť aj MSP. Tento európsky projekt by sa mal opierať o podniky so silnou mierou rastu, ale tiež a najmä o miestne hospodárstvo a takzvané „tradičné“ aktivity. EÚ by pomocou tohto projektu mala začať vyvíjať politiku na podporu podnikov „ľudských rozmerov“ a pri zabezpečovaní rastu v členských štátoch vychádzať aj z hospodárstva na miestnej úrovni, pričom by sa mala sústrediť na päť prioritných opatrení.

| 4.2.1 | Poznať situáciu jednotlivých kategórií MSP a informovať o nej. Každé opatrenie Spoločenstva musí vychádzať z jasných údajov, ktoré umožňujú poznať danú situáciu. Pojem MSP zahŕňa veľmi rozdielne skutočnosti a kategórie alebo typy podnikov (samostatné podniky alebo spoločnosti zložené z viacerých podnikov, podniky bez zamestnancov alebo podniky, ktoré môžu mať až 250 zamestnancov, podniky v oblasti remeselnej výroby, obchodu, sociálneho hospodárstva alebo slobodných povolaní), ktoré pôsobia v rozličných sektoroch MSP a ich situácia a potreby sú veľmi odlišné. Údaje o týchto rôznych kategóriách MSP sú často neúplné alebo nedostupné. Analýzy, ktoré v minulosti vypracúvalo Európske stredisko pre monitorovanie MSP boli často zdrojom dôležitých údajov. EHSV teší, že GR pre podnikanie sa rozhodlo obnoviť činnosť tohto strediska, a žiada:






  — | aby bol vytvorený rozsiahly program hospodárskych štúdií, vrátane štúdií v jednotlivých sektoroch, ktoré by skúmali situáciu a potreby rôznych kategórií MSP, a to aj na národnej a regionálnej úrovni, ako i program štatistických analýz v spolupráci so zainteresovanými organizáciami, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Poznať situáciu jednotlivých kategórií MSP a informovať o nej. Každé opatrenie Spoločenstva musí vychádzať z jasných údajov, ktoré umožňujú poznať danú situáciu. Pojem MSP zahŕňa veľmi rozdielne skutočnosti a kategórie alebo typy podnikov (samostatné podniky alebo spoločnosti zložené z viacerých podnikov, podniky bez zamestnancov alebo podniky, ktoré môžu mať až 250 zamestnancov, podniky v oblasti remeselnej výroby, obchodu, sociálneho hospodárstva alebo slobodných povolaní), ktoré pôsobia v rozličných sektoroch MSP a ich situácia a potreby sú veľmi odlišné. Údaje o týchto rôznych kategóriách MSP sú často neúplné alebo nedostupné. Analýzy, ktoré v minulosti vypracúvalo Európske stredisko pre monitorovanie MSP boli často zdrojom dôležitých údajov. EHSV teší, že GR pre podnikanie sa rozhodlo obnoviť činnosť tohto strediska, a žiada:

—

aby bol vytvorený rozsiahly program hospodárskych štúdií, vrátane štúdií v jednotlivých sektoroch, ktoré by skúmali situáciu a potreby rôznych kategórií MSP, a to aj na národnej a regionálnej úrovni, ako i program štatistických analýz v spolupráci so zainteresovanými organizáciami,

| — | aby sa v spolupráci s výskumnými strediskami, univerzitami a členskými štátmi podporovala a rozvíjala výskumná činnosť a vlastné štúdie organizácií zastupujúcich podniky na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

—

aby sa v spolupráci s výskumnými strediskami, univerzitami a členskými štátmi podporovala a rozvíjala výskumná činnosť a vlastné štúdie organizácií zastupujúcich podniky na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

| 4.2.2 | Zohľadniť problematiku MSP vo všetkých oblastiach politiky Spoločenstva. EHSV konštatuje, že okrem politických vyhlásení na podporu malých podnikov majú zákonodarcovia na všetkých úrovniach, buď z neznalosti situácie alebo v snahe o zjednodušenie, tendenciu systematicky používať model veľkého podniku a uplatňovať princíp „bonsaj“, podľa ktorého je všetko, čo je dobré pre veľký podnik, dobré aj pre malý. Tento teoretický prístup založený na jednotnom hospodárskom modeli je v rozpore s rozmanitosťou typov spoločností a kultúr podnikania, ktoré v súčasnosti existujú, a v praxi jeho používanie spôsobuje, že viac než 90 % európskych podnikov má pocit, že ich európska politika nechápe a ignoruje. EHSV upozorňuje inštitúcie Spoločenstva a členské štáty najmä na skutočnosť, že malé podniky a mikropodniky sú dôležitou hybnou silou hospodárstva a zamestnanosti v Európskej únii, hrozí však, že sa stanú jej slabou stránkou, nie vlastnou vinou, ale preto, lebo im orgány verejnej správy na všetkých úrovniach nevenujú dostatočnú pozornosť. Výbor žiada, aby sa európsky zákon o drobnom podnikaní stal príležitosťou ako prejsť do praxe, a očakáva, že potreby a špecifiká jednotlivých kategórií MSP budú nevyhnutne zohľadnené vo všetkých opatreniach, programoch a počas rokovaní, ako aj v rámci sociálneho dialógu a medzinárodných vzťahov na úrovni Spoločenstva, na národnej alebo na regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

4.2.2

Zohľadniť problematiku MSP vo všetkých oblastiach politiky Spoločenstva. EHSV konštatuje, že okrem politických vyhlásení na podporu malých podnikov majú zákonodarcovia na všetkých úrovniach, buď z neznalosti situácie alebo v snahe o zjednodušenie, tendenciu systematicky používať model veľkého podniku a uplatňovať princíp „bonsaj“, podľa ktorého je všetko, čo je dobré pre veľký podnik, dobré aj pre malý. Tento teoretický prístup založený na jednotnom hospodárskom modeli je v rozpore s rozmanitosťou typov spoločností a kultúr podnikania, ktoré v súčasnosti existujú, a v praxi jeho používanie spôsobuje, že viac než 90 % európskych podnikov má pocit, že ich európska politika nechápe a ignoruje. EHSV upozorňuje inštitúcie Spoločenstva a členské štáty najmä na skutočnosť, že malé podniky a mikropodniky sú dôležitou hybnou silou hospodárstva a zamestnanosti v Európskej únii, hrozí však, že sa stanú jej slabou stránkou, nie vlastnou vinou, ale preto, lebo im orgány verejnej správy na všetkých úrovniach nevenujú dostatočnú pozornosť. Výbor žiada, aby sa európsky zákon o drobnom podnikaní stal príležitosťou ako prejsť do praxe, a očakáva, že potreby a špecifiká jednotlivých kategórií MSP budú nevyhnutne zohľadnené vo všetkých opatreniach, programoch a počas rokovaní, ako aj v rámci sociálneho dialógu a medzinárodných vzťahov na úrovni Spoločenstva, na národnej alebo na regionálnej úrovni.

| 4.2.3 | Pokračovať v snahe o administratívne zjednodušenie. EHSV nabáda Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie o zjednodušenie legislatívy Spoločenstva, predovšetkým však žiada inštitúcie Spoločenstva a členské štáty, aby začali vyvíjať účinnejšiu politiku v tejto oblasti, a sústredili sa na týchto päť bodov:






  — | skutočne začať uplatňovať zásadu „najskôr myslieť na malých“, |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Pokračovať v snahe o administratívne zjednodušenie. EHSV nabáda Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie o zjednodušenie legislatívy Spoločenstva, predovšetkým však žiada inštitúcie Spoločenstva a členské štáty, aby začali vyvíjať účinnejšiu politiku v tejto oblasti, a sústredili sa na týchto päť bodov:

—

skutočne začať uplatňovať zásadu „najskôr myslieť na malých“,

| — | zjednodušiť, ale ponechať zodpovednosť: EHSV pochybuje, že systematické udeľovanie výnimiek malým podnikom je dostatočne zdôvodnené a účinné a uprednostňuje proporcionalitu pri uplatňovaní v praxi ako aj priamu dohodu s príslušnými organizáciami MSP, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť, ale ponechať zodpovednosť: EHSV pochybuje, že systematické udeľovanie výnimiek malým podnikom je dostatočne zdôvodnené a účinné a uprednostňuje proporcionalitu pri uplatňovaní v praxi ako aj priamu dohodu s príslušnými organizáciami MSP,

| — | systematicky zapájať organizácie zastupujúce jednotlivé kategórie MSP do legislatívneho procesu na úrovni Spoločenstva, na národnej a regionálnej úrovni, ale aj do sociálneho dialógu na rôznych úrovniach, a viac spolupracovať s EHSV a Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

systematicky zapájať organizácie zastupujúce jednotlivé kategórie MSP do legislatívneho procesu na úrovni Spoločenstva, na národnej a regionálnej úrovni, ale aj do sociálneho dialógu na rôznych úrovniach, a viac spolupracovať s EHSV a Výborom regiónov,

| — | systematicky uplatňovať zásadu „len raz“ na všetkých úrovniach a stupňoch, |
| --- | --- |

—

systematicky uplatňovať zásadu „len raz“ na všetkých úrovniach a stupňoch,

| — | vypracovať praktické príručky a dokumenty, ktoré by vysvetľovali prijaté právne predpisy, aby boli zrozumiteľnejšie a dali sa ľahšie transponovať. |
| --- | --- |

—

vypracovať praktické príručky a dokumenty, ktoré by vysvetľovali prijaté právne predpisy, aby boli zrozumiteľnejšie a dali sa ľahšie transponovať.

| 4.2.4 | Podporovať asistenčné a poradenské aktivity sprostredkovateľských organizácií. Sprostredkovateľské organizácie zastupujúce jednotlivé kategórie MSP sú dôležitým prvkom pre úspech politiky Spoločenstva v tejto oblasti, pretože poskytujú všetkým MSP technické asistenčné služby, ktoré si vyžadujú špecifické schopnosti, čo nová Európska sieť podnikov (EEN) nemôže zabezpečiť. Sú nenahraditeľné pri odovzdávaní informácií a poskytovaní pomoci podnikom, najmä preto, lebo umožňujú prispôsobiť právne predpisy konkrétnej situácii každého podniku a pretlmočiť legislatívu z hľadiska mikroekonomiky a na miestnej úrovni, čo najbližšie najmenším podnikom. EHSV zastáva názor, že je dôležité, aby verejné orgány na všetkých úrovniach správy aktívne podporovali činnosť týchto organizácií a aby sa v programoch Spoločenstva, o ktoré sa MSP zaujímajú, výslovne počítalo s opatreniami na podporu týchto organizácií. Výbor ďalej žiada Komisiu, členské štáty a regióny, aby začali uplatňovať v praxi závery, ku ktorým v tejto súvislosti dospela 4. európska konferencia zameraná na remeslá a malé podniky, ktorá sa konala v Stuttgarte. |
| --- | --- |

4.2.4

Podporovať asistenčné a poradenské aktivity sprostredkovateľských organizácií. Sprostredkovateľské organizácie zastupujúce jednotlivé kategórie MSP sú dôležitým prvkom pre úspech politiky Spoločenstva v tejto oblasti, pretože poskytujú všetkým MSP technické asistenčné služby, ktoré si vyžadujú špecifické schopnosti, čo nová Európska sieť podnikov (EEN) nemôže zabezpečiť. Sú nenahraditeľné pri odovzdávaní informácií a poskytovaní pomoci podnikom, najmä preto, lebo umožňujú prispôsobiť právne predpisy konkrétnej situácii každého podniku a pretlmočiť legislatívu z hľadiska mikroekonomiky a na miestnej úrovni, čo najbližšie najmenším podnikom. EHSV zastáva názor, že je dôležité, aby verejné orgány na všetkých úrovniach správy aktívne podporovali činnosť týchto organizácií a aby sa v programoch Spoločenstva, o ktoré sa MSP zaujímajú, výslovne počítalo s opatreniami na podporu týchto organizácií. Výbor ďalej žiada Komisiu, členské štáty a regióny, aby začali uplatňovať v praxi závery, ku ktorým v tejto súvislosti dospela 4. európska konferencia zameraná na remeslá a malé podniky, ktorá sa konala v Stuttgarte.

| 4.2.5 | Oživiť programy spolupráce medzi podnikmi a výmenné programy medzi organizáciami. EHSV žiada Komisiu, aby oživila programy medziregionálnej spolupráce podnikov, ktoré sa v minulosti osvedčili. Okrem toho je nevyhnutné podporovať činnosť sprostredkovateľských organizácií alebo umožniť, aby mohli byť vytvorené orgány zamerané na podporu takejto spolupráce. |
| --- | --- |

4.2.5

Oživiť programy spolupráce medzi podnikmi a výmenné programy medzi organizáciami. EHSV žiada Komisiu, aby oživila programy medziregionálnej spolupráce podnikov, ktoré sa v minulosti osvedčili. Okrem toho je nevyhnutné podporovať činnosť sprostredkovateľských organizácií alebo umožniť, aby mohli byť vytvorené orgány zamerané na podporu takejto spolupráce.

4.3   Prijať európsky zákon o drobnom podnikaní (Small Business Act), ktorý by bol skutočne účinný

| 4.3.1 | EHSV v tejto súvislosti teší postoj Rady a Komisie, ktoré podporujú vytvorenie európskeho zákona o drobnom podnikaní, nakoľko sám výbor viackrát vyslovil želanie, aby bol vytvorený takýto nástroj (1). Výbor sa domnieva, že ak má byť európsky zákon o drobnom podnikaní účinný, musí spĺňať niekoľko podmienok: |
| --- | --- |

4.3.1

EHSV v tejto súvislosti teší postoj Rady a Komisie, ktoré podporujú vytvorenie európskeho zákona o drobnom podnikaní, nakoľko sám výbor viackrát vyslovil želanie, aby bol vytvorený takýto nástroj (1). Výbor sa domnieva, že ak má byť európsky zákon o drobnom podnikaní účinný, musí spĺňať niekoľko podmienok:

| 4.3.1.1 | jeho cieľom musí byť vytvoriť čo najlepšie podnikateľské prostredie pre MSP a mikropodniky na všetkých úrovniach a ponúknuť konkrétne odpovede na rôzne problémy, ktorým musia MSP čeliť počas celého svojho životného cyklu, vrátane otázok spojených s prevodom vlastníctva a prevzatím podniku. V tejto súvislosti nesmie európsky zákon o drobnom podnikaní viesť k zníženiu úrovne pracovných podmienok zamestnancov MSP, začaté iniciatívy by mali naopak umožniť lepšie zohľadniť ich situáciu, |
| --- | --- |

4.3.1.1

jeho cieľom musí byť vytvoriť čo najlepšie podnikateľské prostredie pre MSP a mikropodniky na všetkých úrovniach a ponúknuť konkrétne odpovede na rôzne problémy, ktorým musia MSP čeliť počas celého svojho životného cyklu, vrátane otázok spojených s prevodom vlastníctva a prevzatím podniku. V tejto súvislosti nesmie európsky zákon o drobnom podnikaní viesť k zníženiu úrovne pracovných podmienok zamestnancov MSP, začaté iniciatívy by mali naopak umožniť lepšie zohľadniť ich situáciu,

| 4.3.1.2 | musí byť skutočným prínosom a nesmie sa obmedzovať len na kompilovanie existujúcich programov a koordináciu rôznych súčasných opatrení, |
| --- | --- |

4.3.1.2

musí byť skutočným prínosom a nesmie sa obmedzovať len na kompilovanie existujúcich programov a koordináciu rôznych súčasných opatrení,

| 4.3.1.3 | nesmie ísť len o ďalšie vyhlásenie, ako to bohužiaľ bolo v prípade Európskej charty pre malé podniky, musí to byť viac než len politický záväzok inštitúcií Spoločenstva a členských štátov. Európske MSP a mikropodniky si zaslúžia viac a EHSV sa domnieva, že dať európskemu zákonu o drobnom podnikaní právnu hodnotu znamená potvrdiť a dokázať vôľu EÚ účinnejšie pomáhať MSP a mikropodnikom, |
| --- | --- |

4.3.1.3

nesmie ísť len o ďalšie vyhlásenie, ako to bohužiaľ bolo v prípade Európskej charty pre malé podniky, musí to byť viac než len politický záväzok inštitúcií Spoločenstva a členských štátov. Európske MSP a mikropodniky si zaslúžia viac a EHSV sa domnieva, že dať európskemu zákonu o drobnom podnikaní právnu hodnotu znamená potvrdiť a dokázať vôľu EÚ účinnejšie pomáhať MSP a mikropodnikom,

| 4.3.1.4 | zákon o drobnom podnikaní musí byť záväzný ako celok a musí sa presadiť na všetkých úrovniach rozhodovania – európskej, národnej či regionálnej – pretože bude určený verejným orgánom na všetkých úrovniach, pričom o jeho uplatňovaní v praxi budú rozhodovať členské štáty (2), |
| --- | --- |

4.3.1.4

zákon o drobnom podnikaní musí byť záväzný ako celok a musí sa presadiť na všetkých úrovniach rozhodovania – európskej, národnej či regionálnej – pretože bude určený verejným orgánom na všetkých úrovniach, pričom o jeho uplatňovaní v praxi budú rozhodovať členské štáty (2),

| 4.3.1.5 | mal by sa uplatňovať vo všetkých oblastiach politiky Spoločenstva, pretože umožní zohľadniť problematiku MSP vo všetkých týchto oblastiach a bude využívať holistický prístup, ktorý umožní správne zohľadniť všetky aspekty politiky a dôsledky nových pravidiel pre jednotlivé kategórie MSP. |
| --- | --- |

4.3.1.5

mal by sa uplatňovať vo všetkých oblastiach politiky Spoločenstva, pretože umožní zohľadniť problematiku MSP vo všetkých týchto oblastiach a bude využívať holistický prístup, ktorý umožní správne zohľadniť všetky aspekty politiky a dôsledky nových pravidiel pre jednotlivé kategórie MSP.

| 4.3.2 | EHSV žiada, aby európsky zákon o drobnom podnikaní zahŕňal päť hlavných politických opatrení, ktoré umožnia zabezpečiť, aby právne predpisy neobmedzovali rozvoj a konkurencieschopnosť jednotlivých kategórií MSP: |
| --- | --- |

4.3.2

EHSV žiada, aby európsky zákon o drobnom podnikaní zahŕňal päť hlavných politických opatrení, ktoré umožnia zabezpečiť, aby právne predpisy neobmedzovali rozvoj a konkurencieschopnosť jednotlivých kategórií MSP:

| 4.3.2.1 | Zabezpečiť, aby legislatívne texty na všetkých úrovniach boli vypracované s prihliadnutím na špecifickú situáciu a potreby jednotlivých kategórií MSP. Preto by sa malo určiť základné pravidlo, ktoré by platilo na všetkých úrovniach rozhodovania, a síce, že pri vypracúvaní legislatívnych návrhov treba vychádzať z potrieb a očakávaní MSP a najmä najmenších podnikov a presadiť zásadu „najskôr myslieť na malých“, pričom by sa mala mimoriadna pozornosť venovať samostatne zárobkovo činným osobám, ktorých živnosti predstavujú viac než polovicu európskych podnikov. Znamená to predovšetkým, že sa budú systematicky konzultovať organizácie zastupujúce MSP a že sa experti z týchto organizácií budú v primeranej miere zúčastňovať na práci všetkých regionálnych, národných a európskych poradných výborov zameraných na problémy, ktoré by mohli mať vplyv na MSP, ako o to 13. marca 2006 žiadala Rada pre konkurencieschopnosť.
  Výbor v tomto duchu žiada, aby každé GR Komisie určilo pracovníka, ktorý bude zodpovedný za MSP a bude dozerať na to, aby legislatívne opatrenia a programy, ktoré príslušné GR riadi primerane zohľadňovali priority a očakávania MSP a mikropodnikov. |
| --- | --- |

4.3.2.1

Zabezpečiť, aby legislatívne texty na všetkých úrovniach boli vypracované s prihliadnutím na špecifickú situáciu a potreby jednotlivých kategórií MSP. Preto by sa malo určiť základné pravidlo, ktoré by platilo na všetkých úrovniach rozhodovania, a síce, že pri vypracúvaní legislatívnych návrhov treba vychádzať z potrieb a očakávaní MSP a najmä najmenších podnikov a presadiť zásadu „najskôr myslieť na malých“, pričom by sa mala mimoriadna pozornosť venovať samostatne zárobkovo činným osobám, ktorých živnosti predstavujú viac než polovicu európskych podnikov. Znamená to predovšetkým, že sa budú systematicky konzultovať organizácie zastupujúce MSP a že sa experti z týchto organizácií budú v primeranej miere zúčastňovať na práci všetkých regionálnych, národných a európskych poradných výborov zameraných na problémy, ktoré by mohli mať vplyv na MSP, ako o to 13. marca 2006 žiadala Rada pre konkurencieschopnosť.

Výbor v tomto duchu žiada, aby každé GR Komisie určilo pracovníka, ktorý bude zodpovedný za MSP a bude dozerať na to, aby legislatívne opatrenia a programy, ktoré príslušné GR riadi primerane zohľadňovali priority a očakávania MSP a mikropodnikov.

| 4.3.2.2 | Zabezpečiť, aby boli právne predpisy v súlade so základnými zásadami. Podľa EHSV závisí účinnosť všetkých legislatívnych opatrení a programov a tiež kolektívnych či individuálnych opatrení na podporu MSP od štyroch zásad, ktoré by podľa neho mali byť súčasťou európskeho zákona o drobnom podnikaní a mali by sa systematicky uplatňovať na európskej, národnej a regionálnej úrovni:






  — | systematické analýzy vplyvu pre MSP:
  nemal by byť prijatý žiaden legislatívny text ak nebola vopred uskutočnená systematická analýza jeho vplyvu na jednotlivé kategórie podnikov v danom sektore, ktorá by zhodnotila priame a nepriame hospodárske a sociálne účinky, ako sú administratívna záťaž a náklady spojené so získavaním informácií a investičné náklady, ktoré budú musieť podniky znášať, ako aj predpokladaný zisk, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2

Zabezpečiť, aby boli právne predpisy v súlade so základnými zásadami. Podľa EHSV závisí účinnosť všetkých legislatívnych opatrení a programov a tiež kolektívnych či individuálnych opatrení na podporu MSP od štyroch zásad, ktoré by podľa neho mali byť súčasťou európskeho zákona o drobnom podnikaní a mali by sa systematicky uplatňovať na európskej, národnej a regionálnej úrovni:

—

systematické analýzy vplyvu pre MSP:
  nemal by byť prijatý žiaden legislatívny text ak nebola vopred uskutočnená systematická analýza jeho vplyvu na jednotlivé kategórie podnikov v danom sektore, ktorá by zhodnotila priame a nepriame hospodárske a sociálne účinky, ako sú administratívna záťaž a náklady spojené so získavaním informácií a investičné náklady, ktoré budú musieť podniky znášať, ako aj predpokladaný zisk,

| — | zásada proporcionality:
  legislatíva by nemala vnucovať MSP zbytočné opatrenia a mala by sa obmedziť len na to, čo je nevyhnutné. Vykonávacie predpisy by mali byť prispôsobené skutočnej situácii jednotlivých podnikov ako aj ich schopnosti uplatňovať tieto opatrenia v praxi, |
| --- | --- |

—

zásada proporcionality:
  legislatíva by nemala vnucovať MSP zbytočné opatrenia a mala by sa obmedziť len na to, čo je nevyhnutné. Vykonávacie predpisy by mali byť prispôsobené skutočnej situácii jednotlivých podnikov ako aj ich schopnosti uplatňovať tieto opatrenia v praxi,

| — | zásada „



  len raz



  “:
  MSP sú podniky a nemali by byť považované za administratívne oddelenia. Nemožno od nich vyžadovať, aby podávali prehlásenia a absolvovali administratívne postupy v tej istej veci viac ako jedenkrát. Tieto informácie si musia navzájom poskytovať príslušné administratívne orgány. Zásadou „len raz“ by sa mohli zaoberať jednotné kontaktné miesta, pričom by sa uplatňoval princíp „jeden podnik – jedna kontaktná osoba“. V tejto súvislosti by mohli pomôcť sprostredkovateľské organizácie, ktoré už túto úlohu plnia v jednotlivých štátoch, |
| --- | --- |

—

zásada „



  len raz



  “:
  MSP sú podniky a nemali by byť považované za administratívne oddelenia. Nemožno od nich vyžadovať, aby podávali prehlásenia a absolvovali administratívne postupy v tej istej veci viac ako jedenkrát. Tieto informácie si musia navzájom poskytovať príslušné administratívne orgány. Zásadou „len raz“ by sa mohli zaoberať jednotné kontaktné miesta, pričom by sa uplatňoval princíp „jeden podnik – jedna kontaktná osoba“. V tejto súvislosti by mohli pomôcť sprostredkovateľské organizácie, ktoré už túto úlohu plnia v jednotlivých štátoch,

| — | zásada ochrany:
  právne predpisy, ktoré sú v rozpore s rozvojom MSP a mohli by brzdiť konkurencieschopnosť podnikov, nemôžu byť prijaté. Všetky nové legislatívne návrhy, pre ktoré nebola vykonaná úplná analýza vplyvu alebo pri ktorých sa ukáže, že navrhované opatrenia sú v rozpore so sociálnym a hospodárskym rozvojom MSP, by mali byť pozastavené. |
| --- | --- |

—

zásada ochrany:
  právne predpisy, ktoré sú v rozpore s rozvojom MSP a mohli by brzdiť konkurencieschopnosť podnikov, nemôžu byť prijaté. Všetky nové legislatívne návrhy, pre ktoré nebola vykonaná úplná analýza vplyvu alebo pri ktorých sa ukáže, že navrhované opatrenia sú v rozpore so sociálnym a hospodárskym rozvojom MSP, by mali byť pozastavené.

EHSV mimochodom zdôrazňuje potrebu zaviesť a zabezpečiť úplnú transparentnosť administratívnych postupov, vďaka ktorej by MSP mali prístup ku všetkým administratívnym údajom, ktoré sa ich týkajú a mohli by ich podľa potreby opraviť.

| 4.3.2.3 | Zaviesť rozšírenú a jednotnú politiku inovácie. EHSV žiada, aby sa Komisia, členské štáty a územné samosprávy neobmedzovali len na podporu inovácie v oblasti vysokých technológií, ale aby začali vyvíjať aktívnu politiku a zahrnuli do programov aj konkrétne opatrenia na podporu inovácie v oblasti nižších a stredných technológií a na podporu inej ako technologickej inovácie, ktorá je v MSP a najmä v najmenších podnikoch bežná.
  Nová poradenská sieť Európska sieť podnikov nebude môcť nikdy sama účinne pomáhať všetkým podnikom, ktoré majú inovačný potenciál. EHSV preto žiada, aby európsky zákon o drobnom podnikaní stanovil ako priority:






  — | nabádať sociálnych partnerov v sektore MSP, aby začali viesť dialóg s cieľom vytvoriť dobré pracovné prostredie, ktoré podporuje tvorivosť a inováciu, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.3

Zaviesť rozšírenú a jednotnú politiku inovácie. EHSV žiada, aby sa Komisia, členské štáty a územné samosprávy neobmedzovali len na podporu inovácie v oblasti vysokých technológií, ale aby začali vyvíjať aktívnu politiku a zahrnuli do programov aj konkrétne opatrenia na podporu inovácie v oblasti nižších a stredných technológií a na podporu inej ako technologickej inovácie, ktorá je v MSP a najmä v najmenších podnikoch bežná.

Nová poradenská sieť Európska sieť podnikov nebude môcť nikdy sama účinne pomáhať všetkým podnikom, ktoré majú inovačný potenciál. EHSV preto žiada, aby európsky zákon o drobnom podnikaní stanovil ako priority:

—

nabádať sociálnych partnerov v sektore MSP, aby začali viesť dialóg s cieľom vytvoriť dobré pracovné prostredie, ktoré podporuje tvorivosť a inováciu,

| — | podporiť vznik funkcie poradcu v sprostredkovateľských organizáciách zastupujúcich MSP a mikropodniky na úrovni čo najbližšej podnikom, ako aj odbornú prípravu, ktorá by bola šitá na mieru pre podnikateľov a zamestnancov s cieľom lepšie inovovať vďaka využívaniu nových príležitostí, ktoré ponúka meniaci sa trh, |
| --- | --- |

—

podporiť vznik funkcie poradcu v sprostredkovateľských organizáciách zastupujúcich MSP a mikropodniky na úrovni čo najbližšej podnikom, ako aj odbornú prípravu, ktorá by bola šitá na mieru pre podnikateľov a zamestnancov s cieľom lepšie inovovať vďaka využívaniu nových príležitostí, ktoré ponúka meniaci sa trh,

| — | vytvoriť finančné nástroje zodpovedajúce situácii najmenších podnikov, pričom treba dbať na to, aby podporovali aj opatrenia určené pre zamestnancov, |
| --- | --- |

—

vytvoriť finančné nástroje zodpovedajúce situácii najmenších podnikov, pričom treba dbať na to, aby podporovali aj opatrenia určené pre zamestnancov,

| — | nabádať členské štáty a regióny, aby v spolupráci s organizáciami MSP začali viesť kampaň, ktorej cieľom by bolo zistiť, aké technologické a iné inovácie vznikajú v MSP a najmä v mikropodnikoch. |
| --- | --- |

—

nabádať členské štáty a regióny, aby v spolupráci s organizáciami MSP začali viesť kampaň, ktorej cieľom by bolo zistiť, aké technologické a iné inovácie vznikajú v MSP a najmä v mikropodnikoch.

| 4.3.2.4 | Rozšíriť prístup k programom Spoločenstva. EHSV sa nazdáva, že v dôsledku administratívnej zložitosti a rôznych požiadaviek je účasť malých podnikov na programoch Spoločenstva čoraz ťažšia, ba priam nemožná. Napokon dochádza paradoxne k tomu, že sprostredkovateľské organizácie strácajú o tieto programy záujem. Napríklad súčasné právne obmedzenia bránia novátorským počinom a neumožňujú podporovať experimentálne pilotné projekty, v dôsledku čoho EÚ prichádza o množstvo inovačných návrhov. EHSV sa domnieva, že by bolo treba prehodnotiť súčasné zásady a opatrenia: vzhľadom na to, že si to bude vyžadovať obrovskú prácu, nemôže výbor v tomto stanovisku presne určiť, aké zmeny treba vykonať, EHSV však žiada Komisiu, aby v rámci nového európskeho zákona o drobnom podnikaní nadviazala skutočný dialóg s organizáciami zastupujúcimi MSP s cieľom upresniť nové podmienky vytvárania spomínaných programov a účasti na nich, a to na rôznych stupňoch územnej samosprávy.
  V tejto súvislosti by štrukturálne fondy mali umožniť, aby sa MSP ľahšie dostávali k verejným zákazkám, najmä v najviac znevýhodnených regiónoch (3). |
| --- | --- |

4.3.2.4

Rozšíriť prístup k programom Spoločenstva. EHSV sa nazdáva, že v dôsledku administratívnej zložitosti a rôznych požiadaviek je účasť malých podnikov na programoch Spoločenstva čoraz ťažšia, ba priam nemožná. Napokon dochádza paradoxne k tomu, že sprostredkovateľské organizácie strácajú o tieto programy záujem. Napríklad súčasné právne obmedzenia bránia novátorským počinom a neumožňujú podporovať experimentálne pilotné projekty, v dôsledku čoho EÚ prichádza o množstvo inovačných návrhov. EHSV sa domnieva, že by bolo treba prehodnotiť súčasné zásady a opatrenia: vzhľadom na to, že si to bude vyžadovať obrovskú prácu, nemôže výbor v tomto stanovisku presne určiť, aké zmeny treba vykonať, EHSV však žiada Komisiu, aby v rámci nového európskeho zákona o drobnom podnikaní nadviazala skutočný dialóg s organizáciami zastupujúcimi MSP s cieľom upresniť nové podmienky vytvárania spomínaných programov a účasti na nich, a to na rôznych stupňoch územnej samosprávy.

V tejto súvislosti by štrukturálne fondy mali umožniť, aby sa MSP ľahšie dostávali k verejným zákazkám, najmä v najviac znevýhodnených regiónoch (3).

| 4.3.2.5 | Uľahčiť a podporiť prevod vlastníctva a prevzatie podniku. EHSV prikladá mimoriadny význam problematike prevodu vlastníctva a preberania podnikov, najmä malých podnikov vo výrobných odvetviach a v odvetví služieb v mestských alebo vidieckych oblastiach: ich avizované, ale nie nevyhnutné zmiznutie bude mať značné negatívne účinky na zachovanie činnosti a pracovných miest v týchto oblastiach. Bolo by potrebné podporovať zavedenie systémov, ktoré by uľahčili kontakt medzi kupujúcim a predávajúcim, ako aj finančných a daňových stimulov, a zároveň nabádať podnikateľov k lepšej kapitalizácii, aby si ich aktíva udržali hodnotu.
  Špecifická situácia podnikateľov v niektorých oblastiach, napríklad vo vidieckom prostredí, si vyžaduje vyvinúť novátorské postupy ako napríklad verejno-súkromné partnerstvá. |
| --- | --- |

4.3.2.5

Uľahčiť a podporiť prevod vlastníctva a prevzatie podniku. EHSV prikladá mimoriadny význam problematike prevodu vlastníctva a preberania podnikov, najmä malých podnikov vo výrobných odvetviach a v odvetví služieb v mestských alebo vidieckych oblastiach: ich avizované, ale nie nevyhnutné zmiznutie bude mať značné negatívne účinky na zachovanie činnosti a pracovných miest v týchto oblastiach. Bolo by potrebné podporovať zavedenie systémov, ktoré by uľahčili kontakt medzi kupujúcim a predávajúcim, ako aj finančných a daňových stimulov, a zároveň nabádať podnikateľov k lepšej kapitalizácii, aby si ich aktíva udržali hodnotu.

Špecifická situácia podnikateľov v niektorých oblastiach, napríklad vo vidieckom prostredí, si vyžaduje vyvinúť novátorské postupy ako napríklad verejno-súkromné partnerstvá.

4.4   Európsky zákon o drobnom podnikaní by mal byť vo svojej podstate právne záväzným nástrojom

| 4.4.1 | Aby mohol byť európsky zákon o drobnom podnikaní skutočne účinným, EHSV žiada, aby tieto opatrenia prijala Rada a Parlament formou právne záväzného aktu, ktorý by sa uplatňoval na európskej, národnej a regionálnej úrovni rozhodovania. |
| --- | --- |

4.4.1

Aby mohol byť európsky zákon o drobnom podnikaní skutočne účinným, EHSV žiada, aby tieto opatrenia prijala Rada a Parlament formou právne záväzného aktu, ktorý by sa uplatňoval na európskej, národnej a regionálnej úrovni rozhodovania.

| 4.4.2 | EHSV v tejto súvislosti ďalej žiada, aby sa každý rok vyhodnocovalo uplatňovanie európskeho zákona o drobnom podnikaní v praxi, ako aj realizácia všetkých opatrení v oblasti MSP na úrovni Spoločenstva a jednotlivých štátov, a aby sa raz ročne predkladala správa o dosiahnutom pokroku, ktorej by mala byť venovaná osobitná kapitola v rámci plnenia cieľov Lisabonskej stratégie. |
| --- | --- |

4.4.2

EHSV v tejto súvislosti ďalej žiada, aby sa každý rok vyhodnocovalo uplatňovanie európskeho zákona o drobnom podnikaní v praxi, ako aj realizácia všetkých opatrení v oblasti MSP na úrovni Spoločenstva a jednotlivých štátov, a aby sa raz ročne predkladala správa o dosiahnutom pokroku, ktorej by mala byť venovaná osobitná kapitola v rámci plnenia cieľov Lisabonskej stratégie.

| 4.4.3 | Vďaka týmto správam bude môcť Komisia navrhnúť svoje praktické odporúčania určené členským štátom aj regiónom, ku ktorým by sa mal výbor vyjadriť. |
| --- | --- |

4.4.3

Vďaka týmto správam bude môcť Komisia navrhnúť svoje praktické odporúčania určené členským štátom aj regiónom, ku ktorým by sa mal výbor vyjadriť.

| 4.4.4 | EHSV žiada, aby boli európsky zákon o drobnom podnikaní a opatrenia v oblasti PME v dôsledku tohto každoročného hodnotenia v prípade potreby upravené alebo prepracované. |
| --- | --- |

4.4.4

EHSV žiada, aby boli európsky zákon o drobnom podnikaní a opatrenia v oblasti PME v dôsledku tohto každoročného hodnotenia v prípade potreby upravené alebo prepracované.

| 4.4.5 | EHSV vrelo odporúča Komisii a Rade, aby pri práci na vytvorení európskeho zákona o drobnom podnikaní a pri jeho uplatňovaní v praxi úzko spolupracovali s organizáciami, ktoré zastupujú jednotlivé kategórie MSP. |
| --- | --- |

4.4.5

EHSV vrelo odporúča Komisii a Rade, aby pri práci na vytvorení európskeho zákona o drobnom podnikaní a pri jeho uplatňovaní v praxi úzko spolupracovali s organizáciami, ktoré zastupujú jednotlivé kategórie MSP.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Podnikateľský potenciál, najmä malých a stredných podnikov (Lisabonská stratégia)“ (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 8).

1

(2)  Pozri stanovisko výboru na tému „Medzinárodné verejné obstarávanie“ (Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 32), v ktorom sa EHSV vyslovuje proti systému „zavedenia kvót v rámci EÚ pre malé a stredné podniky podľa vzoru zákona Small Business Act v USA“.

2

(3)  Pozri pripravované stanovisko CESE 571/2008 fin (INT/394).

3

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/12

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie: Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch“

KOM(2007) 621 v konečnom znení

(2009/C 27/03)

Komisia sa rozhodla 19. októbra 2007 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie: Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 13. júna 2008. Spravodajcom bol pán MENDOZA CASTRO.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 10. júla 2008) prijal 108 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta a pozitívne hodnotí oznámenie Komisie na tému „Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch“ a podporuje záväzok Komisie jasne konsolidovať stratégiu a politiku cestovného ruchu na nasledujúce roky prostredníctvom agendy, ktorá by mala umožniť uplatnenie tejto stratégie a politiky v každodennej praxi. Táto nová politika už bola stanovená v predchádzajúcom oznámení Komisie na tému „Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchu“. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta a pozitívne hodnotí oznámenie Komisie na tému „Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch“ a podporuje záväzok Komisie jasne konsolidovať stratégiu a politiku cestovného ruchu na nasledujúce roky prostredníctvom agendy, ktorá by mala umožniť uplatnenie tejto stratégie a politiky v každodennej praxi. Táto nová politika už bola stanovená v predchádzajúcom oznámení Komisie na tému „Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchu“.

| 1.2 | Výbor oceňuje úsilie Komisie stručne zhrnúť množstvo dôležitých dokumentov, stanovísk a diskusií. Výsledný dokument vhodne splnil úlohu jasnou formou sprostredkovať spoločnosti výsledky práce Skupiny pre trvalo udržateľný cestovný ruch a výsledky práce odborníkov, ktorí vypracovali správu a závery verejnej konzultácie, ktorá sa následne uskutočnila. |
| --- | --- |

1.2

Výbor oceňuje úsilie Komisie stručne zhrnúť množstvo dôležitých dokumentov, stanovísk a diskusií. Výsledný dokument vhodne splnil úlohu jasnou formou sprostredkovať spoločnosti výsledky práce Skupiny pre trvalo udržateľný cestovný ruch a výsledky práce odborníkov, ktorí vypracovali správu a závery verejnej konzultácie, ktorá sa následne uskutočnila.

| 1.3 | Komisia správne zakladá túto novú politiku cestovného ruchu na obnovenej Lisabonskej stratégii a za jej ciele stanovuje zlepšenie konkurencieschopnosti a trvalo udržateľný rozvoj, a konkrétnejšie hospodársku prosperitu, sociálnu rovnosť a súdržnosť, ochranu životného prostredia a kultúry. |
| --- | --- |

1.3

Komisia správne zakladá túto novú politiku cestovného ruchu na obnovenej Lisabonskej stratégii a za jej ciele stanovuje zlepšenie konkurencieschopnosti a trvalo udržateľný rozvoj, a konkrétnejšie hospodársku prosperitu, sociálnu rovnosť a súdržnosť, ochranu životného prostredia a kultúry.

| 1.4 | Výbor tiež schvaľuje výzvy uvedené v oznámení Komisie a navrhované prostriedky ich riešenia. Navrhnutý prístup zapája rôznymi spôsobmi všetky zainteresované strany do spolupráce a „konkurenčnej spolupráce“, pričom takéto zapojenie sa považuje za nosnú silu novej politiky cestovného ruchu a agendy jej uplatnenia. Dôležitosť výziev stanovených v oznámení Komisie je jasná a nepretržitý prieskum vplyvu emisií skleníkových plynov na trvalú udržateľnosť by mal byť v budúcnosti hlavným prvkom tejto agendy. |
| --- | --- |

1.4

Výbor tiež schvaľuje výzvy uvedené v oznámení Komisie a navrhované prostriedky ich riešenia. Navrhnutý prístup zapája rôznymi spôsobmi všetky zainteresované strany do spolupráce a „konkurenčnej spolupráce“, pričom takéto zapojenie sa považuje za nosnú silu novej politiky cestovného ruchu a agendy jej uplatnenia. Dôležitosť výziev stanovených v oznámení Komisie je jasná a nepretržitý prieskum vplyvu emisií skleníkových plynov na trvalú udržateľnosť by mal byť v budúcnosti hlavným prvkom tejto agendy.

| 1.5 | Výbor považuje za vhodné, aby sa Komisia zaviazala uplatniť túto novú politiku prostredníctvom dialógu, spolupráce, zavedením podporných opatrení a koordinácie zainteresovaných strán. Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch rozvíja konkrétnu metodológiu a implementačné nástroje navrhnuté pre každú zo zainteresovaných strán z oblasti cestovného ruchu. Výbor sa však nazdáva, že Komisia by prostredníctvom GR pre podnikanie mohla a mala zohrávať aktívnejšiu úlohu a mala by viesť spustenie viacerých iniciatív na európskej úrovni, ako napríklad iniciatívy za sociálny cestovný ruch, cestovný ruch pre všetkých a vzdelávanie v oblasti cestovného ruchu. Komisia, ale aj ostatné inštitúcie by mali vyvinúť väčšie úsilie v snahe zapojiť malé a stredné podniky a mikropodniky do trvalo udržateľného rozvoja cestovného ruchu a do realizácie a plnenia agendy. Výbor tiež pozitívne hodnotí iniciatívu Komisie pod názvom „Výnimočné európske destinácie“ ako osvedčený postup a vzorový príklad. |
| --- | --- |

1.5

Výbor považuje za vhodné, aby sa Komisia zaviazala uplatniť túto novú politiku prostredníctvom dialógu, spolupráce, zavedením podporných opatrení a koordinácie zainteresovaných strán. Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch rozvíja konkrétnu metodológiu a implementačné nástroje navrhnuté pre každú zo zainteresovaných strán z oblasti cestovného ruchu. Výbor sa však nazdáva, že Komisia by prostredníctvom GR pre podnikanie mohla a mala zohrávať aktívnejšiu úlohu a mala by viesť spustenie viacerých iniciatív na európskej úrovni, ako napríklad iniciatívy za sociálny cestovný ruch, cestovný ruch pre všetkých a vzdelávanie v oblasti cestovného ruchu. Komisia, ale aj ostatné inštitúcie by mali vyvinúť väčšie úsilie v snahe zapojiť malé a stredné podniky a mikropodniky do trvalo udržateľného rozvoja cestovného ruchu a do realizácie a plnenia agendy. Výbor tiež pozitívne hodnotí iniciatívu Komisie pod názvom „Výnimočné európske destinácie“ ako osvedčený postup a vzorový príklad.

| 1.6 | EHSV znovu navrhuje a odporúča usporiadať Európske fórum cestovného ruchu a pokročiť v úvahách a preskúmaní možnosti vytvorenia Európskeho poradného výboru pre cestovný ruch a Európskej agentúry pre cestovný ruch. Obe inštitúcie by prípadne mohli poskytnúť priestor, kde by sa orgány cestovného ruchu a jednotlivé zainteresované strany z oblasti cestovného ruchu mohli stretávať s cieľom zlepšiť informovanosť a vymieňať si poznatky o udržateľnom a konkurencieschopnom cestovnom ruchu, monitorovať plnenie politiky a agendy európskeho cestovného ruchu, a najmä s cieľom zachytiť nové trendy v oblasti cestovného ruchu a dohodnúť sa na ďalších krokoch. Tieto inštitúcie by sa mohli zamerať na problematiku klimatických zmien, na ich vplyv na cestovný ruch a opatrenia, ktoré je potrebné prijať. |
| --- | --- |

1.6

EHSV znovu navrhuje a odporúča usporiadať Európske fórum cestovného ruchu a pokročiť v úvahách a preskúmaní možnosti vytvorenia Európskeho poradného výboru pre cestovný ruch a Európskej agentúry pre cestovný ruch. Obe inštitúcie by prípadne mohli poskytnúť priestor, kde by sa orgány cestovného ruchu a jednotlivé zainteresované strany z oblasti cestovného ruchu mohli stretávať s cieľom zlepšiť informovanosť a vymieňať si poznatky o udržateľnom a konkurencieschopnom cestovnom ruchu, monitorovať plnenie politiky a agendy európskeho cestovného ruchu, a najmä s cieľom zachytiť nové trendy v oblasti cestovného ruchu a dohodnúť sa na ďalších krokoch. Tieto inštitúcie by sa mohli zamerať na problematiku klimatických zmien, na ich vplyv na cestovný ruch a opatrenia, ktoré je potrebné prijať.

| 1.7 | Výbor veľmi pozitívne hodnotí preukázanú snahu Komisie zlepšiť využívanie dostupných finančných nástrojov. Je toho názoru, že konkrétne v oblasti sociálneho cestovného ruchu už existuje dostatočný priestor pre začatie cezhraničného zhromažďovania skúseností v podobe pilotného projektu. Príkladmi takejto činnosti by mohli byť sociálny cestovný ruch a cestovný ruch pre všetkých, rozvoj ľudských zdrojov, rozvoj jednotlivých produktov a prienik na trh. Výbor sa nazdáva, že už bol vytvorený dostatočný priestor na zhromažďovanie cezhraničných skúseností prostredníctvom experimentálnych projektov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.7

Výbor veľmi pozitívne hodnotí preukázanú snahu Komisie zlepšiť využívanie dostupných finančných nástrojov. Je toho názoru, že konkrétne v oblasti sociálneho cestovného ruchu už existuje dostatočný priestor pre začatie cezhraničného zhromažďovania skúseností v podobe pilotného projektu. Príkladmi takejto činnosti by mohli byť sociálny cestovný ruch a cestovný ruch pre všetkých, rozvoj ľudských zdrojov, rozvoj jednotlivých produktov a prienik na trh. Výbor sa nazdáva, že už bol vytvorený dostatočný priestor na zhromažďovanie cezhraničných skúseností prostredníctvom experimentálnych projektov v tejto oblasti.

| 1.8 | EHSV s potešením víta ukončenie prác vykonaných v rámci Agendy 21 pre cestovný ruch, ktorých výsledky uvedené v oznámení Komisie „Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch“ dopĺňajú a konkretizujú všeobecnú politiku trvalej udržateľnosti európskeho cestovného ruchu. Odborný dokument komisie vytvorenej na tento účel je v podstate základom a doplnením oznámenia Komisie, a preto by sa oba dokumenty mali posudzovať spoločne. |
| --- | --- |

1.8

EHSV s potešením víta ukončenie prác vykonaných v rámci Agendy 21 pre cestovný ruch, ktorých výsledky uvedené v oznámení Komisie „Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch“ dopĺňajú a konkretizujú všeobecnú politiku trvalej udržateľnosti európskeho cestovného ruchu. Odborný dokument komisie vytvorenej na tento účel je v podstate základom a doplnením oznámenia Komisie, a preto by sa oba dokumenty mali posudzovať spoločne.

| 1.9 | Pokiaľ ide o oblasť štatistického prieskumu, EHSV víta výzvu na predkladanie návrhov predloženú Komisiou, o ktorú svojho času žiadal Európsky hospodársky a sociálny výbor, a zároveň znovu navrhuje vytvoriť sieť stredísk pre monitorovanie cestovného ruchu, ktorá by poskytovala nielen údaje z daného sektoru, ale aj strategické a výhľadové predpoklady a pomohla by pri plánovaní budúcej činnosti. |
| --- | --- |

1.9

Pokiaľ ide o oblasť štatistického prieskumu, EHSV víta výzvu na predkladanie návrhov predloženú Komisiou, o ktorú svojho času žiadal Európsky hospodársky a sociálny výbor, a zároveň znovu navrhuje vytvoriť sieť stredísk pre monitorovanie cestovného ruchu, ktorá by poskytovala nielen údaje z daného sektoru, ale aj strategické a výhľadové predpoklady a pomohla by pri plánovaní budúcej činnosti.

| 1.10 | Výbor je pripravený naďalej pracovať v oblasti cestovného ruchu v súlade s oznámením Komisie o agende a vyzýva ostatné európske inštitúcie, členské štáty, miestne a regionálne orgány, strany zainteresované v odvetví – podniky a odbory – a širokú verejnosť, aby sa zapojili do zviditeľňovania a podpory cestovného ruchu ako všeobecného práva a hospodárskej činnosti so strategickým významom pre budúcnosť Európy. Zároveň je potrebné, aby všetky zainteresované strany a spotrebitelia prevzali zodpovednosť za dosiahnutie trvalo udržateľného a konkurencieschopného cestovného ruchu. |
| --- | --- |

1.10

Výbor je pripravený naďalej pracovať v oblasti cestovného ruchu v súlade s oznámením Komisie o agende a vyzýva ostatné európske inštitúcie, členské štáty, miestne a regionálne orgány, strany zainteresované v odvetví – podniky a odbory – a širokú verejnosť, aby sa zapojili do zviditeľňovania a podpory cestovného ruchu ako všeobecného práva a hospodárskej činnosti so strategickým významom pre budúcnosť Európy. Zároveň je potrebné, aby všetky zainteresované strany a spotrebitelia prevzali zodpovednosť za dosiahnutie trvalo udržateľného a konkurencieschopného cestovného ruchu.

| 1.11 | Hoci oznámenie Komisie berie pri konfigurácii aktivít cestovného ruchu do úvahy kritériá a prvky sociálneho charakteru, EHSV upozorňuje na to, že chýba odkaz na pojem a realitu európskeho občianstva. Cestovný ruch je vlastne, a môže byť ešte do väčšej miery, prvkom, ktorý spája rôzne kultúry a sociálne reality v súvislosti európskym občianstvom, ktoré by sme mali všetci podporovať a rozvíjať. Rozmanitosť a rôznorodosť kultúr, jazykov, prírodného a kultúrneho dedičstva jednotlivých krajín Európy predstavuje veľké bohatstvo, ktoré by sa mohlo a malo využiť a zúročiť ako spôsob poznania a rozpoznávania našich práv ako európskych občanov. Ďalším aspektom, ktorému by sa mala v diskusiách a dokumentoch o cestovnom ruchu na európskej úrovni venovať značná pozornosť je kultúra, a to vzhľadom na možné synergie medzi cestovným ruchom a kultúrou, ako to už bolo uvedené v inom stanovisku výboru. |
| --- | --- |

1.11

Hoci oznámenie Komisie berie pri konfigurácii aktivít cestovného ruchu do úvahy kritériá a prvky sociálneho charakteru, EHSV upozorňuje na to, že chýba odkaz na pojem a realitu európskeho občianstva. Cestovný ruch je vlastne, a môže byť ešte do väčšej miery, prvkom, ktorý spája rôzne kultúry a sociálne reality v súvislosti európskym občianstvom, ktoré by sme mali všetci podporovať a rozvíjať. Rozmanitosť a rôznorodosť kultúr, jazykov, prírodného a kultúrneho dedičstva jednotlivých krajín Európy predstavuje veľké bohatstvo, ktoré by sa mohlo a malo využiť a zúročiť ako spôsob poznania a rozpoznávania našich práv ako európskych občanov. Ďalším aspektom, ktorému by sa mala v diskusiách a dokumentoch o cestovnom ruchu na európskej úrovni venovať značná pozornosť je kultúra, a to vzhľadom na možné synergie medzi cestovným ruchom a kultúrou, ako to už bolo uvedené v inom stanovisku výboru.

| 1.12 | Pri zvyšovaní konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti cestovného ruchu je potrebné brať do úvahy špecifické charakteristické črty jednotlivých destinácií. Výbor odporúča, aby sa zohľadnili špecifické prvky členských štátov, ktoré do značnej miery závisia od cestovného ruchu. Pri vypracovaní politík a návrhov v oblasti cestovného ruchu je potrebné adekvátne zohľadniť potreby jednotlivých oblastí. Výbor odporúča, aby hodnotenia vplyvu vypracované Komisiou zohľadnili potenciálny nerovnomerný dosah v jednotlivých regiónoch a oblastiach, napríklad pokiaľ ide o destinácie, ktoré do značnej miery závisia od leteckej dopravy a nemajú k dispozícii žiaden iný spôsob dopravy alebo takmer výlučne závisia od tohto spôsobu dopravy, ako je to v prípade ostrovov. |
| --- | --- |

1.12

Pri zvyšovaní konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti cestovného ruchu je potrebné brať do úvahy špecifické charakteristické črty jednotlivých destinácií. Výbor odporúča, aby sa zohľadnili špecifické prvky členských štátov, ktoré do značnej miery závisia od cestovného ruchu. Pri vypracovaní politík a návrhov v oblasti cestovného ruchu je potrebné adekvátne zohľadniť potreby jednotlivých oblastí. Výbor odporúča, aby hodnotenia vplyvu vypracované Komisiou zohľadnili potenciálny nerovnomerný dosah v jednotlivých regiónoch a oblastiach, napríklad pokiaľ ide o destinácie, ktoré do značnej miery závisia od leteckej dopravy a nemajú k dispozícii žiaden iný spôsob dopravy alebo takmer výlučne závisia od tohto spôsobu dopravy, ako je to v prípade ostrovov.

| 1.13 | EHSV sa nazdáva, že všetky zásady a hodnoty spomenuté v oznámení Komisie: trvalá udržateľnosť, dobré sociálne podmienky, konkurencieschopnosť, spolupráca, partnerstvo, ziskovosť, bezpečnosť, kvalita pracovných príležitostí, atď., v podstate tvoria európsky model cestovného ruchu, a to nie ako súbor noriem, ale ako výsledok všeobecného uplatňovania týchto zásad a hodnôt na celom území Európskej únie. |
| --- | --- |

1.13

EHSV sa nazdáva, že všetky zásady a hodnoty spomenuté v oznámení Komisie: trvalá udržateľnosť, dobré sociálne podmienky, konkurencieschopnosť, spolupráca, partnerstvo, ziskovosť, bezpečnosť, kvalita pracovných príležitostí, atď., v podstate tvoria európsky model cestovného ruchu, a to nie ako súbor noriem, ale ako výsledok všeobecného uplatňovania týchto zásad a hodnôt na celom území Európskej únie.

| 1.14 | EHSV nalieha na Komisiu, aby súhrnnou formou pristúpila na európskej úrovni k certifikácii poznatkov a schopností v oblasti cestovného ruchu ako spôsobu zlepšenia kvantity a kvality pracovných príležitostí v tomto odvetví. Mal by sa podporovať systém Europass umožňujúci jednoduchým spôsobom zrozumiteľným v celej Európe (Európska únia, EZVO/EHP a kandidátske krajiny) prezentovať osobné schopnosti a kvalifikáciu pracovníkov, ktorý by si chceli nájsť prácu a pohybovať sa v rámci svojej profesie po celej Európe. |
| --- | --- |

1.14

EHSV nalieha na Komisiu, aby súhrnnou formou pristúpila na európskej úrovni k certifikácii poznatkov a schopností v oblasti cestovného ruchu ako spôsobu zlepšenia kvantity a kvality pracovných príležitostí v tomto odvetví. Mal by sa podporovať systém Europass umožňujúci jednoduchým spôsobom zrozumiteľným v celej Európe (Európska únia, EZVO/EHP a kandidátske krajiny) prezentovať osobné schopnosti a kvalifikáciu pracovníkov, ktorý by si chceli nájsť prácu a pohybovať sa v rámci svojej profesie po celej Európe.

2.   Oznámenie Komisie

S cieľom lepšie spoznať a pochopiť to, čo chce Komisia oznámiť všetkým aktérom a európskym inštitúciám, stručne zhrnieme text oznámenia a jeho hlavné body.

2.1   Úvod oznámenia

| 2.1.1 | Otázka rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou. Oznámenie Komisie v prvej časti Úvodu v prvom rade uznáva kľúčovú a strategickú úlohu cestovného ruchu v európskom hospodárstve, a to nielen na základe kvantitatívnych údajov, ale aj vzhľadom na jeho schopnosť vytvárať pracovné miesta a tým plniť cieľ obnovenej Lisabonskej stratégie. Za zmienku stojí údaj o predpokladanom raste, ktorý by mal presiahnuť 3 %, čo je bezpochyby pozitívny prínos v oblasti plnenia cieľa zamestnanosti, hoci v určitých prípadoch a v dlhodobom horizonte môže tento nárast predstavovať hrozbu prekročenia hraníc udržateľnosti. |
| --- | --- |

2.1.1

Otázka rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou. Oznámenie Komisie v prvej časti Úvodu v prvom rade uznáva kľúčovú a strategickú úlohu cestovného ruchu v európskom hospodárstve, a to nielen na základe kvantitatívnych údajov, ale aj vzhľadom na jeho schopnosť vytvárať pracovné miesta a tým plniť cieľ obnovenej Lisabonskej stratégie. Za zmienku stojí údaj o predpokladanom raste, ktorý by mal presiahnuť 3 %, čo je bezpochyby pozitívny prínos v oblasti plnenia cieľa zamestnanosti, hoci v určitých prípadoch a v dlhodobom horizonte môže tento nárast predstavovať hrozbu prekročenia hraníc udržateľnosti.

| 2.1.2 | Konkurencieschopnosť a trvalá udržateľnosť: dve zlučiteľné podmienky. Oznámenie Komisie jasne uvádza, že konkurencieschopnosť závisí od trvalej udržateľnosti, od kvality cestovateľských skúseností a priamo sa odvoláva na požiadavku, aby odvetvie cestovného ruchu zohľadnilo problém klimatických zmien. Sociálna zodpovednosť podnikov môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k prijatiu adaptačných opatrení a boju proti klimatickým zmenám tým, že pomôže pri inovácii a zvyšovaní hodnoty produktov cestovného ruchu vo svete, ktorý čelí dôležitým globálnym výzvam. |
| --- | --- |

2.1.2

Konkurencieschopnosť a trvalá udržateľnosť: dve zlučiteľné podmienky. Oznámenie Komisie jasne uvádza, že konkurencieschopnosť závisí od trvalej udržateľnosti, od kvality cestovateľských skúseností a priamo sa odvoláva na požiadavku, aby odvetvie cestovného ruchu zohľadnilo problém klimatických zmien. Sociálna zodpovednosť podnikov môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k prijatiu adaptačných opatrení a boju proti klimatickým zmenám tým, že pomôže pri inovácii a zvyšovaní hodnoty produktov cestovného ruchu vo svete, ktorý čelí dôležitým globálnym výzvam.

| 2.2 | Obsah agendy. Komisia prostredníctvom svojho oznámenia navrhuje vytvorenie novej rovnováhy medzi dobrými životnými podmienkami turistov a konkurencieschopnosťou podnikov a destinácií, teda rovnováhy, o ktorú by sa mali snažiť všetci. |
| --- | --- |

2.2

Obsah agendy. Komisia prostredníctvom svojho oznámenia navrhuje vytvorenie novej rovnováhy medzi dobrými životnými podmienkami turistov a konkurencieschopnosťou podnikov a destinácií, teda rovnováhy, o ktorú by sa mali snažiť všetci.

| 2.2.1 | Ciele a úlohy. Oznámenie Komisie stanovuje ako usmernenia pre činnosť všetkých zainteresovaných subjektov tri základné ciele agendy: hospodársku prosperitu, sociálnu rovnosť a súdržnosť a ochranu životného prostredia.
  Oznámenie Komisie stanovuje veľmi dôležité výzvy, na ktoré sa bude treba zamerať v záujme dosiahnutia týchto cieľov:






  — | trvalo udržateľné zachovanie a správu prírodných a kultúrnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Ciele a úlohy. Oznámenie Komisie stanovuje ako usmernenia pre činnosť všetkých zainteresovaných subjektov tri základné ciele agendy: hospodársku prosperitu, sociálnu rovnosť a súdržnosť a ochranu životného prostredia.

Oznámenie Komisie stanovuje veľmi dôležité výzvy, na ktoré sa bude treba zamerať v záujme dosiahnutia týchto cieľov:

—

trvalo udržateľné zachovanie a správu prírodných a kultúrnych zdrojov,

| — | minimalizovanie znečisťovania a využívania zdrojov, |
| --- | --- |

—

minimalizovanie znečisťovania a využívania zdrojov,

| — | zmenu riadenia v záujme prosperity komunity, |
| --- | --- |

—

zmenu riadenia v záujme prosperity komunity,

| — | zníženie sezónnosti dopytu, |
| --- | --- |

—

zníženie sezónnosti dopytu,

| — | riešenie environmentálneho dosahu dopravy v súvislosti s cestovným ruchom, |
| --- | --- |

—

riešenie environmentálneho dosahu dopravy v súvislosti s cestovným ruchom,

| — | sprístupnenie cestovateľských skúseností všetkým, |
| --- | --- |

—

sprístupnenie cestovateľských skúseností všetkým,

| — | zlepšenie kvality pracovných príležitostí v oblasti cestovného ruchu, |
| --- | --- |

—

zlepšenie kvality pracovných príležitostí v oblasti cestovného ruchu,

| — | zaistenie bezpečnosti a ochrany turistov, ako aj miestnych komunít. |
| --- | --- |

—

zaistenie bezpečnosti a ochrany turistov, ako aj miestnych komunít.

Tento zoznam výziev je otvorený, nevyčerpáva všetky možnosti a jednotlivé strany v cestovnom ruchu by ho mali zakaždým aktualizovať, reorganizovať podľa priorít a riadiť v duchu spolupráce.

| 2.2.2 | Rámec činnosti. Oznámenie Komisie uvádza, že koherentná činnosť na dosiahnutie cieľov a výziev je podmienená vytvorením spolupráce a zodpovedného riadenia destinácií, podnikov a turistov a vytvára podmienky, na základe ktorých by sa táto koherentnosť mala dosiahnuť. |
| --- | --- |

2.2.2

Rámec činnosti. Oznámenie Komisie uvádza, že koherentná činnosť na dosiahnutie cieľov a výziev je podmienená vytvorením spolupráce a zodpovedného riadenia destinácií, podnikov a turistov a vytvára podmienky, na základe ktorých by sa táto koherentnosť mala dosiahnuť.

| 2.2.3 | Zásady. Oznámenie Komisie stanovuje celkovo deväť zásad, ktoré by sa mali dodržiavať, aby bolo možné dosiahnuť takýto trvalo udržateľný a konkurencieschopný cestovný ruch. Spomedzi nich je potrebné vyzdvihnúť tri:






  — | rešpektovanie hraníc, ktoré možno stanoviť pre nosnú kapacitu jednotlivých miest, zariadení a objem prílevu turistov, |
| --- | --- | --- |

2.2.3

Zásady. Oznámenie Komisie stanovuje celkovo deväť zásad, ktoré by sa mali dodržiavať, aby bolo možné dosiahnuť takýto trvalo udržateľný a konkurencieschopný cestovný ruch. Spomedzi nich je potrebné vyzdvihnúť tri:

—

rešpektovanie hraníc, ktoré možno stanoviť pre nosnú kapacitu jednotlivých miest, zariadení a objem prílevu turistov,

| — | dosiahnuť vhodné tempo a rytmus rozvoja a využívania prírodných, kultúrnych a sociálnych zdrojov dostupných v každom momente, |
| --- | --- |

—

dosiahnuť vhodné tempo a rytmus rozvoja a využívania prírodných, kultúrnych a sociálnych zdrojov dostupných v každom momente,

| — | zaviesť dlhodobé plánovanie ako nevyhnutnú podmienku na dosiahnutie rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou. |
| --- | --- |

—

zaviesť dlhodobé plánovanie ako nevyhnutnú podmienku na dosiahnutie rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou.

| 2.3 | Spoločný posun vpred. Komisia v tejto časti uvádza, že všetky strany zainteresované v tomto odvetví by mali spojiť svoje snahy a dobrovoľne a nepretržite spolupracovať. Navrhovaný model dodržiava zásadu subsidiarity a prenáša spoločnú činnosť na úroveň destinácií, ale v kontexte podporných vnútroštátnych a európskych politík a činností. Oznámenie Komisie teda určuje úlohu jednotlivých strán z oblasti cestovného ruchu ako aj úlohu Európskej komisie v súlade so Zmluvou. |
| --- | --- |

2.3

Spoločný posun vpred. Komisia v tejto časti uvádza, že všetky strany zainteresované v tomto odvetví by mali spojiť svoje snahy a dobrovoľne a nepretržite spolupracovať. Navrhovaný model dodržiava zásadu subsidiarity a prenáša spoločnú činnosť na úroveň destinácií, ale v kontexte podporných vnútroštátnych a európskych politík a činností. Oznámenie Komisie teda určuje úlohu jednotlivých strán z oblasti cestovného ruchu ako aj úlohu Európskej komisie v súlade so Zmluvou.

| 2.3.1 | Úloha zainteresovaných strán. Oznámenie na základe záverov Skupiny pre trvalo udržateľný cestovný ruch stanovuje rozsiahle právomoci a špecifické úlohy trom skupinám zainteresovaných strán: destináciám, podnikom a turistom. Osobitne sa zmieňuje o potrebe priniesť a sprostredkovať mikropodnikom koncepciu nevyhnutnosti dosiahnutia rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou. |
| --- | --- |

2.3.1

Úloha zainteresovaných strán. Oznámenie na základe záverov Skupiny pre trvalo udržateľný cestovný ruch stanovuje rozsiahle právomoci a špecifické úlohy trom skupinám zainteresovaných strán: destináciám, podnikom a turistom. Osobitne sa zmieňuje o potrebe priniesť a sprostredkovať mikropodnikom koncepciu nevyhnutnosti dosiahnutia rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou.

| 2.3.2 | Úloha Európskej komisie. Komisia uznáva svoju zodpovednosť za činnosť v súlade so Zmluvou a zaväzuje sa postupne implementovať iniciatívy na európskej úrovni v rámci pôsobnosti a rozvoja tejto agendy pre cestovný ruch. Spomedzi spomenutých iniciatív si zvláštnu pozornosť zasluhujú štyri skupiny činností:






  — | mobilizačné činitele na vytváranie a zdieľanie vedomostí, a to vždy v rámci rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou. Európske fórum cestovného ruchu je dobrým príkladom výmeny nápadov a skúseností, |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Úloha Európskej komisie. Komisia uznáva svoju zodpovednosť za činnosť v súlade so Zmluvou a zaväzuje sa postupne implementovať iniciatívy na európskej úrovni v rámci pôsobnosti a rozvoja tejto agendy pre cestovný ruch. Spomedzi spomenutých iniciatív si zvláštnu pozornosť zasluhujú štyri skupiny činností:

—

mobilizačné činitele na vytváranie a zdieľanie vedomostí, a to vždy v rámci rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou. Európske fórum cestovného ruchu je dobrým príkladom výmeny nápadov a skúseností,

| — | propagácia a podpora výnimočných európskych destinácií ako príklad osvedčených postupov a ich spájanie do sietí destinácií, ktoré prijali modely trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti, |
| --- | --- |

—

propagácia a podpora výnimočných európskych destinácií ako príklad osvedčených postupov a ich spájanie do sietí destinácií, ktoré prijali modely trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti,

| — | využívanie množstva odlišných finančných nástrojov EÚ, pričom Komisia sa zaväzuje uľahčiť šírenie informácií s cieľom zlepšiť využívanie týchto nástrojov v oblasti cestovného ruchu, |
| --- | --- |

—

využívanie množstva odlišných finančných nástrojov EÚ, pričom Komisia sa zaväzuje uľahčiť šírenie informácií s cieľom zlepšiť využívanie týchto nástrojov v oblasti cestovného ruchu,

| — | plná integrácia trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti do politík Komisie a ich uplatnenie v rôznorodých oblastiach s odlišnými problémami a potrebami: pobrežie, horské oblasti, vidiecke a mestské oblasti. |
| --- | --- |

—

plná integrácia trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti do politík Komisie a ich uplatnenie v rôznorodých oblastiach s odlišnými problémami a potrebami: pobrežie, horské oblasti, vidiecke a mestské oblasti.

2.4   Záver oznámenia

Oznámenie Komisie na záver pripomína zásadnú potrebu celkovej spolupráce medzi všetkými verejnými a súkromnými aktérmi v procese prijímania agendy pre cestovný ruch a jej zavádzania do praxe. Opakované odporúčanie vytvoriť spoluprácu na všetkých úrovniach je predpokladom pre zlepšenie konkurencieschopnosti, čo zabezpečí dlhodobú udržateľnosť a príťažlivosť cestovného ruchu v Európe. Komisia stanovila rok 2011 ako termín pre zhodnotenie akčného plánu navrhnutého v agende. Zámer, ktorý Komisia sleduje predložením oznámenia je teda jasný.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Všetky európske inštitúcie vo svojich formálnych či neformálnych vyjadrenia uznali úlohu cestovného ruchu a jeho strategický význam v rámci európskeho hospodárstva, pričom túto úlohu podporujú, sprostredkujú všetkým zainteresovaným stranám a následne navrhujú výrazné posilnenie a rozvoj tohto odvetvia. A to nielen po ekonomickej stránke, ale aj vzhľadom na jeho sociálny význam pri budovaní Európy občanov. Hoci výbor víta tento impulz, stále vidí značný priestor na posun vpred, aby cestovný ruch zohrával, teraz aj v budúcnosti, túto kľúčovú úlohu v európskej politike. |
| --- | --- |

3.1

Všetky európske inštitúcie vo svojich formálnych či neformálnych vyjadrenia uznali úlohu cestovného ruchu a jeho strategický význam v rámci európskeho hospodárstva, pričom túto úlohu podporujú, sprostredkujú všetkým zainteresovaným stranám a následne navrhujú výrazné posilnenie a rozvoj tohto odvetvia. A to nielen po ekonomickej stránke, ale aj vzhľadom na jeho sociálny význam pri budovaní Európy občanov. Hoci výbor víta tento impulz, stále vidí značný priestor na posun vpred, aby cestovný ruch zohrával, teraz aj v budúcnosti, túto kľúčovú úlohu v európskej politike.

| 3.2 | Obzvlášť je potrebné zdôrazniť, že nová Lisabonská zmluva uznáva dôležitosť cestovného ruchu v Európe a poskytuje Európskej únii viac možností, aby prispel k jeho rozvoju. EÚ na základe tejto zmluvy získala právomoc a úlohu podporovať, koordinovať alebo dopĺňať činnosť členských štátov a jej cieľom je zabezpečiť priaznivé prostredie pre rozvoj podnikov a umožniť výmenu osvedčených postupov. |
| --- | --- |

3.2

Obzvlášť je potrebné zdôrazniť, že nová Lisabonská zmluva uznáva dôležitosť cestovného ruchu v Európe a poskytuje Európskej únii viac možností, aby prispel k jeho rozvoju. EÚ na základe tejto zmluvy získala právomoc a úlohu podporovať, koordinovať alebo dopĺňať činnosť členských štátov a jej cieľom je zabezpečiť priaznivé prostredie pre rozvoj podnikov a umožniť výmenu osvedčených postupov.

| 3.3 | Jednotlivé európske inštitúcie sa cestovným ruchom zaoberali takto:






  — | Európsky parlament opakovanie schválil viaceré uznesenia týkajúce sa rôznych foriem cestovného ruchu a jeho vplyvu na zamestnanosť a hospodárstvo, stačí spomenúť uznesenia o cestovnom ruchu a rozvoji, nových perspektívach a nových výzvach pre trvalo udržateľný cestovný ruch. |
| --- | --- | --- |

3.3

Jednotlivé európske inštitúcie sa cestovným ruchom zaoberali takto:

—

Európsky parlament opakovanie schválil viaceré uznesenia týkajúce sa rôznych foriem cestovného ruchu a jeho vplyvu na zamestnanosť a hospodárstvo, stačí spomenúť uznesenia o cestovnom ruchu a rozvoji, nových perspektívach a nových výzvach pre trvalo udržateľný cestovný ruch.

| — | Rada Európskej únie sa cestovným ruchom zaoberala pri rôznych príležitostiach v záveroch a akčných plánoch, aby v podstate zdôraznila potrebu trvalej udržateľnosti, konkurencieschopnosti a schopnosti vytvárať pracovné miesta v cestovnom ruchu. Osobitne treba spomenúť závery zo zasadnutia Rady prijaté 7. júla 2006 týkajúce sa oznámenia Komisie o novej politike cestovného ruchu v EÚ, ktorými Rada pozitívne prijíma túto politiku a navrhuje, aby Komisia zohrávala aktívnu úlohu pri koordinácii jednotlivých politík. |
| --- | --- |

—

Rada Európskej únie sa cestovným ruchom zaoberala pri rôznych príležitostiach v záveroch a akčných plánoch, aby v podstate zdôraznila potrebu trvalej udržateľnosti, konkurencieschopnosti a schopnosti vytvárať pracovné miesta v cestovnom ruchu. Osobitne treba spomenúť závery zo zasadnutia Rady prijaté 7. júla 2006 týkajúce sa oznámenia Komisie o novej politike cestovného ruchu v EÚ, ktorými Rada pozitívne prijíma túto politiku a navrhuje, aby Komisia zohrávala aktívnu úlohu pri koordinácii jednotlivých politík.

| — | Európska komisia vydala rôzne oznámenia, z nich najmä oznámenie, ktorým v marci 2006 vytvorila novú politiku cestovného ruchu v EÚ, založila, konsolidovala a riadila európske fóra cestovného ruchu, usporiadala konferencie na rôzne témy, ako napríklad: sociálny cestovný ruch a Agenda 21 pre cestovný ruch, a organizovala mnoho ďalších aktivít, ako experimentálny projekt Výnimočné európske destinácie, ktorým uznala a podporila osvedčené postupy uplatnené v členských štátoch Európskej únie a v kandidátskych krajinách. |
| --- | --- |

—

Európska komisia vydala rôzne oznámenia, z nich najmä oznámenie, ktorým v marci 2006 vytvorila novú politiku cestovného ruchu v EÚ, založila, konsolidovala a riadila európske fóra cestovného ruchu, usporiadala konferencie na rôzne témy, ako napríklad: sociálny cestovný ruch a Agenda 21 pre cestovný ruch, a organizovala mnoho ďalších aktivít, ako experimentálny projekt Výnimočné európske destinácie, ktorým uznala a podporila osvedčené postupy uplatnené v členských štátoch Európskej únie a v kandidátskych krajinách.

| — | Výbor regiónov okrem iných dokumentov vypracoval stanoviská k oznámeniam Komisie o rámci spolupráce pre budúcnosť európskeho cestovného ruchu a základných usmerneniach pre trvalú udržateľnosť európskeho cestovného ruchu. |
| --- | --- |

—

Výbor regiónov okrem iných dokumentov vypracoval stanoviská k oznámeniam Komisie o rámci spolupráce pre budúcnosť európskeho cestovného ruchu a základných usmerneniach pre trvalú udržateľnosť európskeho cestovného ruchu.

| — | Európsky hospodársky a sociálny výbor vždy prejavoval a naďalej prejavuje konkrétny záujem o otázky týkajúce sa cestovného ruchu. Dôkazom toho je viac ako 11 stanovísk k problematike cestovného ruchu prijatých od roku 1999 až doteraz, aktívna účasť výboru na rôznych európskych fórach cestovného ruchu usporiadaných Komisiou a jeho zapojenie do mnohých podujatí k jednotlivým aspektom cestovného ruchu a ich podpora. Zvláštnu pozornosť si zasluhuje vzájomná spolupráca medzi EHSV a ostatnými inštitúciami na všetkých iniciatívach, ktoré začali v súvislosti s cestovným ruchom. |
| --- | --- |

—

Európsky hospodársky a sociálny výbor vždy prejavoval a naďalej prejavuje konkrétny záujem o otázky týkajúce sa cestovného ruchu. Dôkazom toho je viac ako 11 stanovísk k problematike cestovného ruchu prijatých od roku 1999 až doteraz, aktívna účasť výboru na rôznych európskych fórach cestovného ruchu usporiadaných Komisiou a jeho zapojenie do mnohých podujatí k jednotlivým aspektom cestovného ruchu a ich podpora. Zvláštnu pozornosť si zasluhuje vzájomná spolupráca medzi EHSV a ostatnými inštitúciami na všetkých iniciatívach, ktoré začali v súvislosti s cestovným ruchom.

| 3.4 | Zámerom predkladaného stanoviska EHSV je posúdiť oznámenie Komisie pokiaľ ide o jeho prínos k politike ako aj k návrhu formy riadenia, chce však aj predložiť návrhy, ktoré by obohatili ani nie tak samotný text, ale najmä diskusiu, ktorá v tejto súvislosti prebieha. |
| --- | --- |

3.4

Zámerom predkladaného stanoviska EHSV je posúdiť oznámenie Komisie pokiaľ ide o jeho prínos k politike ako aj k návrhu formy riadenia, chce však aj predložiť návrhy, ktoré by obohatili ani nie tak samotný text, ale najmä diskusiu, ktorá v tejto súvislosti prebieha.

| 3.5 | Veľmi podobne ako v stanovisku EHSV INT/317 k oznámeniu Komisie o novej politike cestovného ruchu, aj toto stanovisko výboru chce znova uviesť a zdôrazniť, že:






  — | cestovný ruch je právom každého občana, ako to stanovuje Globálny etický kódex cestovného ruchu, a prináša so sebou povinnosť/záväzok riadiť sa osvedčenými postupmi/využívať osvedčené postupy, |
| --- | --- | --- |

3.5

Veľmi podobne ako v stanovisku EHSV INT/317 k oznámeniu Komisie o novej politike cestovného ruchu, aj toto stanovisko výboru chce znova uviesť a zdôrazniť, že:

—

cestovný ruch je právom každého občana, ako to stanovuje Globálny etický kódex cestovného ruchu, a prináša so sebou povinnosť/záväzok riadiť sa osvedčenými postupmi/využívať osvedčené postupy,

| — | toto právo ďalej vytvára priame a nepriame bohatstvo a ziskovosť, najmä pre mikropodniky, malé a stredné podniky, a pre Európu je preto strategickým odvetvím, ktoré preukázalo svoju stabilnú pozíciu, |
| --- | --- |

—

toto právo ďalej vytvára priame a nepriame bohatstvo a ziskovosť, najmä pre mikropodniky, malé a stredné podniky, a pre Európu je preto strategickým odvetvím, ktoré preukázalo svoju stabilnú pozíciu,

| — | kvalita poskytovaných služieb zainteresovaných strán v tomto odvetví a zodpovednosť spotrebiteľov voči miestnym komunitám sú hodnotami, ktoré musíme udržiavať ako základ pre jeho trvalú existenciu, |
| --- | --- |

—

kvalita poskytovaných služieb zainteresovaných strán v tomto odvetví a zodpovednosť spotrebiteľov voči miestnym komunitám sú hodnotami, ktoré musíme udržiavať ako základ pre jeho trvalú existenciu,

| — | cestovný ruch má, alebo by mal mať, kladný dosah na miestne a regionálne hospodárstvo a sociálne, kultúrne a environmentálne podmienky, ako aj na mestské prostredie, a predstavuje tak cestu k pochopeniu iných kultúr a odlišných spôsobov života a konania a k spolupráci medzi regiónmi, |
| --- | --- |

—

cestovný ruch má, alebo by mal mať, kladný dosah na miestne a regionálne hospodárstvo a sociálne, kultúrne a environmentálne podmienky, ako aj na mestské prostredie, a predstavuje tak cestu k pochopeniu iných kultúr a odlišných spôsobov života a konania a k spolupráci medzi regiónmi,

| — | cestovný ruch je dynamickým odvetvím a hlavným zdrojom pracovných príležitostí v súčasnosti ako aj do budúcnosti, s potenciálom vytvoriť kvalitné a stabilné pracovné miesta so sociálnymi právami, |
| --- | --- |

—

cestovný ruch je dynamickým odvetvím a hlavným zdrojom pracovných príležitostí v súčasnosti ako aj do budúcnosti, s potenciálom vytvoriť kvalitné a stabilné pracovné miesta so sociálnymi právami,

| — | cestovný ruch je vystavený problémom, akými sú masovosť a sezónnosť, ktoré majú za následok stratu konkurencieschopnosti, |
| --- | --- |

—

cestovný ruch je vystavený problémom, akými sú masovosť a sezónnosť, ktoré majú za následok stratu konkurencieschopnosti,

| — | potvrdzujeme praktickú potrebu Agendy 21 pre udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch, ktorá je jasne zameraná a stanovuje ambiciózne ciele, |
| --- | --- |

—

potvrdzujeme praktickú potrebu Agendy 21 pre udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch, ktorá je jasne zameraná a stanovuje ambiciózne ciele,

| — | európsky model cestovného ruchu je vnútornou potrebou a mohol by slúžiť ako všeobecný referenčný zdroj, ak by nebol založený na väčšej regulácii, ale na hodnotách kvality, udržateľnosti, dostupnosti, atď., ktoré sú dobrovoľne akceptované turistickými destináciami a všetkými zainteresovanými stranami, |
| --- | --- |

—

európsky model cestovného ruchu je vnútornou potrebou a mohol by slúžiť ako všeobecný referenčný zdroj, ak by nebol založený na väčšej regulácii, ale na hodnotách kvality, udržateľnosti, dostupnosti, atď., ktoré sú dobrovoľne akceptované turistickými destináciami a všetkými zainteresovanými stranami,

| — | európsky model cestovného ruchu sa zakladá na rôznorodosti destinácií, foriem vnímania cestovného ruchu a rôznorodosti jeho spôsobov prejavu, |
| --- | --- |

—

európsky model cestovného ruchu sa zakladá na rôznorodosti destinácií, foriem vnímania cestovného ruchu a rôznorodosti jeho spôsobov prejavu,

| — | tento európsky model cestovného ruchu, ktorý presadzujeme, je účinným nástrojom podpory mieru a porozumenia medzi národmi. |
| --- | --- |

—

tento európsky model cestovného ruchu, ktorý presadzujeme, je účinným nástrojom podpory mieru a porozumenia medzi národmi.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Oznámenie Komisie jasne definuje návrh týkajúci sa potreby dosiahnuť rovnováhu medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou, ako aj spôsob, akým to dosiahnuť v praxi. Začleniť toto všetko do pomerne krátkeho oznámenia si určite vyžadovalo vynaloženie značného úsilia pri zhrnutí materiálu a tiež analýzu mnohých dokumentov, stanovísk a diskusií. Treba zdôrazniť, že bol dosiahnutý hlavný cieľ jasne informovať spoločnosť o základných postojoch Komisie pokiaľ ide o budúcnosť cestovného ruchu, ako aj o opatreniach, ktoré majú byť v tomto komplexnom odvetví prijaté. |
| --- | --- |

4.1

Oznámenie Komisie jasne definuje návrh týkajúci sa potreby dosiahnuť rovnováhu medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou, ako aj spôsob, akým to dosiahnuť v praxi. Začleniť toto všetko do pomerne krátkeho oznámenia si určite vyžadovalo vynaloženie značného úsilia pri zhrnutí materiálu a tiež analýzu mnohých dokumentov, stanovísk a diskusií. Treba zdôrazniť, že bol dosiahnutý hlavný cieľ jasne informovať spoločnosť o základných postojoch Komisie pokiaľ ide o budúcnosť cestovného ruchu, ako aj o opatreniach, ktoré majú byť v tomto komplexnom odvetví prijaté.

| 4.2 | Výbor považuje za správne argumenty oznámenia o agende pre cestovný ruch týkajúce sa hodnotenia vplyvu cestovného ruchu na hospodárstvo a jeho schopnosti vytvárať pracovné miesta pre mladých ľudí, ale aj pokiaľ ide o potrebnú rovnováhu medzi konkurencieschopnosťou a trvalou udržateľnosťou, ktoré sa z dlhodobého hľadiska navzájom dopĺňajú. Štúdie o dosahu, ako napríklad štúdie o vplyve jednotlivých aktivít a oblastí na životné prostredie alebo o limitoch nosnej kapacity, sú základným prvkom pre dosiahnutie a udržanie rovnováhy medzi týmito prvkami. Všeobecné akceptovanie skutočnosti, že aktivity cestovného ruchu majú určité hranice a určité maximálne tempo, je základom rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou. |
| --- | --- |

4.2

Výbor považuje za správne argumenty oznámenia o agende pre cestovný ruch týkajúce sa hodnotenia vplyvu cestovného ruchu na hospodárstvo a jeho schopnosti vytvárať pracovné miesta pre mladých ľudí, ale aj pokiaľ ide o potrebnú rovnováhu medzi konkurencieschopnosťou a trvalou udržateľnosťou, ktoré sa z dlhodobého hľadiska navzájom dopĺňajú. Štúdie o dosahu, ako napríklad štúdie o vplyve jednotlivých aktivít a oblastí na životné prostredie alebo o limitoch nosnej kapacity, sú základným prvkom pre dosiahnutie a udržanie rovnováhy medzi týmito prvkami. Všeobecné akceptovanie skutočnosti, že aktivity cestovného ruchu majú určité hranice a určité maximálne tempo, je základom rovnováhy medzi trvalou udržateľnosťou a konkurencieschopnosťou.

| 4.3 | Možno by bolo vhodné, aby oznámenie Komisie podrobnejšie analyzovalo aj novú Lisabonskú zmluvu, s cieľom zistiť, ako sa v tomto dokumente formuluje agenda pre cestovný ruch a aký je význam novej európskej politiky cestovného ruchu. Nemalo by sa zabúdať na skutočnosť, že členské štáty a regióny opakovane vyjadrili prianie zachovať si svoje právomoci v oblasti cestovného ruchu, ale napriek tomu by Európskej únii umožnili, aby zotrvala vo funkcii iniciátora a koordinátora v určitých oblastiach spoločného záujmu s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho cestovného ruchu. Príkladom je vytvorenie a prevádzka európskeho portálu na propagáciu Európy ako turistickej destinácie, ktorý sa už stal cennou a obohacujúcou skutočnosťou. Portál je prispôsobený na to, aby prezentoval krajiny Európskej únie ako rôznorodé a výnimočné turistické destinácie, akými aj sú. |
| --- | --- |

4.3

Možno by bolo vhodné, aby oznámenie Komisie podrobnejšie analyzovalo aj novú Lisabonskú zmluvu, s cieľom zistiť, ako sa v tomto dokumente formuluje agenda pre cestovný ruch a aký je význam novej európskej politiky cestovného ruchu. Nemalo by sa zabúdať na skutočnosť, že členské štáty a regióny opakovane vyjadrili prianie zachovať si svoje právomoci v oblasti cestovného ruchu, ale napriek tomu by Európskej únii umožnili, aby zotrvala vo funkcii iniciátora a koordinátora v určitých oblastiach spoločného záujmu s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho cestovného ruchu. Príkladom je vytvorenie a prevádzka európskeho portálu na propagáciu Európy ako turistickej destinácie, ktorý sa už stal cennou a obohacujúcou skutočnosťou. Portál je prispôsobený na to, aby prezentoval krajiny Európskej únie ako rôznorodé a výnimočné turistické destinácie, akými aj sú.

| 4.4 | Súbor výziev, o ktorých sa zmieňuje Komisia vo svojom oznámení, rozhodne patria medzi tie najdôležitejšie, ktorým bude cestovný ruch v nasledujúcich desaťročiach čeliť. Hlavné výzvy dosiahnutia trvalej udržateľnosti a zlepšenia konkurencieschopnosti sú rozhodne dostatočne rozsiahle, aby boli základom riešenia ostatných významných úloh tiež uvedených v agende pre cestovný ruch, ako napríklad zvýšenie kvality, obmedzenia sezónnosti alebo zlepšenie profesionality ľudí pracujúcich v odvetví cestovného ruchu. |
| --- | --- |

4.4

Súbor výziev, o ktorých sa zmieňuje Komisia vo svojom oznámení, rozhodne patria medzi tie najdôležitejšie, ktorým bude cestovný ruch v nasledujúcich desaťročiach čeliť. Hlavné výzvy dosiahnutia trvalej udržateľnosti a zlepšenia konkurencieschopnosti sú rozhodne dostatočne rozsiahle, aby boli základom riešenia ostatných významných úloh tiež uvedených v agende pre cestovný ruch, ako napríklad zvýšenie kvality, obmedzenia sezónnosti alebo zlepšenie profesionality ľudí pracujúcich v odvetví cestovného ruchu.

| 4.5 | Oznámenie Komisie opakovane vyzýva k spolupráci, pretože v súlade s novou politikou cestovného ruchu sa navrhuje, aby posilnená spolupráca bola jej základnou súčasťou a charakteristickou črtou. Je obzvlášť dôležité vyzdvihnúť úlohu odborov a organizácií zamestnávateľov, ktoré musia byť zapojené do procesu spolupráce a prizvané k účasti na všetkých diskusiách a fórach a realizácii všeobecných opatrení na zlepšenie odvetvia cestovného ruchu. Rovnako by bolo užitočné podporovať stále siete turistických destinácií a miest na základe spoločného cieľa zlepšenia konkurencieschopnosti a udržateľnosti. Výbor pozitívne hodnotí propagáciu výnimočných európskych destinácií a nalieha, aby táto myšlienka zahŕňala správne riadenie sociálnych a pracovných vzťahov a účasť odborov a organizácií zamestnávateľov vo vybranej destinácii, a to ako spôsob zlepšenia trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti turistických destinácií.
  Významnú úlohu v rámci svojich právomocí zohrávajú organizácie spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.5

Oznámenie Komisie opakovane vyzýva k spolupráci, pretože v súlade s novou politikou cestovného ruchu sa navrhuje, aby posilnená spolupráca bola jej základnou súčasťou a charakteristickou črtou. Je obzvlášť dôležité vyzdvihnúť úlohu odborov a organizácií zamestnávateľov, ktoré musia byť zapojené do procesu spolupráce a prizvané k účasti na všetkých diskusiách a fórach a realizácii všeobecných opatrení na zlepšenie odvetvia cestovného ruchu. Rovnako by bolo užitočné podporovať stále siete turistických destinácií a miest na základe spoločného cieľa zlepšenia konkurencieschopnosti a udržateľnosti. Výbor pozitívne hodnotí propagáciu výnimočných európskych destinácií a nalieha, aby táto myšlienka zahŕňala správne riadenie sociálnych a pracovných vzťahov a účasť odborov a organizácií zamestnávateľov vo vybranej destinácii, a to ako spôsob zlepšenia trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti turistických destinácií.

Významnú úlohu v rámci svojich právomocí zohrávajú organizácie spotrebiteľov.

| 4.6 | Komisia sa zaviazala uplatniť túto novú politiku prostredníctvom spolupráce, zavedením podporných opatrení a koordinácie zainteresovaných strán. Dosiahnutie väčšej zodpovednosti zo strany zainteresovaných strán z oblasti cestovného ruchu je bezpochyby jednou z požiadaviek agendy. Generálne riaditeľstvo pre podnikanie má podľa názoru EHSV kľúčovú pozíciu pokiaľ ide o tieto úlohy koordinovania všetkých európskych politík, ktoré sa priamo alebo nepriamo týkajú cestovného ruchu a vplývajú na jednotlivé typy destinácií so špecifickými charakteristickými črtami. |
| --- | --- |

4.6

Komisia sa zaviazala uplatniť túto novú politiku prostredníctvom spolupráce, zavedením podporných opatrení a koordinácie zainteresovaných strán. Dosiahnutie väčšej zodpovednosti zo strany zainteresovaných strán z oblasti cestovného ruchu je bezpochyby jednou z požiadaviek agendy. Generálne riaditeľstvo pre podnikanie má podľa názoru EHSV kľúčovú pozíciu pokiaľ ide o tieto úlohy koordinovania všetkých európskych politík, ktoré sa priamo alebo nepriamo týkajú cestovného ruchu a vplývajú na jednotlivé typy destinácií so špecifickými charakteristickými črtami.

| 4.7 | Výbor sa tiež domnieva, že Komisia by mala zohrávať aktívnejšiu úlohu pri zavádzaní celoeurópskych iniciatív, okrem iného aj iniciatívy za nadnárodný sociálny cestovný ruch na európskej úrovni. Konkrétne je treba uviesť, že EHSV už pri viacerých príležitostiach navrhol, a znova navrhuje, iniciovať a usporiadať Európske fórum cestovného ruchu a pokročiť v úvahách a preskúmaní možnosti vytvorenia Európskeho poradného výboru pre cestovný ruch a Európskej agentúry pre cestovný ruch, ktoré by poskytovali informácie a monitorovali by politiky a aktivity v oblasti európskeho cestovného ruchu. Navrhuje tiež, aby Komisia podporovala výskum s cieľom vytvoriť technologické platformy v oblasti cestovného ruchu, ktoré by pomohli pri propagácii cestovného ruchu, najmä pokiaľ ide o možnosti podporovania cestovného ruchu v rámci Európy a o oblasti, z ktorých potenciálne prichádza najviac turistov (Čína, India, Rusko, ...). |
| --- | --- |

4.7

Výbor sa tiež domnieva, že Komisia by mala zohrávať aktívnejšiu úlohu pri zavádzaní celoeurópskych iniciatív, okrem iného aj iniciatívy za nadnárodný sociálny cestovný ruch na európskej úrovni. Konkrétne je treba uviesť, že EHSV už pri viacerých príležitostiach navrhol, a znova navrhuje, iniciovať a usporiadať Európske fórum cestovného ruchu a pokročiť v úvahách a preskúmaní možnosti vytvorenia Európskeho poradného výboru pre cestovný ruch a Európskej agentúry pre cestovný ruch, ktoré by poskytovali informácie a monitorovali by politiky a aktivity v oblasti európskeho cestovného ruchu. Navrhuje tiež, aby Komisia podporovala výskum s cieľom vytvoriť technologické platformy v oblasti cestovného ruchu, ktoré by pomohli pri propagácii cestovného ruchu, najmä pokiaľ ide o možnosti podporovania cestovného ruchu v rámci Európy a o oblasti, z ktorých potenciálne prichádza najviac turistov (Čína, India, Rusko, ...).

| 4.8 | Výbor sa nazdáva, že oznámenie Komisie v novom pláne pre cestovný ruch nevenuje adekvátnu pozornosť úlohe informačných a komunikačných technológií z pohľadu spotrebiteľov ako aj podnikov a strán zainteresovaných v odvetví. Práca na výskume a vývoji v odvetví cestovného ruchu, ktorej cieľom je zlepšiť využitie týchto technológií, sa musí stať v nasledujúcom období prioritou. Toto úsilie bezpochyby podnieti lepšie riadenie destinácií, podnikov a turistov v snahe dosiahnuť želanú rovnováhu. |
| --- | --- |

4.8

Výbor sa nazdáva, že oznámenie Komisie v novom pláne pre cestovný ruch nevenuje adekvátnu pozornosť úlohe informačných a komunikačných technológií z pohľadu spotrebiteľov ako aj podnikov a strán zainteresovaných v odvetví. Práca na výskume a vývoji v odvetví cestovného ruchu, ktorej cieľom je zlepšiť využitie týchto technológií, sa musí stať v nasledujúcom období prioritou. Toto úsilie bezpochyby podnieti lepšie riadenie destinácií, podnikov a turistov v snahe dosiahnuť želanú rovnováhu.

| 4.9 | Zjavná vôľa prijať konkrétne opatrenia a najmä zlepšiť využívanie dostupných európskych finančných nástrojov má svoj význam, avšak mal by byť navrhnutý program jasne zameraný na dosiahnutie hlavných cieľov európskeho cestovného ruchu, ktoré oznámenie presne stanovuje. Bolo by potrebné zabezpečiť, aby všetky fondy priamo či nepriamo určené pre cestovný ruch efektívne a účinne splnili svoje ciele. |
| --- | --- |

4.9

Zjavná vôľa prijať konkrétne opatrenia a najmä zlepšiť využívanie dostupných európskych finančných nástrojov má svoj význam, avšak mal by byť navrhnutý program jasne zameraný na dosiahnutie hlavných cieľov európskeho cestovného ruchu, ktoré oznámenie presne stanovuje. Bolo by potrebné zabezpečiť, aby všetky fondy priamo či nepriamo určené pre cestovný ruch efektívne a účinne splnili svoje ciele.

| 4.10 | Tomuto oznámeniu nemožno porozumieť bez zohľadnenia dôležitého prínosu správy Skupiny pre udržateľnosť cestovného ruchu, dokumentu, ktorý významne obohatil kritériá pre vypracovanie agendy pre cestovný ruch, a to najmä pokiaľ ide o pridelenie úloh každej strane zainteresovanej v oblasti cestovného ruchu. Úsilie, ktoré počas niekoľkých mesiacov vynaložili jednotliví odborníci nepochybne prinieslo svoje výsledky a konkrétnymi návrhmi doplnilo mnohé otázky týkajúce sa trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

4.10

Tomuto oznámeniu nemožno porozumieť bez zohľadnenia dôležitého prínosu správy Skupiny pre udržateľnosť cestovného ruchu, dokumentu, ktorý významne obohatil kritériá pre vypracovanie agendy pre cestovný ruch, a to najmä pokiaľ ide o pridelenie úloh každej strane zainteresovanej v oblasti cestovného ruchu. Úsilie, ktoré počas niekoľkých mesiacov vynaložili jednotliví odborníci nepochybne prinieslo svoje výsledky a konkrétnymi návrhmi doplnilo mnohé otázky týkajúce sa trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti.

| 4.11 | Oznámenie Komisie v tomto prípade jasne neuvádza, aký význam prikladá štatistikám v oblasti cestovného ruchu. Výbor považuje za správne, aby tieto štatistiky jasne prispeli k monitorovaniu uplatňovania agendy pre cestovný ruch a najmä, aby prikladali väčší význam ukazovateľom trvalej udržateľnosti, konkurencieschopnosti a zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.11

Oznámenie Komisie v tomto prípade jasne neuvádza, aký význam prikladá štatistikám v oblasti cestovného ruchu. Výbor považuje za správne, aby tieto štatistiky jasne prispeli k monitorovaniu uplatňovania agendy pre cestovný ruch a najmä, aby prikladali väčší význam ukazovateľom trvalej udržateľnosti, konkurencieschopnosti a zamestnanosti.

| 4.12 | Oznámenie Komisie veľmi jasne stanovuje potrebu zosúladiť politiky trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti v oblasti cestovného ruchu s ostatnými politikami Komisie a celej Európskej únie, a to s cieľom zabezpečiť plnenie cieľov vytýčených v agende pre cestovný ruch. |
| --- | --- |

4.12

Oznámenie Komisie veľmi jasne stanovuje potrebu zosúladiť politiky trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti v oblasti cestovného ruchu s ostatnými politikami Komisie a celej Európskej únie, a to s cieľom zabezpečiť plnenie cieľov vytýčených v agende pre cestovný ruch.

| 4.13 | Ako už bolo uvedené v stanovisku EHSV o Katovickej deklarácii a v stanovisku o cestovnom ruchu a kultúre – dvoch faktoroch rastu, ale aj v ďalších dokumentoch EHSV, bolo by potrebné uskutočniť aj komunikačné kampane s cieľom informovať a motivovať všetkých európskych občanov, najmä však mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.13

Ako už bolo uvedené v stanovisku EHSV o Katovickej deklarácii a v stanovisku o cestovnom ruchu a kultúre – dvoch faktoroch rastu, ale aj v ďalších dokumentoch EHSV, bolo by potrebné uskutočniť aj komunikačné kampane s cieľom informovať a motivovať všetkých európskych občanov, najmä však mladých ľudí.

| 4.14 | Výbor považuje za nevyhnutné, aby vzdelávanie, či už formálne alebo neformálne, zodpovedalo potrebám podnikov a pomohlo pri zlepšovaní zamestnateľnosti ľudí. Certifikácia a uznávanie znalostí a kvalifikácie na európskej úrovni by mali byť nástrojom na poskytnutie početnejších a lepších pracovných príležitostí v oblasti cestovného ruchu. |
| --- | --- |

4.14

Výbor považuje za nevyhnutné, aby vzdelávanie, či už formálne alebo neformálne, zodpovedalo potrebám podnikov a pomohlo pri zlepšovaní zamestnateľnosti ľudí. Certifikácia a uznávanie znalostí a kvalifikácie na európskej úrovni by mali byť nástrojom na poskytnutie početnejších a lepších pracovných príležitostí v oblasti cestovného ruchu.

| 4.15 | Pri zlepšovaní konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti cestovného ruchu je potrebné brať do úvahy špecifické charakteristické črty jednotlivých destinácií. Výbor odporúča, aby sa pri vypracovaní politík a návrhov zohľadnili špecifické prvky členských štátov, ktoré do značnej miery závisia od cestovného ruchu a adekvátne vzali do úvahy potreby jednotlivých oblastí. Zároveň však treba pripomenúť, že cestovný ruch zameraný na vzdialené destinácie môže mať v dôsledku vplyvu presunov na dlhé vzdialenosti a emisií, ktoré pri nich vznikajú výrazný dosah na klimatické zmeny. V budúcnosti by sa mal klásť väčší dôraz na výhody, ktoré so sebou prináša hľadanie destinácií v bližšom okolí, pretože pri ceste do nich vzniká menej emisií CO2. |
| --- | --- |

4.15

Pri zlepšovaní konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti cestovného ruchu je potrebné brať do úvahy špecifické charakteristické črty jednotlivých destinácií. Výbor odporúča, aby sa pri vypracovaní politík a návrhov zohľadnili špecifické prvky členských štátov, ktoré do značnej miery závisia od cestovného ruchu a adekvátne vzali do úvahy potreby jednotlivých oblastí. Zároveň však treba pripomenúť, že cestovný ruch zameraný na vzdialené destinácie môže mať v dôsledku vplyvu presunov na dlhé vzdialenosti a emisií, ktoré pri nich vznikajú výrazný dosah na klimatické zmeny. V budúcnosti by sa mal klásť väčší dôraz na výhody, ktoré so sebou prináša hľadanie destinácií v bližšom okolí, pretože pri ceste do nich vzniká menej emisií CO2.

V Bruseli 10. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárského a sociálneho výboru

Nasledujúce znenie bodu 4.15 stanoviska sekcie získalo aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov, avšak bolo upravené pozmeňovacím návrhom schváleným plenárnym zhromaždením:

| „4.15 | Pri zlepšovaní konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti cestovného ruchu je potrebné brať do úvahy špecifické charakteristické črty jednotlivých destinácií. Výbor odporúča, aby sa pri vypracovaní politík a návrhov zohľadnili špecifické prvky členských štátov, ktoré do značnej miery závisia od cestovného ruchu a adekvátne vzali do úvahy potreby jednotlivých oblastí.“ |
| --- | --- |

„4.15

Pri zlepšovaní konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti cestovného ruchu je potrebné brať do úvahy špecifické charakteristické črty jednotlivých destinácií. Výbor odporúča, aby sa pri vypracovaní politík a návrhov zohľadnili špecifické prvky členských štátov, ktoré do značnej miery závisia od cestovného ruchu a adekvátne vzali do úvahy potreby jednotlivých oblastí.“

Výsledok hlasovania

Hlasy za doplnenie novej vety: 48 Hlasy proti: 43 Zdržali sa: 16

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/18

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Biela kniha o integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi“

KOM(2007) 807 v konečnom znení

(2009/C 27/04)

Európska komisia sa 18. decembra 2007 rozhodla prekonzultovať podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument:

„Biela kniha o integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2008. Spravodajcom bol pán GRASSO.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) prijal 123 hlasmi za, pričom 1 člen hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Hodnotenie a odporúčania

| 1.1 | Komisia opäť žiada náš výbor, aby zaujal stanovisko k integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi na zakúpenie bytových a nebytových nehnuteľností. Ide o dokument Biela kniha o integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi. |
| --- | --- |

1.1

Komisia opäť žiada náš výbor, aby zaujal stanovisko k integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi na zakúpenie bytových a nebytových nehnuteľností. Ide o dokument Biela kniha o integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi.

| 1.2 | Biela kniha je zvyčajne výsledkom takmer konečného a štruktúrovaného politického hodnotenia toho, ako postupovať ďalej. Teraz tomu tak však nie je. Komisia musí ešte preskúmať mnohé otvorené otázky, akými sú napr. podielové fondy, poskytovatelia finančných služieb, viazanie produktov, atď. Celkovo bolo zohľadnených 14 aspektov. |
| --- | --- |

1.2

Biela kniha je zvyčajne výsledkom takmer konečného a štruktúrovaného politického hodnotenia toho, ako postupovať ďalej. Teraz tomu tak však nie je. Komisia musí ešte preskúmať mnohé otvorené otázky, akými sú napr. podielové fondy, poskytovatelia finančných služieb, viazanie produktov, atď. Celkovo bolo zohľadnených 14 aspektov.

| 1.3 | Biela kniha teda nepredstavuje ukončený proces, ale vzhľadom na svoju skutočnú a očividnú komplexnosť stále zostáva otvorená. Na čo teda žiadosť o ďalšie stanovisko, keď biela kniha, ku ktorej sa EHSV už vyjadril, neprináša nič nové? |
| --- | --- |

1.3

Biela kniha teda nepredstavuje ukončený proces, ale vzhľadom na svoju skutočnú a očividnú komplexnosť stále zostáva otvorená. Na čo teda žiadosť o ďalšie stanovisko, keď biela kniha, ku ktorej sa EHSV už vyjadril, neprináša nič nové?

| 1.4 | Ide tu o problém, o ktorom sa už roky opakovane diskutuje na rôznych fórach bez toho, aby Komisia našla východisko a urobila skutočné rozhodnutie o odstránení kultúrnych, právnych, administratívnych a iných prekážok, ktoré podľa názoru EHSV predstavujú skutočné a reálne prekážky brániace uskutočneniu cieľov Komisie. |
| --- | --- |

1.4

Ide tu o problém, o ktorom sa už roky opakovane diskutuje na rôznych fórach bez toho, aby Komisia našla východisko a urobila skutočné rozhodnutie o odstránení kultúrnych, právnych, administratívnych a iných prekážok, ktoré podľa názoru EHSV predstavujú skutočné a reálne prekážky brániace uskutočneniu cieľov Komisie.

| 1.5 | Stanovisko k zelenej knihe vypracované EHSV (1), ktoré bolo schválené na plenárnom zasadnutí v decembri 2005, pričom sa len jediný člen zdržal hlasovania, je ešte stále v celom rozsahu platné. |
| --- | --- |

1.5

Stanovisko k zelenej knihe vypracované EHSV (1), ktoré bolo schválené na plenárnom zasadnutí v decembri 2005, pričom sa len jediný člen zdržal hlasovania, je ešte stále v celom rozsahu platné.

| 1.6 | Biela kniha odráža situáciu, pre ktorú je ešte aj dnes charakteristická výrazná roztrieštenosť sektoru ako dôsledok kultúrnych, právnych, legislatívnych a eticko-sociálnych osobitostí, ktoré charakterizujú kúpu nehnuteľnosti, predovšetkým obydlia, v rôznych členských štátoch Európskej únie. |
| --- | --- |

1.6

Biela kniha odráža situáciu, pre ktorú je ešte aj dnes charakteristická výrazná roztrieštenosť sektoru ako dôsledok kultúrnych, právnych, legislatívnych a eticko-sociálnych osobitostí, ktoré charakterizujú kúpu nehnuteľnosti, predovšetkým obydlia, v rôznych členských štátoch Európskej únie.

| 1.7 | Aj keď EHSV má určité pochybnosti o konkrétnych možnostiach integrácie a homogenizácie trhu s hypotekárnymi úvermi v Európskej únii, kde existujú veľmi odlišné špecifiká a charakteristiky (stanovisko pána Buraniho z 15. decembra 2005 (2)), v zásade však víta úsilie Komisie o stanovenie „pravidiel“ či už v podobe nezáväzných návrhov správania sa (tzv. osvedčené postupy) alebo záväzných nariadení. |
| --- | --- |

1.7

Aj keď EHSV má určité pochybnosti o konkrétnych možnostiach integrácie a homogenizácie trhu s hypotekárnymi úvermi v Európskej únii, kde existujú veľmi odlišné špecifiká a charakteristiky (stanovisko pána Buraniho z 15. decembra 2005 (2)), v zásade však víta úsilie Komisie o stanovenie „pravidiel“ či už v podobe nezáväzných návrhov správania sa (tzv. osvedčené postupy) alebo záväzných nariadení.

| 1.8 | Toto opatrenie by však mohlo byť považované za prehnané, ak by mali byť spochybnené rovnako pozitívne príležitosti, ktoré už dnes poskytuje systém samoregulácie trhov s hypotekárnymi úvermi. |
| --- | --- |

1.8

Toto opatrenie by však mohlo byť považované za prehnané, ak by mali byť spochybnené rovnako pozitívne príležitosti, ktoré už dnes poskytuje systém samoregulácie trhov s hypotekárnymi úvermi.

| 1.9 | EHSV navrhuje, aby sa Komisia medzitým dôkladnejšie zaoberala otázkami, ktoré nie sú spojené s veľkými problémami (napr. úverové registre, nútený predaj nehnuteľností, šírenie finančnej kultúry, atď.), pokiaľ to je hodné vynaloženého úsilia. |
| --- | --- |

1.9

EHSV navrhuje, aby sa Komisia medzitým dôkladnejšie zaoberala otázkami, ktoré nie sú spojené s veľkými problémami (napr. úverové registre, nútený predaj nehnuteľností, šírenie finančnej kultúry, atď.), pokiaľ to je hodné vynaloženého úsilia.

| 1.10 | Výbor zastáva názor, že opatrenia Komisie sú príliš zamerané na možný krátkodobý úžitok vyplývajúci z prípadného zavedenia nových pravidiel založených na trochu parciálnom ponímaní trhov s hypotekárnymi úvermi. Prístup zameraný na krátkodobé výsledky sleduje zníženie nákladov hypotekárneho financovania bez ohľadu na skutočný úžitok, ktorý by mohli mať občania Spoločenstva z aktuálnej ponuky produktov financovania a ich inovácií. |
| --- | --- |

1.10

Výbor zastáva názor, že opatrenia Komisie sú príliš zamerané na možný krátkodobý úžitok vyplývajúci z prípadného zavedenia nových pravidiel založených na trochu parciálnom ponímaní trhov s hypotekárnymi úvermi. Prístup zameraný na krátkodobé výsledky sleduje zníženie nákladov hypotekárneho financovania bez ohľadu na skutočný úžitok, ktorý by mohli mať občania Spoločenstva z aktuálnej ponuky produktov financovania a ich inovácií.

| 1.11 | EHSV zastáva názor (ako vo svojom stanovisku zdôraznil aj spravodajca BURANI), že rámec, ktorý navrhuje Komisia, len málo zohľadňuje neustály vývoj trhov, a preto ho znepokojujú dlhodobé dôsledky na najslabších zmluvných partnerov, teda tých spotrebiteľov, ktorí najviac potrebujú ochranu. |
| --- | --- |

1.11

EHSV zastáva názor (ako vo svojom stanovisku zdôraznil aj spravodajca BURANI), že rámec, ktorý navrhuje Komisia, len málo zohľadňuje neustály vývoj trhov, a preto ho znepokojujú dlhodobé dôsledky na najslabších zmluvných partnerov, teda tých spotrebiteľov, ktorí najviac potrebujú ochranu.

| 1.12 | EHSV oceňuje skutočnosť, že vzniká spojenie medzi aktuálnymi pravidlami hypotekárnych úverov a potrebou chrániť spotrebiteľa. Tieto zámery treba oceniť a povzbudiť, pokiaľ sledujú šírenie vyššej finančnej kultúry v oblasti hypotekárnych úverov. Súhlas si teda zaslúži úsilie Komisie o posilnenie pravidiel transparentnosti v záujme lepšej ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.12

EHSV oceňuje skutočnosť, že vzniká spojenie medzi aktuálnymi pravidlami hypotekárnych úverov a potrebou chrániť spotrebiteľa. Tieto zámery treba oceniť a povzbudiť, pokiaľ sledujú šírenie vyššej finančnej kultúry v oblasti hypotekárnych úverov. Súhlas si teda zaslúži úsilie Komisie o posilnenie pravidiel transparentnosti v záujme lepšej ochrany spotrebiteľa.

| 1.13 | Zároveň sa však zdá, že je ťažké a riskantné vnútiť za každú cenu všeobecné pravidlá zamerané na posúdenie rizík, ktoré predstavuje osoba žiadateľa o úver. |
| --- | --- |

1.13

Zároveň sa však zdá, že je ťažké a riskantné vnútiť za každú cenu všeobecné pravidlá zamerané na posúdenie rizík, ktoré predstavuje osoba žiadateľa o úver.

| 1.14 | EHSV zastáva názor, že na jednej strane treba chrániť spotrebiteľa vo fáze dojednávania hypotekárneho úveru, na druhej strane však financovaný subjekt nesmie zabúdať na svoju zodpovednosť voči poskytovateľovi úveru. |
| --- | --- |

1.14

EHSV zastáva názor, že na jednej strane treba chrániť spotrebiteľa vo fáze dojednávania hypotekárneho úveru, na druhej strane však financovaný subjekt nesmie zabúdať na svoju zodpovednosť voči poskytovateľovi úveru.

2.   Zhrnutie dokumentu Komisie

| 2.1 | Dňa 18. decembra 2007 bol schválený dokument „Hodnotenie vplyvu“ (SEC(2007) 1683) ako sprievodný dokument tzv. bielej knihy o integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi. K tomuto dokumentu patria tri prílohy: i) charakteristiky trhov s hypotekárnymi úvermi, ii) postupy alebo procesy, iii) hodnotenia vplyvu na špecifické aspekty. |
| --- | --- |

2.1

Dňa 18. decembra 2007 bol schválený dokument „Hodnotenie vplyvu“ (SEC(2007) 1683) ako sprievodný dokument tzv. bielej knihy o integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi. K tomuto dokumentu patria tri prílohy: i) charakteristiky trhov s hypotekárnymi úvermi, ii) postupy alebo procesy, iii) hodnotenia vplyvu na špecifické aspekty.

| 2.2 | Aj keď dokument SEC(2007) 1684 obsahuje veľmi dobrý súhrn dokumentov, treba v krátkosti zdôrazniť niekoľko podstatných bodov tohto dokumentu, ku ktorému sa od EHSV požaduje nové stanovisko:






  — | je odrazom situácie, pre ktorú je charakteristická výrazná roztrieštenosť ako dôsledok kultúrnych, legislatívnych a predovšetkým eticko-sociálnych osobitostí, ktoré charakterizujú kúpu nehnuteľnosti na bývanie v rôznych členských štátoch Európskej únie, |
| --- | --- | --- |

2.2

Aj keď dokument SEC(2007) 1684 obsahuje veľmi dobrý súhrn dokumentov, treba v krátkosti zdôrazniť niekoľko podstatných bodov tohto dokumentu, ku ktorému sa od EHSV požaduje nové stanovisko:

—

je odrazom situácie, pre ktorú je charakteristická výrazná roztrieštenosť ako dôsledok kultúrnych, legislatívnych a predovšetkým eticko-sociálnych osobitostí, ktoré charakterizujú kúpu nehnuteľnosti na bývanie v rôznych členských štátoch Európskej únie,

| — | potvrdzuje všetky chúlostivé aspekty danej problematiky aj z ekonomicko-finančného hľadiska, vzhľadom na význam trhov s nehnuteľnosťami v jednotlivých ekonomikách členských krajín EÚ ako aj na prínos hypotekárnych úverov pre ziskovosť bankového sektora, |
| --- | --- |

—

potvrdzuje všetky chúlostivé aspekty danej problematiky aj z ekonomicko-finančného hľadiska, vzhľadom na význam trhov s nehnuteľnosťami v jednotlivých ekonomikách členských krajín EÚ ako aj na prínos hypotekárnych úverov pre ziskovosť bankového sektora,

| — | zdôrazňuje, že pri súčasnej roztrieštenosti by mohlo byť potrebné predložiť nový právny akt, aby sa zvýšila integrácia trhov. |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že pri súčasnej roztrieštenosti by mohlo byť potrebné predložiť nový právny akt, aby sa zvýšila integrácia trhov.

| 2.3 | Dokument Komisie teda preberá body, ktoré už boli analyzované v predchádzajúcej zelenej knihe o hypotekárnych úveroch. Inak tomu ani nemohlo byť, keďže v novom dokumente sa hovorí o integrácii trhov s hypotekárnymi úvermi a o už uvedených posúdeniach vplyvu. |
| --- | --- |

2.3

Dokument Komisie teda preberá body, ktoré už boli analyzované v predchádzajúcej zelenej knihe o hypotekárnych úveroch. Inak tomu ani nemohlo byť, keďže v novom dokumente sa hovorí o integrácii trhov s hypotekárnymi úvermi a o už uvedených posúdeniach vplyvu.

| 2.4 | EHSV však už prijal stanovisko na tému tejto zelenej knihy 15. decembra 2005 (spravodajca: BURANI). Obsah tohto dokumentu úplne vyjadruje postoj EHSV v tejto oblasti. Toto stanovisko sa chce zamerať na dva body, ktoré Komisia doplnila:






  — | Chce vyjadriť svoj názor na zamýšľané opatrenia, ktoré navrhuje Komisia na základe vyhodnotení vplyvu vyplývajúcich z bielej knihy (3). |
| --- | --- | --- |

2.4

EHSV však už prijal stanovisko na tému tejto zelenej knihy 15. decembra 2005 (spravodajca: BURANI). Obsah tohto dokumentu úplne vyjadruje postoj EHSV v tejto oblasti. Toto stanovisko sa chce zamerať na dva body, ktoré Komisia doplnila:

—

Chce vyjadriť svoj názor na zamýšľané opatrenia, ktoré navrhuje Komisia na základe vyhodnotení vplyvu vyplývajúcich z bielej knihy (3).

| — | Chce vypracovať návrhy podľa požiadavky Komisie v súvislosti s jej konštatovaním, že rozsiahly monitorovací a hodnotiaci program bude možné vypracovať len po predložení podrobných návrhov (4). |
| --- | --- |

—

Chce vypracovať návrhy podľa požiadavky Komisie v súvislosti s jej konštatovaním, že rozsiahly monitorovací a hodnotiaci program bude možné vypracovať len po predložení podrobných návrhov (4).

3.   Pripomienky EHSV k bielej knihe

| 3.1 | Biela kniha nastoľuje širokú škálu problémov na riešenie, ku ktorým sa má EHSV vyjadriť. Ide tu o 11 tematických oblastí:






  1) | výber požadovaného produktu, |
| --- | --- | --- |

3.1

Biela kniha nastoľuje širokú škálu problémov na riešenie, ku ktorým sa má EHSV vyjadriť. Ide tu o 11 tematických oblastí:

1)

výber požadovaného produktu,

| 2) | splatenie pred termínom splatnosti, |
| --- | --- |

2)

splatenie pred termínom splatnosti,

| 3) | kombinácia produktov, |
| --- | --- |

3)

kombinácia produktov,

| 4) | úverové registre, |
| --- | --- |

4)

úverové registre,

| 5) | ohodnotenie nehnuteľností, |
| --- | --- |

5)

ohodnotenie nehnuteľností,

| 6) | vynútený predaj nehnuteľností, |
| --- | --- |

6)

vynútený predaj nehnuteľností,

| 7) | národné registre, |
| --- | --- |

7)

národné registre,

| 8) | uplatniteľné právne predpisy, |
| --- | --- |

8)

uplatniteľné právne predpisy,

| 9) | pravidlá o kolísaní úrokov a tzv. úžerníckych úrokoch, |
| --- | --- |

9)

pravidlá o kolísaní úrokov a tzv. úžerníckych úrokoch,

| 10) | financovanie hypotekárneho úveru, |
| --- | --- |

10)

financovanie hypotekárneho úveru,

| 11) | nebankové inštitúcie poskytujúce finančné služby. |
| --- | --- |

11)

nebankové inštitúcie poskytujúce finančné služby.

3.2   Pripomienky k jednotlivým bodom hodnotenia vplyvu

| 3.2.1 | Predzmluvné informácie
  Aby sa odstránila nevyváženosť informácií vo fáze pred uzavretím zmluvy, je podľa EHSV dôležitá výmena a šírenie špecifických informácii a vedomostí z oblasti hypotekárnych úverov. Tým však nesmú vzniknúť ďalšie náklady pre občanov. |
| --- | --- |

3.2.1

Predzmluvné informácie
  Aby sa odstránila nevyváženosť informácií vo fáze pred uzavretím zmluvy, je podľa EHSV dôležitá výmena a šírenie špecifických informácii a vedomostí z oblasti hypotekárnych úverov. Tým však nesmú vzniknúť ďalšie náklady pre občanov.

| 3.2.1.1 | Lepšia ponuka informácií a šírenie finančnej kultúry sú podmienkami efektívneho posúdenia vzťahu medzi nákladmi a ziskom v rizikovej situácii. Najlepším spôsobom ako zabrániť prípadným nadmerným rizikám je poskytnúť zmluvným stranám informácie o tom, akým reálnym rizikám sú vystavené. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Lepšia ponuka informácií a šírenie finančnej kultúry sú podmienkami efektívneho posúdenia vzťahu medzi nákladmi a ziskom v rizikovej situácii. Najlepším spôsobom ako zabrániť prípadným nadmerným rizikám je poskytnúť zmluvným stranám informácie o tom, akým reálnym rizikám sú vystavené.

| 3.2.1.2 | EHSV považuje za dôležité zdôrazniť, že pravidlá a predpisy sa musia týkať spôsobov výmeny informácií a prípadných trestov za ich nedodržanie. Výbor však zastáva názor, že uvalenie sic et simpliciter určitej povinnosti len na jednu zmluvnú stranu by malo jediný následok, a síce snahu o presun zaťaženia na druhú zmluvnú stranu. |
| --- | --- |

3.2.1.2

EHSV považuje za dôležité zdôrazniť, že pravidlá a predpisy sa musia týkať spôsobov výmeny informácií a prípadných trestov za ich nedodržanie. Výbor však zastáva názor, že uvalenie sic et simpliciter určitej povinnosti len na jednu zmluvnú stranu by malo jediný následok, a síce snahu o presun zaťaženia na druhú zmluvnú stranu.

| 3.2.2 | Kódexy správania
  EHSV zastáva názor, že by sa mali schváliť stimuly na pristúpenie k dobrovoľnému kódexu správania. |
| --- | --- |

3.2.2

Kódexy správania
  EHSV zastáva názor, že by sa mali schváliť stimuly na pristúpenie k dobrovoľnému kódexu správania.

| 3.2.2.1 | Financovanému subjektu by sa tým umožnilo získať lepšie informácie o rizikách, ktorým by mohol byť vystavený, ako aj o možnostiach získania výhodných podmienok financovania. |
| --- | --- |

3.2.2.1

Financovanému subjektu by sa tým umožnilo získať lepšie informácie o rizikách, ktorým by mohol byť vystavený, ako aj o možnostiach získania výhodných podmienok financovania.

| 3.2.2.2 | Ako nástroj by sa tu mohol financovanej osobe predložiť na vyplnenie štandardný dotazník na posúdenie vlastných schopností splniť si stredne až dlhodobý finančný záväzok. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Ako nástroj by sa tu mohol financovanej osobe predložiť na vyplnenie štandardný dotazník na posúdenie vlastných schopností splniť si stredne až dlhodobý finančný záväzok.

| 3.2.3 | Miera nákladov
  EHSV pokladá za vhodné, aby bolo povinnosťou poskytovateľov úveru uviesť celkové náklady operácie rozpísané po jednotlivých zložkách vrátane podielu dane. |
| --- | --- |

3.2.3

Miera nákladov
  EHSV pokladá za vhodné, aby bolo povinnosťou poskytovateľov úveru uviesť celkové náklady operácie rozpísané po jednotlivých zložkách vrátane podielu dane.

| 3.2.4 | Poradenstvo
  EHSV zastáva názor, že poradenské služby úzko spojené s operáciami financovania hypotekárnych úverov by sa mali posilniť mechanizmami nezávislej tvorby cien, hoci aj v rámci výpočtu ceny finančnej operácie. |
| --- | --- |

3.2.4

Poradenstvo
  EHSV zastáva názor, že poradenské služby úzko spojené s operáciami financovania hypotekárnych úverov by sa mali posilniť mechanizmami nezávislej tvorby cien, hoci aj v rámci výpočtu ceny finančnej operácie.

3.2.5   Splatenie pred termínom splatnosti

| 3.2.5.1 | Možnosti uplatnenia Pri probléme splatenia úveru pred termínom splatnosti treba rozlišovať medzi: i) splatením pred termínom splatnosti s úplným alebo čiastočným splatením hypotekárneho úveru a ii) splatením pred termínom splatnosti na základe možnosti dojednať výhodnejšiu cenu v iných finančných ústavoch.






  — | V prvom prípade pokladá EHSV za dôležité vždy umožniť splatenie pred termínom splatnosti, aj keď ide len o čiastočné splatenie. |
| --- | --- | --- |

3.2.5.1

Možnosti uplatnenia Pri probléme splatenia úveru pred termínom splatnosti treba rozlišovať medzi: i) splatením pred termínom splatnosti s úplným alebo čiastočným splatením hypotekárneho úveru a ii) splatením pred termínom splatnosti na základe možnosti dojednať výhodnejšiu cenu v iných finančných ústavoch.

—

V prvom prípade pokladá EHSV za dôležité vždy umožniť splatenie pred termínom splatnosti, aj keď ide len o čiastočné splatenie.

| — | V druhom prípade by sa splatenie pred termínom splatnosti malo umožniť postúpením úverovej zmluvy na iný úverový ústav. |
| --- | --- |

—

V druhom prípade by sa splatenie pred termínom splatnosti malo umožniť postúpením úverovej zmluvy na iný úverový ústav.

| 3.2.5.2 | Cena Pokiaľ ide o náklady predčasného splatenia úveru, výbor zdôrazňuje, že by sa mali vypočítať na základe matematických vzorcov, ktoré musia byť uvedené v zmluvných podmienkach. Klientovi možno náklady vyúčtovať len v prípade dobrovoľného splatenia úveru. V prípade odstúpenia od zmluvy by nákladové bremeno mal znášať nový úverový ústav. |
| --- | --- |

3.2.5.2

Cena Pokiaľ ide o náklady predčasného splatenia úveru, výbor zdôrazňuje, že by sa mali vypočítať na základe matematických vzorcov, ktoré musia byť uvedené v zmluvných podmienkach. Klientovi možno náklady vyúčtovať len v prípade dobrovoľného splatenia úveru. V prípade odstúpenia od zmluvy by nákladové bremeno mal znášať nový úverový ústav.

| 3.2.6 | Viazanie produktov
  Aby bol predaj na seba naviazaných produktov odôvodnený, musí sa preukázať reálny úžitok viazania. EHSV pokladá za možné tento problém vyriešiť tým, že poskytovateľ úveru bude povinný predložiť výpočet nákladov a zisku a poskytnúť príjemcovi úveru dostatok času na rozhodnutie o prijateľnosti ponuky, prípadne aj po uzavretí úverovej zmluvy. |
| --- | --- |

3.2.6

Viazanie produktov
  Aby bol predaj na seba naviazaných produktov odôvodnený, musí sa preukázať reálny úžitok viazania. EHSV pokladá za možné tento problém vyriešiť tým, že poskytovateľ úveru bude povinný predložiť výpočet nákladov a zisku a poskytnúť príjemcovi úveru dostatok času na rozhodnutie o prijateľnosti ponuky, prípadne aj po uzavretí úverovej zmluvy.

| 3.2.7 | Úverové registre
  EHSV súhlasí s tým, že je potrebný európsky úverový register, prístup ku ktorému by upravovali špecifické predpisy o ochrane osobných údajov. Zastáva názor, že vytvorenie európskeho úverového registra môže byť významným prvkom zvýšenia konkurencie medzi rôznymi poskytovateľmi hypotekárnych úverov v Európe. V každom prípade sa musí umožniť cezhraničný prístup k registrom každého členského štátu, čím sa zlepšia postupy poskytovania informácií. |
| --- | --- |

3.2.7

Úverové registre
  EHSV súhlasí s tým, že je potrebný európsky úverový register, prístup ku ktorému by upravovali špecifické predpisy o ochrane osobných údajov. Zastáva názor, že vytvorenie európskeho úverového registra môže byť významným prvkom zvýšenia konkurencie medzi rôznymi poskytovateľmi hypotekárnych úverov v Európe. V každom prípade sa musí umožniť cezhraničný prístup k registrom každého členského štátu, čím sa zlepšia postupy poskytovania informácií.

| 3.2.8 | Ohodnotenie nehnuteľností
  Vychádza sa z predpokladu, že ohodnotenie nehnuteľností je zložitejšie než všeobecné finančné ohodnotenie. Osobitosti nehnuteľnosti podmieňujú jej úžitok (najmä skutočnosť, že ju nemožno premiestniť) a okrem toho vplývajú na ohodnotenie aj vonkajšie činitele súvisiace s jej polohou ako napr.:






  — | tvárnosť prostredia, |
| --- | --- | --- |

3.2.8

Ohodnotenie nehnuteľností
  Vychádza sa z predpokladu, že ohodnotenie nehnuteľností je zložitejšie než všeobecné finančné ohodnotenie. Osobitosti nehnuteľnosti podmieňujú jej úžitok (najmä skutočnosť, že ju nemožno premiestniť) a okrem toho vplývajú na ohodnotenie aj vonkajšie činitele súvisiace s jej polohou ako napr.:

—

tvárnosť prostredia,

| — | dopravné spojenie, |
| --- | --- |

—

dopravné spojenie,

| — | hustota obyvateľstva, atď. |
| --- | --- |

—

hustota obyvateľstva, atď.

Preto je čírou utópiou uvažovať o zhrnutí všetkých hodnotiacich činiteľov do jedného špecifického vzorca nehnuteľností.

| 3.2.8.1 | Kritéria ohodnotenia nehnuteľností
  Vzhľadom na vysokú mieru zložitosti hodnotenia nehnuteľností nepokladá sa za potrebné používať univerzálny špecifický vzorec. Navrhuje sa však vytvoriť tzv. osvedčené postupy na miestnom základe a zdôrazniť, že hodnotenie nehnuteľnosti musia vykonávať subjekty, ktorých odbornosť je doložená certifikátmi príslušných profesijných združení zodpovedných aj za „férovosť“ daného ohodnotenia. |
| --- | --- |

3.2.8.1

Kritéria ohodnotenia nehnuteľností
  Vzhľadom na vysokú mieru zložitosti hodnotenia nehnuteľností nepokladá sa za potrebné používať univerzálny špecifický vzorec. Navrhuje sa však vytvoriť tzv. osvedčené postupy na miestnom základe a zdôrazniť, že hodnotenie nehnuteľnosti musia vykonávať subjekty, ktorých odbornosť je doložená certifikátmi príslušných profesijných združení zodpovedných aj za „férovosť“ daného ohodnotenia.

| 3.2.8.2 | Posúdenie rizík spojených s kúpou nehnuteľnosti
  EHSV zastáva tiež názor, že popri ohodnotení nehnuteľností by bolo vhodné overiť volatilitu stanovenej hodnoty, aby bolo možné lepšie posúdiť istotu, ktorú poskytuje daná nehnuteľnosť. Odporúča tu použiť nástroje, ktoré už využívajú iní operátori finančných trhov a ktoré v už podstate prijali aj iné právne predpisy Spoločenstva, ako napríklad metódu value-at-risk
   (5). |
| --- | --- |

3.2.8.2

Posúdenie rizík spojených s kúpou nehnuteľnosti
  EHSV zastáva tiež názor, že popri ohodnotení nehnuteľností by bolo vhodné overiť volatilitu stanovenej hodnoty, aby bolo možné lepšie posúdiť istotu, ktorú poskytuje daná nehnuteľnosť. Odporúča tu použiť nástroje, ktoré už využívajú iní operátori finančných trhov a ktoré v už podstate prijali aj iné právne predpisy Spoločenstva, ako napríklad metódu value-at-risk
   (5).

| 3.2.9 | Nútený predaj nehnuteľnosti
  Ak sa dá hypotekárne financovanie rozdeliť na úver na nehnuteľnosť a na úver na príjemcu úveru, bolo by potrebné rozlíšiť aj medzi hospodárskym užívateľom nehnuteľnosti a majiteľom, ktorý poskytuje formálne garancie. |
| --- | --- |

3.2.9

Nútený predaj nehnuteľnosti
  Ak sa dá hypotekárne financovanie rozdeliť na úver na nehnuteľnosť a na úver na príjemcu úveru, bolo by potrebné rozlíšiť aj medzi hospodárskym užívateľom nehnuteľnosti a majiteľom, ktorý poskytuje formálne garancie.

| 3.2.10 | Uplatniteľné právne predpisy
  EHSV zastáva názor, že možnosť výhodne sa rozhodnúť medzi rôznymi príležitosťami, ktoré ponúkajú civilné a daňové predpisy EÚ, je hnacou silou integrácie trhov, bez ktorej by sa nedala dosiahnuť. |
| --- | --- |

3.2.10

Uplatniteľné právne predpisy
  EHSV zastáva názor, že možnosť výhodne sa rozhodnúť medzi rôznymi príležitosťami, ktoré ponúkajú civilné a daňové predpisy EÚ, je hnacou silou integrácie trhov, bez ktorej by sa nedala dosiahnuť.

| 3.2.10.1 | Teda v zásade je priaznivo naklonený zachovaniu existujúcich rozdielnych právnych predpisov v členských krajinách. Takto má zmluvný partner možnosť vybrať si predpis, ktorý poskytuje najlepšiu možnosť čo najviac znížiť celkové náklady finančnej operácie, ako je uvedené v Rímskom dohovore (6). |
| --- | --- |

3.2.10.1

Teda v zásade je priaznivo naklonený zachovaniu existujúcich rozdielnych právnych predpisov v členských krajinách. Takto má zmluvný partner možnosť vybrať si predpis, ktorý poskytuje najlepšiu možnosť čo najviac znížiť celkové náklady finančnej operácie, ako je uvedené v Rímskom dohovore (6).

| 3.2.11 | Úžernícke sadzby
  EHSV potvrdzuje svoje stanovisko, ktoré na túto tému už predložil v minulosti, pretože je mimoriadne ťažké správne určiť stupeň úžery pri určitej úrokovej sadzbe, keď sa použije predpisový rámec určený pre tzv. spotrebné úvery. Zdôrazňuje však, že najlepšou zbraňou proti úžere zostáva stále informovanosť. EHSV teda navrhuje vytvoriť rozsiahle komunikačné nástroje poskytujúce informácie o kategóriách rizikových príplatkov uplatňovaných na rôzne rizikové triedy príjemcov úverov. |
| --- | --- |

3.2.11

Úžernícke sadzby
  EHSV potvrdzuje svoje stanovisko, ktoré na túto tému už predložil v minulosti, pretože je mimoriadne ťažké správne určiť stupeň úžery pri určitej úrokovej sadzbe, keď sa použije predpisový rámec určený pre tzv. spotrebné úvery. Zdôrazňuje však, že najlepšou zbraňou proti úžere zostáva stále informovanosť. EHSV teda navrhuje vytvoriť rozsiahle komunikačné nástroje poskytujúce informácie o kategóriách rizikových príplatkov uplatňovaných na rôzne rizikové triedy príjemcov úverov.

| 3.2.12 | Refinancovanie hypotekárneho úveru
  EHSV zastáva názor, že prístup bielej knihy zameraný na odlíšenie pravidiel refinancovania na základe subjektívnej povahy sprostredkovateľov (ktorých rozdeľuje na bankových a nebankových) sa dá veľmi ľahko obísť. |
| --- | --- |

3.2.12

Refinancovanie hypotekárneho úveru
  EHSV zastáva názor, že prístup bielej knihy zameraný na odlíšenie pravidiel refinancovania na základe subjektívnej povahy sprostredkovateľov (ktorých rozdeľuje na bankových a nebankových) sa dá veľmi ľahko obísť.

| 3.2.12.1 | Nebankové inštitúcie poskytujúce finančné služby
  Hypotekárne financovanie by mala vždy poskytnúť regulovaná a kontrolovaná finančná inštitúcia. Podpora a pomoc zo strany sprostredkovateľov (napríklad poradenských firiem) je dovolená len v prípade, že ju vykonávajú kvalifikované subjekty, aj keď to nie sú úverové inštitúcie. |
| --- | --- |

3.2.12.1

Nebankové inštitúcie poskytujúce finančné služby
  Hypotekárne financovanie by mala vždy poskytnúť regulovaná a kontrolovaná finančná inštitúcia. Podpora a pomoc zo strany sprostredkovateľov (napríklad poradenských firiem) je dovolená len v prípade, že ju vykonávajú kvalifikované subjekty, aj keď to nie sú úverové inštitúcie.

4.   Návrhy EHSV na prerokovanie

| 4.1 | Nedávna americká kríza hypotekárnych úverov (nedostatočne garantovaných hypotekárnych úverov tzv. subprime úverov) ukázala, ako volatilita cien nehnuteľností v spojení s nedostatočnými postupmi posúdenia rizika, že klient nebude platiť splátky, ktoré sú neprimerané vzhľadom na hodnotu založených nehnuteľností, môže spôsobiť finančné krízy takých rozmerov, že narušia stabilitu celého systému. Preto je potrebné, aby každé opatrenie EÚ zohľadnilo túto skúsenosť ako aj body uvedené v predchádzajúcom odseku. |
| --- | --- |

4.1

Nedávna americká kríza hypotekárnych úverov (nedostatočne garantovaných hypotekárnych úverov tzv. subprime úverov) ukázala, ako volatilita cien nehnuteľností v spojení s nedostatočnými postupmi posúdenia rizika, že klient nebude platiť splátky, ktoré sú neprimerané vzhľadom na hodnotu založených nehnuteľností, môže spôsobiť finančné krízy takých rozmerov, že narušia stabilitu celého systému. Preto je potrebné, aby každé opatrenie EÚ zohľadnilo túto skúsenosť ako aj body uvedené v predchádzajúcom odseku.

| 4.2 | Dvadsiaty ôsmy mechanizmus tvorby predpisov pre hypotekárne úvery, ktorý by doplnil mechanizmy existujúce v členských krajinách, ako to navrhuje biela kniha, by pomohol lepšej integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi, čím by sa rozšírili možnosti výberu kontrahentov bez toho, aby vznikli predpoklady pre nestabilitu finančného systému, ktoré sa prejavili pri kríze hypotekárnych tzv. subprime úverov (nedostatočne garantovaných hypotekárnych úverov). |
| --- | --- |

4.2

Dvadsiaty ôsmy mechanizmus tvorby predpisov pre hypotekárne úvery, ktorý by doplnil mechanizmy existujúce v členských krajinách, ako to navrhuje biela kniha, by pomohol lepšej integrácii trhov EÚ s hypotekárnymi úvermi, čím by sa rozšírili možnosti výberu kontrahentov bez toho, aby vznikli predpoklady pre nestabilitu finančného systému, ktoré sa prejavili pri kríze hypotekárnych tzv. subprime úverov (nedostatočne garantovaných hypotekárnych úverov).

| 4.3 | Stáva sa, že výber nehnuteľnosti, predovšetkým nehnuteľnosti na bývanie, je ovplyvnený sčasti emotívnymi (subjektívnymi) faktormi, ktoré nemajú nič spoločné so správnym a racionálnym (objektívnym) posúdením majetku. Akékoľvek opatrenie Komisie na úpravu hypotekárneho úveru teda musí zohľadniť (objektívne a subjektívne) referenčné prostredie, ak má byť účinné. |
| --- | --- |

4.3

Stáva sa, že výber nehnuteľnosti, predovšetkým nehnuteľnosti na bývanie, je ovplyvnený sčasti emotívnymi (subjektívnymi) faktormi, ktoré nemajú nič spoločné so správnym a racionálnym (objektívnym) posúdením majetku. Akékoľvek opatrenie Komisie na úpravu hypotekárneho úveru teda musí zohľadniť (objektívne a subjektívne) referenčné prostredie, ak má byť účinné.

| 4.4 | Bolo by zaujímavé vypracovať návrh, ktorý by EHSV mohol podrobnejšie preskúmať, spočívajúci v prijatí interpretačnej schémy hypotekárneho úveru, v ktorej by každá operácia financovania bola rozčlenená do portfólia zloženého z dvoch pasívnych zložiek:






  — | prvá je financovanie majetku (asset backed), ktorého hodnotu udáva trhová cena a možná volatilita hodnoty nehnuteľnosti, |
| --- | --- | --- |

4.4

Bolo by zaujímavé vypracovať návrh, ktorý by EHSV mohol podrobnejšie preskúmať, spočívajúci v prijatí interpretačnej schémy hypotekárneho úveru, v ktorej by každá operácia financovania bola rozčlenená do portfólia zloženého z dvoch pasívnych zložiek:

—

prvá je financovanie majetku (asset backed), ktorého hodnotu udáva trhová cena a možná volatilita hodnoty nehnuteľnosti,

| — | druhá je financovanie účelu (na osobu), ktorého hodnota je daná ekonomicko-finančnými vyhliadkami zmluvnej strany. |
| --- | --- |

—

druhá je financovanie účelu (na osobu), ktorého hodnota je daná ekonomicko-finančnými vyhliadkami zmluvnej strany.

| 4.5 | Prijatie dvojstupňového systému hypotekárneho úveru (twin-mortgage) by mohlo mať určité výhody, ktoré by bolo potrebné overiť v dôkladnej analýze:






  — | zjednodušilo by sa posúdenie rizík spojených s racionálnejšou časťou operácie (financovanie typu asset backed) v porovnaní s rizikami vyplývajúcimi z finančnej solventnosti príjemcu úveru (osobné financovanie účelu), |
| --- | --- | --- |

4.5

Prijatie dvojstupňového systému hypotekárneho úveru (twin-mortgage) by mohlo mať určité výhody, ktoré by bolo potrebné overiť v dôkladnej analýze:

—

zjednodušilo by sa posúdenie rizík spojených s racionálnejšou časťou operácie (financovanie typu asset backed) v porovnaní s rizikami vyplývajúcimi z finančnej solventnosti príjemcu úveru (osobné financovanie účelu),

| — | bolo by možné uplatniť transparentné ceny vzhľadom na rôzne rizikové situácie, ktoré sú charakteristické pre obidve zložky operácie financovania (objektívne financovanie majetku a subjektívne financovanie vzťahujúce sa na osobu), |
| --- | --- |

—

bolo by možné uplatniť transparentné ceny vzhľadom na rôzne rizikové situácie, ktoré sú charakteristické pre obidve zložky operácie financovania (objektívne financovanie majetku a subjektívne financovanie vzťahujúce sa na osobu),

| — | znížili by sa negatívne účinky na finančný systém v prípade nezrealizovaných splátok veľkého počtu financovaných osôb na rozdiel od dôsledkov, ktoré nedávno pocítil finančný trh (tzv. kríza hypotekárnych subprime úverov, čiže nedostatočne garantovaných hypotekárnych úverov alebo úverov druhej triedy). |
| --- | --- |

—

znížili by sa negatívne účinky na finančný systém v prípade nezrealizovaných splátok veľkého počtu financovaných osôb na rozdiel od dôsledkov, ktoré nedávno pocítil finančný trh (tzv. kríza hypotekárnych subprime úverov, čiže nedostatočne garantovaných hypotekárnych úverov alebo úverov druhej triedy).

| 4.6 | EHSV dúfa, že Komisia tento proces čo najskôr uzavrie, pričom preukáže viacej rozhodnosti a vytvorí podmienky, aby sa oddelenie inštitucionálnych aspektov stalo základom pre prípadné zavedenie dvadsiateho ôsmeho mechanizmu. |
| --- | --- |

4.6

EHSV dúfa, že Komisia tento proces čo najskôr uzavrie, pričom preukáže viacej rozhodnosti a vytvorí podmienky, aby sa oddelenie inštitucionálnych aspektov stalo základom pre prípadné zavedenie dvadsiateho ôsmeho mechanizmu.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 113, spravodajca: BURANI.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 113, spravodajca: BURANI.

2

(3)  Pozri prílohu 2 bielej knihy „the disclaimer“ a stranu 5 anglickej verzie.

3

(4)  Pozri prílohu 2 bielej knihy, bod 8.

4

(5)  Pozri smernicu o investičných službách, známu ako smernica MIFID, „Smernica o trhoch s finančnými nástrojmi“ 2004/39/ES, ktorá bola schválená 21. apríla 2004, uverejnená v úradnom vestníku a ktorá nadobudla platnosť 30. apríla 2004.

5

(6)  Pozri KOM(2005) 650, 15. decembra 2005.

6

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/22

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vývoj sektora stavebníctva v Európe“

(2009/C 27/05)

Pani Margot WALLSTRÖM, podpredsedníčka Európskej komisie zodpovedná za inštitucionálne vzťahy a komunikačnú stratégiu, a pán Günter VERHEUGEN, podpredseda Európskej komisie zodpovedný za podnikanie a priemysel, požiadali 6. decembra 2007 Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Vývoj sektora stavebníctva v Európe“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 13. júna 2008. Spravodajcom bol pán HUVELIN.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. – 10. júla 2008 (schôdza z 10. júla) prijal 57 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | V rozpore s mnohými očakávaniami bude budúcnosť sektora stavebníctva závisieť v menšej miere od pridelenej verejnej pomoci (hoci väčšia kontinuita plánovania by bola určitou výhodou), než od schopnosti príslušných orgánov vypracovať všeobecne záväzný regulačný rámec na dosiahnutie väčšej transparentnosti hospodárskej súťaže a lepšie využívanie potenciálu a know-how podnikov všetkých veľkostí. |
| --- | --- |

1.1

V rozpore s mnohými očakávaniami bude budúcnosť sektora stavebníctva závisieť v menšej miere od pridelenej verejnej pomoci (hoci väčšia kontinuita plánovania by bola určitou výhodou), než od schopnosti príslušných orgánov vypracovať všeobecne záväzný regulačný rámec na dosiahnutie väčšej transparentnosti hospodárskej súťaže a lepšie využívanie potenciálu a know-how podnikov všetkých veľkostí.

| 1.2 | V tomto duchu sa v predloženom stanovisku pokladajú za zásadné nasledujúce odporúčania:






  — | zaviesť v čo najkratšej lehote formou nariadenia jednotné postupy vyhlasovania verejnej súťaže, čím by sa najmä zákazníkom z verejnej správy poskytla čo najširšia a najprehľadnejšia paleta možností, z ktorej si zodpovední činitelia môžu zvoliť zmluvný nástroj spĺňajúci ich požiadavky, |
| --- | --- | --- |

1.2

V tomto duchu sa v predloženom stanovisku pokladajú za zásadné nasledujúce odporúčania:

—

zaviesť v čo najkratšej lehote formou nariadenia jednotné postupy vyhlasovania verejnej súťaže, čím by sa najmä zákazníkom z verejnej správy poskytla čo najširšia a najprehľadnejšia paleta možností, z ktorej si zodpovední činitelia môžu zvoliť zmluvný nástroj spĺňajúci ich požiadavky,

| — | dať odborníkom v oblasti stavebníctva priestor na reguláciu, aby mohli výraznejšie prispieť k riešeniu problémov, ktoré nastoľuje trvalo udržateľný rozvoj: malé i veľké podniky sú dnes pripravené zareagovať na túto výzvu a zvládnuť ju zohľadnením celkových nákladov, využitím verejno-súkromných partnerstiev všetkých veľkostí a financovaním založenom na očakávanej výkonnosti, |
| --- | --- |

—

dať odborníkom v oblasti stavebníctva priestor na reguláciu, aby mohli výraznejšie prispieť k riešeniu problémov, ktoré nastoľuje trvalo udržateľný rozvoj: malé i veľké podniky sú dnes pripravené zareagovať na túto výzvu a zvládnuť ju zohľadnením celkových nákladov, využitím verejno-súkromných partnerstiev všetkých veľkostí a financovaním založenom na očakávanej výkonnosti,

| — | pracovať na imidži sektoru stavebníctva, aby sa stal príťažlivým pre mladých ľudí, ktorí študujú a zabraňovať nedostatku záujmu o prácu v tomto sektore, |
| --- | --- |

—

pracovať na imidži sektoru stavebníctva, aby sa stal príťažlivým pre mladých ľudí, ktorí študujú a zabraňovať nedostatku záujmu o prácu v tomto sektore,

| — | vynaložiť nemalé úsilie v oblasti odbornej prípravy pre povolania, ktoré predstavujú značný podiel nepresídliteľných pracovných miest v Európe, |
| --- | --- |

—

vynaložiť nemalé úsilie v oblasti odbornej prípravy pre povolania, ktoré predstavujú značný podiel nepresídliteľných pracovných miest v Európe,

| — | podporovať trvalo udržateľnú stavebnú činnosť v EÚ, |
| --- | --- |

—

podporovať trvalo udržateľnú stavebnú činnosť v EÚ,

| — | zachovať zdravé hospodárske prostredie a zabezpečiť pracovné podmienky, ktoré rešpektujú potreby ľudí v krajinách, v ktorých pracujú, |
| --- | --- |

—

zachovať zdravé hospodárske prostredie a zabezpečiť pracovné podmienky, ktoré rešpektujú potreby ľudí v krajinách, v ktorých pracujú,

| — | podporovať európsku konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

—

podporovať európsku konkurencieschopnosť.

| 1.3 | Na pravdepodobný vstup mimoeurópskej konkurencie na trh v blízkej budúcnosti sa dá pripraviť jedine splnením týchto podmienok. |
| --- | --- |

1.3

Na pravdepodobný vstup mimoeurópskej konkurencie na trh v blízkej budúcnosti sa dá pripraviť jedine splnením týchto podmienok.

2.   Úvod (kontext)

| 2.1 | Členovia Európskej komisie pani Margot Wallström a pán Günter Verheugen, požiadali v rámci plnenia Lisabonskej agendy listom zo 6. decembra 2007 EHSV o vypracovanie prieskumného stanoviska s cieľom zistiť, či jednotlivé legislatívne texty, ktorými sa sektor stavebníctva a sektor služieb pre podniky riadia, „tvoria koherentný celok, či sú prispôsobené súčasným a budúcim zmenám a napokon aj to, do akej miery by bolo treba začať so zjednodušením, racionalizáciou a modernizáciou legislatívy v týchto oblastiach. Treba dodať, že takáto analýza by sa nemala obmedzovať na špecifické právne predpisy zamerané na príslušné sektory, ale mala by sa rozšíriť aj na všetky ostatné právne predpisy, ktoré majú vplyv na rozvoj týchto sektorov (zdravie, bezpečnosť pri práci, ochrana životného prostredia, atď.) a zohľadniť aj oprávnené záujmy, ktoré sa s týmito odvetviami spájajú“. |
| --- | --- |

2.1

Členovia Európskej komisie pani Margot Wallström a pán Günter Verheugen, požiadali v rámci plnenia Lisabonskej agendy listom zo 6. decembra 2007 EHSV o vypracovanie prieskumného stanoviska s cieľom zistiť, či jednotlivé legislatívne texty, ktorými sa sektor stavebníctva a sektor služieb pre podniky riadia, „tvoria koherentný celok, či sú prispôsobené súčasným a budúcim zmenám a napokon aj to, do akej miery by bolo treba začať so zjednodušením, racionalizáciou a modernizáciou legislatívy v týchto oblastiach. Treba dodať, že takáto analýza by sa nemala obmedzovať na špecifické právne predpisy zamerané na príslušné sektory, ale mala by sa rozšíriť aj na všetky ostatné právne predpisy, ktoré majú vplyv na rozvoj týchto sektorov (zdravie, bezpečnosť pri práci, ochrana životného prostredia, atď.) a zohľadniť aj oprávnené záujmy, ktoré sa s týmito odvetviami spájajú“.

| 2.2 | Je teda potrebné dôsledne a metodicky posúdiť všetky otázky nastolené v žiadosti o vypracovanie stanoviska, pretože skúmaná oblasť je veľmi rozsiahla a v minulosti už bola predmetom viacerých globálnych štúdií, ktorých vypracovaním Komisia poverila niekoľkých externých konzultantov. |
| --- | --- |

2.2

Je teda potrebné dôsledne a metodicky posúdiť všetky otázky nastolené v žiadosti o vypracovanie stanoviska, pretože skúmaná oblasť je veľmi rozsiahla a v minulosti už bola predmetom viacerých globálnych štúdií, ktorých vypracovaním Komisia poverila niekoľkých externých konzultantov.

| 2.3 | Toto stanovisko sa však zameria len na aspekty, ktoré zaujímajú adresáta, t. j. zmeny a doplnenia alebo zjednodušenia v oblasti legislatívy resp. právnych predpisov platných pre sektor stavebníctva, ktorými by sa v rámci strategického a objektívneho ponímania sektora dali dosiahnuť zlepšenia a zaviesť lepšie podmienky jeho fungovania a rozvoja. |
| --- | --- |

2.3

Toto stanovisko sa však zameria len na aspekty, ktoré zaujímajú adresáta, t. j. zmeny a doplnenia alebo zjednodušenia v oblasti legislatívy resp. právnych predpisov platných pre sektor stavebníctva, ktorými by sa v rámci strategického a objektívneho ponímania sektora dali dosiahnuť zlepšenia a zaviesť lepšie podmienky jeho fungovania a rozvoja.

| 2.4 | Toto stanovisko preto obsahuje niekoľko užitočných pripomienok na tému stavebníctva, s cieľom usúvzťažniť stavebnícke povolania v ich prostredí a obmedzenia, ktoré sú pre ne príznačné. |
| --- | --- |

2.4

Toto stanovisko preto obsahuje niekoľko užitočných pripomienok na tému stavebníctva, s cieľom usúvzťažniť stavebnícke povolania v ich prostredí a obmedzenia, ktoré sú pre ne príznačné.

3.   Postavenie stavebníctva v európskom hospodárstve

| 3.1 | V sektore stavebníctva, ktorý zahŕňa 2,7 milióna podnikov, sa v roku 2006 v Európskej únii s 27 členmi zaznamenali tieto výsledky: | 2006 |
| --- | --- | --- |
| Podiel hrubej pridanej hodnoty stavebníctva na HDP | 10,5 % |
| Podiel odmeňovania zamestnancov stavebníctva na hrubej pridanej hodnote tohto sektora | 54,5 % |
| Podiel tvorby hrubého fixného kapitálu (THFK) stavebníctva na celkovej THFK | 50,5 % |
| Podiel celkového počtu pracovných miest v stavebníctve na celkovom počte pracovných miest všetkých sektorov (1) | 7,2 % |

3.1

V sektore stavebníctva, ktorý zahŕňa 2,7 milióna podnikov, sa v roku 2006 v Európskej únii s 27 členmi zaznamenali tieto výsledky:

2006

Podiel hrubej pridanej hodnoty stavebníctva na HDP

10,5 %

Podiel odmeňovania zamestnancov stavebníctva na hrubej pridanej hodnote tohto sektora

54,5 %

Podiel tvorby hrubého fixného kapitálu (THFK) stavebníctva na celkovej THFK

50,5 %

Podiel celkového počtu pracovných miest v stavebníctve na celkovom počte pracovných miest všetkých sektorov (1)

7,2 %

3.2   Niekoľko pripomienok

| 3.2.1 | Činnosť stavebníctva sa nedá presídliť, a preto má zásadný význam z hľadiska európskeho rastu v budúcnosti a v rámci európskej priemyselnej štruktúry. |
| --- | --- |

3.2.1

Činnosť stavebníctva sa nedá presídliť, a preto má zásadný význam z hľadiska európskeho rastu v budúcnosti a v rámci európskej priemyselnej štruktúry.

| 3.2.2 | Stavebníctvo, vzhľadom na svoju výrobnú štruktúru a požiadavku disponovať pevnými geografickými bodmi rozšírenými na celom území jednotlivých štátov a zároveň pevne ukotvenými v miestnej realite, má aj významný sociálny a občiansky aspekt, na ktorý by sa nemalo zabúdať a ktorý je potrebné podporovať. |
| --- | --- |

3.2.2

Stavebníctvo, vzhľadom na svoju výrobnú štruktúru a požiadavku disponovať pevnými geografickými bodmi rozšírenými na celom území jednotlivých štátov a zároveň pevne ukotvenými v miestnej realite, má aj významný sociálny a občiansky aspekt, na ktorý by sa nemalo zabúdať a ktorý je potrebné podporovať.

| 3.2.3 | V neposlednom rade musí stavebníctvo zohrávať dôležitú úlohu v rámci opatrení súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom:






  — | ako neodmysliteľný aktér, pokiaľ ide o investície, ktoré treba v tejto súvislosti uskutočniť (ubytovanie, budovy vo všeobecnosti, doprava, výroba energie atď.), |
| --- | --- | --- |

3.2.3

V neposlednom rade musí stavebníctvo zohrávať dôležitú úlohu v rámci opatrení súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom:

—

ako neodmysliteľný aktér, pokiaľ ide o investície, ktoré treba v tejto súvislosti uskutočniť (ubytovanie, budovy vo všeobecnosti, doprava, výroba energie atď.),

| — | prispôsobením svojich pracovných postupov, a to aj v rámci sektora výroby materiálov, potrebám a požiadavkám trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

—

prispôsobením svojich pracovných postupov, a to aj v rámci sektora výroby materiálov, potrebám a požiadavkám trvalo udržateľného rozvoja.

| 3.2.4 | Celkový opis prostredia tejto oblasti činnosti by nebol úplný bez uvedenia skutočnosti, že napriek značnému úsiliu tejto kategórie zamestnancov počas viac ako tridsiatich rokov sa povolania v stavebníctve ešte stále spájajú s čiastočne negatívnymi predstavami. Toto konštatovanie nie je pri úvahách o predmete tohto stanoviska zanedbateľné, pretože je v pozadí:






  — | charakteru textov, ktoré upravujú v niektorých krajinách podmienky verejnej súťaže a postoj k nelegálnej práci, |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Celkový opis prostredia tejto oblasti činnosti by nebol úplný bez uvedenia skutočnosti, že napriek značnému úsiliu tejto kategórie zamestnancov počas viac ako tridsiatich rokov sa povolania v stavebníctve ešte stále spájajú s čiastočne negatívnymi predstavami. Toto konštatovanie nie je pri úvahách o predmete tohto stanoviska zanedbateľné, pretože je v pozadí:

—

charakteru textov, ktoré upravujú v niektorých krajinách podmienky verejnej súťaže a postoj k nelegálnej práci,

| — | istých ťažkostí, pokiaľ ide o nábor mladých ľudí (priama príťažlivosť) a ich odbornú prípravu (nedôvera systému všeobecného vzdelávania k stavebníctvu). |
| --- | --- |

—

istých ťažkostí, pokiaľ ide o nábor mladých ľudí (priama príťažlivosť) a ich odbornú prípravu (nedôvera systému všeobecného vzdelávania k stavebníctvu).

| 3.2.5 | Samotná povaha týchto povolaní, jednak pokiaľ ide o požiadavky zákazníkov, jednak pokiaľ ide o rôzne technické údaje, spôsobuje, že existuje, a aj v nasledujúcich rokoch bude naďalej existovať „rozdrobený“ trh, čo vedie k tomu, že vždy budú popri sebe pôsobiť súčasne remeselníci, malé, stredné i veľké podniky.
  V tejto súvislosti treba relativizovať predstavu o veľkých podnikoch realizujúcich veľké stavebné diela, keďže na jednotnom európskom trhu predstavujú zákazky s hodnotou presahujúcou 20 miliónov EUR len 2 až 5 % celkového trhu v odvetví stavebníctva. |
| --- | --- |

3.2.5

Samotná povaha týchto povolaní, jednak pokiaľ ide o požiadavky zákazníkov, jednak pokiaľ ide o rôzne technické údaje, spôsobuje, že existuje, a aj v nasledujúcich rokoch bude naďalej existovať „rozdrobený“ trh, čo vedie k tomu, že vždy budú popri sebe pôsobiť súčasne remeselníci, malé, stredné i veľké podniky.

V tejto súvislosti treba relativizovať predstavu o veľkých podnikoch realizujúcich veľké stavebné diela, keďže na jednotnom európskom trhu predstavujú zákazky s hodnotou presahujúcou 20 miliónov EUR len 2 až 5 % celkového trhu v odvetví stavebníctva.

| 3.2.6 | Z tohto dôvodu sú veľké európske koncerny, ktoré často pôsobia na celosvetovej úrovni, zväčša „zväzmi“ malých a stredných štruktúr usídlených na miestnej úrovni a pôsobiacich v rovnakom kontexte hospodárskej súťaže ako miestna štruktúra nezávislých MSP. |
| --- | --- |

3.2.6

Z tohto dôvodu sú veľké európske koncerny, ktoré často pôsobia na celosvetovej úrovni, zväčša „zväzmi“ malých a stredných štruktúr usídlených na miestnej úrovni a pôsobiacich v rovnakom kontexte hospodárskej súťaže ako miestna štruktúra nezávislých MSP.

| 3.2.7 | Významní európski aktéri tohto sektora sa zvyčajne vyvinuli podľa odlišného modelu, ktorý možno nazvať „americkým“, t. j. sústredením prostriedkov s cieľom stabilizovať a rozvíjať svoje know-how vlastnými silami, požadujúc pritom právo na intelektuálny majetok a zapojenie do koncipovania prác. |
| --- | --- |

3.2.7

Významní európski aktéri tohto sektora sa zvyčajne vyvinuli podľa odlišného modelu, ktorý možno nazvať „americkým“, t. j. sústredením prostriedkov s cieľom stabilizovať a rozvíjať svoje know-how vlastnými silami, požadujúc pritom právo na intelektuálny majetok a zapojenie do koncipovania prác.

| 3.2.8 | Vďaka tomuto prístupu si európske podniky vydobyli na svetových trhoch svoje postavenie. Tento model opierajúci sa o prepojenie koncepcie a realizácie nie je výhradným vlastníctvom veľkých koncernov, ale môže a musí sa uplatniť na podniky všetkých veľkostí. |
| --- | --- |

3.2.8

Vďaka tomuto prístupu si európske podniky vydobyli na svetových trhoch svoje postavenie. Tento model opierajúci sa o prepojenie koncepcie a realizácie nie je výhradným vlastníctvom veľkých koncernov, ale môže a musí sa uplatniť na podniky všetkých veľkostí.

4.   Niekoľko základných zásad

| 4.1 | Toto prieskumné stanovisko na žiadosť Európskej komisie by sa malo snažiť okrem dosiahnutia zjednodušenia legislatívy navrhnúť postup, ktorý by umožnil:






  — | dosiahnuť skutočnú transparentnosť a rovnosť príležitostí pri postupoch verejného obstarávania, |
| --- | --- | --- |

4.1

Toto prieskumné stanovisko na žiadosť Európskej komisie by sa malo snažiť okrem dosiahnutia zjednodušenia legislatívy navrhnúť postup, ktorý by umožnil:

—

dosiahnuť skutočnú transparentnosť a rovnosť príležitostí pri postupoch verejného obstarávania,

| — | prejsť od nedôverčivého postoja – dedičstva dávnej minulosti – ku kultúre dôvery a partnerstva, |
| --- | --- |

—

prejsť od nedôverčivého postoja – dedičstva dávnej minulosti – ku kultúre dôvery a partnerstva,

| — | zahŕňať ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku (najlepšiu ponuku) a celkové náklady počas celej životnosti stavebných diel, |
| --- | --- |

—

zahŕňať ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku (najlepšiu ponuku) a celkové náklady počas celej životnosti stavebných diel,

| — | zaručiť duševné vlastníctvo, |
| --- | --- |

—

zaručiť duševné vlastníctvo,

| — | stanoviť minimálne pracovné podmienky v rámci zadávania zákazky a kontrolovať ich dodržiavanie a ukladať sankcie v prípade ich porušenia, |
| --- | --- |

—

stanoviť minimálne pracovné podmienky v rámci zadávania zákazky a kontrolovať ich dodržiavanie a ukladať sankcie v prípade ich porušenia,

| — | znížiť administratívne zaťaženie obmedzením predpisov a postupov pri súčasnom dodržaní bezpečnosti a základných práv a povinností kontrahentov. |
| --- | --- |

—

znížiť administratívne zaťaženie obmedzením predpisov a postupov pri súčasnom dodržaní bezpečnosti a základných práv a povinností kontrahentov.

| 4.2 | Tieto jednotlivé prvky, ktoré by mali byť zohľadnené v legislatívnych predpisoch, by mali umožniť bez ohľadu na výkyvy v objeme trhu, ktorými sa toto stanovisko nezaoberá, normálny vývoj aktérov v odvetví stavebníctva a zároveň zaručiť rešpektovanie koherentnej sociálnej politiky (zamestnanie – bezpečnosť – odmeňovanie) a zvýšiť atraktívnosť tohto sektora pre rôznych zainteresovaných aktérov (mládež, rodičia, učitelia atď.). |
| --- | --- |

4.2

Tieto jednotlivé prvky, ktoré by mali byť zohľadnené v legislatívnych predpisoch, by mali umožniť bez ohľadu na výkyvy v objeme trhu, ktorými sa toto stanovisko nezaoberá, normálny vývoj aktérov v odvetví stavebníctva a zároveň zaručiť rešpektovanie koherentnej sociálnej politiky (zamestnanie – bezpečnosť – odmeňovanie) a zvýšiť atraktívnosť tohto sektora pre rôznych zainteresovaných aktérov (mládež, rodičia, učitelia atď.).

5.   Hlavné návrhy

| 5.1 | Navrhujeme, aby zodpovedné orgány sústredili svoje úsilie predovšetkým na nasledujúce kľúčové aspekty:






  — | zjednotenie a zjednodušenie postupov zadávania zákaziek s cieľom zaručiť transparentnosť a súčasne optimálne využitie prostriedkov a zručností, |
| --- | --- | --- |

5.1

Navrhujeme, aby zodpovedné orgány sústredili svoje úsilie predovšetkým na nasledujúce kľúčové aspekty:

—

zjednotenie a zjednodušenie postupov zadávania zákaziek s cieľom zaručiť transparentnosť a súčasne optimálne využitie prostriedkov a zručností,

| — | podpora inovácií najmä riešením problému duševného vlastníctva nápadov a ich variantov, |
| --- | --- |

—

podpora inovácií najmä riešením problému duševného vlastníctva nápadov a ich variantov,

| — | odborná príprava, jednak základná v počiatočnej fáze ako aj počas celého pracovného života zamestnancov, |
| --- | --- |

—

odborná príprava, jednak základná v počiatočnej fáze ako aj počas celého pracovného života zamestnancov,

| — | prínos k zmene imidžu tohto odborného sektora, ktorý ponúka prácu, v očiach mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

prínos k zmene imidžu tohto odborného sektora, ktorý ponúka prácu, v očiach mladých ľudí,

| — | pravidlá v sociálnej oblasti, ktoré by upravovali pracovné podmienky ako aj osvedčené postupy v oblasti zdravia a bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

pravidlá v sociálnej oblasti, ktoré by upravovali pracovné podmienky ako aj osvedčené postupy v oblasti zdravia a bezpečnosti,

| — | trvalo udržateľný rozvoj v širšom zmysle slova, ktorý je oblasťou, kde stavebné podniky zohrávajú hlavnú úlohu a musia prevziať nové zodpovednosti. |
| --- | --- |

—

trvalo udržateľný rozvoj v širšom zmysle slova, ktorý je oblasťou, kde stavebné podniky zohrávajú hlavnú úlohu a musia prevziať nové zodpovednosti.

5.2   Zjednotenie a zjednodušenie postupov zadávania zákaziek

| 5.2.1 | Možné zameranie činnosti:






  — | transformácia legislatívnych predpisov o verejnom obstarávaní na nariadenie, ktoré by nahradilo súčasné smernice, v snahe skutočne zjednotiť postupy na európskej úrovni a zaručiť jednotné podmienky hospodárskej súťaže, |
| --- | --- | --- |

5.2.1

Možné zameranie činnosti:

—

transformácia legislatívnych predpisov o verejnom obstarávaní na nariadenie, ktoré by nahradilo súčasné smernice, v snahe skutočne zjednotiť postupy na európskej úrovni a zaručiť jednotné podmienky hospodárskej súťaže,

| — | posilniť systematické uprednostňovanie lepších ponúk pred nižšími ponukami, |
| --- | --- |

—

posilniť systematické uprednostňovanie lepších ponúk pred nižšími ponukami,

| — | vytvoriť prísnejší rámec konkurenčného dialógu pre obstarávateľov, s cieľom urobiť z neho skutočne postup na dosiahnutie optimálnych výsledkov, a nie systematické rozkrádanie nápadov a duševného vlastníctva, |
| --- | --- |

—

vytvoriť prísnejší rámec konkurenčného dialógu pre obstarávateľov, s cieľom urobiť z neho skutočne postup na dosiahnutie optimálnych výsledkov, a nie systematické rozkrádanie nápadov a duševného vlastníctva,

| — | podnecovať využívanie prístupu „od koncepcie k realizácii“, ktorý umožňuje už od koncepčnej fázy spájať know-how podnikov s talentom navrhovateľov, |
| --- | --- |

—

podnecovať využívanie prístupu „od koncepcie k realizácii“, ktorý umožňuje už od koncepčnej fázy spájať know-how podnikov s talentom navrhovateľov,

| — | zvýšiť využívanie globálnych zmlúv (výstavba/údržba alebo verejno-súkromné partnerstvá) s cieľom reagovať na výzvy, ktoré nastoľuje trvalo udržateľný rozvoj; pripravovať a organizovať primeranú reakciu na pokusy istých krajín o dumping na európskom trhu, |
| --- | --- |

—

zvýšiť využívanie globálnych zmlúv (výstavba/údržba alebo verejno-súkromné partnerstvá) s cieľom reagovať na výzvy, ktoré nastoľuje trvalo udržateľný rozvoj; pripravovať a organizovať primeranú reakciu na pokusy istých krajín o dumping na európskom trhu,

| — | dosiahnuť skutočnú harmonizáciu pravidiel a techník s cieľom odstrániť technické prekážky medzi jednotlivými krajinami a zjednotiť európsky trh, |
| --- | --- |

—

dosiahnuť skutočnú harmonizáciu pravidiel a techník s cieľom odstrániť technické prekážky medzi jednotlivými krajinami a zjednotiť európsky trh,

| — | zohľadniť potreby malých a stredných podnikov, aby sa dokázali udržať a zachovať pracovné miesta, a zabrániť tak prílišnej bipolarizácii tohto sektora. |
| --- | --- |

—

zohľadniť potreby malých a stredných podnikov, aby sa dokázali udržať a zachovať pracovné miesta, a zabrániť tak prílišnej bipolarizácii tohto sektora.

V tejto súvislosti treba vyjasniť, že pri požiadavke istých zmien právnych predpisov nejde o nanútenie hotových riešení, ale o snahu dať obstarávateľom k dispozícii kompletnú „sadu nástrojov“, z ktorej si môžu vybrať podľa svojich potrieb.

| 5.2.2 | Všetky tieto zmeny a doplnenia, resp. prispôsobenia by mali zvýšiť transparentnosť a rovnosť príležitostí súkromných, verejných alebo poloverejných štruktúr a jasne stanoviť, že všetky hospodárske výkony musia byť predmetom verejnej súťaže a upravené riadnou zmluvou. |
| --- | --- |

5.2.2

Všetky tieto zmeny a doplnenia, resp. prispôsobenia by mali zvýšiť transparentnosť a rovnosť príležitostí súkromných, verejných alebo poloverejných štruktúr a jasne stanoviť, že všetky hospodárske výkony musia byť predmetom verejnej súťaže a upravené riadnou zmluvou.

5.3   Inovácia a duševné vlastníctvo

| 5.3.1 | Osobitný charakter sektora stavebníctva spočíva v tom, že všetky vyprodukované diela sú prototypmi. To vedie k snahe zaviesť európske právne predpisy na ochranu duševného vlastníctva, ktoré by zohľadnili špecifické vlastnosti nápadov, ktoré treba chrániť: Tie v zásade vznikajú na podnet konkrétneho verejného obstarávania a nepoužívajú sa nevyhnutne systematicky znovu. Na európskej úrovni by mali byť zavedené špecifické právne predpisy na ochranu technických nápadov v priebehu verejného obstarávania, ktoré by priznali práva účastníkom verejnej súťaže. |
| --- | --- |

5.3.1

Osobitný charakter sektora stavebníctva spočíva v tom, že všetky vyprodukované diela sú prototypmi. To vedie k snahe zaviesť európske právne predpisy na ochranu duševného vlastníctva, ktoré by zohľadnili špecifické vlastnosti nápadov, ktoré treba chrániť: Tie v zásade vznikajú na podnet konkrétneho verejného obstarávania a nepoužívajú sa nevyhnutne systematicky znovu. Na európskej úrovni by mali byť zavedené špecifické právne predpisy na ochranu technických nápadov v priebehu verejného obstarávania, ktoré by priznali práva účastníkom verejnej súťaže.

5.4   Odborná príprava

| 5.4.1 | Vo väčšine členských krajín odborníci zo sektora stavebníctva vo všeobecnosti konštatujú, že vnútroštátne systémy všeobecného vzdelávania neuspokojujú naplno požiadavky stavebníckych povolaní, a táto situácia je na všetkých stupňoch vzdelávania. Z tohto dôvodu je potrebné na jednej strane zlepšiť vzťahy medzi vykonávanými povolaniami a systémami vzdelávania jednotlivých krajín, a zároveň na európskej úrovni dodať impulz, ktorý by sa mohol týkať nasledujúcich aspektov:






  — | podpora legislatívy v oblasti odbornej prípravy v prospech sektora stavebníctva a verejných prác v Európe (uznávanie a porovnateľnosť certifikátov odbornej prípravy na všetkých stupňoch), |
| --- | --- | --- |

5.4.1

Vo väčšine členských krajín odborníci zo sektora stavebníctva vo všeobecnosti konštatujú, že vnútroštátne systémy všeobecného vzdelávania neuspokojujú naplno požiadavky stavebníckych povolaní, a táto situácia je na všetkých stupňoch vzdelávania. Z tohto dôvodu je potrebné na jednej strane zlepšiť vzťahy medzi vykonávanými povolaniami a systémami vzdelávania jednotlivých krajín, a zároveň na európskej úrovni dodať impulz, ktorý by sa mohol týkať nasledujúcich aspektov:

—

podpora legislatívy v oblasti odbornej prípravy v prospech sektora stavebníctva a verejných prác v Európe (uznávanie a porovnateľnosť certifikátov odbornej prípravy na všetkých stupňoch),

| — | pomoc pri valorizácii ľudských zdrojov prostredníctvom celoživotného vzdelávania. Je známe, že v sektore stavebníctva vládne napätie, mládež nemá o ňom veľkú predstavu a možnosti pracovného postupu v týchto povolaniach sú slabé. Odvetvie potrebuje kompetentných pracovníkov, pretože povolania v stavebníctve sa stali odbornými, či dokonca veľmi odbornými a vyžadujú si solídne základné vedomosti. Tieto by potom podniky mali zvyšovať tým, že poskytnú svojim zamestnancom prístup k celoživotnému vzdelávaniu a umožnia im tak ďalší pracovný postup, |
| --- | --- |

—

pomoc pri valorizácii ľudských zdrojov prostredníctvom celoživotného vzdelávania. Je známe, že v sektore stavebníctva vládne napätie, mládež nemá o ňom veľkú predstavu a možnosti pracovného postupu v týchto povolaniach sú slabé. Odvetvie potrebuje kompetentných pracovníkov, pretože povolania v stavebníctve sa stali odbornými, či dokonca veľmi odbornými a vyžadujú si solídne základné vedomosti. Tieto by potom podniky mali zvyšovať tým, že poskytnú svojim zamestnancom prístup k celoživotnému vzdelávaniu a umožnia im tak ďalší pracovný postup,

| — | rozšírenie systému typu Erasmus v oblasti vzdelávania na povolania európskeho sektora stavebníctva a verejných prác na rôznych stupňoch vzdelávania, pričom treba čerpať zo získaných skúseností, hoci šlo o pokusy skutočne v malom meradle (s pomocou ESF v troch oblastiach: maliarstvo, kamenárstvo, reštaurátorstvo), |
| --- | --- |

—

rozšírenie systému typu Erasmus v oblasti vzdelávania na povolania európskeho sektora stavebníctva a verejných prác na rôznych stupňoch vzdelávania, pričom treba čerpať zo získaných skúseností, hoci šlo o pokusy skutočne v malom meradle (s pomocou ESF v troch oblastiach: maliarstvo, kamenárstvo, reštaurátorstvo),

| — | rozvoj európskych univerzít pre povolania v sektore stavebníctva a verejných prác a uznanie európskeho „tovarišského“ výučného listu, |
| --- | --- |

—

rozvoj európskych univerzít pre povolania v sektore stavebníctva a verejných prác a uznanie európskeho „tovarišského“ výučného listu,

| — | rozvoj škôl so zameraním na riadenie a realizáciu stavebných projektov v Európe, aby verejní i súkromní obstarávatelia lepšie poznali zmluvy a spôsoby fungovania podnikov, |
| --- | --- |

—

rozvoj škôl so zameraním na riadenie a realizáciu stavebných projektov v Európe, aby verejní i súkromní obstarávatelia lepšie poznali zmluvy a spôsoby fungovania podnikov,

| — | zriadenie európskej nadpodnikovej inštitúcie ďalšieho vzdelávania, |
| --- | --- |

—

zriadenie európskej nadpodnikovej inštitúcie ďalšieho vzdelávania,

| — | podpora európskej kvalifikácie (napr. jazykovej). |
| --- | --- |

—

podpora európskej kvalifikácie (napr. jazykovej).

5.5   Pravidlá v sociálnej oblasti a v oblasti zdravia a bezpečnosti

| 5.5.1 | Súčasné pravidlá veľmi kladne a výrazne ovplyvnili spôsob práce v stavebníctve. Napriek tomu by však bolo treba:






  — | podporovať výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa zdravia a bezpečnosti pri práci, |
| --- | --- | --- |

5.5.1

Súčasné pravidlá veľmi kladne a výrazne ovplyvnili spôsob práce v stavebníctve. Napriek tomu by však bolo treba:

—

podporovať výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa zdravia a bezpečnosti pri práci,

| — | bojovať proti ilegálnej práci pomocou európskych nástrojov (konzultácie a prepojenie databáz, preukazy a systémy na identifikáciu pracovníkov), sankcií a prispôsobených daňových predpisov (napríklad znížená sadzba DPH), |
| --- | --- |

—

bojovať proti ilegálnej práci pomocou európskych nástrojov (konzultácie a prepojenie databáz, preukazy a systémy na identifikáciu pracovníkov), sankcií a prispôsobených daňových predpisov (napríklad znížená sadzba DPH),

| — | zjednodušiť vykonávanie nariadenia REACH, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť vykonávanie nariadenia REACH,

| — | uľahčiť tok pracovníkov bez sociálneho dumpingu (akceptovať vopred stanovené formality zavedené v jednotlivých krajinách v rámci vysielania pracovníkov) a umožniť európskym pracovníkom návrat do ich krajín pôvodu, |
| --- | --- |

—

uľahčiť tok pracovníkov bez sociálneho dumpingu (akceptovať vopred stanovené formality zavedené v jednotlivých krajinách v rámci vysielania pracovníkov) a umožniť európskym pracovníkom návrat do ich krajín pôvodu,

| — | umožniť vymáhať pokuty vo všetkých krajinách EÚ, |
| --- | --- |

—

umožniť vymáhať pokuty vo všetkých krajinách EÚ,

| — | založiť akúkoľvek formu mobility pracovníkov na rešpektovaní podmienok krajiny, v ktorej sa práca vykonáva. |
| --- | --- |

—

založiť akúkoľvek formu mobility pracovníkov na rešpektovaní podmienok krajiny, v ktorej sa práca vykonáva.

5.6   Trvalo udržateľný rozvoj

| 5.6.1 | Ako bolo uvedené, odborníci v odvetví stavebníctva zohrávajú vzhľadom na výzvy klimatických zmien a celosvetovú situáciu významnú úlohu. V súčasnosti sú pripravení zodpovedne sa jej zhostiť, ak im právna regulácia a podnety umožnia prispieť svojím prínosom k európskemu trhu a šíriť svoje know-how v tejto oblasti v iných častiach sveta, kde je známe, že je potrebné vyvinúť obrovské úsilie, ktoré je však nevyhnutné na to, aby mohli všetci vnímať výsledky podniknutých aktivít. |
| --- | --- |

5.6.1

Ako bolo uvedené, odborníci v odvetví stavebníctva zohrávajú vzhľadom na výzvy klimatických zmien a celosvetovú situáciu významnú úlohu. V súčasnosti sú pripravení zodpovedne sa jej zhostiť, ak im právna regulácia a podnety umožnia prispieť svojím prínosom k európskemu trhu a šíriť svoje know-how v tejto oblasti v iných častiach sveta, kde je známe, že je potrebné vyvinúť obrovské úsilie, ktoré je však nevyhnutné na to, aby mohli všetci vnímať výsledky podniknutých aktivít.

| 5.6.2 | Na tento účel by bolo potrebné:






  — | zahrnúť prístup zohľadňujúci celkové náklady (podľa životnosti investícií) do pravidiel európskeho verejného obstarávania. Pojem najlepšej ponuky možno definovať pomocou odkazu na „trvalo udržateľný rozvoj“. To by umožnilo obstarávateľom pri výbere zohľadniť celkový rozsah aspektu trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- | --- |

5.6.2

Na tento účel by bolo potrebné:

—

zahrnúť prístup zohľadňujúci celkové náklady (podľa životnosti investícií) do pravidiel európskeho verejného obstarávania. Pojem najlepšej ponuky možno definovať pomocou odkazu na „trvalo udržateľný rozvoj“. To by umožnilo obstarávateľom pri výbere zohľadniť celkový rozsah aspektu trvalo udržateľného rozvoja,

| — | podporovať postupy verejno-súkromného partnerstva, ktoré by sa podľa rovnakej zásady spájania koncepcie, realizácie a údržby mohli stať najlepším prostriedkom optimalizácie koncepcie celkových nákladov, |
| --- | --- |

—

podporovať postupy verejno-súkromného partnerstva, ktoré by sa podľa rovnakej zásady spájania koncepcie, realizácie a údržby mohli stať najlepším prostriedkom optimalizácie koncepcie celkových nákladov,

| — | prerozdeliť istý objem finančnej pomoci a sústrediť ho vo všetkých členských štátoch na veľký stavebný projekt renovácie na dosiahnutie lepšej energetickej účinnosti, |
| --- | --- |

—

prerozdeliť istý objem finančnej pomoci a sústrediť ho vo všetkých členských štátoch na veľký stavebný projekt renovácie na dosiahnutie lepšej energetickej účinnosti,

| — | podporovať rozsiahlu sanáciu a obnovu stavebných komplexov a verejných budov, |
| --- | --- |

—

podporovať rozsiahlu sanáciu a obnovu stavebných komplexov a verejných budov,

| — | podporovať rozvoj a zveľaďovanie ekologických štvrtí (vytvoriť označenie Spoločenstva, finančné stimuly atď.). |
| --- | --- |

—

podporovať rozvoj a zveľaďovanie ekologických štvrtí (vytvoriť označenie Spoločenstva, finančné stimuly atď.).

| 5.6.3 | V oblasti výstavby ako aj v oblasti dopravy môžu stavebné podniky prispieť rozhodujúcim spôsobom, ak sa im umožní pôsobiť v celom reťazci „koncepcia – realizácia – údržba“. Predovšetkým dokážu zabezpečiť financovanie potrebných aktivít, sú schopné spravovať celkové náklady a financovať investície pomocou budúcich úspor energie. |
| --- | --- |

5.6.3

V oblasti výstavby ako aj v oblasti dopravy môžu stavebné podniky prispieť rozhodujúcim spôsobom, ak sa im umožní pôsobiť v celom reťazci „koncepcia – realizácia – údržba“. Predovšetkým dokážu zabezpečiť financovanie potrebných aktivít, sú schopné spravovať celkové náklady a financovať investície pomocou budúcich úspor energie.

5.7   MSP v sektore stavebníctva

| 5.7.1 | Malé a stredné podniky v sektore stavebníctva nemajú problémy pri prístupe na rôzne druhy trhov, ako je tomu v prípade iných oblastí (pozri v tejto súvislosti bod 3.2.5). |
| --- | --- |

5.7.1

Malé a stredné podniky v sektore stavebníctva nemajú problémy pri prístupe na rôzne druhy trhov, ako je tomu v prípade iných oblastí (pozri v tejto súvislosti bod 3.2.5).

| 5.7.2 | Preto právom zástupcovia stavebných povolaní nepokladajú úvahy o kvótach, ktoré niektorí požadujú a európske inštitúcie zamietajú, za opodstatnené. Okrem toho sú hodnoty uvádzané oboma tábormi v praxi vo všetkých európskych krajinách oveľa vyššie. |
| --- | --- |

5.7.2

Preto právom zástupcovia stavebných povolaní nepokladajú úvahy o kvótach, ktoré niektorí požadujú a európske inštitúcie zamietajú, za opodstatnené. Okrem toho sú hodnoty uvádzané oboma tábormi v praxi vo všetkých európskych krajinách oveľa vyššie.

| 5.7.3 | Problematiku MSP je preto potrebné, okrem otázok, ktorými sa zaoberá zákon o malých podnikoch (Small Business Act), riešiť predovšetkým:






  — | inteligentnými možnosťami prevodu podnikov, |
| --- | --- | --- |

5.7.3

Problematiku MSP je preto potrebné, okrem otázok, ktorými sa zaoberá zákon o malých podnikoch (Small Business Act), riešiť predovšetkým:

—

inteligentnými možnosťami prevodu podnikov,

| — | možnosťami finančnej pomoci alebo spoločným využívaním služieb resp. finančných prostriedkov, ktoré by umožnili bez narušenia hospodárskej súťaže nastoliť rovnosť príležitostí, najmä pokiaľ ide o prístup MSP ku komplexným operáciám (v oblasti verejno-súkromných partnerstiev a trvalo udržateľného rozvoja), |
| --- | --- |

—

možnosťami finančnej pomoci alebo spoločným využívaním služieb resp. finančných prostriedkov, ktoré by umožnili bez narušenia hospodárskej súťaže nastoliť rovnosť príležitostí, najmä pokiaľ ide o prístup MSP ku komplexným operáciám (v oblasti verejno-súkromných partnerstiev a trvalo udržateľného rozvoja),

| — | opatreniami na uľahčenie prístupu MSP k normalizácii a normám. |
| --- | --- |

—

opatreniami na uľahčenie prístupu MSP k normalizácii a normám.

V Bruseli 10. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Podiel pracovných miest v stavebníctve predstavuje 30,4 % pracovných miest v priemysle. Zdroj: Eurostat a FIEC.

1

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/26

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vývoj odvetvia služieb podnikom v Európe“

(2009/C 27/06)

Pani Margot Wallström, podpredsedníčka a členka Európskej komisie zodpovedná za medziinštitucionálne vzťahy a komunikačnú stratégiu a pán Günter Verheugen, podpredseda a člen Európskej komisie zodpovedný za podnikanie a priemysel požiadali 6. decembra 2007 Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému

„Vývoj odvetvia služieb podnikom v Európe“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2008. Spravodajcom bol pán CALLEJA.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla 2008) prijal 135 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 12 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Pani Margot Wallström, podpredsedníčka a členka Európskej komisie zodpovedná za medziinštitucionálne vzťahy a komunikačnú stratégiu a pán Günter Verheugen, podpredseda a člen Európskej komisie zodpovedný za podnikanie a priemysel požiadali EHSV, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému služieb podnikom tak, že nadviaže na svoje predchádzajúce stanovisko (1), ktoré sa zaoberalo službami výrobným podnikom a ďalej ho bude analyzovať. |
| --- | --- |

1.1

Pani Margot Wallström, podpredsedníčka a členka Európskej komisie zodpovedná za medziinštitucionálne vzťahy a komunikačnú stratégiu a pán Günter Verheugen, podpredseda a člen Európskej komisie zodpovedný za podnikanie a priemysel požiadali EHSV, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému služieb podnikom tak, že nadviaže na svoje predchádzajúce stanovisko (1), ktoré sa zaoberalo službami výrobným podnikom a ďalej ho bude analyzovať.

| 1.1.1 | Táto štúdia by mala brať do úvahy veľkú dôležitosť, ktorú Európska komisia pripisuje Lisabonskej stratégii pri zachovaní a zvyšovaní konkurencieschopnosti európskeho priemyslu usmerňovaním zmien v súlade s európskou stratégiou trvalo udržateľného rozvoja a na sociálnej úrovni podporou zviditeľňovania reprezentatívnych sociálnych partnerov a ich rokovaní na príslušnej úrovni. |
| --- | --- |

1.1.1

Táto štúdia by mala brať do úvahy veľkú dôležitosť, ktorú Európska komisia pripisuje Lisabonskej stratégii pri zachovaní a zvyšovaní konkurencieschopnosti európskeho priemyslu usmerňovaním zmien v súlade s európskou stratégiou trvalo udržateľného rozvoja a na sociálnej úrovni podporou zviditeľňovania reprezentatívnych sociálnych partnerov a ich rokovaní na príslušnej úrovni.

| 1.1.2 | O dosiahnutie týchto cieľov sa treba usilovať súbežne so zjednodušovaním regulačného rámca pre priemysel, čo je jednou z hlavných priorít priemyselnej politiky Komisie. |
| --- | --- |

1.1.2

O dosiahnutie týchto cieľov sa treba usilovať súbežne so zjednodušovaním regulačného rámca pre priemysel, čo je jednou z hlavných priorít priemyselnej politiky Komisie.

| 1.1.3 | Táto priemyselná politika sa okrem toho vyznačuje integrovaným prístupom, ktorý náležite zohľadňuje potreby jednotlivých odvetví. |
| --- | --- |

1.1.3

Táto priemyselná politika sa okrem toho vyznačuje integrovaným prístupom, ktorý náležite zohľadňuje potreby jednotlivých odvetví.

2.   Závery a odporúčania

2.1   Uznanie dôležitosti odvetvia služieb v hospodárskom a spoločenskom vývoji

EHSV si myslí, že je naliehavo potrebná skutočná zmena a rozšírenie zamerania na služby, ktoré by sa už nemali považovať za obyčajný prívesok výrobného priemyslu. Spoločnosť prechádza veľkými zmenami a služby sú v centre týchto zmien. Európska komisia teda musí tento vývoj uznať a pripisovať mu väčšiu dôležitosť.

2.2   Prioritné činnosti

Vzhľadom na široký rozsah možných činností v politických oblastiach súvisiacich so službami podnikom je mimoriadne dôležité, aby sa týmto činnostiam dávala priorita. Naliehavo treba dosiahnuť pokrok v desiatich kľúčových cieľoch podľa Lisabonského programu Spoločenstva na roky 2008 – 2010, ktoré priamo alebo nepriamo ovplyvňujú budúci rozvoj služieb. Podľa názoru EHSV by tieto priority mali mať nasledujúce poradie:

| — | Činnosť v oblasti služieb podnikom a skupina na vysokej úrovni. Odporúča sa vytvoriť skupinu na vysokej úrovni pre oblasť služieb podnikom, ktorá by urobila hlbšiu analýzu odvetvia, preverila jestvujúce opatrenia na určenie a vyhodnotenie tých efektívnejších a úspešnejších opatrení, pokiaľ ide o služby podnikom, a navrhla konkrétne politické činnosti na riešenie najväčších nedostatkov a potrieb. Osobitná pozornosť by sa mala venovať veľmi odlišnému charakteru rozličných pododvetví služieb podnikom, aby sa zistilo, ktoré si zasluhujú hlavnú politickú pozornosť a na akej úrovni by sa mali uskutočňovať opatrenia (regionálnej, národnej, EÚ). |
| --- | --- |

—

Činnosť v oblasti služieb podnikom a skupina na vysokej úrovni. Odporúča sa vytvoriť skupinu na vysokej úrovni pre oblasť služieb podnikom, ktorá by urobila hlbšiu analýzu odvetvia, preverila jestvujúce opatrenia na určenie a vyhodnotenie tých efektívnejších a úspešnejších opatrení, pokiaľ ide o služby podnikom, a navrhla konkrétne politické činnosti na riešenie najväčších nedostatkov a potrieb. Osobitná pozornosť by sa mala venovať veľmi odlišnému charakteru rozličných pododvetví služieb podnikom, aby sa zistilo, ktoré si zasluhujú hlavnú politickú pozornosť a na akej úrovni by sa mali uskutočňovať opatrenia (regionálnej, národnej, EÚ).

| — | Politika trhu práce v službách podnikom. Zo spoločenského hľadiska je na odvetvovej úrovni potrebné hĺbkové preskúmanie výziev, ktoré vyplývajú z nových druhov pracovných miest vytváraných spoločným pôsobením poskytovateľov služieb podnikom a výrobného priemyslu. Táto analýza musí zahŕňať vzdelávanie, odbornú prípravu a ďalšie celoživotné vzdelávanie, ako aj podmienky zamestnávania pracovníkov, vrátane pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú outsourcingu. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal podporovať sociálny dialóg na odvetvovej úrovni. V tejto súvislosti by sa mal vypracovať program diskusie o špecifických zmenách pracovných podmienok a pracovných príležitostí vyplývajúcich zo štrukturálnych zmien, ktoré ovplyvňujú odvetvie služieb podnikom. |
| --- | --- |

—

Politika trhu práce v službách podnikom. Zo spoločenského hľadiska je na odvetvovej úrovni potrebné hĺbkové preskúmanie výziev, ktoré vyplývajú z nových druhov pracovných miest vytváraných spoločným pôsobením poskytovateľov služieb podnikom a výrobného priemyslu. Táto analýza musí zahŕňať vzdelávanie, odbornú prípravu a ďalšie celoživotné vzdelávanie, ako aj podmienky zamestnávania pracovníkov, vrátane pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú outsourcingu. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal podporovať sociálny dialóg na odvetvovej úrovni. V tejto súvislosti by sa mal vypracovať program diskusie o špecifických zmenách pracovných podmienok a pracovných príležitostí vyplývajúcich zo štrukturálnych zmien, ktoré ovplyvňujú odvetvie služieb podnikom.

| — | Služby podnikom v inovačných opatreniach. Výskumno-vývojové a inovačné programy a činnosti na inovovanie služieb by sa mali intenzívne podporovať. Viac pozornosti si zasluhujú také oblasti, ako služby podnikom intenzívne využívajúce znalosti (KIBS) a inovačné riadenie. |
| --- | --- |

—

Služby podnikom v inovačných opatreniach. Výskumno-vývojové a inovačné programy a činnosti na inovovanie služieb by sa mali intenzívne podporovať. Viac pozornosti si zasluhujú také oblasti, ako služby podnikom intenzívne využívajúce znalosti (KIBS) a inovačné riadenie.

| — | Vytváranie noriem pre služby podnikom. Podniky by mali byť povzbudzované k tomu, aby pomáhali pri vytváraní noriem samoreguláciou po dôkladnej konzultácii s užívateľmi služieb podnikom. Podpora Európskeho výboru pre normalizáciu (CEN) a pridružených inštitúcií (otvorená platforma) je dôležitá kvôli šíreniu výsledkov úspešnej inovácie, osobitne prostredníctvom rýchleho neformálneho vytvárania konsenzu. |
| --- | --- |

—

Vytváranie noriem pre služby podnikom. Podniky by mali byť povzbudzované k tomu, aby pomáhali pri vytváraní noriem samoreguláciou po dôkladnej konzultácii s užívateľmi služieb podnikom. Podpora Európskeho výboru pre normalizáciu (CEN) a pridružených inštitúcií (otvorená platforma) je dôležitá kvôli šíreniu výsledkov úspešnej inovácie, osobitne prostredníctvom rýchleho neformálneho vytvárania konsenzu.

| — | Podpora vedy o službách ako novej disciplíny vo vzdelávaní a odbornej príprave. |
| --- | --- |

—

Podpora vedy o službách ako novej disciplíny vo vzdelávaní a odbornej príprave.

| — | Vnútorný trh a predpisy ovplyvňujúce služby podnikom. EHSV určil zoznam oblastí, v ktorých by sa malo pracovať, aby sa dosiahlo zjednodušenie, objasnenie a zmenšenie regulačných prekážok, samozrejme bez oslabenia jestvujúcich požiadaviek bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a povinností v oblasti zastúpenia pracovníkov. Okrem iného sa poukazuje na skutočnosť, že sa neurobilo hodnotenie vplyvu smernice o službách na služby podnikom a že by si to zasluhovalo hlavnú pozornosť, hlavne po transpozícii smernice do právnych predpisov členských štátov. Hodnotenie by malo zahŕňať určenie možných ďalších činností týkajúcich sa otvorenejšieho obchodu a konkurencie na rozšírenom vnútornom trhu EÚ. |
| --- | --- |

—

Vnútorný trh a predpisy ovplyvňujúce služby podnikom. EHSV určil zoznam oblastí, v ktorých by sa malo pracovať, aby sa dosiahlo zjednodušenie, objasnenie a zmenšenie regulačných prekážok, samozrejme bez oslabenia jestvujúcich požiadaviek bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a povinností v oblasti zastúpenia pracovníkov. Okrem iného sa poukazuje na skutočnosť, že sa neurobilo hodnotenie vplyvu smernice o službách na služby podnikom a že by si to zasluhovalo hlavnú pozornosť, hlavne po transpozícii smernice do právnych predpisov členských štátov. Hodnotenie by malo zahŕňať určenie možných ďalších činností týkajúcich sa otvorenejšieho obchodu a konkurencie na rozšírenom vnútornom trhu EÚ.

| — | Ďalšie zlepšenie štatistiky služieb podnikom. Členským štátom sa odporúča viacej spolupracovať, aby sa zlepšili štatistiky o službách podnikom a aby členské štáty mali viac informácií o výkonnosti a vplyve týchto služieb na hospodárstvo členských štátov, čo je nástroj, ktoré vlády potrebujú, ak majú odvetviu pomôcť rozvíjať jeho potenciál. Nedávne zmeny a doplnenia kapitoly 74 klasifikácie ekonomických činností NACE stále nebudú dostatočné na to, aby poskytovali podrobnosti potrebné na zber charakteristických údajov o službách podnikom. |
| --- | --- |

—

Ďalšie zlepšenie štatistiky služieb podnikom. Členským štátom sa odporúča viacej spolupracovať, aby sa zlepšili štatistiky o službách podnikom a aby členské štáty mali viac informácií o výkonnosti a vplyve týchto služieb na hospodárstvo členských štátov, čo je nástroj, ktoré vlády potrebujú, ak majú odvetviu pomôcť rozvíjať jeho potenciál. Nedávne zmeny a doplnenia kapitoly 74 klasifikácie ekonomických činností NACE stále nebudú dostatočné na to, aby poskytovali podrobnosti potrebné na zber charakteristických údajov o službách podnikom.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Súvislosti. Stanovisko z vlastnej iniciatívy EHSV (CCMI/035) schválené v septembri 2006 navrhlo venovať väčšiu pozornosť službám podnikom vzhľadom na ich prínos k výkonnosti jednotlivých odvetví európskeho výrobného priemyslu. Stanovisko vysvetlilo vzájomné pôsobenie služieb a výrobných činností a vplyv na sociálnu a ekonomickú výkonnosť, pokiaľ ide o zamestnanosť, produktivitu a konkurencieschopnosť. Považujeme to za východiskový bod tejto nadväzujúcej práce a ďalšieho rozboru služieb podnikom. Súčasné stanovisko by bolo dobré začať vymedzením pojmu „služby podnikom“ ako sústavy služieb, ktoré vďaka tomu, že sú využívané ako sprostredkujúce vstupy, ovplyvňujú akosť a efektívnosť výrobných činností dopĺňaním alebo nahrádzaním vlastných podnikových služieb (Rubalcaba a Kox, 2007). Toto vymedzenie sa do istej miery zhoduje s klasifikáciou NACE rev. 1 (kódy 72 – 74) a s novou verziou NACE (kódy 69 – 74, 77 – 78, 80 – 82) a agregáciou rozličných kategórií služieb. V rámci služieb podnikom rozoznávame dve hlavné kategórie:






  — | služby podnikom intenzívne využívajúce znalosti (napr. počítačové a IT služby, konzultácie v oblasti riadenia, audítorské služby, daňové a právne poradenstvo, marketing a prieskumy verejnej mienky, technické a inžinierske služby, personálne služby, odborné vzdelávanie a nábor pracovníkov), |
| --- | --- | --- |

3.1

Súvislosti. Stanovisko z vlastnej iniciatívy EHSV (CCMI/035) schválené v septembri 2006 navrhlo venovať väčšiu pozornosť službám podnikom vzhľadom na ich prínos k výkonnosti jednotlivých odvetví európskeho výrobného priemyslu. Stanovisko vysvetlilo vzájomné pôsobenie služieb a výrobných činností a vplyv na sociálnu a ekonomickú výkonnosť, pokiaľ ide o zamestnanosť, produktivitu a konkurencieschopnosť. Považujeme to za východiskový bod tejto nadväzujúcej práce a ďalšieho rozboru služieb podnikom. Súčasné stanovisko by bolo dobré začať vymedzením pojmu „služby podnikom“ ako sústavy služieb, ktoré vďaka tomu, že sú využívané ako sprostredkujúce vstupy, ovplyvňujú akosť a efektívnosť výrobných činností dopĺňaním alebo nahrádzaním vlastných podnikových služieb (Rubalcaba a Kox, 2007). Toto vymedzenie sa do istej miery zhoduje s klasifikáciou NACE rev. 1 (kódy 72 – 74) a s novou verziou NACE (kódy 69 – 74, 77 – 78, 80 – 82) a agregáciou rozličných kategórií služieb. V rámci služieb podnikom rozoznávame dve hlavné kategórie:

—

služby podnikom intenzívne využívajúce znalosti (napr. počítačové a IT služby, konzultácie v oblasti riadenia, audítorské služby, daňové a právne poradenstvo, marketing a prieskumy verejnej mienky, technické a inžinierske služby, personálne služby, odborné vzdelávanie a nábor pracovníkov),

| — | operačné služby podnikom (napr. bezpečnostné služby, upratovacie služby, administratíva a účtovníctvo, nábor dočasných pracovníkov, strediská telefonického poradenstva, preklady a tlmočenie). |
| --- | --- |

—

operačné služby podnikom (napr. bezpečnostné služby, upratovacie služby, administratíva a účtovníctvo, nábor dočasných pracovníkov, strediská telefonického poradenstva, preklady a tlmočenie).

Cieľom tohto stanoviska je pomôcť tomuto odvetviu získať väčšie uznanie, umožniť mu rozvíjať sa bez prekážok a pomôcť európskemu hospodárstvu v snahách o väčšiu konkurencieschopnosť na svetovom trhu.

| 3.2 | Dôležitosť služieb všeobecne a služieb pre podniky. Služby zaujímajú v postojoch občanov, odborníkov, spoločností, regiónov a krajín stále viac miesta a vo veľkom rozsahu dominujú nový dopyt a novú ponuku v sústavách hospodárstva a spoločnosti. Aj keď sú prítomné vo väčšine oblastí hospodárskeho a spoločenského života, mnohé činnosti nie sú zachytené v štatistikách. Tradičné členenie v rámci výrobných odvetví, aj keď nie je úplné a skrýva silné vzájomné väzby jednotlivých odvetví hospodárstva, nám umožňuje odhadovať dôležitosť hlavných hospodárskych činností. V Európe rastie dôležitosť služieb ako hospodárskeho odvetvia. Ich podiel na celkovej zamestnanosti (70 %) je nižší ako v Spojených štátoch amerických (80 %) a vyšší ako v Japonsku (67 %). Vo všetkých týchto troch oblastiach rástlo osobitné odvetvie služieb podnikom veľmi dynamickým tempom a spôsobilo podobný rast podielu na celkovej zamestnanosti. Podniky, ktorých hlavná činnosť je poskytovanie služieb iným podnikom predstavujú 10 – 12 % celkovej zamestnanosti a pridanej hodnoty. Ak zoberieme do úvahy služby podnikom poskytované v rámci druhoradej činnosti, percento zamestnanosti by bolo oveľa vyššie. V Európe mali v roku 2004 vedúce postavenie v odvetví služieb podnikom krajiny Beneluxu, Spojené kráľovstvo, Francúzsko a Nemecko. V období rokov 1995 až 2004 niektoré krajiny, okrem iných to bolo Maďarsko, Poľsko, Rakúsko, Lotyšsko a Malta, dosť podstatne rozšírili svoje odvetvie služieb podnikom. Napovedá to, že v niektorých krajinách EÚ dochádza k určitej konvergencii. Postavenie týchto krajín reprezentuje iba zamestnanosť v podnikoch, ktorých hlavnou činnosťou sú služby iným podnikom. Väčšina týchto spoločností sú malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

3.2

Dôležitosť služieb všeobecne a služieb pre podniky. Služby zaujímajú v postojoch občanov, odborníkov, spoločností, regiónov a krajín stále viac miesta a vo veľkom rozsahu dominujú nový dopyt a novú ponuku v sústavách hospodárstva a spoločnosti. Aj keď sú prítomné vo väčšine oblastí hospodárskeho a spoločenského života, mnohé činnosti nie sú zachytené v štatistikách. Tradičné členenie v rámci výrobných odvetví, aj keď nie je úplné a skrýva silné vzájomné väzby jednotlivých odvetví hospodárstva, nám umožňuje odhadovať dôležitosť hlavných hospodárskych činností. V Európe rastie dôležitosť služieb ako hospodárskeho odvetvia. Ich podiel na celkovej zamestnanosti (70 %) je nižší ako v Spojených štátoch amerických (80 %) a vyšší ako v Japonsku (67 %). Vo všetkých týchto troch oblastiach rástlo osobitné odvetvie služieb podnikom veľmi dynamickým tempom a spôsobilo podobný rast podielu na celkovej zamestnanosti. Podniky, ktorých hlavná činnosť je poskytovanie služieb iným podnikom predstavujú 10 – 12 % celkovej zamestnanosti a pridanej hodnoty. Ak zoberieme do úvahy služby podnikom poskytované v rámci druhoradej činnosti, percento zamestnanosti by bolo oveľa vyššie. V Európe mali v roku 2004 vedúce postavenie v odvetví služieb podnikom krajiny Beneluxu, Spojené kráľovstvo, Francúzsko a Nemecko. V období rokov 1995 až 2004 niektoré krajiny, okrem iných to bolo Maďarsko, Poľsko, Rakúsko, Lotyšsko a Malta, dosť podstatne rozšírili svoje odvetvie služieb podnikom. Napovedá to, že v niektorých krajinách EÚ dochádza k určitej konvergencii. Postavenie týchto krajín reprezentuje iba zamestnanosť v podnikoch, ktorých hlavnou činnosťou sú služby iným podnikom. Väčšina týchto spoločností sú malé a stredné podniky.

| 3.3 | Hodnotenie vývoja. EHSV opätovne zhodnotil situáciu vzhľadom na vývoj od jeho posledného stanoviska v septembri 2006 (CCMI/035) a s uspokojením skonštatoval, ako v rozhodnutiach prijímaných Komisiou nadobudli väčšiu váhu služby podnikom vo výrobnej sfére.






  — | Oznámenie na tému „Strednodobé hodnotenie priemyselnej politiky. Príspevok k Stratégii EÚ pre rast a zamestnanosť“ (2) vydané po spomínanom stanovisku EHSV podporuje preskúmanie jednotlivých odvetví služieb a analýzu ich konkurencieschopnosti, ako aj ich vplyvu na konkurencieschopnosť priemyslu. Ak to bude potrebné, malo by sa uskutočniť ďalšie monitorovanie týchto odvetví. Na základe výsledkov by sa určili všetky ťažkosti pri zlepšovaní konkurencieschopnosti a zabránilo by sa možným zlyhaniam trhu, čo by mohlo odôvodniť kroky na riešenie špecifických problémov v jednotlivých odvetviach priemyslu a/alebo služieb. Tento hĺbkový rozbor, ktorý Európska komisia tento rok, by mal na konci roka priniesť výsledky. |
| --- | --- | --- |

3.3

Hodnotenie vývoja. EHSV opätovne zhodnotil situáciu vzhľadom na vývoj od jeho posledného stanoviska v septembri 2006 (CCMI/035) a s uspokojením skonštatoval, ako v rozhodnutiach prijímaných Komisiou nadobudli väčšiu váhu služby podnikom vo výrobnej sfére.

—

Oznámenie na tému „Strednodobé hodnotenie priemyselnej politiky. Príspevok k Stratégii EÚ pre rast a zamestnanosť“ (2) vydané po spomínanom stanovisku EHSV podporuje preskúmanie jednotlivých odvetví služieb a analýzu ich konkurencieschopnosti, ako aj ich vplyvu na konkurencieschopnosť priemyslu. Ak to bude potrebné, malo by sa uskutočniť ďalšie monitorovanie týchto odvetví. Na základe výsledkov by sa určili všetky ťažkosti pri zlepšovaní konkurencieschopnosti a zabránilo by sa možným zlyhaniam trhu, čo by mohlo odôvodniť kroky na riešenie špecifických problémov v jednotlivých odvetviach priemyslu a/alebo služieb. Tento hĺbkový rozbor, ktorý Európska komisia tento rok, by mal na konci roka priniesť výsledky.

| — | V júli 2007 bol zverejnený pracovný dokument Komisie s názvom „Na ceste k európskej stratégii na podporu inovácií v službách: Výzvy a kľúčové úlohy pri budúcej činnosti“ (3), vo februári 2008 sa vytvorila Európska platforma služieb spojených s podnikmi a v druhej polovici roku 2008 sa očakáva oznámenie o inovácii služieb. To všetko môže predstavovať dôležitý krok smerom ku skutočnej integrácii služieb do inovačnej politiky EÚ. |
| --- | --- |

—

V júli 2007 bol zverejnený pracovný dokument Komisie s názvom „Na ceste k európskej stratégii na podporu inovácií v službách: Výzvy a kľúčové úlohy pri budúcej činnosti“ (3), vo februári 2008 sa vytvorila Európska platforma služieb spojených s podnikmi a v druhej polovici roku 2008 sa očakáva oznámenie o inovácii služieb. To všetko môže predstavovať dôležitý krok smerom ku skutočnej integrácii služieb do inovačnej politiky EÚ.

| — | Prijatie Smernice o službách na vnútornom trhu (4), ktorá sa musí implementovať najneskôr 28. decembra 2009 bude predstavovať dôležitý obrat pri vytváraní skutočného vnútorného trhu so službami za predpokladu, že ustanovenia smernice budú prenesené do právnych predpisov členských štátov a že sa urobia kroky, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie pracovného práva a kolektívnych zmlúv krajiny, v ktorej sa poskytuje služba. Podniky i spotrebitelia budú schopní naplno využiť výhody vyplývajúce z príležitostí, ktoré smernica ponúka. Zároveň by mala podnecovať trh so službami podnikom k tomu, aby fungoval tak, že bude uľahčovať obchodovanie medzi krajinami EÚ a investovanie v nich a že výrobným podnikom otvorí nové príležitosti na výber väčšieho množstva, lepších alebo lacnejších služieb. Nové konkurenčné výhody pri využívaní služieb podnikom by mali viesť k väčšej zamestnanosti, vyššej produktivite a zlepšeniu hospodárenia. |
| --- | --- |

—

Prijatie Smernice o službách na vnútornom trhu (4), ktorá sa musí implementovať najneskôr 28. decembra 2009 bude predstavovať dôležitý obrat pri vytváraní skutočného vnútorného trhu so službami za predpokladu, že ustanovenia smernice budú prenesené do právnych predpisov členských štátov a že sa urobia kroky, ktorými sa zabezpečí uplatňovanie pracovného práva a kolektívnych zmlúv krajiny, v ktorej sa poskytuje služba. Podniky i spotrebitelia budú schopní naplno využiť výhody vyplývajúce z príležitostí, ktoré smernica ponúka. Zároveň by mala podnecovať trh so službami podnikom k tomu, aby fungoval tak, že bude uľahčovať obchodovanie medzi krajinami EÚ a investovanie v nich a že výrobným podnikom otvorí nové príležitosti na výber väčšieho množstva, lepších alebo lacnejších služieb. Nové konkurenčné výhody pri využívaní služieb podnikom by mali viesť k väčšej zamestnanosti, vyššej produktivite a zlepšeniu hospodárenia.

| 3.4 | Podporná činnosť v prospech služieb podnikom. Popri hlavných prebiehajúcich činnostiach EÚ v rámci priemyselnej a inovačnej politiky podporujúcich služby podnikom a potenciálnych ďalších účinkoch, ktoré prináša smernica o vnútornom trhu, sú aj iné činnosti Komisie, ktoré nepriamo podporujú úlohu služieb podnikom vo výrobnej sfére:






  — | Eurostat začal uplatňovať revidovanú klasifikáciu NACE na zachytenie väčšieho množstva údajov týkajúcich sa služieb. |
| --- | --- | --- |

3.4

Podporná činnosť v prospech služieb podnikom. Popri hlavných prebiehajúcich činnostiach EÚ v rámci priemyselnej a inovačnej politiky podporujúcich služby podnikom a potenciálnych ďalších účinkoch, ktoré prináša smernica o vnútornom trhu, sú aj iné činnosti Komisie, ktoré nepriamo podporujú úlohu služieb podnikom vo výrobnej sfére:

—

Eurostat začal uplatňovať revidovanú klasifikáciu NACE na zachytenie väčšieho množstva údajov týkajúcich sa služieb.

| — | Spojením siete európskych informačných stredísk (Euro Info Centres) a inovačných kontaktných stredísk (Innovation Relay Centres) bola vytvorená sieť Enterprise Europe Network na podporu podnikania a rastu podnikov v EÚ, ktorá ponúka podnikateľom viac ako 500 kontaktných pracovísk (5). Malo by to pomôcť malým a stredným podnikom a teda veľkej väčšine poskytovateľov služieb podnikom. |
| --- | --- |

—

Spojením siete európskych informačných stredísk (Euro Info Centres) a inovačných kontaktných stredísk (Innovation Relay Centres) bola vytvorená sieť Enterprise Europe Network na podporu podnikania a rastu podnikov v EÚ, ktorá ponúka podnikateľom viac ako 500 kontaktných pracovísk (5). Malo by to pomôcť malým a stredným podnikom a teda veľkej väčšine poskytovateľov služieb podnikom.

| — | Od roku 2005 vydala Európska komisia niekoľko návrhov na zjednodušenie a zmenšenie byrokracie. Posledné návrhy zverejnené v roku 2008 sa týkajú urýchlených opatrení na zníženie administratívnej záťaže (6). Sú to dobré správy pre malé a stredné podniky, ktoré trpia vzhľadom na nepomer ich veľkosti a mohutných administratívnych prekážok. |
| --- | --- |

—

Od roku 2005 vydala Európska komisia niekoľko návrhov na zjednodušenie a zmenšenie byrokracie. Posledné návrhy zverejnené v roku 2008 sa týkajú urýchlených opatrení na zníženie administratívnej záťaže (6). Sú to dobré správy pre malé a stredné podniky, ktoré trpia vzhľadom na nepomer ich veľkosti a mohutných administratívnych prekážok.

| — | V dialógu sociálnych partnerov sa diskutovalo o dokumente Komisie na tému „K spoločným zásadám flexiistoty: Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality“ (7) a dosiahol sa pokrok. Malo by to uľahčiť celoeurópske prijatie tejto koncepcie s úpravami podľa rozličných okolností, ktoré jestvujú v jednotlivých členských štátoch. Pri podpore lepších a súčasne kvalitnejších pracovných miest môže byť v dynamických službách podnikom užitočná flexiistota dohodnutá so sociálnymi partnermi. Ak má EÚ uspieť pri svojej reakcii na globalizačné tlaky, mali by byť do procesov zapojení aj sociálni partneri. |
| --- | --- |

—

V dialógu sociálnych partnerov sa diskutovalo o dokumente Komisie na tému „K spoločným zásadám flexiistoty: Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality“ (7) a dosiahol sa pokrok. Malo by to uľahčiť celoeurópske prijatie tejto koncepcie s úpravami podľa rozličných okolností, ktoré jestvujú v jednotlivých členských štátoch. Pri podpore lepších a súčasne kvalitnejších pracovných miest môže byť v dynamických službách podnikom užitočná flexiistota dohodnutá so sociálnymi partnermi. Ak má EÚ uspieť pri svojej reakcii na globalizačné tlaky, mali by byť do procesov zapojení aj sociálni partneri.

| — | Bol vydaný dokument Komisie na tému „Smerom k zvýšeniu prínosu normalizácie pre inovácie v Európe“ (8), ktorý popri iných iniciatívach podporuje zrýchlenie spolupráce priemyslu a iných zainteresovaných strán na vývoji, uplatňovaní a využívaní noriem podporujúcich inovácie vo vzťahu k trvalo udržateľnej priemyselnej politike. |
| --- | --- |

—

Bol vydaný dokument Komisie na tému „Smerom k zvýšeniu prínosu normalizácie pre inovácie v Európe“ (8), ktorý popri iných iniciatívach podporuje zrýchlenie spolupráce priemyslu a iných zainteresovaných strán na vývoji, uplatňovaní a využívaní noriem podporujúcich inovácie vo vzťahu k trvalo udržateľnej priemyselnej politike.

| 3.5 | Hlavné potreby odvetvia služieb podnikom. Napriek súčasnému pokroku v činnostiach súvisiacich so službami sa musí uvažovať o hlavných nedostatkoch a potrebách. Súčasný európsky politický rámec veľmi uprednostňuje výrobný priemysel, aj keď služby predstavujú zďaleka najväčší segment hospodárstva a prispievajú k rastu vo všetkých oblastiach podnikania a spoločenského života. |
| --- | --- |

3.5

Hlavné potreby odvetvia služieb podnikom. Napriek súčasnému pokroku v činnostiach súvisiacich so službami sa musí uvažovať o hlavných nedostatkoch a potrebách. Súčasný európsky politický rámec veľmi uprednostňuje výrobný priemysel, aj keď služby predstavujú zďaleka najväčší segment hospodárstva a prispievajú k rastu vo všetkých oblastiach podnikania a spoločenského života.

| 3.5.1 | Väčšina horizontálnych a odvetvových iniciatív v rámci priemyselnej politiky EÚ na národnej úrovni aj na úrovni EÚ sa zameriava na výrobný priemysel bez ohľadu na vnútornú podpornú úlohu, ktorú v ňom služby podnikom zohrávajú. Je preto naliehavo potrebné vypracovať vyváženú politiku EÚ, ktorá nepodceňuje dôležitosť služieb podnikom z hľadiska globálnej konkurencieschopnosti samotnej európskej výrobnej sféry a hospodárstva ako celku. Horizontálne politické opatrenia zamerané na ktorékoľvek odvetvie hospodárstva musia byť skutočne horizontálne a v súlade s potrebami firiem a pracovníkov v novom hospodárstve založenom na službách, v ktorom sú priemyselné odvetvia a odvetvie služieb neoddeliteľne spojené a vytvárajú nové príležitosti pre európske hospodárstvo na svetových trhoch, čo je priamym výsledkom ich vzájomnej synergie. Mnohé politické iniciatívy EÚ, ktoré tvoria priemyselnú politiku, sa musia prispôsobiť službám a uplatňovať na služby. Týka sa to napríklad dokonale efektívneho vnútorného trhu so službami, medzinárodného obchodu, pravidiel štátnej pomoci, trhu práce, sociálnych opatrení, politiky odbornej prípravy a regionálnej politiky, výskumu a vývoja, inovácie, normalizácie, podnikania, lepšej štatistiky a informovanosti, pričom musia podľa potreby zohľadňovať špecifické potreby odvetvia služieb. To neznamená, že každá politika by mala byť vertikálne špecifická, pokiaľ ide o služby. Má to skôr znamenať, že dosah každej politiky na služby by sa mal overovať a pokiaľ je to potrebné, mali by sa podniknúť špecifické opatrenia. |
| --- | --- |

3.5.1

Väčšina horizontálnych a odvetvových iniciatív v rámci priemyselnej politiky EÚ na národnej úrovni aj na úrovni EÚ sa zameriava na výrobný priemysel bez ohľadu na vnútornú podpornú úlohu, ktorú v ňom služby podnikom zohrávajú. Je preto naliehavo potrebné vypracovať vyváženú politiku EÚ, ktorá nepodceňuje dôležitosť služieb podnikom z hľadiska globálnej konkurencieschopnosti samotnej európskej výrobnej sféry a hospodárstva ako celku. Horizontálne politické opatrenia zamerané na ktorékoľvek odvetvie hospodárstva musia byť skutočne horizontálne a v súlade s potrebami firiem a pracovníkov v novom hospodárstve založenom na službách, v ktorom sú priemyselné odvetvia a odvetvie služieb neoddeliteľne spojené a vytvárajú nové príležitosti pre európske hospodárstvo na svetových trhoch, čo je priamym výsledkom ich vzájomnej synergie. Mnohé politické iniciatívy EÚ, ktoré tvoria priemyselnú politiku, sa musia prispôsobiť službám a uplatňovať na služby. Týka sa to napríklad dokonale efektívneho vnútorného trhu so službami, medzinárodného obchodu, pravidiel štátnej pomoci, trhu práce, sociálnych opatrení, politiky odbornej prípravy a regionálnej politiky, výskumu a vývoja, inovácie, normalizácie, podnikania, lepšej štatistiky a informovanosti, pričom musia podľa potreby zohľadňovať špecifické potreby odvetvia služieb. To neznamená, že každá politika by mala byť vertikálne špecifická, pokiaľ ide o služby. Má to skôr znamenať, že dosah každej politiky na služby by sa mal overovať a pokiaľ je to potrebné, mali by sa podniknúť špecifické opatrenia.

| 3.5.2 | Niektoré hlavné potreby vidíme v nasledujúcich oblastiach:






  — | Služby podnikom v priemyselnej politike. Po nedávnom začlenení služieb podnikom a vzhľadom na prebiehajúce overovanie by sa viac pozornosti malo venovať špecifickým podmienkam, v ktorých využívanie služieb prispieva k výkonnosti priemyslu, napr. úlohe služieb, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a produktivitu priemyslu z ekonomického hľadiska. Aby Európa zvládala svetovú konkurenciu, musí investovať do inovácií, znalostí, dizajnu, logistiky, marketingu a iných služieb podnikom, inými slovami: do celého globálneho hodnotového reťazca. |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Niektoré hlavné potreby vidíme v nasledujúcich oblastiach:

—

Služby podnikom v priemyselnej politike. Po nedávnom začlenení služieb podnikom a vzhľadom na prebiehajúce overovanie by sa viac pozornosti malo venovať špecifickým podmienkam, v ktorých využívanie služieb prispieva k výkonnosti priemyslu, napr. úlohe služieb, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a produktivitu priemyslu z ekonomického hľadiska. Aby Európa zvládala svetovú konkurenciu, musí investovať do inovácií, znalostí, dizajnu, logistiky, marketingu a iných služieb podnikom, inými slovami: do celého globálneho hodnotového reťazca.

| — | Služby podnikom v politike zamestnanosti a politike vzdelávania. Väčšina pracovných miest je v službách a tak to aj bude. (Tvorcovia politiky by nemali zabúdať, že 20 % sprostredkovaných vstupov výrobného priemyslu pochádza zo služieb). Potenciálny vplyv globálneho nákupu služieb resp. prenášania pracovných miest v službách do zahraničia (až do 30 % podľa štúdie OECD z roku 2006) núti členské štáty posilniť správne zručnosti a kvalifikácie, ktoré umožnia ich priemyslu zvládať celosvetovú konkurenciu. |
| --- | --- |

—

Služby podnikom v politike zamestnanosti a politike vzdelávania. Väčšina pracovných miest je v službách a tak to aj bude. (Tvorcovia politiky by nemali zabúdať, že 20 % sprostredkovaných vstupov výrobného priemyslu pochádza zo služieb). Potenciálny vplyv globálneho nákupu služieb resp. prenášania pracovných miest v službách do zahraničia (až do 30 % podľa štúdie OECD z roku 2006) núti členské štáty posilniť správne zručnosti a kvalifikácie, ktoré umožnia ich priemyslu zvládať celosvetovú konkurenciu.

| — | Služby podnikom v inovačnej politike a politike produktivity. Podpora inovácie služieb je nevyhnutná na zlepšenie konkurencieschopnosti priemyslu prostredníctvom kvalitatívnych činiteľov. Inovácie služieb majú významný a kladný vplyv na akosť, zamestnanosť a vzťahy so zákazníkmi. Kde sa kvalitné pracovné miesta vytvoria v pracovných podmienkach s vysokou úrovňou znalostí, tam zároveň pracovníci prispievajú k umožneniu inovácií služieb a k ich úspechu. Podniku to môže umožniť konkurovať z lepšieho postavenia a pre pracovníkov sa vytvoria nové pracovné príležitosti. Prínos inovácií služieb by mal byť zameraný na prekonanie stagnujúcej miery rastu produktivity v službách podnikom. Nízka miera rastu produktivity vo väčšine krajín stále dominuje, aj keď sa kvôli problému so štatistickým vyhodnocovaním podceňuje príspevok služieb podnikom k celkovým prírastkom produktivity. |
| --- | --- |

—

Služby podnikom v inovačnej politike a politike produktivity. Podpora inovácie služieb je nevyhnutná na zlepšenie konkurencieschopnosti priemyslu prostredníctvom kvalitatívnych činiteľov. Inovácie služieb majú významný a kladný vplyv na akosť, zamestnanosť a vzťahy so zákazníkmi. Kde sa kvalitné pracovné miesta vytvoria v pracovných podmienkach s vysokou úrovňou znalostí, tam zároveň pracovníci prispievajú k umožneniu inovácií služieb a k ich úspechu. Podniku to môže umožniť konkurovať z lepšieho postavenia a pre pracovníkov sa vytvoria nové pracovné príležitosti. Prínos inovácií služieb by mal byť zameraný na prekonanie stagnujúcej miery rastu produktivity v službách podnikom. Nízka miera rastu produktivity vo väčšine krajín stále dominuje, aj keď sa kvôli problému so štatistickým vyhodnocovaním podceňuje príspevok služieb podnikom k celkovým prírastkom produktivity.

| — | Služby podnikom a vnútorný trh. Cieľom je vytvoriť európsky trh so službami, a tak umožniť, aby EÚ zohrávala rozhodujúcu úlohu v procese globalizácie tým, že sa budú zohľadňovať všetky podmienky, ktoré ovplyvňujú trhy a konkurencieschopnosť. Osobitne treba sledovať transpozíciu smernice o službách v členských štátoch a jej vplyv na služby podnikom. |
| --- | --- |

—

Služby podnikom a vnútorný trh. Cieľom je vytvoriť európsky trh so službami, a tak umožniť, aby EÚ zohrávala rozhodujúcu úlohu v procese globalizácie tým, že sa budú zohľadňovať všetky podmienky, ktoré ovplyvňujú trhy a konkurencieschopnosť. Osobitne treba sledovať transpozíciu smernice o službách v členských štátoch a jej vplyv na služby podnikom.

| — | Služby podnikom a regióny. Mnohé regióny majú slabý prirodzený rozptyl služieb podnikom, keďže sa sústreďujú vo veľkých metropolitných regiónoch a oblastiach s vysokými príjmami. Na regionálnej úrovni je dôležité podporovať a stimulovať dopyt po službách podnikom a ich ponuku a čo najviac využívať jestvujúce siete, ktoré sú schopné zvyšovať synergie rozličných miestnych subjektov. |
| --- | --- |

—

Služby podnikom a regióny. Mnohé regióny majú slabý prirodzený rozptyl služieb podnikom, keďže sa sústreďujú vo veľkých metropolitných regiónoch a oblastiach s vysokými príjmami. Na regionálnej úrovni je dôležité podporovať a stimulovať dopyt po službách podnikom a ich ponuku a čo najviac využívať jestvujúce siete, ktoré sú schopné zvyšovať synergie rozličných miestnych subjektov.

| — | Služby podnikom a iné súvisiace politiky. Sú dva druhy politiky súvisiacej so službami podnikom: prevažne regulačná politika (vnútorný trh, hospodárska súťaž, lepšie predpisy, verejné obstarávanie) a prevažne neregulačná politika (inovácie, kvalifikácia, akosť a zamestnanosť, normy, veľké a malé a stredné podniky, regionálna politika, znalosti a štatistika). Osobitná pozornosť by sa mala venovať úlohe noriem, vede o službách ako novej disciplíne a štatistike. |
| --- | --- |

—

Služby podnikom a iné súvisiace politiky. Sú dva druhy politiky súvisiacej so službami podnikom: prevažne regulačná politika (vnútorný trh, hospodárska súťaž, lepšie predpisy, verejné obstarávanie) a prevažne neregulačná politika (inovácie, kvalifikácia, akosť a zamestnanosť, normy, veľké a malé a stredné podniky, regionálna politika, znalosti a štatistika). Osobitná pozornosť by sa mala venovať úlohe noriem, vede o službách ako novej disciplíne a štatistike.

| 3.6 | Vzájomné pôsobenie medzi činnosťou v oblasti služieb podnikom a cielenými politickými opatreniami. Skúsenosti ukazujú, ako by mohli pôsobiť predbežné komplexné kroky a do akej miery by mohli umožniť dynamický rozvoj služieb podnikom s cieľom čeliť budúcim výzvam. Je potrebné zohľadniť synergie a vzájomné pôsobenie rôznych druhov politických opatrení. |
| --- | --- |

3.6

Vzájomné pôsobenie medzi činnosťou v oblasti služieb podnikom a cielenými politickými opatreniami. Skúsenosti ukazujú, ako by mohli pôsobiť predbežné komplexné kroky a do akej miery by mohli umožniť dynamický rozvoj služieb podnikom s cieľom čeliť budúcim výzvam. Je potrebné zohľadniť synergie a vzájomné pôsobenie rôznych druhov politických opatrení.

| 3.7 | Pri definovaní konkrétnych politík EÚ zameraných na oživenie činností v oblasti služieb podnikom je potrebné ekonomické zdôvodnenie, ako nedávno uviedli Kox a Rubalcaba [Business Services in European Economic Growth (Služby podnikom verzus európsky hospodársky rast), 2007]. Na podporu svojich tvrdení najviac zdôrazňujú zlyhanie trhu a systémové nedostatky (napr. informačná asymetria a vonkajšie vplyvy). |
| --- | --- |

3.7

Pri definovaní konkrétnych politík EÚ zameraných na oživenie činností v oblasti služieb podnikom je potrebné ekonomické zdôvodnenie, ako nedávno uviedli Kox a Rubalcaba [Business Services in European Economic Growth (Služby podnikom verzus európsky hospodársky rast), 2007]. Na podporu svojich tvrdení najviac zdôrazňujú zlyhanie trhu a systémové nedostatky (napr. informačná asymetria a vonkajšie vplyvy).

| 3.8 | Lisabonský program 2008 – 2010. Politické opatrenia súvisiace so službami podnikom by mohli byť užitočné v kontexte návrhov Lisabonského programu Spoločenstva na roky 2008 – 2010 [KOM(2007) 804 v konečnom znení]. Väčšina z desiatich hlavných cieľov, ktoré sa majú splniť do roku 2010, priamo alebo nepriamo ovplyvňuje oblasť služieb. |
| --- | --- |

3.8

Lisabonský program 2008 – 2010. Politické opatrenia súvisiace so službami podnikom by mohli byť užitočné v kontexte návrhov Lisabonského programu Spoločenstva na roky 2008 – 2010 [KOM(2007) 804 v konečnom znení]. Väčšina z desiatich hlavných cieľov, ktoré sa majú splniť do roku 2010, priamo alebo nepriamo ovplyvňuje oblasť služieb.

| 3.8.1 | Komisia predloží do polovice roka 2008 obnovený sociálny program, ktorý pomôže vyriešiť problém nedostatkov v oblasti kvalifikácie. Závažné nedostatky a potreby sa vyskytujú vo väčšine služieb podnikom, ktoré sú veľmi náročné na pracovnú silu. Vo svojom stanovisku na tému „Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva (Lisabonská stratégia)“ (9) poukázal EHSV na to, že ambiciózne lisabonské ciele zamestnanosti boli z kvantitatívneho hľadiska dosiahnuté iba obmedzene a že nedávny nárast zamestnanosti, najmä u žien, pramení vo veľkej miere z nárastu pracovných miest na čiastočný úväzok. V prípade starších zamestnancov naďalej vládne zjavný nedostatok primeraných pracovných miest a najmä mladí ľudia si väčšinou nachádzajú netypické (neštandardné) typy zamestnania, z ktorých niektoré nie sú právne a sociálne dostatočne zabezpečené. Stanovisko EHSV zdôrazňuje, že v kontexte flexiistoty je potrebná vysoká miera sociálnej istoty, aktívna politika trhu práce, ako aj vzdelávanie a odborná príprava. |
| --- | --- |

3.8.1

Komisia predloží do polovice roka 2008 obnovený sociálny program, ktorý pomôže vyriešiť problém nedostatkov v oblasti kvalifikácie. Závažné nedostatky a potreby sa vyskytujú vo väčšine služieb podnikom, ktoré sú veľmi náročné na pracovnú silu. Vo svojom stanovisku na tému „Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva (Lisabonská stratégia)“ (9) poukázal EHSV na to, že ambiciózne lisabonské ciele zamestnanosti boli z kvantitatívneho hľadiska dosiahnuté iba obmedzene a že nedávny nárast zamestnanosti, najmä u žien, pramení vo veľkej miere z nárastu pracovných miest na čiastočný úväzok. V prípade starších zamestnancov naďalej vládne zjavný nedostatok primeraných pracovných miest a najmä mladí ľudia si väčšinou nachádzajú netypické (neštandardné) typy zamestnania, z ktorých niektoré nie sú právne a sociálne dostatočne zabezpečené. Stanovisko EHSV zdôrazňuje, že v kontexte flexiistoty je potrebná vysoká miera sociálnej istoty, aktívna politika trhu práce, ako aj vzdelávanie a odborná príprava.

| 3.8.2 | Komisia začiatkom tohto roku predložila návrhy na prijatie spoločnej prisťahovaleckej politiky. Tá môže ovplyvniť prisťahovalectvo vysokokvalifikovaných pracovníkov potrebných v oblastiach, ako sú služby podnikom intenzívne využívajúce znalosti, ako aj menej kvalifikovaných pracovníkov upratovacích či bezpečnostných služieb. |
| --- | --- |

3.8.2

Komisia začiatkom tohto roku predložila návrhy na prijatie spoločnej prisťahovaleckej politiky. Tá môže ovplyvniť prisťahovalectvo vysokokvalifikovaných pracovníkov potrebných v oblastiach, ako sú služby podnikom intenzívne využívajúce znalosti, ako aj menej kvalifikovaných pracovníkov upratovacích či bezpečnostných služieb.

| 3.8.3 | Spoločenstvo prijme zákon o malých podnikoch s cieľom uvoľniť rastový potenciál MSP počas ich celého životného cyklu. Služby podnikom sú odvetvím s najvyššou mierou vzniku a zániku spoločností, preto by sa osobitná pozornosť mala venovať novým MSP. Vo svojom stanovisku na tému „Podnikateľský potenciál, najmä malých a stredných podnikov“ (10) žiadal EHSV v rámci preskúmania integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť na obdobie rokov 2008 – 2010 o cielenejšie a efektívnejšie usmernenia pre MSP. MSP budú profitovať aj z 25-percentného zníženia administratívnej záťaže zo strany EÚ, ktoré by sa malo dosiahnuť do roku 2012. |
| --- | --- |

3.8.3

Spoločenstvo prijme zákon o malých podnikoch s cieľom uvoľniť rastový potenciál MSP počas ich celého životného cyklu. Služby podnikom sú odvetvím s najvyššou mierou vzniku a zániku spoločností, preto by sa osobitná pozornosť mala venovať novým MSP. Vo svojom stanovisku na tému „Podnikateľský potenciál, najmä malých a stredných podnikov“ (10) žiadal EHSV v rámci preskúmania integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť na obdobie rokov 2008 – 2010 o cielenejšie a efektívnejšie usmernenia pre MSP. MSP budú profitovať aj z 25-percentného zníženia administratívnej záťaže zo strany EÚ, ktoré by sa malo dosiahnuť do roku 2012.

| 3.8.4 | Spoločenstvo posilní jednotný trh a zvýši hospodársku súťaž v oblasti služieb. Spomínané stanovisko EHSV (INT/324) vyjadruje nespokojnosť v súvislosti s neúplným jednotným trhom, príliš pomalou implementáciou smerníc členskými štátmi, administratívnymi prekážkami a nedostatočnou pracovnou mobilitou. Uvedené skutočnosti predstavujú pre MSP obrovské prekážky. |
| --- | --- |

3.8.4

Spoločenstvo posilní jednotný trh a zvýši hospodársku súťaž v oblasti služieb. Spomínané stanovisko EHSV (INT/324) vyjadruje nespokojnosť v súvislosti s neúplným jednotným trhom, príliš pomalou implementáciou smerníc členskými štátmi, administratívnymi prekážkami a nedostatočnou pracovnou mobilitou. Uvedené skutočnosti predstavujú pre MSP obrovské prekážky.

| 3.8.5 | Spoločenstvo zavedie do praxe tzv. „piatu slobodu“ (voľný pohyb znalostí) a vytvorí skutočný európsky výskumný priestor. Pri realizácii tejto priority lisabonského programu budú možno zohrávať dôležitú úlohu služby podnikom intenzívne využívajúce znalosti. |
| --- | --- |

3.8.5

Spoločenstvo zavedie do praxe tzv. „piatu slobodu“ (voľný pohyb znalostí) a vytvorí skutočný európsky výskumný priestor. Pri realizácii tejto priority lisabonského programu budú možno zohrávať dôležitú úlohu služby podnikom intenzívne využívajúce znalosti.

| 3.8.6 | Spoločenstvo zlepší rámcové podmienky pre inováciu. EHSV vypracoval aj stanovisko na tému „Investovanie do vedomostí a inovácií“ (11). Jeho hlavnou myšlienkou je, že Európa si musí aj v budúcnosti zachovať náskok vo výskume, technologickom vývoji a inováciách a že je potrebné zvýšiť financovanie z rozpočtu EÚ, zlepšiť kvalitu vzdelávacích inštitúcií a v prípade potreby pozdvihnúť celkovú úroveň. Ďalej je potrebná spoločenská klíma, ktorá by bola otvorená pokroku a inováciám, vytváranie podmienok a prijímanie rozhodnutí nevyhnutných na vybudovanie dostatočnej podnikateľskej dôvery a optimizmu pre investície do nových podnikov v Európe, zvyšovanie povedomia o zásadnom význame základného výskumu, vštepovanie inovatívneho podnikateľského ducha s ochotou riskovať, ako aj akceptovanie určitej miery neúspechu a strát, ktoré nevyhnutne patria k riziku. EHSV venoval pozornosť aj otázke právnych a spoločenských rámcových podmienok pre inovatívny podnikateľský sektor a trh naklonený inováciám. |
| --- | --- |

3.8.6

Spoločenstvo zlepší rámcové podmienky pre inováciu. EHSV vypracoval aj stanovisko na tému „Investovanie do vedomostí a inovácií“ (11). Jeho hlavnou myšlienkou je, že Európa si musí aj v budúcnosti zachovať náskok vo výskume, technologickom vývoji a inováciách a že je potrebné zvýšiť financovanie z rozpočtu EÚ, zlepšiť kvalitu vzdelávacích inštitúcií a v prípade potreby pozdvihnúť celkovú úroveň. Ďalej je potrebná spoločenská klíma, ktorá by bola otvorená pokroku a inováciám, vytváranie podmienok a prijímanie rozhodnutí nevyhnutných na vybudovanie dostatočnej podnikateľskej dôvery a optimizmu pre investície do nových podnikov v Európe, zvyšovanie povedomia o zásadnom význame základného výskumu, vštepovanie inovatívneho podnikateľského ducha s ochotou riskovať, ako aj akceptovanie určitej miery neúspechu a strát, ktoré nevyhnutne patria k riziku. EHSV venoval pozornosť aj otázke právnych a spoločenských rámcových podmienok pre inovatívny podnikateľský sektor a trh naklonený inováciám.

| 3.8.7 | Spoločenstvo bude podporovať priemyselnú politiku zameranú na udržateľnejšiu výrobu a spotrebu. Do tejto priority môže byť zaradená úloha environmentálnych služieb podnikom v priemyselnej politike. |
| --- | --- |

3.8.7

Spoločenstvo bude podporovať priemyselnú politiku zameranú na udržateľnejšiu výrobu a spotrebu. Do tejto priority môže byť zaradená úloha environmentálnych služieb podnikom v priemyselnej politike.

| 3.8.8 | Spoločenstvo bude viesť bilaterálne rokovania s hlavnými obchodnými partnermi s cieľom vytvoriť nové príležitosti pre medzinárodný obchod a investície, ako aj spoločný priestor pre regulačné ustanovenia a normy. |
| --- | --- |

3.8.8

Spoločenstvo bude viesť bilaterálne rokovania s hlavnými obchodnými partnermi s cieľom vytvoriť nové príležitosti pre medzinárodný obchod a investície, ako aj spoločný priestor pre regulačné ustanovenia a normy.

4.   Určovanie priority činností v prospech služieb podnikom

Vzhľadom na množstvo politických oblastí, ktoré sa týkajú služieb podnikom, je potrebné určiť prioritu jednotlivých činností. Podľa názoru EHSV by tieto priority mali mať nasledujúce poradie:

| 4.1 | Priorita 1: Európska komisia by mala v kontexte podnikania a priemyselnej politiky vytvoriť skupinu na vysokej úrovni pre oblasť služieb podnikom, čím sa zabezpečí, že politické činnosti budú vo väčšej miere zohľadňovať vzájomné ovplyvňovanie sa odvetví služieb, priemyslu a hospodárskej činnosti ako celku. Hlavnými cieľmi tejto skupiny na vysokej úrovni by mohli byť:






  — | hlbšia analýza potrieb služieb podnikom, vrátane potrieb rôznych a veľmi rozmanitých pododvetví v rámci služieb podnikom, |
| --- | --- | --- |

4.1

Priorita 1: Európska komisia by mala v kontexte podnikania a priemyselnej politiky vytvoriť skupinu na vysokej úrovni pre oblasť služieb podnikom, čím sa zabezpečí, že politické činnosti budú vo väčšej miere zohľadňovať vzájomné ovplyvňovanie sa odvetví služieb, priemyslu a hospodárskej činnosti ako celku. Hlavnými cieľmi tejto skupiny na vysokej úrovni by mohli byť:

—

hlbšia analýza potrieb služieb podnikom, vrátane potrieb rôznych a veľmi rozmanitých pododvetví v rámci služieb podnikom,

| — | preskúmanie súčasných politík ovplyvňujúcich služby podnikom a navrhnutie konkrétnych politických opatrení na vhodnej úrovni (regionálnej, národnej alebo na úrovni EÚ), |
| --- | --- |

—

preskúmanie súčasných politík ovplyvňujúcich služby podnikom a navrhnutie konkrétnych politických opatrení na vhodnej úrovni (regionálnej, národnej alebo na úrovni EÚ),

| — | odporučiť strategické ciele, ktoré je potrebné dosiahnuť v rámci rokovaní WTO o Všeobecnej dohode o obchode so službami (GATS) s dôrazom na opatrenia umožňujúce MSP v oblasti služieb poskytovať svoje služby v zahraničí, |
| --- | --- |

—

odporučiť strategické ciele, ktoré je potrebné dosiahnuť v rámci rokovaní WTO o Všeobecnej dohode o obchode so službami (GATS) s dôrazom na opatrenia umožňujúce MSP v oblasti služieb poskytovať svoje služby v zahraničí,

| — | identifikovať a zoskupiť subjekty zainteresované na politike v oblastiach, kde je ich zastúpenie veľmi obmedzené a roztrieštené, |
| --- | --- |

—

identifikovať a zoskupiť subjekty zainteresované na politike v oblastiach, kde je ich zastúpenie veľmi obmedzené a roztrieštené,

| — | zriadiť Európske stredisko pre monitorovanie služieb podnikom, ktoré by monitorovalo výsledky opatrení zavedených činnosťou v rámci politiky EÚ a zverejňovalo osvedčené postupy. Členmi strediska by mali byť zástupcovia EHSV, odborov, podnikateľských združení a experti z oblasti služieb podnikom. |
| --- | --- |

—

zriadiť Európske stredisko pre monitorovanie služieb podnikom, ktoré by monitorovalo výsledky opatrení zavedených činnosťou v rámci politiky EÚ a zverejňovalo osvedčené postupy. Členmi strediska by mali byť zástupcovia EHSV, odborov, podnikateľských združení a experti z oblasti služieb podnikom.

| 4.2 | Priorita 2: Je potrebné podnecovať sociálny dialóg venovaný špeciálne odvetviu služieb podnikom s cieľom prediskutovať a formulovať odporučenia týkajúce sa:






  — | nových pracovných príležitostí, |
| --- | --- | --- |

4.2

Priorita 2: Je potrebné podnecovať sociálny dialóg venovaný špeciálne odvetviu služieb podnikom s cieľom prediskutovať a formulovať odporučenia týkajúce sa:

—

nových pracovných príležitostí,

| — | celoživotného vzdelávania, |
| --- | --- |

—

celoživotného vzdelávania,

| — | možnosti outsourcingu a prenášania činnosti do zahraničia (off shoring), |
| --- | --- |

—

možnosti outsourcingu a prenášania činnosti do zahraničia (off shoring),

| — | zisťovania deficitov odbornosti, |
| --- | --- |

—

zisťovania deficitov odbornosti,

| — | práce na čiastočný úväzok a práce na diaľku, |
| --- | --- |

—

práce na čiastočný úväzok a práce na diaľku,

| — | možnosti flexiistoty v oblasti služieb podnikom (touto témou sa vo všeobecnej rovine zaoberal EHSV vo svojom nedávnom stanovisku SOC/283), |
| --- | --- |

—

možnosti flexiistoty v oblasti služieb podnikom (touto témou sa vo všeobecnej rovine zaoberal EHSV vo svojom nedávnom stanovisku SOC/283),

| — | nedostatku pracovníkov v službách podnikom intenzívne využívajúcich znalosti a možností vyplývajúcich z prisťahovalectva, |
| --- | --- |

—

nedostatku pracovníkov v službách podnikom intenzívne využívajúcich znalosti a možností vyplývajúcich z prisťahovalectva,

| — | mobility. |
| --- | --- |

—

mobility.

Uskutočniteľnosť a účinnosť takéhoto odvetvovo špecializovaného sociálneho dialógu (napr. uznanie dohôd, organizačná podpora) bude v skutočnosti závisieť od určenia a uznania zastupujúcich európskych organizácií zamestnávateľov a zamestnancov.

| 4.3 | Priorita 3: Výskum, vývoj a inovácie v oblasti služieb:






  — | analýza spôsobov inovácie v službách podnikom a jej dosah na produktivitu, sociálnu oblasť a hospodársky rast, |
| --- | --- | --- |

4.3

Priorita 3: Výskum, vývoj a inovácie v oblasti služieb:

—

analýza spôsobov inovácie v službách podnikom a jej dosah na produktivitu, sociálnu oblasť a hospodársky rast,

| — | úloha služieb podnikom intenzívne využívajúcich znalosti pri rozvoji inovácie služieb, |
| --- | --- |

—

úloha služieb podnikom intenzívne využívajúcich znalosti pri rozvoji inovácie služieb,

| — | vzťah medzi rozvojom IKT a inováciou služieb, |
| --- | --- |

—

vzťah medzi rozvojom IKT a inováciou služieb,

| — | preskúmanie výskumno-vývojových a inovačných programov s cieľom posúdiť postavenie služieb podnikom, |
| --- | --- |

—

preskúmanie výskumno-vývojových a inovačných programov s cieľom posúdiť postavenie služieb podnikom,

| — | uplatňovanie efektívnych výrobných postupov v oblasti služieb, |
| --- | --- |

—

uplatňovanie efektívnych výrobných postupov v oblasti služieb,

| — | úloha inovácie služieb a iných možných politických opatrení na podporu služieb intenzívne využívajúcich znalosti na regionálnej úrovni, využívanie inovačných politík na podporu poskytovania služieb podnikom a dopytu po nich. |
| --- | --- |

—

úloha inovácie služieb a iných možných politických opatrení na podporu služieb intenzívne využívajúcich znalosti na regionálnej úrovni, využívanie inovačných politík na podporu poskytovania služieb podnikom a dopytu po nich.

| 4.4 | Priorita 4: Vytváranie noriem. Rozvoj noriem v oblasti služieb prebiehal pomaly. Tie totiž vznikajú na základe dopytu. Na strane poskytovateľov služieb podnikom sa vyskytujú štrukturálne problémy. Vo väčšine prípadov ide o malé podniky, ktoré v ich domovskej krajine nezastrešuje žiadna zastupiteľská organizácia, čo sa odráža aj na európskej úrovni, kde táto kategória nie je primerane zastúpená v žiadnej z európskych organizácií. Aby mohli užívatelia vysloviť svoje požiadavky, musia sa zorganizovať, čo je jediný spôsob, ako zlepšiť situáciu. Trh v oblasti služieb podnikom je nesmierne zainteresovaný na stanovení jasných noriem v tejto sfére. Vypracovanie noriem môže byť užitočné vzhľadom na:






  — | doplnenie či dokonca náhradu regulácie, |
| --- | --- | --- |

4.4

Priorita 4: Vytváranie noriem. Rozvoj noriem v oblasti služieb prebiehal pomaly. Tie totiž vznikajú na základe dopytu. Na strane poskytovateľov služieb podnikom sa vyskytujú štrukturálne problémy. Vo väčšine prípadov ide o malé podniky, ktoré v ich domovskej krajine nezastrešuje žiadna zastupiteľská organizácia, čo sa odráža aj na európskej úrovni, kde táto kategória nie je primerane zastúpená v žiadnej z európskych organizácií. Aby mohli užívatelia vysloviť svoje požiadavky, musia sa zorganizovať, čo je jediný spôsob, ako zlepšiť situáciu. Trh v oblasti služieb podnikom je nesmierne zainteresovaný na stanovení jasných noriem v tejto sfére. Vypracovanie noriem môže byť užitočné vzhľadom na:

—

doplnenie či dokonca náhradu regulácie,

| — | zlepšenie kvality a podporu hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

—

zlepšenie kvality a podporu hospodárskej súťaže,

| — | obmedzenie asymetrických informácií (v prospech poskytovateľa aj užívateľa) na trhu, kde je nedostatočná transparentnosť, |
| --- | --- |

—

obmedzenie asymetrických informácií (v prospech poskytovateľa aj užívateľa) na trhu, kde je nedostatočná transparentnosť,

| — | zabezpečenie porovnateľnosti v situáciách, kedy má užívateľ možnosť výberu medzi viacerými ponukami a musí sa medzi nimi rozhodnúť, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie porovnateľnosti v situáciách, kedy má užívateľ možnosť výberu medzi viacerými ponukami a musí sa medzi nimi rozhodnúť,

| — | viacej šíriť výsledky výskumno-vývojových a inovačných programov, čím sa podporí inovácia v záujme zvýšenia kvality služieb, |
| --- | --- |

—

viacej šíriť výsledky výskumno-vývojových a inovačných programov, čím sa podporí inovácia v záujme zvýšenia kvality služieb,

| — | zníženie množstva nezhôd prostredníctvom objasnenia práv a povinností poskytovateľov služieb a užívateľov, |
| --- | --- |

—

zníženie množstva nezhôd prostredníctvom objasnenia práv a povinností poskytovateľov služieb a užívateľov,

| — | predchádzanie sociálnym konfliktom dodržiavaním pracovného práva zo strany poskytovateľov služieb a užívateľov a v prípade potreby prostredníctvom kolektívneho vyjednávania na vhodnej úrovni, |
| --- | --- |

—

predchádzanie sociálnym konfliktom dodržiavaním pracovného práva zo strany poskytovateľov služieb a užívateľov a v prípade potreby prostredníctvom kolektívneho vyjednávania na vhodnej úrovni,

| — | umožnenie istých úspor z rozsahu v prípade malých podnikov, ktoré by poskytovali podobné služby v rozličných členských štátoch EÚ, čo by viedlo k zníženiu prekážok brániacich integrácii trhu, |
| --- | --- |

—

umožnenie istých úspor z rozsahu v prípade malých podnikov, ktoré by poskytovali podobné služby v rozličných členských štátoch EÚ, čo by viedlo k zníženiu prekážok brániacich integrácii trhu,

| — | rozvoj fungujúceho vývozného odvetvia a pomoc pri obstarávaní verejných služieb a subdodávaní služieb. |
| --- | --- |

—

rozvoj fungujúceho vývozného odvetvia a pomoc pri obstarávaní verejných služieb a subdodávaní služieb.

| 4.5 | Priorita 5: Ďalšie zlepšenie štatistiky služieb podnikom. Politické opatrenia sa prijímajú na základe analýzy aktuálnych trendov, ktoré je možné posúdiť jedine pomocou jasných a zmysluplných štatistík. Zjavne nedostatočne uspokojivý rast produktivity v porovnaní s USA môže čiastočne vyplývať z nespoľahlivých štatistík vypracovaných na základe metodiky používanej na meranie výkonnosti výroby. Na ďalšie spresnenie štatistík o službách podnikom je potrebné nielen rozhodnutie Eurostatu, ale aj spolupráca zo strany vlád jednotlivých krajín, ktoré musia zmeniť svoje metódy získavania štatistických údajov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať posudzovaniu úlohy služieb podnikom v rámci ostatných odvetví priemyslu a služieb. |
| --- | --- |

4.5

Priorita 5: Ďalšie zlepšenie štatistiky služieb podnikom. Politické opatrenia sa prijímajú na základe analýzy aktuálnych trendov, ktoré je možné posúdiť jedine pomocou jasných a zmysluplných štatistík. Zjavne nedostatočne uspokojivý rast produktivity v porovnaní s USA môže čiastočne vyplývať z nespoľahlivých štatistík vypracovaných na základe metodiky používanej na meranie výkonnosti výroby. Na ďalšie spresnenie štatistík o službách podnikom je potrebné nielen rozhodnutie Eurostatu, ale aj spolupráca zo strany vlád jednotlivých krajín, ktoré musia zmeniť svoje metódy získavania štatistických údajov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať posudzovaniu úlohy služieb podnikom v rámci ostatných odvetví priemyslu a služieb.

| 4.6 | Priorita 6: Veda o službách
  Veda o službách (alebo „veda o službách, ich riadení a vývoji“) je novovznikajúca disciplína, ktorá zahŕňa rozmanité a roztrieštené prístupy v oblasti služieb, o. i.: ekonomiku služieb, riadenie a marketing v oblasti služieb, či vývoj služieb. Podľa výskumných pracovníkov a podnikateľov v oblasti služieb je potrebná podpora a lepšia integrácia všetkých uvedených oblastí. V rámci vedy o službách môže byť vzorom vývoj služieb. Je to špecifická technická disciplína, ktorá sa zaoberá systematickým vývojom a tvorbou služieb využívaním vhodných modelov, metód a nástrojov. Hoci vývoj služieb zahŕňa aj aspekty riadenia služieb, jedným z jeho hlavných zameraní je vývoj nových produktov v oblasti služieb. Vývoj služieb sa súčasne zaoberá rozvíjaním vývojových systémov, t. j. otázkami všeobecného manažmentu výskumu, vývoja a inovácií súvisiaceho so službami. Komplexný prístup k spoločnému technickému plánovaniu tovarov, programového vybavenia a služieb sa stane bežným javom.
  Základný výskum zameraný na vývoj nových modelov, metód a nástrojov podnikania poskytne vede o službách významný impulz. Čoraz väčšia harmonizácia noriem v oblasti služieb napokon podporí špecifikáciu a efektívny vývoj nových služieb (12).
  Vývoj služieb je jednou z mála oblastí vo sfére služieb, ktoré podstatne spoluvytváral európsky výskum. Užšia integrácia do medzinárodných sietí a systematický vývoj nezávislého vedeckého spoločenstva v oblasti vývoja služieb sú nevyhnutné pre zachovanie vedúcej úlohy v tejto oblasti aj v budúcnosti (13). |
| --- | --- |

4.6

Priorita 6: Veda o službách

Veda o službách (alebo „veda o službách, ich riadení a vývoji“) je novovznikajúca disciplína, ktorá zahŕňa rozmanité a roztrieštené prístupy v oblasti služieb, o. i.: ekonomiku služieb, riadenie a marketing v oblasti služieb, či vývoj služieb. Podľa výskumných pracovníkov a podnikateľov v oblasti služieb je potrebná podpora a lepšia integrácia všetkých uvedených oblastí. V rámci vedy o službách môže byť vzorom vývoj služieb. Je to špecifická technická disciplína, ktorá sa zaoberá systematickým vývojom a tvorbou služieb využívaním vhodných modelov, metód a nástrojov. Hoci vývoj služieb zahŕňa aj aspekty riadenia služieb, jedným z jeho hlavných zameraní je vývoj nových produktov v oblasti služieb. Vývoj služieb sa súčasne zaoberá rozvíjaním vývojových systémov, t. j. otázkami všeobecného manažmentu výskumu, vývoja a inovácií súvisiaceho so službami. Komplexný prístup k spoločnému technickému plánovaniu tovarov, programového vybavenia a služieb sa stane bežným javom.

Základný výskum zameraný na vývoj nových modelov, metód a nástrojov podnikania poskytne vede o službách významný impulz. Čoraz väčšia harmonizácia noriem v oblasti služieb napokon podporí špecifikáciu a efektívny vývoj nových služieb (12).

Vývoj služieb je jednou z mála oblastí vo sfére služieb, ktoré podstatne spoluvytváral európsky výskum. Užšia integrácia do medzinárodných sietí a systematický vývoj nezávislého vedeckého spoločenstva v oblasti vývoja služieb sú nevyhnutné pre zachovanie vedúcej úlohy v tejto oblasti aj v budúcnosti (13).

| 4.7 | Priorita 7: Vnútorný trh a predpisy v oblasti služieb podnikom

  Zmenšenie a zjednodušenie regulačných prekážok. Existuje niekoľko obmedzujúcich faktorov, ktoré sťažujú činnosť spoločností v oblasti služieb podnikom a maria ich úsilie zamerané na zvýšenie produktivity a uplatnenie sa na podnikateľskom trhu v iných členských štátoch. To zahŕňa aj problémy s pracovnou mobilitou a uznávaním odborných kvalifikácií. V uplynulých rokoch vzrástlo množstvo predpisov, ktoré sú navyše čoraz zložitejšie, čo zvýšilo záťaž kladenú na malých poskytovateľov služieb. Najdôležitejšie body, ktorým je potrebné venovať pozornosť, sú:






  — | Zriaďovanie a transfer podnikov. Čas a peniaze potrebné na zriadenie nového podniku alebo prevod vlastníctva existujúceho podniku sú pre MSP obmedzujúce. |
| --- | --- | --- |

4.7

Priorita 7: Vnútorný trh a predpisy v oblasti služieb podnikom

Zmenšenie a zjednodušenie regulačných prekážok. Existuje niekoľko obmedzujúcich faktorov, ktoré sťažujú činnosť spoločností v oblasti služieb podnikom a maria ich úsilie zamerané na zvýšenie produktivity a uplatnenie sa na podnikateľskom trhu v iných členských štátoch. To zahŕňa aj problémy s pracovnou mobilitou a uznávaním odborných kvalifikácií. V uplynulých rokoch vzrástlo množstvo predpisov, ktoré sú navyše čoraz zložitejšie, čo zvýšilo záťaž kladenú na malých poskytovateľov služieb. Najdôležitejšie body, ktorým je potrebné venovať pozornosť, sú:

—

Zriaďovanie a transfer podnikov. Čas a peniaze potrebné na zriadenie nového podniku alebo prevod vlastníctva existujúceho podniku sú pre MSP obmedzujúce.

| — | Prekážky vývozu služieb. Pre MSP, ktoré chcú poskytovať služby v zahraničí, je pomerne nákladné zistiť, ktoré predpisy sa vzťahujú na ich podnik, a rovnako nákladné sú aj príslušné konzultácie. Je potrebné pokračovať v medzinárodných obchodných rokovaniach, aby sa odstránili zbytočné prekážky brániace európskym poskytovateľom služieb v prístupe na vonkajšie trhy v oblasti služieb podnikom. Databáza o prístupe na trh, ktorú vytvorila Európska komisia, by mala pomôcť pri identifikácii týchto prekážok. |
| --- | --- |

—

Prekážky vývozu služieb. Pre MSP, ktoré chcú poskytovať služby v zahraničí, je pomerne nákladné zistiť, ktoré predpisy sa vzťahujú na ich podnik, a rovnako nákladné sú aj príslušné konzultácie. Je potrebné pokračovať v medzinárodných obchodných rokovaniach, aby sa odstránili zbytočné prekážky brániace európskym poskytovateľom služieb v prístupe na vonkajšie trhy v oblasti služieb podnikom. Databáza o prístupe na trh, ktorú vytvorila Európska komisia, by mala pomôcť pri identifikácii týchto prekážok.

| — | Obmedzenia týkajúce sa multidisciplinárnej spolupráce. Existujú prekážky vstupu profesionálnych poskytovateľov služieb, ktoré by sa odstránili po tom, ako nadobudne účinnosť smernica o službách. |
| --- | --- |

—

Obmedzenia týkajúce sa multidisciplinárnej spolupráce. Existujú prekážky vstupu profesionálnych poskytovateľov služieb, ktoré by sa odstránili po tom, ako nadobudne účinnosť smernica o službách.

| — | Nedostatočná transpozícia právnych predpisov EÚ, ako aj odlišná legislatíva jednotlivých členských štátov. Hoci predpisy nie sú priamo namierené proti vnútornému trhu, výrazné rozdiely medzi legislatívou jednotlivých krajín EÚ brzdia jeho integráciu. |
| --- | --- |

—

Nedostatočná transpozícia právnych predpisov EÚ, ako aj odlišná legislatíva jednotlivých členských štátov. Hoci predpisy nie sú priamo namierené proti vnútornému trhu, výrazné rozdiely medzi legislatívou jednotlivých krajín EÚ brzdia jeho integráciu.

| — | Verejné obstarávanie a predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže medzi súkromnými a štátnymi podnikmi v oblasti verejného obstarávania. |
| --- | --- |

—

Verejné obstarávanie a predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže medzi súkromnými a štátnymi podnikmi v oblasti verejného obstarávania.

| — | Prekážky brániace poskytovaniu služieb v rôznych členských štátoch Profesijné združenia zaujali obranný postoj a prijali interné predpisy namierené proti tomu, aby v ich krajine prevádzkovali svoju činnosť poskytovatelia služieb z iných členských štátov. |
| --- | --- |

—

Prekážky brániace poskytovaniu služieb v rôznych členských štátoch Profesijné združenia zaujali obranný postoj a prijali interné predpisy namierené proti tomu, aby v ich krajine prevádzkovali svoju činnosť poskytovatelia služieb z iných členských štátov.

| — | Vysielanie vysokokvalifikovaných pracovníkov. Pri vysielaní pracovníkov do iných členských štátov sa vyskytli problémy, a to dokonca aj v prípade pracovných miest vyžadujúcich vysokú kvalifikáciu. V tejto oblasti môže pri prijímaní opatrení pomôcť stanovisko EHSV na tému „Vysielanie pracovníkov“ (14). |
| --- | --- |

—

Vysielanie vysokokvalifikovaných pracovníkov. Pri vysielaní pracovníkov do iných členských štátov sa vyskytli problémy, a to dokonca aj v prípade pracovných miest vyžadujúcich vysokú kvalifikáciu. V tejto oblasti môže pri prijímaní opatrení pomôcť stanovisko EHSV na tému „Vysielanie pracovníkov“ (14).

| — | Uznávanie kvalifikácií. Smernica 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií sa mala transponovať do 20. októbra 2007. Súčasťou transpozície bolo nahradiť pätnásť dovtedy platných smerníc týkajúcich sa uznávania odborných kvalifikácií. Teraz by sme mali mať skutočnú komplexnú modernizáciu systému Spoločenstva, ktorý podporuje trh EÚ v oblasti služieb podnikom, prostredníctvom flexibilnejšieho a automatického uznávania kvalifikácií. Využívanie informačného systému o vnútornom trhu (système d'information sur le marché intérieur – IMI) z dielne Európskej komisie sa považuje za praktický spôsob, ako si môžu orgány a zamestnávatelia v jednotlivých členských štátoch overiť v jednej centrálnej databáze konkrétny orgán (na regionálnej alebo národnej úrovni v každom členskom štáte), ktorý je oprávnený vydávať osvedčenia o spôsobilosti a kvalifikáciách a overovať pravosť takýchto osvedčení. |
| --- | --- |

—

Uznávanie kvalifikácií. Smernica 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií sa mala transponovať do 20. októbra 2007. Súčasťou transpozície bolo nahradiť pätnásť dovtedy platných smerníc týkajúcich sa uznávania odborných kvalifikácií. Teraz by sme mali mať skutočnú komplexnú modernizáciu systému Spoločenstva, ktorý podporuje trh EÚ v oblasti služieb podnikom, prostredníctvom flexibilnejšieho a automatického uznávania kvalifikácií. Využívanie informačného systému o vnútornom trhu (système d'information sur le marché intérieur – IMI) z dielne Európskej komisie sa považuje za praktický spôsob, ako si môžu orgány a zamestnávatelia v jednotlivých členských štátoch overiť v jednej centrálnej databáze konkrétny orgán (na regionálnej alebo národnej úrovni v každom členskom štáte), ktorý je oprávnený vydávať osvedčenia o spôsobilosti a kvalifikáciách a overovať pravosť takýchto osvedčení.

| — | Transpozícia smernice o službách. Odvetvová analýza by odvetviu služieb podnikom pomohla čo najefektívnejšie využívať nové regulačné prostredie, najmä kvôli identifikácii zostávajúcich prekážok počas transpozície smernice o službách i po nej. V roku 2010 sa táto otázka začne hodnotiť, aby bolo možné posúdiť priebeh transpozície a podrobne sledovať spôsob jej vykonávania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať dosahom na ekonomiku služieb podnikom. Informačné systémy o vnútornom trhu môžu poskytnúť užitočné informácie potrebné na sledovanie a budúce zmenšenie rozdielov medzi jednotlivými krajinami. |
| --- | --- |

—

Transpozícia smernice o službách. Odvetvová analýza by odvetviu služieb podnikom pomohla čo najefektívnejšie využívať nové regulačné prostredie, najmä kvôli identifikácii zostávajúcich prekážok počas transpozície smernice o službách i po nej. V roku 2010 sa táto otázka začne hodnotiť, aby bolo možné posúdiť priebeh transpozície a podrobne sledovať spôsob jej vykonávania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať dosahom na ekonomiku služieb podnikom. Informačné systémy o vnútornom trhu môžu poskytnúť užitočné informácie potrebné na sledovanie a budúce zmenšenie rozdielov medzi jednotlivými krajinami.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006. s. 4 (CCMI/035).

1

(2)  KOM(2007) 374, 4. júl 2007.

2

(3)  SEC(2007) 1059, 27. júl 2007.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006.

4

(5)  Tlačová správa IP/08/192, 7. február 2008.

5

(6)  Memo/08/152, 10. marec 2008.

6

(7)  KOM(2007) 359 v konečnom znení.

7

(8)  KOM(2008) 133 v konečnom znení, 11. marec 2008.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 93 (SOC/251).

9

(10)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 8 (INT/324).

10

(11)  Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 17 (INT/325).

11

(12)  Service engineering – methodical development of new service products [Service engineering – metodický vývoj nových produktov v oblasti služieb], autori: Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich, Thomas Meiren.

12

(13)  Thomas Meiren, Fraunhofer-Institut für Arbeitswirtschaft und Organisation, Stuttgart, Nemecko.

13

(14)  Pozri CESE 995/2008 z 29. mája 2008 (SOC/282). Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 95.

14

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárského a sociálneho výboru

Nasledujúci text zo stanoviska odbornej sekcie bol zmenený pozmeňovacím návrhom schváleným na plenárnom zasadnutí, získal však aspoň štvrtinu odovzdaných hlasov:

Bod 2.2, druhá zarážka:

| „— | Politika trhu práce v službách podnikom. Zo spoločenského hľadiska je na odvetvovej úrovni potrebné hĺbkové preskúmanie výziev, ktoré vyplývajú z nových druhov pracovných miest vytváraných spoločným pôsobením poskytovateľov služieb podnikom a výrobného priemyslu. Táto analýza musí zahŕňať vzdelávanie, odbornú prípravu a ďalšie celoživotné vzdelávanie, ako aj podmienky zamestnávania pracovníkov, vrátane pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú outsourcingu. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa program sociálneho dialógu mal rozšíriť tak, aby bol zameraný na špecifické zmeny pracovných podmienok a pracovných príležitostí vyplývajúcich zo štrukturálnych zmien, ktoré ovplyvňujú služby podnikom.“ |
| --- | --- |

„—

Politika trhu práce v službách podnikom. Zo spoločenského hľadiska je na odvetvovej úrovni potrebné hĺbkové preskúmanie výziev, ktoré vyplývajú z nových druhov pracovných miest vytváraných spoločným pôsobením poskytovateľov služieb podnikom a výrobného priemyslu. Táto analýza musí zahŕňať vzdelávanie, odbornú prípravu a ďalšie celoživotné vzdelávanie, ako aj podmienky zamestnávania pracovníkov, vrátane pracovníkov, ktorí sa zúčastňujú outsourcingu. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa program sociálneho dialógu mal rozšíriť tak, aby bol zameraný na špecifické zmeny pracovných podmienok a pracovných príležitostí vyplývajúcich zo štrukturálnych zmien, ktoré ovplyvňujú služby podnikom.“

Výsledok hlasovania:

87 hlasov za pozmeňovací návrh, 35 hlasov proti, 13 členovia sa hlasovania zdržali.

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/34

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie)“

KOM(2008) 49 v konečnom znení – 2008/0035 (COD)

(2009/C 27/07)

Rada sa 13. mája 2008 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o kozmetických výrobkoch (prepracované znenie)“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2008. Spravodajcom bol pán Krawczyk.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla (schôdza z 9. júla) prijal 126 hlasmi za, pričom 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor schvaľuje ciele a zameranie návrhu nariadenia, ako aj prepracovanie smernice 76/768/EHS na nariadenie. |
| --- | --- |

1.1

Výbor schvaľuje ciele a zameranie návrhu nariadenia, ako aj prepracovanie smernice 76/768/EHS na nariadenie.

| 1.2 | Výbor upozorňuje na skutočnosť, že hlavne MSP budú musieť vynaložiť značné výdavky, aby splnili nové požiadavky pre výrobnú prax, posúdenie bezpečnosti a prípravu informačných zložiek o výrobkoch, nehovoriac o všetkých príslušných testoch. |
| --- | --- |

1.2

Výbor upozorňuje na skutočnosť, že hlavne MSP budú musieť vynaložiť značné výdavky, aby splnili nové požiadavky pre výrobnú prax, posúdenie bezpečnosti a prípravu informačných zložiek o výrobkoch, nehovoriac o všetkých príslušných testoch.

| 1.3 | Výbor považuje za vhodné minimalizovať tento negatívny finančný vplyv na MSP, napríklad tým, že by sa špecifikovalo, že informačná zložka o výrobku a posúdenie bezpečnosti sa majú pripravovať v súlade s novými požiadavkami pre výrobky umiestnené na trhu prvýkrát. |
| --- | --- |

1.3

Výbor považuje za vhodné minimalizovať tento negatívny finančný vplyv na MSP, napríklad tým, že by sa špecifikovalo, že informačná zložka o výrobku a posúdenie bezpečnosti sa majú pripravovať v súlade s novými požiadavkami pre výrobky umiestnené na trhu prvýkrát.

| 1.3.1 | Výbor podporuje zavedenie 36-mesačného obdobia pre vstup nariadenia do platnosti. Vzhľadom na aktualizáciu informačných zložiek o výrobkoch a posúdenie bezpečnosti kozmetických výrobkov už umiestnených na trhu však výbor odporúča dodatočné 24-mesačné prechodné obdobie po vstupe do platnosti. |
| --- | --- |

1.3.1

Výbor podporuje zavedenie 36-mesačného obdobia pre vstup nariadenia do platnosti. Vzhľadom na aktualizáciu informačných zložiek o výrobkoch a posúdenie bezpečnosti kozmetických výrobkov už umiestnených na trhu však výbor odporúča dodatočné 24-mesačné prechodné obdobie po vstupe do platnosti.

| 1.4 | Výbor víta zavedenie diferencovaných pravidiel založených na posúdení rizika pre látky klasifikované ako karcinogénne, mutagénne alebo toxické pre reprodukciu („CMR“). Mal by sa zachovať zákaz používania takýchto látok. |
| --- | --- |

1.4

Výbor víta zavedenie diferencovaných pravidiel založených na posúdení rizika pre látky klasifikované ako karcinogénne, mutagénne alebo toxické pre reprodukciu („CMR“). Mal by sa zachovať zákaz používania takýchto látok.

2.   Predhovor

| 2.1 | Hlavným cieľom smernice (smernica 76/768/EHS) je ochraňovať zdravie spotrebiteľov a harmonizovať pritom právne predpisy pre kozmetické výrobky na spoločnom trhu. Z posúdenia súčasnej situácie na trhu vyplýva, že pozmeňovacie návrhy ku smernici 76/768/EHSV a jej nedôsledné transpozície zo strany členských štátov spôsobili veľkú právnu neistotu a nesúlad. Malo to za následok administratívnu záťaž a zbytočné náklady pre zodpovedné orgány, ako aj pre príslušné odvetvie a neprispelo to pritom k bezpečnosti kozmetických výrobkov. |
| --- | --- |

2.1

Hlavným cieľom smernice (smernica 76/768/EHS) je ochraňovať zdravie spotrebiteľov a harmonizovať pritom právne predpisy pre kozmetické výrobky na spoločnom trhu. Z posúdenia súčasnej situácie na trhu vyplýva, že pozmeňovacie návrhy ku smernici 76/768/EHSV a jej nedôsledné transpozície zo strany členských štátov spôsobili veľkú právnu neistotu a nesúlad. Malo to za následok administratívnu záťaž a zbytočné náklady pre zodpovedné orgány, ako aj pre príslušné odvetvie a neprispelo to pritom k bezpečnosti kozmetických výrobkov.

| 2.2 | O zámere zjednodušiť smernicu Rady 76/768/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kozmetických výrobkov (tzv. „kozmetická smernica“) informovala Komisia vo svojom oznámení „Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva: Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia“ a vo výročnej stratégii politiky Komisie na rok 2007 a v pracovnom a legislatívnom programe Komisie na rok 2007. Komisia navrhla zjednodušiť kozmetickú smernicu formou prepracovaného znenia, t. j. legislatívnou technikou, ktorá umožňuje kodifikovať legislatívny text a jeho pozmeňovacie návrhy a zaviesť podstatné zlepšenia. |
| --- | --- |

2.2

O zámere zjednodušiť smernicu Rady 76/768/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa kozmetických výrobkov (tzv. „kozmetická smernica“) informovala Komisia vo svojom oznámení „Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva: Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia“ a vo výročnej stratégii politiky Komisie na rok 2007 a v pracovnom a legislatívnom programe Komisie na rok 2007. Komisia navrhla zjednodušiť kozmetickú smernicu formou prepracovaného znenia, t. j. legislatívnou technikou, ktorá umožňuje kodifikovať legislatívny text a jeho pozmeňovacie návrhy a zaviesť podstatné zlepšenia.

| 2.3 | Komisia na základe odozvy na verejné konzultácie, ktoré začali v roku 2006 a na základe viacerých štúdií Komisie, pripravila rozsiahle hodnotenie vplyvu pred vypracovaním návrhu nariadenia (prepracované znenie) (1). |
| --- | --- |

2.3

Komisia na základe odozvy na verejné konzultácie, ktoré začali v roku 2006 a na základe viacerých štúdií Komisie, pripravila rozsiahle hodnotenie vplyvu pred vypracovaním návrhu nariadenia (prepracované znenie) (1).

| 2.4 | Pre kozmetické odvetvie EÚ sú MSP typické. 97 % kozmetických spoločností EÚ sú MSP a 80 % z nich má menej ako 19 zamestnancov. V MSP pôsobia približne dve tretiny všetkých ľudí priamo zamestnaných v kozmetickom odvetví v EÚ. |
| --- | --- |

2.4

Pre kozmetické odvetvie EÚ sú MSP typické. 97 % kozmetických spoločností EÚ sú MSP a 80 % z nich má menej ako 19 zamestnancov. V MSP pôsobia približne dve tretiny všetkých ľudí priamo zamestnaných v kozmetickom odvetví v EÚ.

| 2.5 | Z hľadiska zamestnanosti je v EÚ približne 150 000 ľudí zamestnaných v kozmetickom priemysle. Od roku 1999 sa v európskom odvetví neustále vytvárajú nové pracovné miesta (zvýšenie o 1,2 % ročne). |
| --- | --- |

2.5

Z hľadiska zamestnanosti je v EÚ približne 150 000 ľudí zamestnaných v kozmetickom priemysle. Od roku 1999 sa v európskom odvetví neustále vytvárajú nové pracovné miesta (zvýšenie o 1,2 % ročne).

| 2.6 | Okrem priameho zamestnania má kozmetické odvetvie silný nepriamy vplyv na zamestnanosť v oblasti maloobchodu, distribúcie a dopravy. Odhaduje sa, že kozmetický priemysel nepriamo vytvoril približne 350 000 pracovných miest. |
| --- | --- |

2.6

Okrem priameho zamestnania má kozmetické odvetvie silný nepriamy vplyv na zamestnanosť v oblasti maloobchodu, distribúcie a dopravy. Odhaduje sa, že kozmetický priemysel nepriamo vytvoril približne 350 000 pracovných miest.

| 2.7 | Z tohto dôvodu by sa mali pri analýze vplyvu tohto návrhu vziať do úvahy záujmy a názory MSP v kozmetickom odvetví v EÚ. |
| --- | --- |

2.7

Z tohto dôvodu by sa mali pri analýze vplyvu tohto návrhu vziať do úvahy záujmy a názory MSP v kozmetickom odvetví v EÚ.

| 2.8 | Vývoz kozmetiky v rámci obchodu vnútri Spoločenstva sa od roku 1999 každoročne zvyšoval v priemere o 5 % ročne z hľadiska objemu a o 6,5 % ročne z hľadiska hodnoty. |
| --- | --- |

2.8

Vývoz kozmetiky v rámci obchodu vnútri Spoločenstva sa od roku 1999 každoročne zvyšoval v priemere o 5 % ročne z hľadiska objemu a o 6,5 % ročne z hľadiska hodnoty.

| 2.9 | Kozmetický priemysel je odvetvie medzinárodného obchodu, v ktorom zohráva Európa veľmi dôležitú úlohu. Globálny charakter tohto odvetvia je mimoriadne významný pre EÚ ako čistého vývozcu. V roku 2005 predstavoval vývoz kozmetických výrobkov mimo EÚ 16 miliárd eur a dovoz 4,4 miliárd eur. |
| --- | --- |

2.9

Kozmetický priemysel je odvetvie medzinárodného obchodu, v ktorom zohráva Európa veľmi dôležitú úlohu. Globálny charakter tohto odvetvia je mimoriadne významný pre EÚ ako čistého vývozcu. V roku 2005 predstavoval vývoz kozmetických výrobkov mimo EÚ 16 miliárd eur a dovoz 4,4 miliárd eur.

| 2.10 | Situácia je v každom členskom štáte iná. Jedným z príkladov je Poľsko. Veľká časť poľského kozmetického odvetvia je stále nezávislá, a v tejto oblasti pôsobí 400 podnikov, hlavne MSP. Poľský kozmetický trh, ktorý zaznamenal ročný nárast o 8,2 % v roku 2006 a 7,2 % v roku 2007, a ktorý má stále veľký rastový potenciál, je dobrým príkladom stabilného rastu, aký už nemožno pozorovať v ani v jednej z 5 najrozvinutejších ekonomík EÚ (Spojené kráľovstvo, Nemecko, Francúzsko, Taliansko a Španielsko). |
| --- | --- |

2.10

Situácia je v každom členskom štáte iná. Jedným z príkladov je Poľsko. Veľká časť poľského kozmetického odvetvia je stále nezávislá, a v tejto oblasti pôsobí 400 podnikov, hlavne MSP. Poľský kozmetický trh, ktorý zaznamenal ročný nárast o 8,2 % v roku 2006 a 7,2 % v roku 2007, a ktorý má stále veľký rastový potenciál, je dobrým príkladom stabilného rastu, aký už nemožno pozorovať v ani v jednej z 5 najrozvinutejších ekonomík EÚ (Spojené kráľovstvo, Nemecko, Francúzsko, Taliansko a Španielsko).

3.   Úvod

Kozmetická smernica je veľmi podrobným a normatívnym právnym predpisom. Od roku 1976 bola kozmetická smernica pozmenená 56 krát, čo malo za následok právnu neistotu a nesúlad a úplný nedostatok súboru definícií.

| 3.1 | Navrhované prepracované znenie smernice Rady 76/768/EHS má tieto hlavné ciele:






  — | odstrániť právnu neistotu a nesúlad, ktoré sú dôsledkom viacerých pozmeňovacích návrhov; |
| --- | --- | --- |

3.1

Navrhované prepracované znenie smernice Rady 76/768/EHS má tieto hlavné ciele:

—

odstrániť právnu neistotu a nesúlad, ktoré sú dôsledkom viacerých pozmeňovacích návrhov;

| — | zabrániť odchýlkam vo vnútroštátnych transpozíciách, ktoré neprispievajú k bezpečnosti výrobkov a zvyšujú regulačnú záťaž a administratívne náklady; |
| --- | --- |

—

zabrániť odchýlkam vo vnútroštátnych transpozíciách, ktoré neprispievajú k bezpečnosti výrobkov a zvyšujú regulačnú záťaž a administratívne náklady;

| — | zjednodušiť a zjednotiť určité administratívne postupy, ako oznamovanie, „cosmetovigilance“ a administratívnu spoluprácu počas dohľadu nad trhom; |
| --- | --- |

—

zjednodušiť a zjednotiť určité administratívne postupy, ako oznamovanie, „cosmetovigilance“ a administratívnu spoluprácu počas dohľadu nad trhom;

| — | zaistiť, aby boli kozmetické výrobky umiestnené na trhu EÚ bezpečné, hlavne s ohľadom na inovácie v tomto sektore; |
| --- | --- |

—

zaistiť, aby boli kozmetické výrobky umiestnené na trhu EÚ bezpečné, hlavne s ohľadom na inovácie v tomto sektore;

| — | zachovať pravidlá týkajúce sa testovania na zvieratách, ktoré boli pridané do kozmetickej smernice v roku 2003 ako „siedmy pozmeňovací návrh“; |
| --- | --- |

—

zachovať pravidlá týkajúce sa testovania na zvieratách, ktoré boli pridané do kozmetickej smernice v roku 2003 ako „siedmy pozmeňovací návrh“;

| — | zaviesť jasné minimálne požiadavky na posúdenie bezpečnosti kozmetických výrobkov; |
| --- | --- |

—

zaviesť jasné minimálne požiadavky na posúdenie bezpečnosti kozmetických výrobkov;

| — | zaviesť možnosť vo výnimočných prípadoch regulovať látky CMR 1 a 2 na základe ich skutočného rizika. |
| --- | --- |

—

zaviesť možnosť vo výnimočných prípadoch regulovať látky CMR 1 a 2 na základe ich skutočného rizika.

Kľúčové prvky návrhu nariadenia sú tieto:

| 3.2 | Komisia navrhuje zachovať rozsah smernice 76/768/EHS a definícia kozmetického výrobku zostáva nezmenená. Počas verejných konzultácií uskutočnených Európskou komisiou sa väčšina zúčastnených strán vyslovila za prepracovanie smernice 76/768/EHS na nariadenie. |
| --- | --- |

3.2

Komisia navrhuje zachovať rozsah smernice 76/768/EHS a definícia kozmetického výrobku zostáva nezmenená. Počas verejných konzultácií uskutočnených Európskou komisiou sa väčšina zúčastnených strán vyslovila za prepracovanie smernice 76/768/EHS na nariadenie.

| 3.3 | Navrhlo sa viacero nových definícií pre rôzne pojmy, a to: výrobca, dovozca, sprístupnenie na trhu, umiestnenie na trh, harmonizované normy, stopové množstvá, konzervačné látky, farbivá, UV filtre, nežiaduce účinky, vážne nežiaduce účinky, stiahnutie výrobku z trhu a jeho spätné prevzatie. Nová definícia pojmu „kozmetický výrobok“ však nebola navrhnutá. |
| --- | --- |

3.3

Navrhlo sa viacero nových definícií pre rôzne pojmy, a to: výrobca, dovozca, sprístupnenie na trhu, umiestnenie na trh, harmonizované normy, stopové množstvá, konzervačné látky, farbivá, UV filtre, nežiaduce účinky, vážne nežiaduce účinky, stiahnutie výrobku z trhu a jeho spätné prevzatie. Nová definícia pojmu „kozmetický výrobok“ však nebola navrhnutá.

| 3.4 | Zaviedol sa pojem zodpovednej osoby, ktorá sa stanoví v rámci Spoločenstva. Bola opísaná zodpovednosť v prípadoch, kedy sú výrobky dodané spotrebiteľovi z územia mimo EÚ, napríklad prostredníctvom internetu. |
| --- | --- |

3.4

Zaviedol sa pojem zodpovednej osoby, ktorá sa stanoví v rámci Spoločenstva. Bola opísaná zodpovednosť v prípadoch, kedy sú výrobky dodané spotrebiteľovi z územia mimo EÚ, napríklad prostredníctvom internetu.

| 3.5 | Zaviedli sa zásady „nového prístupu“: odkaz na harmonizované normy v právnych aktoch v oblasti správnej výrobnej praxe, odberov vzoriek a analýz, ako aj informácií týkajúcich sa kozmetických výrobkov. |
| --- | --- |

3.5

Zaviedli sa zásady „nového prístupu“: odkaz na harmonizované normy v právnych aktoch v oblasti správnej výrobnej praxe, odberov vzoriek a analýz, ako aj informácií týkajúcich sa kozmetických výrobkov.

| 3.6 | Zaviedli sa minimálne požiadavky pre posudzovanie bezpečnosti kozmetických výrobkov a informačnú zložku o výrobku (spis o výrobku). V prílohe I k návrhu nariadenia sa navrhla správa o bezpečnosti kozmetického výrobku. Posudzovanie bezpečnosti kozmetických výrobkov je založené na toxikologickom profile jeho zložiek. |
| --- | --- |

3.6

Zaviedli sa minimálne požiadavky pre posudzovanie bezpečnosti kozmetických výrobkov a informačnú zložku o výrobku (spis o výrobku). V prílohe I k návrhu nariadenia sa navrhla správa o bezpečnosti kozmetického výrobku. Posudzovanie bezpečnosti kozmetických výrobkov je založené na toxikologickom profile jeho zložiek.

| 3.7 | Namiesto súčasného režimu, ktorý je založený na posúdení nebezpečenstva sa navrhli diferencované pravidlá založené na posúdení rizika (nie na posúdení nebezpečenstva) pre látky klasifikované ako karcinogénne, mutagénne alebo toxické pre reprodukciu („CMR“). Vo všeobecnosti sa zachoval zákaz kategórií CMR 1 a 2. Nový prístup však umožňuje použiť za prísnych podmienok látky CMR 1 a 2, ak boli uznané za bezpečné pre využitie v kozmetike. |
| --- | --- |

3.7

Namiesto súčasného režimu, ktorý je založený na posúdení nebezpečenstva sa navrhli diferencované pravidlá založené na posúdení rizika (nie na posúdení nebezpečenstva) pre látky klasifikované ako karcinogénne, mutagénne alebo toxické pre reprodukciu („CMR“). Vo všeobecnosti sa zachoval zákaz kategórií CMR 1 a 2. Nový prístup však umožňuje použiť za prísnych podmienok látky CMR 1 a 2, ak boli uznané za bezpečné pre využitie v kozmetike.

| 3.8 | Zachovala sa celková stratégia zákazu testovania konečných kozmetických výrobkov na zvieratách, ako aj časový plán konečných termínov pre zákaz uvádzania na trh kozmetických výrobkov obsahujúcich zložky alebo kombinácie zložiek, ktoré boli testované na zvieratách. |
| --- | --- |

3.8

Zachovala sa celková stratégia zákazu testovania konečných kozmetických výrobkov na zvieratách, ako aj časový plán konečných termínov pre zákaz uvádzania na trh kozmetických výrobkov obsahujúcich zložky alebo kombinácie zložiek, ktoré boli testované na zvieratách.

| 3.9 | Zaviedol sa jednotný prístup k riadeniu nežiaducich účinkov a vážnych nežiaducich účinkov. Údaje o nežiaducich účinkoch a vážnych nežiaducich účinkov sa stali súčasťou správy o bezpečnosti kozmetického výrobku a verejnosť o nich bude informovaná. O vážnych nežiaducich účinkoch budú navyše pravidelne informované príslušné orgány. |
| --- | --- |

3.9

Zaviedol sa jednotný prístup k riadeniu nežiaducich účinkov a vážnych nežiaducich účinkov. Údaje o nežiaducich účinkoch a vážnych nežiaducich účinkov sa stali súčasťou správy o bezpečnosti kozmetického výrobku a verejnosť o nich bude informovaná. O vážnych nežiaducich účinkoch budú navyše pravidelne informované príslušné orgány.

| 3.10 | Navrhlo sa zjednodušené, centralizované a elektronické oznamovanie na „jednotnom kontaktnom mieste“ . Doposiaľ bolo pred uvedením kozmetického výrobku na trh potrebné vykonať samostatné oznámenie v každom členskom štáte. Rozsah informácií je v každom členskom štáte iný. Navyše sa v súčasnosti v niektorých členských štátoch vyžaduje samostatné oznámenie toxikologickým centrám. |
| --- | --- |

3.10

Navrhlo sa zjednodušené, centralizované a elektronické oznamovanie na „jednotnom kontaktnom mieste“ . Doposiaľ bolo pred uvedením kozmetického výrobku na trh potrebné vykonať samostatné oznámenie v každom členskom štáte. Rozsah informácií je v každom členskom štáte iný. Navyše sa v súčasnosti v niektorých členských štátoch vyžaduje samostatné oznámenie toxikologickým centrám.

| 3.11 | Posilnila sa aj administratívna spolupráca medzi príslušnými orgánmi a uplatňovanie správnej administratívnej praxe. |
| --- | --- |

3.11

Posilnila sa aj administratívna spolupráca medzi príslušnými orgánmi a uplatňovanie správnej administratívnej praxe.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor schvaľuje ciele a zameranie návrhu nariadenia – zjednodušenie a zjednotenie niektorých administratívnych postupov a zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti spotrebiteľov. Navrhované nariadenie je nepochybne transparentné. Stanovené právne opatrenia sprehľadňujú predchádzajúce právne nejasnosti, ktoré viedli k odlišným výkladom a uplatneniam v praxi. |
| --- | --- |

4.1

Výbor schvaľuje ciele a zameranie návrhu nariadenia – zjednodušenie a zjednotenie niektorých administratívnych postupov a zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti spotrebiteľov. Navrhované nariadenie je nepochybne transparentné. Stanovené právne opatrenia sprehľadňujú predchádzajúce právne nejasnosti, ktoré viedli k odlišným výkladom a uplatneniam v praxi.

| 4.2 | Prepracovanie smernice 76/768/EHS na nariadenie zabezpečí jednotné uplatňovanie právnych opatrení, ktoré posilnia voľný pohyb výrobkov v rámci spoločného trhu a uľahčia administratívne postupy na trhoch EÚ. |
| --- | --- |

4.2

Prepracovanie smernice 76/768/EHS na nariadenie zabezpečí jednotné uplatňovanie právnych opatrení, ktoré posilnia voľný pohyb výrobkov v rámci spoločného trhu a uľahčia administratívne postupy na trhoch EÚ.

| 4.3 | Zatiaľ čo zjednodušenie administratívnych postupov by mohlo znížiť niektoré náklady (napr. oznamovanie výrobkov a oznamovanie toxikologickým centrám), MSP budú musieť pravdepodobne vynaložiť značné výdavky, aby splnili nové požiadavky na obsah informačnej zložky o výrobku a na dodržanie harmonizovanej normy EN ISO 22716 (pre správnu výrobnú prax). Je potrebné zdôrazniť, že súčasné právne predpisy nevyžadujú podrobné toxikologické údaje na takej vysokej úrovni ako návrh nariadenia. |
| --- | --- |

4.3

Zatiaľ čo zjednodušenie administratívnych postupov by mohlo znížiť niektoré náklady (napr. oznamovanie výrobkov a oznamovanie toxikologickým centrám), MSP budú musieť pravdepodobne vynaložiť značné výdavky, aby splnili nové požiadavky na obsah informačnej zložky o výrobku a na dodržanie harmonizovanej normy EN ISO 22716 (pre správnu výrobnú prax). Je potrebné zdôrazniť, že súčasné právne predpisy nevyžadujú podrobné toxikologické údaje na takej vysokej úrovni ako návrh nariadenia.

| 4.4 | Očakáva sa, že dodatočné výdavky, ktoré spôsobia požiadavky stanovené v nariadení, budú veľmi závisieť od veľkosti podniku. Náklady, ktoré sa týkajú prípravy informačných zložiek o výrobkoch a posúdenia bezpečnosti, budú znášať v prvom rade všetky malé a stredné podniky, ktoré predtým pripravovali elementárne údaje, ako sa určuje v existujúcich právnych predpisoch.
  V prípade veľkých medzinárodných spoločností by sa nemal očakávať významný nárast nákladov vďaka ich dlhodobým skúsenostiam, znalostiam, ľudským zdrojom, technickému zázemiu a prístupu k odborných znalostiam tretích strán. V prípade veľkých spoločností, ktoré vyrábajú výrobky na viacerých trhoch EÚ, bude centralizovaný systém oznamovania určite znamenať uľahčenie v porovnaní so skoršími administratívnymi postupmi. To čiastočne zníži náklady na oznamovanie. Okrem toho medzinárodné spoločnosti už zaviedli systémy oznamovania do ich rámcového zloženia (vzorce). |
| --- | --- |

4.4

Očakáva sa, že dodatočné výdavky, ktoré spôsobia požiadavky stanovené v nariadení, budú veľmi závisieť od veľkosti podniku. Náklady, ktoré sa týkajú prípravy informačných zložiek o výrobkoch a posúdenia bezpečnosti, budú znášať v prvom rade všetky malé a stredné podniky, ktoré predtým pripravovali elementárne údaje, ako sa určuje v existujúcich právnych predpisoch.

V prípade veľkých medzinárodných spoločností by sa nemal očakávať významný nárast nákladov vďaka ich dlhodobým skúsenostiam, znalostiam, ľudským zdrojom, technickému zázemiu a prístupu k odborných znalostiam tretích strán. V prípade veľkých spoločností, ktoré vyrábajú výrobky na viacerých trhoch EÚ, bude centralizovaný systém oznamovania určite znamenať uľahčenie v porovnaní so skoršími administratívnymi postupmi. To čiastočne zníži náklady na oznamovanie. Okrem toho medzinárodné spoločnosti už zaviedli systémy oznamovania do ich rámcového zloženia (vzorce).

| 4.5 | V prípade MSP sa môže očakávať významný nárast výdavkov vzťahujúcich sa na správnu výrobnú prax, posúdenie bezpečnosti a prípravu informačnej zložky o výrobku, nehovoriac o všetkých príslušných testoch.
  Náklady MSP sa môžu iba v súvislosti s výskumom, dokumentáciou a posúdením bezpečnosti zvýšiť až o 100 % pre každý nový výrobok s novým zložením uvedený na trh. To značne zvýši výrobné náklady MSP a ovplyvní maloobchodné ceny výrobkov, a teda ovplyvní záujmy spotrebiteľov.
  Treba mať na zreteli, že MSP vyrábajú v rámci produktovej rady značne menej výrobkov, ako veľké medzinárodné koncerny, ktoré predávajú veľké množstvo výrobkov. Náklady na výskum, dokumentáciu a posúdenie bezpečnosti na jeden výrobok sú takto v prípade MSP omnoho vyššie.
  Podľa hodnotenia vplyvu, ktoré pripravila Komisia, by to mohlo byť neprimerané v prípade členských štátov s veľkým množstvom malých a stredných podnikov, ako napríklad Španielsko, Taliansko, Poľsko a Bulharsko. |
| --- | --- |

4.5

V prípade MSP sa môže očakávať významný nárast výdavkov vzťahujúcich sa na správnu výrobnú prax, posúdenie bezpečnosti a prípravu informačnej zložky o výrobku, nehovoriac o všetkých príslušných testoch.

Náklady MSP sa môžu iba v súvislosti s výskumom, dokumentáciou a posúdením bezpečnosti zvýšiť až o 100 % pre každý nový výrobok s novým zložením uvedený na trh. To značne zvýši výrobné náklady MSP a ovplyvní maloobchodné ceny výrobkov, a teda ovplyvní záujmy spotrebiteľov.

Treba mať na zreteli, že MSP vyrábajú v rámci produktovej rady značne menej výrobkov, ako veľké medzinárodné koncerny, ktoré predávajú veľké množstvo výrobkov. Náklady na výskum, dokumentáciu a posúdenie bezpečnosti na jeden výrobok sú takto v prípade MSP omnoho vyššie.

Podľa hodnotenia vplyvu, ktoré pripravila Komisia, by to mohlo byť neprimerané v prípade členských štátov s veľkým množstvom malých a stredných podnikov, ako napríklad Španielsko, Taliansko, Poľsko a Bulharsko.

| 4.6 | Bolo by vhodné minimalizovať tento negatívny finančný vplyv na MSP, napríklad tým, že by sa špecifikovalo, že informačná zložka o výrobku a posúdenie bezpečnosti sa majú vypracúvať v súlade s novými požiadavkami pre výrobky umiestnené na trhu prvýkrát. Bude asi potrebné predĺžiť prechodné obdobie pre aktualizáciu informačnej zložky o výrobku a posúdenie bezpečnosti pre výrobky už umiestnené na trhu. |
| --- | --- |

4.6

Bolo by vhodné minimalizovať tento negatívny finančný vplyv na MSP, napríklad tým, že by sa špecifikovalo, že informačná zložka o výrobku a posúdenie bezpečnosti sa majú vypracúvať v súlade s novými požiadavkami pre výrobky umiestnené na trhu prvýkrát. Bude asi potrebné predĺžiť prechodné obdobie pre aktualizáciu informačnej zložky o výrobku a posúdenie bezpečnosti pre výrobky už umiestnené na trhu.

| 4.6.1 | Výbor podporuje zavedenie 36-mesačného obdobia pre vstup nariadenia do platnosti. Vzhľadom na aktualizáciu informačných zložiek o výrobkoch a posúdenie bezpečnosti kozmetických výrobkov už umiestnených na trhu však výbor odporúča dodatočné 24-mesačné prechodné obdobie po vstupe do platnosti. |
| --- | --- |

4.6.1

Výbor podporuje zavedenie 36-mesačného obdobia pre vstup nariadenia do platnosti. Vzhľadom na aktualizáciu informačných zložiek o výrobkoch a posúdenie bezpečnosti kozmetických výrobkov už umiestnených na trhu však výbor odporúča dodatočné 24-mesačné prechodné obdobie po vstupe do platnosti.

| 4.7 | Výbor víta zavedenie súboru definícií. Uľahčí výklad ustanovení nariadenia a pomôže odstrániť právnu neistotu a nesúlad. Nová definícia pojmu „kozmetický výrobok“ však nebola navrhnutá. Kozmetický priemysel je veľmi novátorský a každoročne sa uvádzajú na trh nové kategórie výrobkov s novou účinnosťou. To môže spôsobiť problémy týkajúce sa kvalifikácie výrobkov (kozmetických, farmaceutických, atď.) a tzv. hraničných výrobkov. Je preto potrebné uskutočniť vzdelávacie a informačné kampane, ako aj posilniť dohľad nad trhom v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.7

Výbor víta zavedenie súboru definícií. Uľahčí výklad ustanovení nariadenia a pomôže odstrániť právnu neistotu a nesúlad. Nová definícia pojmu „kozmetický výrobok“ však nebola navrhnutá. Kozmetický priemysel je veľmi novátorský a každoročne sa uvádzajú na trh nové kategórie výrobkov s novou účinnosťou. To môže spôsobiť problémy týkajúce sa kvalifikácie výrobkov (kozmetických, farmaceutických, atď.) a tzv. hraničných výrobkov. Je preto potrebné uskutočniť vzdelávacie a informačné kampane, ako aj posilniť dohľad nad trhom v tejto oblasti.

| 4.8 | Výbor víta zavedenie pojmu zodpovednej osoby. Stanovenie zodpovednej osoby – ktorá nemusí byť podnikateľom, ktorý je výrobcom – je prospešné a je v súlade s existujúcou trhovou praxou ako zadávanie činností externému dodávateľovi (outsourcing) a privátne značky (private label). Opatrenia týkajúce sa zodpovednej osoby stanovujú jeho zodpovednosť v prípadoch, kedy sú na trhu prístupné výrobky z krajín mimo EÚ, napríklad prostredníctvom internetu. |
| --- | --- |

4.8

Výbor víta zavedenie pojmu zodpovednej osoby. Stanovenie zodpovednej osoby – ktorá nemusí byť podnikateľom, ktorý je výrobcom – je prospešné a je v súlade s existujúcou trhovou praxou ako zadávanie činností externému dodávateľovi (outsourcing) a privátne značky (private label). Opatrenia týkajúce sa zodpovednej osoby stanovujú jeho zodpovednosť v prípadoch, kedy sú na trhu prístupné výrobky z krajín mimo EÚ, napríklad prostredníctvom internetu.

| 4.9 | Výbor sa ďalej nazdáva, že by mali byť definované aj ostatné pojmy, aby sa zaručila bezpečnosť a právna istota, a to hlavne preto, že ide o nariadenie. Vzťahuje sa to hlavne na pojmy ako „vôňa“ a „aktívna zložka“. |
| --- | --- |

4.9

Výbor sa ďalej nazdáva, že by mali byť definované aj ostatné pojmy, aby sa zaručila bezpečnosť a právna istota, a to hlavne preto, že ide o nariadenie. Vzťahuje sa to hlavne na pojmy ako „vôňa“ a „aktívna zložka“.

| 4.10 | Výbor víta zavedenie elektronického systému oznamovania kozmetiky a rámcových vzorcov toxikologickým centrám. Určite to zjednotí administratívne postupy na trhu EÚ. |
| --- | --- |

4.10

Výbor víta zavedenie elektronického systému oznamovania kozmetiky a rámcových vzorcov toxikologickým centrám. Určite to zjednotí administratívne postupy na trhu EÚ.

| 4.11 | Výbor podporuje zavedenie zásad nového prístupu do právnych predpisov o kozmetických výrobkoch. Používanie harmonizovaných noriem, ktoré môžu výrobcovia a príslušné orgány dobrovoľne uplatňovať, umožní zjednotenie používaných metód. Harmonizované normy sú dobrým príkladom nástrojov samoregulácie, ktoré sú užitočné pre kozmetický priemysel, ktorý ich dobrovoľne využíva. Výbor má však výhrady pokiaľ ide o nekritické zavádzanie zásad nového prístupu. Otázky zdravia a bezpečnosti spotrebiteľov musia byť regulované príslušnými nariadeniami. |
| --- | --- |

4.11

Výbor podporuje zavedenie zásad nového prístupu do právnych predpisov o kozmetických výrobkoch. Používanie harmonizovaných noriem, ktoré môžu výrobcovia a príslušné orgány dobrovoľne uplatňovať, umožní zjednotenie používaných metód. Harmonizované normy sú dobrým príkladom nástrojov samoregulácie, ktoré sú užitočné pre kozmetický priemysel, ktorý ich dobrovoľne využíva. Výbor má však výhrady pokiaľ ide o nekritické zavádzanie zásad nového prístupu. Otázky zdravia a bezpečnosti spotrebiteľov musia byť regulované príslušnými nariadeniami.

| 4.12 | Výbor víta odkaz na harmonizované normy pre informácie o výrobkoch. Harmonizované normy by sa však mali vzťahovať na metódy posúdenia účinnosti, ktoré sa využívajú na dokázanie informácií, a nie na informácie samotné. Uvedené účinky sa môžu zmerať spoľahlivými a dôslednými metódami. Harmonizované normy by mali navyše zobrať do úvahy vedecký a technologický pokrok a rozsiahlosť problematiky. |
| --- | --- |

4.12

Výbor víta odkaz na harmonizované normy pre informácie o výrobkoch. Harmonizované normy by sa však mali vzťahovať na metódy posúdenia účinnosti, ktoré sa využívajú na dokázanie informácií, a nie na informácie samotné. Uvedené účinky sa môžu zmerať spoľahlivými a dôslednými metódami. Harmonizované normy by mali navyše zobrať do úvahy vedecký a technologický pokrok a rozsiahlosť problematiky.

| 4.13 | Výbor víta zavedenie diferencovaných pravidiel založených na posúdení rizika pre látky klasifikované ako karcinogénne, mutagénne alebo toxické pre reprodukciu („CMR“), uvedené v smernici 67/548/EHS (článok 12 odsek 2). Mal by sa zachovať zákaz používania takýchto látok. Súčasný systém je však založený na nebezpečenstve (t. j. na vnútorných vlastnostiach látok) a neberie do úvahy dávkovanie a spôsob vystavenia účinkom. To by mohlo viesť k automatickému zákazu etanolu (t. j. alkoholu) v prípade jeho reklasifikácie na CMR kategórií 1 a 2 napriek tomu, že využitie tejto látky v kozmetike je bezpečné. Návrh nariadenia ustanovuje, že látky v kategóriách CMR 1 a 2 môžu byť použité ako zlúčeniny v kozmetike iba ak splnia súčasne tri podmienky (článok 12 odsek 2). Jednou z týchto podmienok je, že použitie látky musí byť legálne povolené v potravinových a výživových výrobkoch. veľmi ľahko však môže dôjsť k prípadom, že látky CMR kategórií 1 alebo 2 sú považované za bezpečné pre využitie v kozmetike, ale nie sú povolené v potravinách (napr. formaldehyd, kyselina bórová, atď.). Navrhované ustanovenia vylučujú akékoľvek uplatnenie takejto látky v kozmetickom priemysle. |
| --- | --- |

4.13

Výbor víta zavedenie diferencovaných pravidiel založených na posúdení rizika pre látky klasifikované ako karcinogénne, mutagénne alebo toxické pre reprodukciu („CMR“), uvedené v smernici 67/548/EHS (článok 12 odsek 2). Mal by sa zachovať zákaz používania takýchto látok. Súčasný systém je však založený na nebezpečenstve (t. j. na vnútorných vlastnostiach látok) a neberie do úvahy dávkovanie a spôsob vystavenia účinkom. To by mohlo viesť k automatickému zákazu etanolu (t. j. alkoholu) v prípade jeho reklasifikácie na CMR kategórií 1 a 2 napriek tomu, že využitie tejto látky v kozmetike je bezpečné. Návrh nariadenia ustanovuje, že látky v kategóriách CMR 1 a 2 môžu byť použité ako zlúčeniny v kozmetike iba ak splnia súčasne tri podmienky (článok 12 odsek 2). Jednou z týchto podmienok je, že použitie látky musí byť legálne povolené v potravinových a výživových výrobkoch. veľmi ľahko však môže dôjsť k prípadom, že látky CMR kategórií 1 alebo 2 sú považované za bezpečné pre využitie v kozmetike, ale nie sú povolené v potravinách (napr. formaldehyd, kyselina bórová, atď.). Navrhované ustanovenia vylučujú akékoľvek uplatnenie takejto látky v kozmetickom priemysle.

| 4.14 | Výbor berie na vedomie prechodné obdobia na prispôsobenie informácií o výrobkoch a posúdenie bezpečnosti pre výrobky už umiestnené na trh (článok 34). Návrh nestanovuje či prechodné obdobie platí len pre výrobky umiestňované na trh, alebo aj výrobky už prítomné na trhu. Stanovenie rovnakého prechodného obdobia (36 mesiacov) pre všetky výrobky – vrátane tých, ktoré sú už prítomné na trhu – môže viesť k situácii, v ktorej výrobky, ktoré sú už legálne umiestnené na trhu, budú musieť byť stiahnuté, pretože ich označenie a informačné zložky o výrobku neboli aktualizované. Výbor podporuje zavedenie 36-mesačného obdobia pre vstup nariadenia do platnosti. Vzhľadom na aktualizáciu informačných zložiek o výrobkoch a posúdenie bezpečnosti kozmetických výrobkov už umiestnených na trhu však výbor odporúča dodatočné 24-mesačné prechodné obdobie po vstupe do platnosti.
  V dokumente SEC(2008)117 sa v správe Európskej komisie o hodnotení vplyvu konštatuje: „Vo všetkých dostupných štatistikách sa uvádza, že počet nepriaznivých reakcií na kozmetické výrobky je veľmi malý. (...) Od vstupu kozmetickej smernice do platnosti kozmetický priemysel navyše neprekonal žiadnu veľkú krízu, na rozdiel napríklad od krmivárskeho odvetvia“. |
| --- | --- |

4.14

Výbor berie na vedomie prechodné obdobia na prispôsobenie informácií o výrobkoch a posúdenie bezpečnosti pre výrobky už umiestnené na trh (článok 34). Návrh nestanovuje či prechodné obdobie platí len pre výrobky umiestňované na trh, alebo aj výrobky už prítomné na trhu. Stanovenie rovnakého prechodného obdobia (36 mesiacov) pre všetky výrobky – vrátane tých, ktoré sú už prítomné na trhu – môže viesť k situácii, v ktorej výrobky, ktoré sú už legálne umiestnené na trhu, budú musieť byť stiahnuté, pretože ich označenie a informačné zložky o výrobku neboli aktualizované. Výbor podporuje zavedenie 36-mesačného obdobia pre vstup nariadenia do platnosti. Vzhľadom na aktualizáciu informačných zložiek o výrobkoch a posúdenie bezpečnosti kozmetických výrobkov už umiestnených na trhu však výbor odporúča dodatočné 24-mesačné prechodné obdobie po vstupe do platnosti.

V dokumente SEC(2008)117 sa v správe Európskej komisie o hodnotení vplyvu konštatuje: „Vo všetkých dostupných štatistikách sa uvádza, že počet nepriaznivých reakcií na kozmetické výrobky je veľmi malý. (...) Od vstupu kozmetickej smernice do platnosti kozmetický priemysel navyše neprekonal žiadnu veľkú krízu, na rozdiel napríklad od krmivárskeho odvetvia“.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | Výbor si uvedomuje, že niektoré ustanovenia zahrnuté v návrhu Komisie bude ťažké splniť. Najzávažnejšími ustanoveniami sú rozsah údajov požadovaných pre informačné zložky o výrobku a posúdenie bezpečnosti (článok 7 a príloha I). |
| --- | --- |

5.1

Výbor si uvedomuje, že niektoré ustanovenia zahrnuté v návrhu Komisie bude ťažké splniť. Najzávažnejšími ustanoveniami sú rozsah údajov požadovaných pre informačné zložky o výrobku a posúdenie bezpečnosti (článok 7 a príloha I).

| 5.2 | Posúdenie bezpečnosti kozmetického výrobku na základe článku 7 by mala vykonať nezávislá tretia strana, ktorá nepochádza z príslušného podniku. |
| --- | --- |

5.2

Posúdenie bezpečnosti kozmetického výrobku na základe článku 7 by mala vykonať nezávislá tretia strana, ktorá nepochádza z príslušného podniku.

| 5.3 | Pojem „neklinické štúdie bezpečnosti“ nachádzajúci sa v článku 7 ods. 3 je nejasný. Podľa dostupných informácií sa tento pojem v jednotlivých členských štátoch EÚ vykladá rôzne. Podľa výkladu príslušných orgánov v Poľsku sa klinické testy týkajú lekárskych výrobkov. Výskumné štúdie vykonávané na dobrovoľníkoch pri posudzovaní kozmetiky (dermatologické testy, testy kompatibility, nástrojové testy) sa teda nemôžu považovať za klinické testy. Nemôžu sa ale považovať ani za neklinické štúdie v zmysle článku 7 ods. 3 návrhu nariadenia. Podľa smernice 2004/10/ES sa ustanovenia o správnej laboratórnej praxi neuplatňujú na testy zahŕňajúce účasť ľudí. |
| --- | --- |

5.3

Pojem „neklinické štúdie bezpečnosti“ nachádzajúci sa v článku 7 ods. 3 je nejasný. Podľa dostupných informácií sa tento pojem v jednotlivých členských štátoch EÚ vykladá rôzne. Podľa výkladu príslušných orgánov v Poľsku sa klinické testy týkajú lekárskych výrobkov. Výskumné štúdie vykonávané na dobrovoľníkoch pri posudzovaní kozmetiky (dermatologické testy, testy kompatibility, nástrojové testy) sa teda nemôžu považovať za klinické testy. Nemôžu sa ale považovať ani za neklinické štúdie v zmysle článku 7 ods. 3 návrhu nariadenia. Podľa smernice 2004/10/ES sa ustanovenia o správnej laboratórnej praxi neuplatňujú na testy zahŕňajúce účasť ľudí.

| 5.4 | Okrem toho požiadavka, aby všetky toxikologické testy a analýzy potrebné pre posúdenie bezpečnosti boli vykonávané v súlade so zásadami správnej laboratórnej praxe, zamedzuje využitiu väčšiny údajov z toxikologických databáz a vedeckých publikácií, ktoré sú hodnotným zdrojom informácií. Dokonca aj v posledných vedeckých publikáciách sa len veľmi zriedka vyskytuje vyhlásenie o splnení (alebo nesplnení) zásad správnej laboratórnej praxe zo strany laboratórií, ktoré vykonali príslušné testy. |
| --- | --- |

5.4

Okrem toho požiadavka, aby všetky toxikologické testy a analýzy potrebné pre posúdenie bezpečnosti boli vykonávané v súlade so zásadami správnej laboratórnej praxe, zamedzuje využitiu väčšiny údajov z toxikologických databáz a vedeckých publikácií, ktoré sú hodnotným zdrojom informácií. Dokonca aj v posledných vedeckých publikáciách sa len veľmi zriedka vyskytuje vyhlásenie o splnení (alebo nesplnení) zásad správnej laboratórnej praxe zo strany laboratórií, ktoré vykonali príslušné testy.

| 5.5 | Opatrenia z odsekov 2 a 4 prílohy I, týkajúce sa posúdenia čistoty a stability obalového materiálu, hodnotenia vzájomného pôsobenia medzi zlúčeninami a hodnotenia vplyvu stability výrobku na jeho bezpečnosť, ako aj špecifikácie doby trvanlivosti po otvorení, môže byť zložité dodržať, pretože neexistuje všeobecne dostupná a uznávaná metodológia, napríklad vo forme medzinárodných alebo európskych noriem, ani vedecké publikácie. Tieto údaje nie sú preto ľahko dostupné. |
| --- | --- |

5.5

Opatrenia z odsekov 2 a 4 prílohy I, týkajúce sa posúdenia čistoty a stability obalového materiálu, hodnotenia vzájomného pôsobenia medzi zlúčeninami a hodnotenia vplyvu stability výrobku na jeho bezpečnosť, ako aj špecifikácie doby trvanlivosti po otvorení, môže byť zložité dodržať, pretože neexistuje všeobecne dostupná a uznávaná metodológia, napríklad vo forme medzinárodných alebo európskych noriem, ani vedecké publikácie. Tieto údaje nie sú preto ľahko dostupné.

| 5.5.1 | Výbor víta obsah prílohy I (správa o bezpečnosti kozmetického výrobku) pokiaľ ide o minimálne požiadavky na údaje a testy, ktoré treba vykonať pri príprave spisu o výrobku. Zlepší to kvalitu spisu, uľahčí dohľad nad trhom a prispeje tak k bezpečnosti spotrebiteľov. |
| --- | --- |

5.5.1

Výbor víta obsah prílohy I (správa o bezpečnosti kozmetického výrobku) pokiaľ ide o minimálne požiadavky na údaje a testy, ktoré treba vykonať pri príprave spisu o výrobku. Zlepší to kvalitu spisu, uľahčí dohľad nad trhom a prispeje tak k bezpečnosti spotrebiteľov.

| 5.6 | Hodnota NOAEL (hladina bez pozorovaného nepriaznivého účinku), ktorá je potrebná pre výpočet MoS (hranice bezpečnosti), nie je pre mnoho látok k dispozícii. Povinnosť určiť hodnotu NOAEL bude mať za následok testy na zvieratách, čo porušuje politiku EÚ na podporu alternatívnych metód. Je to aj v rozpore s ustanoveniami článku 14 (testovanie na zvieratách). |
| --- | --- |

5.6

Hodnota NOAEL (hladina bez pozorovaného nepriaznivého účinku), ktorá je potrebná pre výpočet MoS (hranice bezpečnosti), nie je pre mnoho látok k dispozícii. Povinnosť určiť hodnotu NOAEL bude mať za následok testy na zvieratách, čo porušuje politiku EÚ na podporu alternatívnych metód. Je to aj v rozpore s ustanoveniami článku 14 (testovanie na zvieratách).

| 5.6.1 | Preto by sa v nových predpisoch malo jasne uvádzať, aké testy musí výrobca na látkach používaných v kozmetike vykonať, aby sa zistili ich potenciálne riziká pre spotrebiteľa. |
| --- | --- |

5.6.1

Preto by sa v nových predpisoch malo jasne uvádzať, aké testy musí výrobca na látkach používaných v kozmetike vykonať, aby sa zistili ich potenciálne riziká pre spotrebiteľa.

| 5.7 | Výbor nesúhlasí s tým, že zoznam prísad môže byť uvedený len na vonkajšom obale (článok 15 písm. g). Tento zoznam by mal byť povinne uvedený na samotnom výrobku. |
| --- | --- |

5.7

Výbor nesúhlasí s tým, že zoznam prísad môže byť uvedený len na vonkajšom obale (článok 15 písm. g). Tento zoznam by mal byť povinne uvedený na samotnom výrobku.

| 5.8 | Výbor sa nazdáva, že kozmetické výrobky by mali obsahovať špeciálne upozornenie týkajúce sa ich používania deťmi, pričom by jasnou a dobre viditeľnou formou stanovili minimálny vek a informovali o tom, či je potrebné uschovať ich mimo dosahu detí. |
| --- | --- |

5.8

Výbor sa nazdáva, že kozmetické výrobky by mali obsahovať špeciálne upozornenie týkajúce sa ich používania deťmi, pričom by jasnou a dobre viditeľnou formou stanovili minimálny vek a informovali o tom, či je potrebné uschovať ich mimo dosahu detí.

| 5.9 | Výbor sa ďalej nazdáva, že nariadenie by malo jasne stanoviť, že v prípade predaja kozmetických výrobkov na diaľku musí byť na ponukách zásielkového predaja tiež jasne uvedený rovnaký druh informácií, ktoré by mali byť na etiketách a obaloch pri predaji v obchodoch. |
| --- | --- |

5.9

Výbor sa ďalej nazdáva, že nariadenie by malo jasne stanoviť, že v prípade predaja kozmetických výrobkov na diaľku musí byť na ponukách zásielkového predaja tiež jasne uvedený rovnaký druh informácií, ktoré by mali byť na etiketách a obaloch pri predaji v obchodoch.

| 5.10 | Výbor súhlasí s tým, aby sa vyvíjal väčší tlak na administratívnu spoluprácu medzi príslušnými orgánmi a uplatňovanie správnej administratívnej praxe. |
| --- | --- |

5.10

Výbor súhlasí s tým, aby sa vyvíjal väčší tlak na administratívnu spoluprácu medzi príslušnými orgánmi a uplatňovanie správnej administratívnej praxe.

| 5.11 | Výbor schvaľuje úpravu skorších príloh, ktoré obsahujú zoznamy zakázaných látok a látok povolených s obmedzeniami pre využitie v kozmetických výrobkoch, pričom by sa pridali čísla CAS a EINECS a názvy INCI, a vytvoril by sa elektronický zoznam kozmetických zložiek. |
| --- | --- |

5.11

Výbor schvaľuje úpravu skorších príloh, ktoré obsahujú zoznamy zakázaných látok a látok povolených s obmedzeniami pre využitie v kozmetických výrobkoch, pričom by sa pridali čísla CAS a EINECS a názvy INCI, a vytvoril by sa elektronický zoznam kozmetických zložiek.

| 5.12 | Výbor považuje stiahnutie bývalej prílohy I smernice 76/768/EHS za vhodný krok. Rozdelenie do kategórií v predchádzajúcom zozname bolo pomerne náhodné a viaceré položky sa tam v jednotlivých kategóriách opakovali, napríklad: „púdrový mejkap“, a „výrobky na líčenie a odstraňovanie líčidla“. Predchádzajúci zoznam je navyše zastaraný – na trhu sú dostupné nové kategórie výrobkov, ako napríklad náplasti proti celulitíde a odličovacie vreckovky s aktívnymi látkami. |
| --- | --- |

5.12

Výbor považuje stiahnutie bývalej prílohy I smernice 76/768/EHS za vhodný krok. Rozdelenie do kategórií v predchádzajúcom zozname bolo pomerne náhodné a viaceré položky sa tam v jednotlivých kategóriách opakovali, napríklad: „púdrový mejkap“, a „výrobky na líčenie a odstraňovanie líčidla“. Predchádzajúci zoznam je navyše zastaraný – na trhu sú dostupné nové kategórie výrobkov, ako napríklad náplasti proti celulitíde a odličovacie vreckovky s aktívnymi látkami.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2008) 49 v konečnom znení – 2008/0025 (COD).

1

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/39 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/39

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernica 2001/82/ES a smernica 2001/83/ES, pokiaľ ide o zmeny podmienok povolení na uvedenie na trh pre lieky“

KOM(2008) 123 v konečnom znení – 2008/0045 (COD)

(2009/C 27/08)

Rada Európskej únie sa 3. apríla 2008 rozhodla podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernica 2001/82/ES a smernica 2001/83/ES, pokiaľ ide o zmeny podmienok povolení na uvedenie na trh pre lieky“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2008. Spravodajcom bol pán CEDRONE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. – 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla ) prijal 127 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 7 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV súhlasí s návrhom smernice KOM(2008) 123 v konečnom znení, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/82/ES a smernica 2001/83/ES, pretože sa tým zaručí, že všetky liečivá, bez ohľadu na postup pri ich schvaľovaní pred uvedením na trh, budú podliehať harmonizovaným predpisom. |
| --- | --- |

1.1

EHSV súhlasí s návrhom smernice KOM(2008) 123 v konečnom znení, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/82/ES a smernica 2001/83/ES, pretože sa tým zaručí, že všetky liečivá, bez ohľadu na postup pri ich schvaľovaní pred uvedením na trh, budú podliehať harmonizovaným predpisom.

| 1.2 | Uplatňovaním rovnakých kritérií na všetky liečivá je popri kritériách akosti, bezpečnosti a účinnosti možné zaručiť vysokú mieru ochrany zdravia verejnosti a riadne fungovanie vnútorného trhu. Podnikom zároveň odpadne zbytočné administratívne zaťaženie a náklady. |
| --- | --- |

1.2

Uplatňovaním rovnakých kritérií na všetky liečivá je popri kritériách akosti, bezpečnosti a účinnosti možné zaručiť vysokú mieru ochrany zdravia verejnosti a riadne fungovanie vnútorného trhu. Podnikom zároveň odpadne zbytočné administratívne zaťaženie a náklady.

| 1.3 | EHSV vždy podporoval snahy Komisie o väčšiu bezpečnosť liečiv, v čom bude aj pokračovať, pretože ide o prvok zásadného významu z hľadiska zdravia ľudí a zvierat. |
| --- | --- |

1.3

EHSV vždy podporoval snahy Komisie o väčšiu bezpečnosť liečiv, v čom bude aj pokračovať, pretože ide o prvok zásadného významu z hľadiska zdravia ľudí a zvierat.

| 1.4 | EHSV preto bez ohľadu na význam právneho predpisu, ktorý Komisia príjme v budúcnosti, súhlasí s úmyslom poveriť Komisiu, aby pôsobnosť nariadenia (ES) č. 1084/2003 rozšírila na tie zmeny, ktoré nastanú po udelení povolenia, a to nezávisle na použitom schvaľovacom konaní, a aby tak zabránila možnému obmedzovaniu voľného pohybu liečiv. |
| --- | --- |

1.4

EHSV preto bez ohľadu na význam právneho predpisu, ktorý Komisia príjme v budúcnosti, súhlasí s úmyslom poveriť Komisiu, aby pôsobnosť nariadenia (ES) č. 1084/2003 rozšírila na tie zmeny, ktoré nastanú po udelení povolenia, a to nezávisle na použitom schvaľovacom konaní, a aby tak zabránila možnému obmedzovaniu voľného pohybu liečiv.

| 1.5 | EHSV by chcel opakovane a dôrazne vyjadriť svoje presvedčenie, že aj v odvetviach, v ktorých vnútorný trh ešte nebol zavŕšený alebo sa vytvoril iba čiastočne, sa musí plynulejšie pracovať smerom k tomuto cieľu. |
| --- | --- |

1.5

EHSV by chcel opakovane a dôrazne vyjadriť svoje presvedčenie, že aj v odvetviach, v ktorých vnútorný trh ešte nebol zavŕšený alebo sa vytvoril iba čiastočne, sa musí plynulejšie pracovať smerom k tomuto cieľu.

2.   Úvod

| 2.1 | Európska komisia predložila v novembri 2001 dva špecifické právne predpisy na rozsiahlu reformu predpisov o liečivách, a to smernice 2001/82/ES, ktorou sa vydáva komunitárny kódex veterinárnych liekov a smernice 2001/83/ES, ktorou sa vydáva komunitárny kódex humánnych liekov (1). |
| --- | --- |

2.1

Európska komisia predložila v novembri 2001 dva špecifické právne predpisy na rozsiahlu reformu predpisov o liečivách, a to smernice 2001/82/ES, ktorou sa vydáva komunitárny kódex veterinárnych liekov a smernice 2001/83/ES, ktorou sa vydáva komunitárny kódex humánnych liekov (1).

| 2.2 | Tieto právne predpisy sú pokračovaním hĺbkovej reformy, ktorá sa začala v roku 1993 vytvorením Európskej agentúry pre liečivá (EMEA) podľa nariadenia Rady (EHS) č. 2309/93 a zavedením nového postupu schvaľovania a kontroly liečiv (2). |
| --- | --- |

2.2

Tieto právne predpisy sú pokračovaním hĺbkovej reformy, ktorá sa začala v roku 1993 vytvorením Európskej agentúry pre liečivá (EMEA) podľa nariadenia Rady (EHS) č. 2309/93 a zavedením nového postupu schvaľovania a kontroly liečiv (2).

| 2.3 | V tomto nariadení sa podľa zásady voľného pohybu tovaru počítalo s dvomi postupmi na schvaľovanie všetkých liečiv a tieto postupy platia od 1. januára 1995:






  a) | „centrálny“ postup schvaľovania agentúrou EMEA s platnosťou na celé územie spoločenstva, ktorý je pri biotechnologických liečivách povinný a pri novo vyvíjaných liečivách nepovinný, |
| --- | --- | --- |

2.3

V tomto nariadení sa podľa zásady voľného pohybu tovaru počítalo s dvomi postupmi na schvaľovanie všetkých liečiv a tieto postupy platia od 1. januára 1995:

a)

„centrálny“ postup schvaľovania agentúrou EMEA s platnosťou na celé územie spoločenstva, ktorý je pri biotechnologických liečivách povinný a pri novo vyvíjaných liečivách nepovinný,

| b) | národný, tzv. decentrálny postup, ktorý sa zachová a podľa ktorého bude naďalej možné schvaľovanie úradmi členských štátov. Tento postup okrem toho umožňuje použitie špecifických predpisov „vzájomného uznávania“, podľa ktorých sa liečivá schválené v jednom členskom štáte môžu uvádzať na trh aj v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

b)

národný, tzv. decentrálny postup, ktorý sa zachová a podľa ktorého bude naďalej možné schvaľovanie úradmi členských štátov. Tento postup okrem toho umožňuje použitie špecifických predpisov „vzájomného uznávania“, podľa ktorých sa liečivá schválené v jednom členskom štáte môžu uvádzať na trh aj v iných členských štátoch.

| 2.4 | Tieto schvaľovacie postupy na uvádzanie liečiv na trh mali zabezpečiť riadne hodnotenie pomeru medzi prospešnosťou a rizikovosťou a stanoviť prísne kritériá akosti, bezpečnosti a účinnosti, aby sa zaručila ochrana zdravia občanov EÚ a zvierat. |
| --- | --- |

2.4

Tieto schvaľovacie postupy na uvádzanie liečiv na trh mali zabezpečiť riadne hodnotenie pomeru medzi prospešnosťou a rizikovosťou a stanoviť prísne kritériá akosti, bezpečnosti a účinnosti, aby sa zaručila ochrana zdravia občanov EÚ a zvierat.

| 2.5 | V smernici 2001/82/ES a smernici 2001/83/ES boli príslušné záruky, ktoré sú bezpodmienečne nevyhnutné, zakotvené konkrétnymi ustanoveniami o dohľade nad liečivami, aby sa vďaka častejším kontrolám a prísnejším a konkrétnejším kritériám, pokiaľ ide o informačnú povinnosť o neželaných vedľajších účinkoch, dosiahla vysoká miera ochrany zdravia verejnosti. |
| --- | --- |

2.5

V smernici 2001/82/ES a smernici 2001/83/ES boli príslušné záruky, ktoré sú bezpodmienečne nevyhnutné, zakotvené konkrétnymi ustanoveniami o dohľade nad liečivami, aby sa vďaka častejším kontrolám a prísnejším a konkrétnejším kritériám, pokiaľ ide o informačnú povinnosť o neželaných vedľajších účinkoch, dosiahla vysoká miera ochrany zdravia verejnosti.

| 2.6 | Komisia počas svojich pravidelných kontrol fungovania sústavy schvaľovania liečiv zistila problémy týkajúce sa zmeny povolenia, ktoré vznikajú po udelení povolenia na národnej úrovni. Tieto prípady predstavujú viac ako 80 % zo všetkých schválení liečiv. |
| --- | --- |

2.6

Komisia počas svojich pravidelných kontrol fungovania sústavy schvaľovania liečiv zistila problémy týkajúce sa zmeny povolenia, ktoré vznikajú po udelení povolenia na národnej úrovni. Tieto prípady predstavujú viac ako 80 % zo všetkých schválení liečiv.

| 2.7 | Zmeny, ktoré sa urobia po udelení národného povolenia, sa uskutočňujú podľa nariadení (ES) č. 1084/2003 a 1085/2003. Týkajú sa však výlučne takých aspektov, ako je výrobný postup, balenie alebo údaje o výrobcovi, a nie podstatných aspektov, akým je napríklad uvedenie novej indikácie alebo zmena spôsobu podávania. |
| --- | --- |

2.7

Zmeny, ktoré sa urobia po udelení národného povolenia, sa uskutočňujú podľa nariadení (ES) č. 1084/2003 a 1085/2003. Týkajú sa však výlučne takých aspektov, ako je výrobný postup, balenie alebo údaje o výrobcovi, a nie podstatných aspektov, akým je napríklad uvedenie novej indikácie alebo zmena spôsobu podávania.

| 2.8 | Z toho vyplýva, že postupy nadväzujúce na pôvodné povolenie sú v niektorých prípadoch v jednotlivých členských štátoch odlišné, preto pre jeden a ten istý výrobok môžu platiť rozdielne predpisy a zaradenia. Tým napríklad nemusí byť zaručená jednotná úroveň ochrany zdravia, pretože terapeutické zaradenie alebo použitie toho istého liečiva je rozdielne, čo okrem toho môže predstavovať (niekedy umelé) obmedzenie voľného pohybu tovaru v EÚ, v tomto prípade liečiv. |
| --- | --- |

2.8

Z toho vyplýva, že postupy nadväzujúce na pôvodné povolenie sú v niektorých prípadoch v jednotlivých členských štátoch odlišné, preto pre jeden a ten istý výrobok môžu platiť rozdielne predpisy a zaradenia. Tým napríklad nemusí byť zaručená jednotná úroveň ochrany zdravia, pretože terapeutické zaradenie alebo použitie toho istého liečiva je rozdielne, čo okrem toho môže predstavovať (niekedy umelé) obmedzenie voľného pohybu tovaru v EÚ, v tomto prípade liečiv.

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Aby sa pri tých istých liečivách zabránilo rozdielnym podmienkam, Komisia sa rozhodla navrhnúť právny predpis na zmenu a doplnenie smernice 2001/82/ES a 2001/83/ES, podľa ktorého sa pôsobnosť nariadenia (ES) č. 1084/2003, ktoré v súčasnosti platí iba pre liečivá schválené podľa centrálneho postupu, rozšíri na všetky liečivá nezávisle na postupe, podľa ktorého im bolo udelené povolenie. |
| --- | --- |

3.1

Aby sa pri tých istých liečivách zabránilo rozdielnym podmienkam, Komisia sa rozhodla navrhnúť právny predpis na zmenu a doplnenie smernice 2001/82/ES a 2001/83/ES, podľa ktorého sa pôsobnosť nariadenia (ES) č. 1084/2003, ktoré v súčasnosti platí iba pre liečivá schválené podľa centrálneho postupu, rozšíri na všetky liečivá nezávisle na postupe, podľa ktorého im bolo udelené povolenie.

| 3.2 | Návrh patrí k návrhom na zjednodušenia, ktoré sú uvedené v prílohe 2 legislatívneho a pracovného programu Komisie na rok 2008. Obsahuje iba právny predpis na úpravu viacerých článkov smerníc 2001/82/ES a 2001/83/ES vzhľadom na ustanovenia nariadenia (ES) č. 1084/2003, ktoré majú teraz platiť pre všetky liečivá. |
| --- | --- |

3.2

Návrh patrí k návrhom na zjednodušenia, ktoré sú uvedené v prílohe 2 legislatívneho a pracovného programu Komisie na rok 2008. Obsahuje iba právny predpis na úpravu viacerých článkov smerníc 2001/82/ES a 2001/83/ES vzhľadom na ustanovenia nariadenia (ES) č. 1084/2003, ktoré majú teraz platiť pre všetky liečivá.

| 3.3 | Pretrvávanie súčasného stavu by pre podniky, ktoré chcú nejaké liečivo uviesť na trh vo viacerých členských štátoch znamenalo zbytočnú administratívnu náročnosť a zbytočné náklady. Tieto podniky musia v jednotlivých členských štátoch pravidelne dodržiavať rozdielne predpisy a plniť vzájomne odlišné administratívne požiadavky, čo môže predstavovať aj umelé obmedzovanie voľného pohybu tovaru. |
| --- | --- |

3.3

Pretrvávanie súčasného stavu by pre podniky, ktoré chcú nejaké liečivo uviesť na trh vo viacerých členských štátoch znamenalo zbytočnú administratívnu náročnosť a zbytočné náklady. Tieto podniky musia v jednotlivých členských štátoch pravidelne dodržiavať rozdielne predpisy a plniť vzájomne odlišné administratívne požiadavky, čo môže predstavovať aj umelé obmedzovanie voľného pohybu tovaru.

| 3.4 | Návrh má čisto právnu povahu a obsahuje zmenu právneho základu nariadenia (ES) č. 1084/2003, pričom sa Komisii poskytne právomoc meniť rozsah pôsobnosti uvedeného nariadenia a tak zabezpečiť účinnú harmonizáciu schvaľovacích predpisov. |
| --- | --- |

3.4

Návrh má čisto právnu povahu a obsahuje zmenu právneho základu nariadenia (ES) č. 1084/2003, pričom sa Komisii poskytne právomoc meniť rozsah pôsobnosti uvedeného nariadenia a tak zabezpečiť účinnú harmonizáciu schvaľovacích predpisov.

| 3.5 | Komisia zdôrazňuje, že k tomuto meniacemu a doplňujúcemu právnemu predpisu sa uskutočnila konzultácia so všetkými zainteresovanými skupinami a že zvolený postup je na zmenu jestvujúcich právnych predpisov najvhodnejší, aby sa dosiahli harmonizované predpisy o liečivách po ich uvedení na trh, a to v súlade s vysokou mierou ochrany zdravia verejnosti a právnej spojitosti. |
| --- | --- |

3.5

Komisia zdôrazňuje, že k tomuto meniacemu a doplňujúcemu právnemu predpisu sa uskutočnila konzultácia so všetkými zainteresovanými skupinami a že zvolený postup je na zmenu jestvujúcich právnych predpisov najvhodnejší, aby sa dosiahli harmonizované predpisy o liečivách po ich uvedení na trh, a to v súlade s vysokou mierou ochrany zdravia verejnosti a právnej spojitosti.

| 3.6 | Návrh na zmenu viacerých článkov sa opiera o článok 95 Zmluvy o ES, ktorý počíta s použitím spolurozhodovacieho konania a je okrem toho v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

3.6

Návrh na zmenu viacerých článkov sa opiera o článok 95 Zmluvy o ES, ktorý počíta s použitím spolurozhodovacieho konania a je okrem toho v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality.

4.   Stanovisko Výboru regiónov

| 4.1 | EHSV súhlasí s návrhom na zmenu a doplnenie smerníc 2001/82/ES a 2001/83/ES, pretože tieto zmeny a doplnenia zaručia harmonizáciu predpisov na schvaľovanie liečiv, udržania vysokej miery ochrany zdravia verejnosti a riadne fungovanie vnútorného trhu, pričom podnikom zároveň odpadne zbytočná administratívna záťaž a zbytočné náklady. |
| --- | --- |

4.1

EHSV súhlasí s návrhom na zmenu a doplnenie smerníc 2001/82/ES a 2001/83/ES, pretože tieto zmeny a doplnenia zaručia harmonizáciu predpisov na schvaľovanie liečiv, udržania vysokej miery ochrany zdravia verejnosti a riadne fungovanie vnútorného trhu, pričom podnikom zároveň odpadne zbytočná administratívna záťaž a zbytočné náklady.

| 4.2 | V súlade so skoršími stanoviskami na túto tému EHSV podporuje snahy Komisie o väčšiu bezpečnosť liečiv, a dokonca ju k tomuto snaženiu vyzýva, pretože z hľadiska ochrany zdravia ľudí a zvierat ide o prvok zásadného významu. |
| --- | --- |

4.2

V súlade so skoršími stanoviskami na túto tému EHSV podporuje snahy Komisie o väčšiu bezpečnosť liečiv, a dokonca ju k tomuto snaženiu vyzýva, pretože z hľadiska ochrany zdravia ľudí a zvierat ide o prvok zásadného významu.

| 4.3 | Návrh je v súlade s cieľom dosiahnuť jednoduchou zmenou právnych predpisov harmonizáciu predpisov pre všetky liečivá, aj keď boli schvaľované rozličnými postupmi, čím sa zároveň odstránia ďalšie možné prekážky voľného pohybu tovaru, v tomto prípade liečiv. |
| --- | --- |

4.3

Návrh je v súlade s cieľom dosiahnuť jednoduchou zmenou právnych predpisov harmonizáciu predpisov pre všetky liečivá, aj keď boli schvaľované rozličnými postupmi, čím sa zároveň odstránia ďalšie možné prekážky voľného pohybu tovaru, v tomto prípade liečiv.

| 4.4 | EHSV víta zmenu právneho základu a očakáva legislatívny návrh, na ktorom sa pracuje a ktorý sa pre budúcnosť odvetvia liečiv považuje za ešte dôležitejší. |
| --- | --- |

4.4

EHSV víta zmenu právneho základu a očakáva legislatívny návrh, na ktorom sa pracuje a ktorý sa pre budúcnosť odvetvia liečiv považuje za ešte dôležitejší.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. ES L 311, 28.11.2001.

1

(2)  Ú. v. ES L 214, 24.8.1993.

2

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/41

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady týkajúci sa jednoduchých tlakových nádob“ (kodifikované znenie)

KOM(2008) 202 v konečnom znení – 2008/0076 (COD)

(2009/C 27/09)

Rada Európskej únie sa 26. mája 2008 podľa článku 95 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva rozhodla prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady týkajúci sa jednoduchých tlakových nádob“ (kodifikované znenie).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) rozhodol 142 hlasmi za, pričom 6 sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/41

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Smerom k železničnej sieti s prioritou nákladnej dopravy“

KOM(2007) 608 v konečnom znení

(2009/C 27/10)

Európska komisia sa 18. októbra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom oznámenie

„Smerom k železničnej sieti s prioritou nákladnej dopravy“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 5. júna 2008. Spravodajcom bol pán BUFFETAUT.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 10. júla) prijal 111 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | EHSV súhlasí s hodnotením situácie v oblasti železničnej nákladnej dopravy v Európskej únii, ktoré vypracovala Komisia, a nazdáva sa, že návrhy Komisie síce vzhľadom na závažnosť danej problematiky nie sú dosť radikálne, ale uberajú sa správnym smerom. |
| --- | --- |

1.1

EHSV súhlasí s hodnotením situácie v oblasti železničnej nákladnej dopravy v Európskej únii, ktoré vypracovala Komisia, a nazdáva sa, že návrhy Komisie síce vzhľadom na závažnosť danej problematiky nie sú dosť radikálne, ale uberajú sa správnym smerom.

| 1.2 | Výbor sa domnieva, že na zlepšenie situácie je potrebné:






  — | poskytovať logistické služby, a nielen zabezpečenie dopravy, |
| --- | --- | --- |

1.2

Výbor sa domnieva, že na zlepšenie situácie je potrebné:

—

poskytovať logistické služby, a nielen zabezpečenie dopravy,

| — | znížiť náklady, aby sa mohli stanoviť konkurencieschopnejšie ceny, |
| --- | --- |

—

znížiť náklady, aby sa mohli stanoviť konkurencieschopnejšie ceny,

| — | zlepšiť spoľahlivosť poskytovaných služieb, |
| --- | --- |

—

zlepšiť spoľahlivosť poskytovaných služieb,

| — | skrátiť celkovú dĺžku cesty na rozumnú mieru, |
| --- | --- |

—

skrátiť celkovú dĺžku cesty na rozumnú mieru,

| — | zaviesť pružnosť ponuky a zlepšiť schopnosť reagovať v prípade narušenia dopravy. |
| --- | --- |

—

zaviesť pružnosť ponuky a zlepšiť schopnosť reagovať v prípade narušenia dopravy.

1.3   Skutočné logistické služby

Základnou myšlienkou je zjednodušiť pre zákazníka to, čo je samo o sebe v železničnej doprave zložité. Vyžaduje si to skutočnú snahu vyhovieť zákazníkom, jasné a spoľahlivé informácie, rozvoj ponuky súkromných vagónov a služieb od začiatku do konca cesty vrátane nakládky a vykládky.

1.4   Znížiť náklady

| 1.4.1 | Aby sa podarilo znížiť náklady, je nevyhnutné pokračovať v úsilí o interoperabilitu a technickú harmonizáciu v Európe. Z historického hľadiska si každá sieť vytvorila svoje vlastné pravidlá a regulačné a bezpečnostné systémy. Je nevyhnutné, aby sa postupne všetky tieto systémy zblížili, a prioritou musí byť čo najrýchlejšie zaviesť európsky systém riadenia železničnej dopravy (European Rail Traffic Management System – ERTMS). |
| --- | --- |

1.4.1

Aby sa podarilo znížiť náklady, je nevyhnutné pokračovať v úsilí o interoperabilitu a technickú harmonizáciu v Európe. Z historického hľadiska si každá sieť vytvorila svoje vlastné pravidlá a regulačné a bezpečnostné systémy. Je nevyhnutné, aby sa postupne všetky tieto systémy zblížili, a prioritou musí byť čo najrýchlejšie zaviesť európsky systém riadenia železničnej dopravy (European Rail Traffic Management System – ERTMS).

| 1.4.2 | Vhodnými investíciami, vždy, keď je to možné, by sa mala postupne zmeniť charakteristika železničnej infraštruktúry pokiaľ ide o jazdný profil, dĺžku vlakov, rampy a plošiny, zaťaženie nápravy, aby lepšie zodpovedala potrebám nákladnej dopravy, ako je to napríklad v Spojených štátoch. |
| --- | --- |

1.4.2

Vhodnými investíciami, vždy, keď je to možné, by sa mala postupne zmeniť charakteristika železničnej infraštruktúry pokiaľ ide o jazdný profil, dĺžku vlakov, rampy a plošiny, zaťaženie nápravy, aby lepšie zodpovedala potrebám nákladnej dopravy, ako je to napríklad v Spojených štátoch.

| 1.4.3 | Skutočná hospodárska súťaž a otvorenie trhu si budú vyžadovať väčšiu účinnosť a produktivitu. Táto otázka upozorňuje na problém odbornej prípravy pracovníkov vlakovej čaty. Noví prevádzkovatelia môžu po vstupe na trh zápasiť s nedostatkom kvalifikovanej pracovnej sily. Malo by sa teda dozrieť na to, aby bola zabezpečená primeraná odborná príprava, ktorá by umožnila vyhovieť dopytu a vďaka ktorej by vznikli nové pracovné miesta vyžadujúce vysokú kvalifikáciu. |
| --- | --- |

1.4.3

Skutočná hospodárska súťaž a otvorenie trhu si budú vyžadovať väčšiu účinnosť a produktivitu. Táto otázka upozorňuje na problém odbornej prípravy pracovníkov vlakovej čaty. Noví prevádzkovatelia môžu po vstupe na trh zápasiť s nedostatkom kvalifikovanej pracovnej sily. Malo by sa teda dozrieť na to, aby bola zabezpečená primeraná odborná príprava, ktorá by umožnila vyhovieť dopytu a vďaka ktorej by vznikli nové pracovné miesta vyžadujúce vysokú kvalifikáciu.

| 1.4.4 | Malo by sa tiež prehodnotiť rozdelenie nákladov prevádzkovateľov infraštruktúry medzi rôznych prevádzkovateľov dopravy a takisto by mali byť lepšie prerozdelené externé náklady konkurenčných druhov dopravy, aby sa vytvorili podmienky pre otvorenú a čestnú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

1.4.4

Malo by sa tiež prehodnotiť rozdelenie nákladov prevádzkovateľov infraštruktúry medzi rôznych prevádzkovateľov dopravy a takisto by mali byť lepšie prerozdelené externé náklady konkurenčných druhov dopravy, aby sa vytvorili podmienky pre otvorenú a čestnú hospodársku súťaž.

| 1.4.5 | Iniciatívy ako Betuwe line, projekt New Opera alebo FERRMED by sa mali preskúmať a podporovať, aby sa z nich mohli čerpať ponaučenia na základe získaných skúseností a osvedčených postupov. |
| --- | --- |

1.4.5

Iniciatívy ako Betuwe line, projekt New Opera alebo FERRMED by sa mali preskúmať a podporovať, aby sa z nich mohli čerpať ponaučenia na základe získaných skúseností a osvedčených postupov.

1.5   Zlepšiť spoľahlivosť poskytovaných služieb

| 1.5.1 | Mali by sa zaviesť záväzné zmluvné pravidlá odškodňovania zákazníkov v prípade zlej kvality služieb, čo by bolo podnetom na zlepšenie kvality poskytovaných služieb. |
| --- | --- |

1.5.1

Mali by sa zaviesť záväzné zmluvné pravidlá odškodňovania zákazníkov v prípade zlej kvality služieb, čo by bolo podnetom na zlepšenie kvality poskytovaných služieb.

| 1.5.2 | Takisto by sa mala zlepšiť kvalita a spoľahlivosť rozličných prvkov, ktoré umožňujú poskytovať dané služby. Týka sa to koľajových vozidiel, ale aj signalizácie, železničných tratí alebo informačných systémov. |
| --- | --- |

1.5.2

Takisto by sa mala zlepšiť kvalita a spoľahlivosť rozličných prvkov, ktoré umožňujú poskytovať dané služby. Týka sa to koľajových vozidiel, ale aj signalizácie, železničných tratí alebo informačných systémov.

| 1.5.3 | Lepšiu spoľahlivosť služieb možno docieliť aj lepším prideľovaním trás pre nákladnú dopravu ako aj vytvorením pravidiel prednosti pre nákladnú dopravu v prípade konfliktných situácií v premávke na týchto trasách, v záujme všetkých užívateľov. Napríklad by sa pri riadení premávky mohli využiť časové úseky a obdobia, keď sú trate menej vyťažené. |
| --- | --- |

1.5.3

Lepšiu spoľahlivosť služieb možno docieliť aj lepším prideľovaním trás pre nákladnú dopravu ako aj vytvorením pravidiel prednosti pre nákladnú dopravu v prípade konfliktných situácií v premávke na týchto trasách, v záujme všetkých užívateľov. Napríklad by sa pri riadení premávky mohli využiť časové úseky a obdobia, keď sú trate menej vyťažené.

1.6   Skrátiť celkovú dĺžku cesty na rozumnú mieru

| 1.6.1 | Železničnej doprave sa najčastejšie vyčíta, že trasy sú príliš dlhé a doprava pomalá. Ak sa to má zmeniť, mali by byť trasy pre nákladné vlaky vytýčené tak, aby bol na nich obmedzený počet zastávok (alebo žiadna) a aby bola malá pravdepodobnosť, že dôjde ku konfliktu s inými vlakmi. Bolo by tiež potrebné, aby tieto vlaky mali na úrovni operačného riadenia čo najčastejšie prednosť v prípade konfliktných situácií v premávke. Mali by sa tiež zaviesť vysokorýchlostné nočné nákladné vlaky. |
| --- | --- |

1.6.1

Železničnej doprave sa najčastejšie vyčíta, že trasy sú príliš dlhé a doprava pomalá. Ak sa to má zmeniť, mali by byť trasy pre nákladné vlaky vytýčené tak, aby bol na nich obmedzený počet zastávok (alebo žiadna) a aby bola malá pravdepodobnosť, že dôjde ku konfliktu s inými vlakmi. Bolo by tiež potrebné, aby tieto vlaky mali na úrovni operačného riadenia čo najčastejšie prednosť v prípade konfliktných situácií v premávke. Mali by sa tiež zaviesť vysokorýchlostné nočné nákladné vlaky.

| 1.6.2 | Okrem toho by bolo potrebné investovať do infraštruktúry a prispôsobiť ju pre vyššiu rýchlosť, pričom treba mať na zreteli, že zvýšenie rýchlosti na danej železničnej trati bude mať za následok zníženie maximálneho povoleného zaťaženia nápravy. Nedostatočná rýchlosť súčasnej železničnej nákladnej dopravy sa musí rozhodne zvýšiť, treba však zdôrazniť, že najdôležitejšie je, aby rýchlosť vlakových súprav bola rovnomerná. Stála mierna rýchlosť je lepšia ako ustavičné brzdenie a rozbiehanie sa, ktoré spôsobuje čoraz väčšie meškanie. |
| --- | --- |

1.6.2

Okrem toho by bolo potrebné investovať do infraštruktúry a prispôsobiť ju pre vyššiu rýchlosť, pričom treba mať na zreteli, že zvýšenie rýchlosti na danej železničnej trati bude mať za následok zníženie maximálneho povoleného zaťaženia nápravy. Nedostatočná rýchlosť súčasnej železničnej nákladnej dopravy sa musí rozhodne zvýšiť, treba však zdôrazniť, že najdôležitejšie je, aby rýchlosť vlakových súprav bola rovnomerná. Stála mierna rýchlosť je lepšia ako ustavičné brzdenie a rozbiehanie sa, ktoré spôsobuje čoraz väčšie meškanie.

1.7   Zaviesť pružnosť

| 1.7.1 | Tradičné zásady a spôsoby riadenia premávky, ktoré systematicky uprednostňujú osobné vlaky, na teoretických vopred vytýčených trasách, mimovoľne, ale fakticky spôsobujú, že malé meškanie pri odchode nákladného vlaku (napríklad desať minút) sa takmer vždy skončí veľkým meškaním v cieľovej stanici (niekoľko hodín či dokonca celý deň). |
| --- | --- |

1.7.1

Tradičné zásady a spôsoby riadenia premávky, ktoré systematicky uprednostňujú osobné vlaky, na teoretických vopred vytýčených trasách, mimovoľne, ale fakticky spôsobujú, že malé meškanie pri odchode nákladného vlaku (napríklad desať minút) sa takmer vždy skončí veľkým meškaním v cieľovej stanici (niekoľko hodín či dokonca celý deň).

| 1.7.2 | Vďaka vývoju technológií v strednodobom a dlhodobom horizonte bude možné zlepšiť plynulosť železničnej nákladnej dopravy v reálnom čase, pričom sa budú využívať aj iné možnosti, nielen vopred vytýčená teoretická trasa. Vďaka posúvaniu traťových úsekov, ktoré je súčasťou poslednej etapy ERTMS, by tú istú infraštruktúru mohlo využívať viac vlakov a zlepšila by sa schopnosť reagovať v konfliktných situáciách. Preto by všetky členské štáty mali investovať do systému ERTMS, aby sa čo najskôr podarilo dosiahnuť interoperabilitu a nepretržité využívanie rôznych národných sietí. |
| --- | --- |

1.7.2

Vďaka vývoju technológií v strednodobom a dlhodobom horizonte bude možné zlepšiť plynulosť železničnej nákladnej dopravy v reálnom čase, pričom sa budú využívať aj iné možnosti, nielen vopred vytýčená teoretická trasa. Vďaka posúvaniu traťových úsekov, ktoré je súčasťou poslednej etapy ERTMS, by tú istú infraštruktúru mohlo využívať viac vlakov a zlepšila by sa schopnosť reagovať v konfliktných situáciách. Preto by všetky členské štáty mali investovať do systému ERTMS, aby sa čo najskôr podarilo dosiahnuť interoperabilitu a nepretržité využívanie rôznych národných sietí.

| 1.7.3 | Je však potrebné sústrediť investície do zlepšenia priechodnosti problematických úsekov a zvýšiť kapacity nákladísk a výkladísk, čo by umožnilo interoperabilitu dopravných systémov. |
| --- | --- |

1.7.3

Je však potrebné sústrediť investície do zlepšenia priechodnosti problematických úsekov a zvýšiť kapacity nákladísk a výkladísk, čo by umožnilo interoperabilitu dopravných systémov.

| 1.7.4 | Otázka zoradísk, nákladísk a výkladísk je dôležitá, avšak neoddeliteľne súvisí s problematikou druhotných sietí, ktoré prechádzajú územím. Ak má byť železničná nákladná doprava skutočne konkurencieschopná, musí doviesť náklad čo najbližšie k zákazníkovi. |
| --- | --- |

1.7.4

Otázka zoradísk, nákladísk a výkladísk je dôležitá, avšak neoddeliteľne súvisí s problematikou druhotných sietí, ktoré prechádzajú územím. Ak má byť železničná nákladná doprava skutočne konkurencieschopná, musí doviesť náklad čo najbližšie k zákazníkovi.

1.8   Sieť určená pre nákladnú dopravu

| 1.8.1 | Hoci dnes nie je veľmi realistické uvažovať o zriadení transeurópskej siete určenej pre nákladnú dopravu, pravdou je, že vytvorenie oddelenej siete by bolo najlepším prostriedkom na podporu železničnej nákladnej dopravy, ktorá by sa tak stala spoľahlivejšou a presnejšou, lacnejšou a rýchlejšou. Vytvoriť koridory zamerané na nákladnú dopravu je v súčasnosti veľmi realistickou myšlienkou, ale keďže neexistujú veľké transkontinentálne siete určené pre nákladnú dopravu, mohli by sa do koridorov zameraných na nákladnú dopravu zahrnúť pribúdajúce úseky tratí určených špeciálne pre nákladnú dopravu, ktoré spájajú mimoriadne aktívne hospodárske centrá, ako o tom svedčí úspech Betuwe line medzi prístavom v Rotterdame a Nemeckom. Je nevyhnutné, aby sa do zavádzania opatrení a právnych predpisov, ktoré by umožnili zvýšiť konkurencieschopnosť železníc skutočne zapojili všetky členské štáty. |
| --- | --- |

1.8.1

Hoci dnes nie je veľmi realistické uvažovať o zriadení transeurópskej siete určenej pre nákladnú dopravu, pravdou je, že vytvorenie oddelenej siete by bolo najlepším prostriedkom na podporu železničnej nákladnej dopravy, ktorá by sa tak stala spoľahlivejšou a presnejšou, lacnejšou a rýchlejšou. Vytvoriť koridory zamerané na nákladnú dopravu je v súčasnosti veľmi realistickou myšlienkou, ale keďže neexistujú veľké transkontinentálne siete určené pre nákladnú dopravu, mohli by sa do koridorov zameraných na nákladnú dopravu zahrnúť pribúdajúce úseky tratí určených špeciálne pre nákladnú dopravu, ktoré spájajú mimoriadne aktívne hospodárske centrá, ako o tom svedčí úspech Betuwe line medzi prístavom v Rotterdame a Nemeckom. Je nevyhnutné, aby sa do zavádzania opatrení a právnych predpisov, ktoré by umožnili zvýšiť konkurencieschopnosť železníc skutočne zapojili všetky členské štáty.

2.   Súčasná situácia

2.1   Znepokojujúce zistenie

| 2.1.1 | V rokoch 1995 až 2005 síce nákladná doprava zaznamenala rast o 2,8 % ročne, avšak podiel železničnej nákladnej dopravy sa neprestajne zmenšoval a od roku 2005 sa stabilizoval na úrovni asi 10 %, teda doteraz na najnižšej úrovni od roku 1945. |
| --- | --- |

2.1.1

V rokoch 1995 až 2005 síce nákladná doprava zaznamenala rast o 2,8 % ročne, avšak podiel železničnej nákladnej dopravy sa neprestajne zmenšoval a od roku 2005 sa stabilizoval na úrovni asi 10 %, teda doteraz na najnižšej úrovni od roku 1945.

| 2.1.2 | Podľa Komisie tieto zlé výsledky spôsobila nespoľahlivosť, nedostatočné kapacity, chybné riadenie informácií, pomalosť a nedostatočná pružnosť. Napriek týmto ťažkostiam by sa však v súčasnej hospodárskej situácii, pre ktorú je príznačný rast obchodu, preplnené cesty, vysoké cenný palív a čoraz väčšia snaha o ochranu životného prostredia, mohli objaviť nové možnosti. |
| --- | --- |

2.1.2

Podľa Komisie tieto zlé výsledky spôsobila nespoľahlivosť, nedostatočné kapacity, chybné riadenie informácií, pomalosť a nedostatočná pružnosť. Napriek týmto ťažkostiam by sa však v súčasnej hospodárskej situácii, pre ktorú je príznačný rast obchodu, preplnené cesty, vysoké cenný palív a čoraz väčšia snaha o ochranu životného prostredia, mohli objaviť nové možnosti.

| 2.1.3 | V minulosti si Spoločenstvo určilo pre rozvoj železničnej dopravy tri hlavné oblasti politického pôsobenia:






  — | otvorenie trhu železničnej dopravy spolu s reštrukturalizáciou historických podnikov, |
| --- | --- | --- |

2.1.3

V minulosti si Spoločenstvo určilo pre rozvoj železničnej dopravy tri hlavné oblasti politického pôsobenia:

—

otvorenie trhu železničnej dopravy spolu s reštrukturalizáciou historických podnikov,

| — | rozvoj technickej interoperability a spoločných bezpečnostných pravidiel, |
| --- | --- |

—

rozvoj technickej interoperability a spoločných bezpečnostných pravidiel,

| — | určenie železničnej siete v rámci transeurópskej dopravnej siete. |
| --- | --- |

—

určenie železničnej siete v rámci transeurópskej dopravnej siete.

| 2.1.4 | Musíme však konštatovať, že dosiahnuté výsledky nie sú dosť dobré, najmä pokiaľ ide o nadnárodnú dopravu. |
| --- | --- |

2.1.4

Musíme však konštatovať, že dosiahnuté výsledky nie sú dosť dobré, najmä pokiaľ ide o nadnárodnú dopravu.

2.2   Pokroková spoločná dopravná politika

| 2.2.1 | V bielej knihe o európskej dopravnej politike s výhľadom do roku 2010, ktorej ambíciou bolo dosiahnuť prechod z cestnej dopravy na železničnú, sa uvažovalo o vytvorení „multimodálnych koridorov s prioritou nákladnej dopravy“. Ako vieme, revidovaná biela kniha z roku 2006 v snahe o realistický prístup túto veľkú ambíciu prejsť z cestnej dopravy na železničnú trochu okresala a viac sa zamerala na myšlienku komodality, pričom však nezabudla pripomenúť nevyhnutnosť podporovať vytvorenie siete železničnej nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

2.2.1

V bielej knihe o európskej dopravnej politike s výhľadom do roku 2010, ktorej ambíciou bolo dosiahnuť prechod z cestnej dopravy na železničnú, sa uvažovalo o vytvorení „multimodálnych koridorov s prioritou nákladnej dopravy“. Ako vieme, revidovaná biela kniha z roku 2006 v snahe o realistický prístup túto veľkú ambíciu prejsť z cestnej dopravy na železničnú trochu okresala a viac sa zamerala na myšlienku komodality, pričom však nezabudla pripomenúť nevyhnutnosť podporovať vytvorenie siete železničnej nákladnej dopravy.

| 2.2.2 | Komisia v oznámení rozvíja túto myšlienku a stanovuje tri ciele: zlepšiť rýchlosť, spoľahlivosť a kapacitu dopravy v rámci siete vybudovanej na základe existujúcich transeurópskych sietí. |
| --- | --- |

2.2.2

Komisia v oznámení rozvíja túto myšlienku a stanovuje tri ciele: zlepšiť rýchlosť, spoľahlivosť a kapacitu dopravy v rámci siete vybudovanej na základe existujúcich transeurópskych sietí.

3.   Návrhy Komisie

| 3.1 | Komisia pripomína iniciatívy, ktoré už boli podniknuté na povzbudenie, zlepšenie alebo uprednostnenie železničnej nákladnej dopravy: rozvoj interoperability a zlepšenie informácií (Europtirails), budovanie infraštruktúry (Betuwe line), vytváranie štruktúr koridorov. Ukázalo sa však, že tieto iniciatívy nestačia. |
| --- | --- |

3.1

Komisia pripomína iniciatívy, ktoré už boli podniknuté na povzbudenie, zlepšenie alebo uprednostnenie železničnej nákladnej dopravy: rozvoj interoperability a zlepšenie informácií (Europtirails), budovanie infraštruktúry (Betuwe line), vytváranie štruktúr koridorov. Ukázalo sa však, že tieto iniciatívy nestačia.

| 3.2 | Pro forma boli navrhnuté tri možnosti: zachovať status quo, prijať nové opatrenia na vytvorenie siete zameranej na nákladnú dopravu, uskutočniť osobitný plán vytvorenia európskej siete určenej pre železničnú nákladnú dopravu. |
| --- | --- |

3.2

Pro forma boli navrhnuté tri možnosti: zachovať status quo, prijať nové opatrenia na vytvorenie siete zameranej na nákladnú dopravu, uskutočniť osobitný plán vytvorenia európskej siete určenej pre železničnú nákladnú dopravu.

| 3.3 | Komisia si v duchu princípov antickej filozofie vybrala zlatú strednú cestu a zavrhla prvú možnosť, ktorá sa jej zdala príliš ambiciózna, a aj tretiu možnosť, ktorú považovala za nerealistickú. |
| --- | --- |

3.3

Komisia si v duchu princípov antickej filozofie vybrala zlatú strednú cestu a zavrhla prvú možnosť, ktorá sa jej zdala príliš ambiciózna, a aj tretiu možnosť, ktorú považovala za nerealistickú.

3.4   Navrhované opatrenia

| 3.4.1 | Komisia by chcela, aby európska sieť zameraná na nákladnú dopravu vznikla vďaka rozvoju nadnárodných koridorov. Mali by byť vymedzené koridory, ktoré by disponovali primeranou infraštruktúrou, a mal by sa zaviesť účinný systém riadenia a prevádzkovania. Toto všetko sa však môže uskutočniť len ak sa do projektu zapoja členské štáty ako aj prevádzkovatelia infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.4.1

Komisia by chcela, aby európska sieť zameraná na nákladnú dopravu vznikla vďaka rozvoju nadnárodných koridorov. Mali by byť vymedzené koridory, ktoré by disponovali primeranou infraštruktúrou, a mal by sa zaviesť účinný systém riadenia a prevádzkovania. Toto všetko sa však môže uskutočniť len ak sa do projektu zapoja členské štáty ako aj prevádzkovatelia infraštruktúry.

| 3.4.2 | Na dosiahnutie tohto cieľa Komisia navrhuje niekoľko legislatívnych opatrení, ktoré by boli súčasťou prepracovaného znenia 1. železničného balíka naplánovaného na rok 2008, a tiež stimulačné opatrenia a finančné prostriedky, pričom tieto by sa mali vyčleniť z existujúcich programov. |
| --- | --- |

3.4.2

Na dosiahnutie tohto cieľa Komisia navrhuje niekoľko legislatívnych opatrení, ktoré by boli súčasťou prepracovaného znenia 1. železničného balíka naplánovaného na rok 2008, a tiež stimulačné opatrenia a finančné prostriedky, pričom tieto by sa mali vyčleniť z existujúcich programov.

| 3.4.3 | Komisia navrhuje dať koridorom zameraným na nákladnú dopravu právnu definíciu, nabádať členské štáty a prevádzkovateľov infraštruktúry, aby budovali nadnárodné koridory zamerané na nákladnú dopravu a hľadali finančné prostriedky pre tieto štruktúry v rámci existujúcich programov. |
| --- | --- |

3.4.3

Komisia navrhuje dať koridorom zameraným na nákladnú dopravu právnu definíciu, nabádať členské štáty a prevádzkovateľov infraštruktúry, aby budovali nadnárodné koridory zamerané na nákladnú dopravu a hľadali finančné prostriedky pre tieto štruktúry v rámci existujúcich programov.

| 3.4.4 | Železničnej doprave sa najčastejšie vyčíta zlá kvalita služieb a nedostatočné informácie poskytované zákazníkom. Preto by Komisia chcela zaviesť skutočné opatrenia na zlepšenie kvality a transparentnosti a navrhuje prijať legislatívne opatrenie týkajúce sa uverejňovania ukazovateľov kvality. Okrem toho uverejní správu o opatreniach, ktoré prijali prevádzkovatelia na zlepšenie kvality služieb v železničnej doprave. |
| --- | --- |

3.4.4

Železničnej doprave sa najčastejšie vyčíta zlá kvalita služieb a nedostatočné informácie poskytované zákazníkom. Preto by Komisia chcela zaviesť skutočné opatrenia na zlepšenie kvality a transparentnosti a navrhuje prijať legislatívne opatrenie týkajúce sa uverejňovania ukazovateľov kvality. Okrem toho uverejní správu o opatreniach, ktoré prijali prevádzkovatelia na zlepšenie kvality služieb v železničnej doprave.

| 3.4.5 | Niektoré úseky sú v súčasnosti preplnené, najmä v centrálnych oblastiach EÚ. V nasledujúcich rokoch by sa táto situácia mohla ešte zhoršiť. Malo by sa preto investovať do zvýšenia kapacít infraštruktúry pokiaľ ide o schopnosť prijímať dlhšie vlaky, jazdný profil, zaťaženie nápravy a maximálnu rýchlosť. Investície musia byť preto koordinované a presne cielené. Komisia navrhuje, aby prevádzkovatelia koridorov vypracovali investičné plány. Tu sa vynára otázka finančných prostriedkov, ktoré by sa mali čerpať z existujúcich programov. |
| --- | --- |

3.4.5

Niektoré úseky sú v súčasnosti preplnené, najmä v centrálnych oblastiach EÚ. V nasledujúcich rokoch by sa táto situácia mohla ešte zhoršiť. Malo by sa preto investovať do zvýšenia kapacít infraštruktúry pokiaľ ide o schopnosť prijímať dlhšie vlaky, jazdný profil, zaťaženie nápravy a maximálnu rýchlosť. Investície musia byť preto koordinované a presne cielené. Komisia navrhuje, aby prevádzkovatelia koridorov vypracovali investičné plány. Tu sa vynára otázka finančných prostriedkov, ktoré by sa mali čerpať z existujúcich programov.

| 3.4.6 | Otázka plynulosti dopravy a účinnosti železničnej nákladnej dopravy sa spája s otázkou prideľovania železničných trás pre nákladnú dopravu. O prideľovaní trás v súčasnosti rozhodujú prevádzkovatelia infraštruktúry podľa pravidiel jednotlivých členských štátov. Aby boli trasy spoľahlivé a výkonné, bolo by potrebné tieto pravidlá prideľovania zosúladiť. |
| --- | --- |

3.4.6

Otázka plynulosti dopravy a účinnosti železničnej nákladnej dopravy sa spája s otázkou prideľovania železničných trás pre nákladnú dopravu. O prideľovaní trás v súčasnosti rozhodujú prevádzkovatelia infraštruktúry podľa pravidiel jednotlivých členských štátov. Aby boli trasy spoľahlivé a výkonné, bolo by potrebné tieto pravidlá prideľovania zosúladiť.

| 3.4.7 | Komisia by preto chcela navrhnúť zákonné ustanovenia o medzinárodnom prideľovaní trás a o priorite pre medzinárodnú nákladnú dopravu, najmä v prípade narušenia siete. |
| --- | --- |

3.4.7

Komisia by preto chcela navrhnúť zákonné ustanovenia o medzinárodnom prideľovaní trás a o priorite pre medzinárodnú nákladnú dopravu, najmä v prípade narušenia siete.

| 3.4.8 | Na to, aby mohol byť náklad prepravený sú potrebné aj terminály a triediace železničné stanice (zoradiská). Lenže v uplynulých rokoch sa v mestských oblastiach pod tlakom dopytu po pozemkoch rozmohol trend znižovať počet týchto staníc a terminálov. |
| --- | --- |

3.4.8

Na to, aby mohol byť náklad prepravený sú potrebné aj terminály a triediace železničné stanice (zoradiská). Lenže v uplynulých rokoch sa v mestských oblastiach pod tlakom dopytu po pozemkoch rozmohol trend znižovať počet týchto staníc a terminálov.

| 3.4.9 | Z návrhov Komisie jasne vyplýva, že úspešnosť týchto opatrení závisí od iniciatívy a zapojenia členských štátov a zainteresovaných aktérov odvetvia železničnej dopravy. |
| --- | --- |

3.4.9

Z návrhov Komisie jasne vyplýva, že úspešnosť týchto opatrení závisí od iniciatívy a zapojenia členských štátov a zainteresovaných aktérov odvetvia železničnej dopravy.

3.5   Všeobecné pripomienky

| 3.5.1 | Hodnotenie situácie v železničnej doprave, ktoré ponúka Komisia, nevyvoláva osobitné pripomienky a len potvrdzuje to, čo sme o slabých stránkach v tomto odvetví už vedeli. Zlepšenie tejto situácie si vyžaduje mobilizáciu rôznych verejných zodpovedných činiteľov a podnikov, a to nielen z hľadiska politickej vôle a obchodnej dynamiky, ale aj z hľadiska financovania. |
| --- | --- |

3.5.1

Hodnotenie situácie v železničnej doprave, ktoré ponúka Komisia, nevyvoláva osobitné pripomienky a len potvrdzuje to, čo sme o slabých stránkach v tomto odvetví už vedeli. Zlepšenie tejto situácie si vyžaduje mobilizáciu rôznych verejných zodpovedných činiteľov a podnikov, a to nielen z hľadiska politickej vôle a obchodnej dynamiky, ale aj z hľadiska financovania.

| 3.5.2 | A práve to je najpálčivejšou otázkou. Komisia navrhuje niekoľko legislatívnych opatrení, ale neavizuje, že by mali byť vyčlenené nové finančné prostriedky. Zaoberať sa právnou stránkou je nepochybne potrebné, ale rozhodne to nestačí. Finančné prostriedky potrebné na uskutočnenie tohto plánu sa budú musieť nájsť v rámci existujúcich programov. Bude si to vyžadovať citlivý prístup pri rozhodovaní a prinesie to so sebou ťažko zvládnuteľný efekt spojených nádob. |
| --- | --- |

3.5.2

A práve to je najpálčivejšou otázkou. Komisia navrhuje niekoľko legislatívnych opatrení, ale neavizuje, že by mali byť vyčlenené nové finančné prostriedky. Zaoberať sa právnou stránkou je nepochybne potrebné, ale rozhodne to nestačí. Finančné prostriedky potrebné na uskutočnenie tohto plánu sa budú musieť nájsť v rámci existujúcich programov. Bude si to vyžadovať citlivý prístup pri rozhodovaní a prinesie to so sebou ťažko zvládnuteľný efekt spojených nádob.

| 3.5.3 | Úspech tohto plánu si napokon vyžaduje, aby sa doň v plnej miere zapojili členské štáty a prevádzkovatelia, tí prví však často nemajú finančné prostriedky a môžu mať v oblasti železničnej dopravy iné priority, a finančná situácia tých druhých takisto nebýva vždy ružová, hoci im pomohlo, že nákladná údržba sietí a ich využívanie už prebiehajú oddelene. |
| --- | --- |

3.5.3

Úspech tohto plánu si napokon vyžaduje, aby sa doň v plnej miere zapojili členské štáty a prevádzkovatelia, tí prví však často nemajú finančné prostriedky a môžu mať v oblasti železničnej dopravy iné priority, a finančná situácia tých druhých takisto nebýva vždy ružová, hoci im pomohlo, že nákladná údržba sietí a ich využívanie už prebiehajú oddelene.

3.6   Konkrétne pripomienky

| 3.6.1 | Vytvoriť nadnárodné koridory zamerané na nákladnú dopravu by bolo určite prvou podmienkou pre rozvoj nákladnej dopravy, vieme však, ako až doposiaľ mala vždy prednosť osobná doprava pred nákladnou. Ide tu teda o akúsi kultúrnu revolúciu, ktorá si nepochybne vyžaduje záväzné ciele, ktoré by museli uznať členské štáty, a vlastné finančné zdroje, pričom treba mať na zreteli, že verejná mienka považuje prednosť osobných vlakov za samozrejmosť, ktorá by sa vo všeobecnosti nemala spochybniť. Ide tu teda skôr o optimálne riadenie sietí a o vymedzenie sietí zameraných na nákladnú dopravu, pričom kvalita a presnosť osobnej dopravy sa nesmú zhoršiť. Pri vytváraní nadnárodných koridorov by sa mal zohľadniť rozchod koľají v nových a starých členských štátoch EÚ, vozový park železničných spoločností, tok nákladnej dopravy z kandidátskych krajín a tretích krajín, ako aj skutočnosť, že oblasť Kaliningradu je ruskou enklávou. |
| --- | --- |

3.6.1

Vytvoriť nadnárodné koridory zamerané na nákladnú dopravu by bolo určite prvou podmienkou pre rozvoj nákladnej dopravy, vieme však, ako až doposiaľ mala vždy prednosť osobná doprava pred nákladnou. Ide tu teda o akúsi kultúrnu revolúciu, ktorá si nepochybne vyžaduje záväzné ciele, ktoré by museli uznať členské štáty, a vlastné finančné zdroje, pričom treba mať na zreteli, že verejná mienka považuje prednosť osobných vlakov za samozrejmosť, ktorá by sa vo všeobecnosti nemala spochybniť. Ide tu teda skôr o optimálne riadenie sietí a o vymedzenie sietí zameraných na nákladnú dopravu, pričom kvalita a presnosť osobnej dopravy sa nesmú zhoršiť. Pri vytváraní nadnárodných koridorov by sa mal zohľadniť rozchod koľají v nových a starých členských štátoch EÚ, vozový park železničných spoločností, tok nákladnej dopravy z kandidátskych krajín a tretích krajín, ako aj skutočnosť, že oblasť Kaliningradu je ruskou enklávou.

| 3.6.2 | Informácie a transparentnosť sú síce dôležitými otázkami, je však jasné, že zákazník sa riadi hlavne kritériami ako je cena, spoľahlivosť, rýchlosť prepravy, prístupnosť terminálov a jednoduchosť nakládky a vykládky. Kľúčovým prvkom je teda kvalita služieb a táto závisí od organizačných mechanizmov železničnej dopravy, ale aj od značných investícií, ktoré by sa tejto oblasti mali poskytnúť. |
| --- | --- |

3.6.2

Informácie a transparentnosť sú síce dôležitými otázkami, je však jasné, že zákazník sa riadi hlavne kritériami ako je cena, spoľahlivosť, rýchlosť prepravy, prístupnosť terminálov a jednoduchosť nakládky a vykládky. Kľúčovým prvkom je teda kvalita služieb a táto závisí od organizačných mechanizmov železničnej dopravy, ale aj od značných investícií, ktoré by sa tejto oblasti mali poskytnúť.

| 3.6.3 | Pokiaľ ide o konkurencieschopnosť železničnej nákladnej dopravy, vo všeobecnosti sa pripúšťa, že tento druh dopravy je vyhradený pre istý druh tovaru, najmä pre ťažký náklad a tovar prepravovaný vo veľkom množstve. Malo by sa uvažovať o možnostiach ako osloviť aj iné kategórie zákazníkov, čomu by mohlo napomôcť najmä používanie kontajnerov, vďaka ktorým by sa v kontexte zvyšovania cien palív a čoraz väčšej snahy o dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja mohol rozšíriť trh a zvýšila by sa konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

3.6.3

Pokiaľ ide o konkurencieschopnosť železničnej nákladnej dopravy, vo všeobecnosti sa pripúšťa, že tento druh dopravy je vyhradený pre istý druh tovaru, najmä pre ťažký náklad a tovar prepravovaný vo veľkom množstve. Malo by sa uvažovať o možnostiach ako osloviť aj iné kategórie zákazníkov, čomu by mohlo napomôcť najmä používanie kontajnerov, vďaka ktorým by sa v kontexte zvyšovania cien palív a čoraz väčšej snahy o dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja mohol rozšíriť trh a zvýšila by sa konkurencieschopnosť.

| 3.6.4 | Otázka financovania zostáva v oznámení Komisie nedoriešená, pretože sa neuvažuje o žiadnych osobitných finančných prostriedkoch a navrhované riešenie spočíva na rozhodnutiach v rámci existujúcich finančných zdrojov. |
| --- | --- |

3.6.4

Otázka financovania zostáva v oznámení Komisie nedoriešená, pretože sa neuvažuje o žiadnych osobitných finančných prostriedkoch a navrhované riešenie spočíva na rozhodnutiach v rámci existujúcich finančných zdrojov.

V Bruseli 10. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie: Oznámenie o európskej prístavnej politike“

KOM(2007) 616 v konečnom znení

(2009/C 27/11)

Európska komisia sa 18. októbra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie: Oznámenie o európskej prístavnej politike“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 8. mája 2008. Spravodajcom bol pán Simons.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) prijal 122 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | EHSV víta nové oznámenie Európskej komisie o prístavnej politike, ktoré navrhuje najmä opatrenia nezáväznej povahy. EHSV okrem toho podporuje celkové zameranie na vytváranie stabilného investičného prostredia, trvalo udržateľný rozvoj prístavov a dobré sociálne prostredie v prístavoch, ako aj na dôslednú aplikáciu ustanovení zmluvy. |
| --- | --- |

1.1

EHSV víta nové oznámenie Európskej komisie o prístavnej politike, ktoré navrhuje najmä opatrenia nezáväznej povahy. EHSV okrem toho podporuje celkové zameranie na vytváranie stabilného investičného prostredia, trvalo udržateľný rozvoj prístavov a dobré sociálne prostredie v prístavoch, ako aj na dôslednú aplikáciu ustanovení zmluvy.

| 1.2 | Európske prístavné odvetvie sa z hľadiska počtu prístavov a rozsahu prístavných funkcií a služieb stáva rozmanitejším. EHSV navrhuje, aby európska prístavná politika podporila tento proces tým, že umožní všetkým európskym prístavom plne využívať ich potenciál trvalo udržateľným spôsobom. |
| --- | --- |

1.2

Európske prístavné odvetvie sa z hľadiska počtu prístavov a rozsahu prístavných funkcií a služieb stáva rozmanitejším. EHSV navrhuje, aby európska prístavná politika podporila tento proces tým, že umožní všetkým európskym prístavom plne využívať ich potenciál trvalo udržateľným spôsobom.

| 1.3 | Výbor víta iniciatívu Komisie vytvoriť sieť orientovanú na nákladnú železničnú dopravu a vyzýva členské štáty, aby sa bez ukrátenia osobnej železničnej dopravy zamerali na uskutočňovanie rozsiahlych cezhraničných projektov v oblasti napojenia prístavov na železničnú infraštruktúru. |
| --- | --- |

1.3

Výbor víta iniciatívu Komisie vytvoriť sieť orientovanú na nákladnú železničnú dopravu a vyzýva členské štáty, aby sa bez ukrátenia osobnej železničnej dopravy zamerali na uskutočňovanie rozsiahlych cezhraničných projektov v oblasti napojenia prístavov na železničnú infraštruktúru.

| 1.4 | EHSV víta iniciatívu Komisie vydať usmernenia na odstránenie nejednoznačností v uplatňovaní legislatívy Spoločenstva v oblasti životného prostredia vo vzťahu k rozvoju prístavov, a zároveň odporúča, aby boli uvedené usmernenia vydané pred koncom roka 2008. |
| --- | --- |

1.4

EHSV víta iniciatívu Komisie vydať usmernenia na odstránenie nejednoznačností v uplatňovaní legislatívy Spoločenstva v oblasti životného prostredia vo vzťahu k rozvoju prístavov, a zároveň odporúča, aby boli uvedené usmernenia vydané pred koncom roka 2008.

| 1.5 | Európska komisia by mala posilniť opatrenia na zjednodušenie administratívy v prístavoch. Výbor preto víta úmysel Komisie vytvoriť v roku 2008 Európsky námorný dopravný priestor bez bariér. Komisia, a predovšetkým členské štáty by mali urobiť pokrok v modernizácii ciel a pripísať tejto problematike väčší politický význam. |
| --- | --- |

1.5

Európska komisia by mala posilniť opatrenia na zjednodušenie administratívy v prístavoch. Výbor preto víta úmysel Komisie vytvoriť v roku 2008 Európsky námorný dopravný priestor bez bariér. Komisia, a predovšetkým členské štáty by mali urobiť pokrok v modernizácii ciel a pripísať tejto problematike väčší politický význam.

| 1.6 | EHSV súhlasí s Komisiou, že vypracovanie usmernení o štátnej pomoci a transparentnosti účtov môžu prispieť k rovnosti príležitostí medzi jednotlivými prístavmi. Usmernenia uvedené v oznámení, ktoré sa týkajú využívania koncesií, technicko-námorných služieb a rezervných zdrojov pracovníkov, považuje celkovo za jasné a užitočné. Komisia by mala podniknúť ďalšie kroky na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže medzi prístavmi v EÚ a prístavmi v krajinách susediacich s EÚ. |
| --- | --- |

1.6

EHSV súhlasí s Komisiou, že vypracovanie usmernení o štátnej pomoci a transparentnosti účtov môžu prispieť k rovnosti príležitostí medzi jednotlivými prístavmi. Usmernenia uvedené v oznámení, ktoré sa týkajú využívania koncesií, technicko-námorných služieb a rezervných zdrojov pracovníkov, považuje celkovo za jasné a užitočné. Komisia by mala podniknúť ďalšie kroky na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže medzi prístavmi v EÚ a prístavmi v krajinách susediacich s EÚ.

| 1.7 | EHSV víta zámer Komisie podporovať a zlepšovať spoluprácu medzi mestami a ich prístavmi. Osobitne vyzýva Komisiu, aby zadala vypracovanie spoľahlivej štúdie o sociálno-ekonomickom vplyve prístavov. |
| --- | --- |

1.7

EHSV víta zámer Komisie podporovať a zlepšovať spoluprácu medzi mestami a ich prístavmi. Osobitne vyzýva Komisiu, aby zadala vypracovanie spoľahlivej štúdie o sociálno-ekonomickom vplyve prístavov.

| 1.8 | Výbor víta rozhodnutie Komisie povzbudzovať európskych sociálnych partnerov, aby vytvorili európsky odvetvový výbor pre sociálny dialóg v prístavoch. |
| --- | --- |

1.8

Výbor víta rozhodnutie Komisie povzbudzovať európskych sociálnych partnerov, aby vytvorili európsky odvetvový výbor pre sociálny dialóg v prístavoch.

2.   Úvod

| 2.1 | EHSV sa v ostatných desiatich rokoch aktívne zapájal do diskusie o spoločnej európskej prístavnej politike. Vzhľadom na kľúčovú úlohu, ktorú námorné prístavy zohrávajú v sociálno-ekonomickom rozvoji, prosperite a súdržnosti Európskej únie je takáto spoločná politika prínosom. |
| --- | --- |

2.1

EHSV sa v ostatných desiatich rokoch aktívne zapájal do diskusie o spoločnej európskej prístavnej politike. Vzhľadom na kľúčovú úlohu, ktorú námorné prístavy zohrávajú v sociálno-ekonomickom rozvoji, prosperite a súdržnosti Európskej únie je takáto spoločná politika prínosom.

| 2.2 | EHSV prijal stanovisko k zelenej knihe o námorných prístavoch a námornej infraštruktúre [KOM(1997) 678] (1), ako aj ku dvom legislatívnym návrhom Európskej komisie o otvorení trhu s prístavnými službami v európskych prístavoch (2). Výbor okrem toho 26. apríla 2007 prijal stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému Spoločná prístavná politika EÚ (3). Keďže diskusiu o prístavných službách charakterizovala konfrontačná atmosféra, predložené stanovisko sa zameriava na tie aspekty európskej politiky námorných prístavov, v ktorých sa zainteresovaným účastníkom podarilo dosiahnuť dohodu. |
| --- | --- |

2.2

EHSV prijal stanovisko k zelenej knihe o námorných prístavoch a námornej infraštruktúre [KOM(1997) 678] (1), ako aj ku dvom legislatívnym návrhom Európskej komisie o otvorení trhu s prístavnými službami v európskych prístavoch (2). Výbor okrem toho 26. apríla 2007 prijal stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému Spoločná prístavná politika EÚ (3). Keďže diskusiu o prístavných službách charakterizovala konfrontačná atmosféra, predložené stanovisko sa zameriava na tie aspekty európskej politiky námorných prístavov, v ktorých sa zainteresovaným účastníkom podarilo dosiahnuť dohodu.

3.   Oznámenie Európskej komisie o európskej prístavnej politike

| 3.1 | Európska komisia vydala 18. októbra 2007 oznámenie o európskej prístavne politike. Oznámenie je výsledkom dlhoročného procesu konzultácií zainteresovaných strán, ktorého súčasťou boli dve konferencie a šesť tematických seminárov. Oznámenie patrí do celkovej stratégie námornej politiky Európskej komisie a je zložkou jej nového programu v oblasti nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

3.1

Európska komisia vydala 18. októbra 2007 oznámenie o európskej prístavne politike. Oznámenie je výsledkom dlhoročného procesu konzultácií zainteresovaných strán, ktorého súčasťou boli dve konferencie a šesť tematických seminárov. Oznámenie patrí do celkovej stratégie námornej politiky Európskej komisie a je zložkou jej nového programu v oblasti nákladnej dopravy.

| 3.2 | Cieľom novej európskej prístavnej politiky je podporovať výkonný systém prístavov EÚ schopný vyrovnať sa s budúcimi dopravnými potrebami EÚ. Podľa názoru Komisie medzi takéto výzvy patrí dopyt po medzinárodnej doprave, technologické zmeny, emisie a klimatické zmeny, dialóg medzi prístavmi, mestami a zainteresovanými stranami, a napokon aj súlad s požiadavkou transparentnosti, hospodárskou súťažou a so súborom predpisov Spoločenstva vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

3.2

Cieľom novej európskej prístavnej politiky je podporovať výkonný systém prístavov EÚ schopný vyrovnať sa s budúcimi dopravnými potrebami EÚ. Podľa názoru Komisie medzi takéto výzvy patrí dopyt po medzinárodnej doprave, technologické zmeny, emisie a klimatické zmeny, dialóg medzi prístavmi, mestami a zainteresovanými stranami, a napokon aj súlad s požiadavkou transparentnosti, hospodárskou súťažou a so súborom predpisov Spoločenstva vo všeobecnosti.

| 3.3 | Politické návrhy uvedené v oznámení sú tvorené zmesou interpretácií ustanovení Zmluvy a akčného plánu s dodatočnými opatreniami, ktoré sú väčšinou nezáväznej povahy. |
| --- | --- |

3.3

Politické návrhy uvedené v oznámení sú tvorené zmesou interpretácií ustanovení Zmluvy a akčného plánu s dodatočnými opatreniami, ktoré sú väčšinou nezáväznej povahy.

| 3.4 | Konkrétne ide o:






  — | výkonnosť prístavov a prepojenia s vnútrozemím, |
| --- | --- | --- |

3.4

Konkrétne ide o:

—

výkonnosť prístavov a prepojenia s vnútrozemím,

| — | zvyšovanie kapacity a rešpektovanie životného prostredia, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie kapacity a rešpektovanie životného prostredia,

| — | modernizáciu, |
| --- | --- |

—

modernizáciu,

| — | rovnosť príležitostí – jednoznačnosť pre investorov, prevádzkovateľov a používateľov, |
| --- | --- |

—

rovnosť príležitostí – jednoznačnosť pre investorov, prevádzkovateľov a používateľov,

| — | štruktúrovaný dialóg medzi prístavmi a mestami, |
| --- | --- |

—

štruktúrovaný dialóg medzi prístavmi a mestami,

| — | prácu v prístavoch. |
| --- | --- |

—

prácu v prístavoch.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV víta oznámenie Komisie a uznáva strategický význam námorných prístavov v európskom domácom a zahraničnom obchode, ako aj ich prínos k ekonomickému rozvoju a zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.1

EHSV víta oznámenie Komisie a uznáva strategický význam námorných prístavov v európskom domácom a zahraničnom obchode, ako aj ich prínos k ekonomickému rozvoju a zamestnanosti.

| 4.2 | Výbor osobitne víta skutočnosť, že Komisia nenavrhuje intervenčné opatrenia, ale že sa v rámci pravidiel stanovených Zmluvou o založení EÚ zameriava na vytvorenie stabilného investičného prostredia, trvalo udržateľného rozvoja prístavov a dobrého sociálneho prostredia v prístavoch. |
| --- | --- |

4.2

Výbor osobitne víta skutočnosť, že Komisia nenavrhuje intervenčné opatrenia, ale že sa v rámci pravidiel stanovených Zmluvou o založení EÚ zameriava na vytvorenie stabilného investičného prostredia, trvalo udržateľného rozvoja prístavov a dobrého sociálneho prostredia v prístavoch.

| 4.3 | EHSV s potešením prijíma skutočnosť, že Komisia využíva nezáväzné právne predpisy ako alternatívu tak k legislatíve, ako aj k prístupu ad hoc. |
| --- | --- |

4.3

EHSV s potešením prijíma skutočnosť, že Komisia využíva nezáväzné právne predpisy ako alternatívu tak k legislatíve, ako aj k prístupu ad hoc.

| 4.4 | EHSV má napriek tomu niekoľko konkrétnych pripomienok a odporúčaní k rôznym častiam oznámenia Komisie. |
| --- | --- |

4.4

EHSV má napriek tomu niekoľko konkrétnych pripomienok a odporúčaní k rôznym častiam oznámenia Komisie.

5.   Konkrétne pripomienky

5.1   Hospodársky kontext a výzvy pre európsky systém prístavov

| 5.1.1 | EHSV berie na vedomie záver Komisie, že pohyb kontajnerových nákladov sa v súčasnosti sústreďuje v niekoľkých prístavoch na severozápade Európy Je však treba povedať, že trendom je skôr rastúca účasť vyššieho počtu prístavov na európskom kontajnerovom trhu ako preprava len cez niekoľko prístavov. V roku 2006 boli najrýchlejšie rastúce kontajnerové prístavy väčšinou malé a stredné prístavy v rôznych prístavných pásmach Európy. Narastá teda konkurencia medzi jednotlivými prístavnými pásmami, ktoré sú od seba značne vzdialené (4). Európska prístavná politika môže tento proces podporiť tým, že umožní všetkým európsky prístavom plne využívať ich potenciál trvalo udržateľným spôsobom. |
| --- | --- |

5.1.1

EHSV berie na vedomie záver Komisie, že pohyb kontajnerových nákladov sa v súčasnosti sústreďuje v niekoľkých prístavoch na severozápade Európy Je však treba povedať, že trendom je skôr rastúca účasť vyššieho počtu prístavov na európskom kontajnerovom trhu ako preprava len cez niekoľko prístavov. V roku 2006 boli najrýchlejšie rastúce kontajnerové prístavy väčšinou malé a stredné prístavy v rôznych prístavných pásmach Európy. Narastá teda konkurencia medzi jednotlivými prístavnými pásmami, ktoré sú od seba značne vzdialené (4). Európska prístavná politika môže tento proces podporiť tým, že umožní všetkým európsky prístavom plne využívať ich potenciál trvalo udržateľným spôsobom.

| 5.1.2 | K zoznamu výziev, ktoré pomenovala Komisia, EHSV pridáva aj globalizáciu a konsolidáciu, ktoré charakterizujú európsky prístavný a námorný sektor. Tento jav je obzvlášť zrejmý na kontajnerovom trhu, ale vyskytuje sa aj na iných trhoch, ako sú trhy ro-ro, či trhy s bežným alebo hromadným nákladom. Európske námorné prístavy obchodujú s medzinárodnými skupinami lodnej prepravy. Vznikli veľké skupiny prevádzkovateľov terminálov, ktorí v súčasnosti poskytujú služby vo viacerých európskych prístavoch. Výzvou pre prístavnú správu je zabezpečiť, aby si títo celosvetoví prevádzkovatelia plnili svoje povinnosti a prispievali k dosiahnutiu rozvojových cieľov prístavu v súlade s príslušnými európskymi politikami. |
| --- | --- |

5.1.2

K zoznamu výziev, ktoré pomenovala Komisia, EHSV pridáva aj globalizáciu a konsolidáciu, ktoré charakterizujú európsky prístavný a námorný sektor. Tento jav je obzvlášť zrejmý na kontajnerovom trhu, ale vyskytuje sa aj na iných trhoch, ako sú trhy ro-ro, či trhy s bežným alebo hromadným nákladom. Európske námorné prístavy obchodujú s medzinárodnými skupinami lodnej prepravy. Vznikli veľké skupiny prevádzkovateľov terminálov, ktorí v súčasnosti poskytujú služby vo viacerých európskych prístavoch. Výzvou pre prístavnú správu je zabezpečiť, aby si títo celosvetoví prevádzkovatelia plnili svoje povinnosti a prispievali k dosiahnutiu rozvojových cieľov prístavu v súlade s príslušnými európskymi politikami.

5.2   Výkonnosť prístavov a prepojenia s vnútrozemím

| 5.2.1 | EHSV je zajedno s Komisiou, že prvým opatrením na riešenie rastúceho dopytu po prístavoch a prístavných kapacitách by mala byť optimalizácia využívania existujúcich prístavných zariadení a prístupových ciest. Výbor ďalej súhlasí s tým, aby sa uskutočnila rozsiahla spoločenská analýza vynaložených nákladov v pomere k prínosu skôr, ako sa začne uvažovať o rozvoji infraštruktúry. Uvedené opatrenia by mali zohľadniť hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty, ktoré sú piliermi lisabonského programu EÚ. |
| --- | --- |

5.2.1

EHSV je zajedno s Komisiou, že prvým opatrením na riešenie rastúceho dopytu po prístavoch a prístavných kapacitách by mala byť optimalizácia využívania existujúcich prístavných zariadení a prístupových ciest. Výbor ďalej súhlasí s tým, aby sa uskutočnila rozsiahla spoločenská analýza vynaložených nákladov v pomere k prínosu skôr, ako sa začne uvažovať o rozvoji infraštruktúry. Uvedené opatrenia by mali zohľadniť hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty, ktoré sú piliermi lisabonského programu EÚ.

| 5.2.2 | Ako bolo povedané, trhový mechanizmus už udáva smer k väčšej rôznorodosti medzi európskymi prístavmi. Je treba rozvíjať postup zdola nahor, v rámci ktorého určuje návrhy projektov riadiaci orgán prístavu, prípadne v spojení s regionálnymi a štátnymi orgánmi. To však nemení nič na skutočnosti, že EÚ by mala naďalej formulovať ciele a poskytovať usmernenia. |
| --- | --- |

5.2.2

Ako bolo povedané, trhový mechanizmus už udáva smer k väčšej rôznorodosti medzi európskymi prístavmi. Je treba rozvíjať postup zdola nahor, v rámci ktorého určuje návrhy projektov riadiaci orgán prístavu, prípadne v spojení s regionálnymi a štátnymi orgánmi. To však nemení nič na skutočnosti, že EÚ by mala naďalej formulovať ciele a poskytovať usmernenia.

| 5.2.3 | Komisia však môže prostredníctvom strednodobého preskúmania transeurópskych dopravných sietí, ktoré bude vykonané v roku 2010, pomôcť vyriešiť problematické miesta súvisiace so spojeniami medzi prístavmi a vnútrozemím. Preskúmanie by však malo vychádzať z objektívnych kritérií. |
| --- | --- |

5.2.3

Komisia však môže prostredníctvom strednodobého preskúmania transeurópskych dopravných sietí, ktoré bude vykonané v roku 2010, pomôcť vyriešiť problematické miesta súvisiace so spojeniami medzi prístavmi a vnútrozemím. Preskúmanie by však malo vychádzať z objektívnych kritérií.

| 5.2.4 | EHSV okrem toho opakuje svoju žiadosť, aby sa Komisia prostredníctvom nástrojov dopravnej politiky intenzívnejšie snažila vyriešiť ostávajúce problematické miesta vo vnútrozemí, hlavne v súvislosti s vnútrozemskou lodnou dopravou a železničnou nákladnou dopravou. Najmä železničná doprava je naďalej vážnou prekážkou dosiahnutia optimálnej výkonnosti prístavov a ich začlenenia do logistických reťazcov. Z tohto hľadiska EHSV víta iniciatívu Komisie vytvoriť sieť orientovanú na nákladnú železničnú dopravu a vyzýva členské štáty, aby sa bez ukrátenia osobnej železničnej dopravy zamerali na uskutočňovanie rozsiahlych cezhraničných projektov v oblasti napojenia prístavov na železničnú infraštruktúru. |
| --- | --- |

5.2.4

EHSV okrem toho opakuje svoju žiadosť, aby sa Komisia prostredníctvom nástrojov dopravnej politiky intenzívnejšie snažila vyriešiť ostávajúce problematické miesta vo vnútrozemí, hlavne v súvislosti s vnútrozemskou lodnou dopravou a železničnou nákladnou dopravou. Najmä železničná doprava je naďalej vážnou prekážkou dosiahnutia optimálnej výkonnosti prístavov a ich začlenenia do logistických reťazcov. Z tohto hľadiska EHSV víta iniciatívu Komisie vytvoriť sieť orientovanú na nákladnú železničnú dopravu a vyzýva členské štáty, aby sa bez ukrátenia osobnej železničnej dopravy zamerali na uskutočňovanie rozsiahlych cezhraničných projektov v oblasti napojenia prístavov na železničnú infraštruktúru.

5.3   Zvyšovanie kapacity a rešpektovanie životného prostredia

| 5.3.1 | EHSV s potešením prijíma iniciatívu Komisie vydať usmernenia o uplatňovaní environmentálnych právnych predpisov Spoločenstva na rozvoj prístavov. Bude to významný krok vpred pri riešení niektorých nejednoznačností, ktoré spôsobila legislatíva EÚ, napríklad smernice o vtákoch a biotopoch a tiež rámcová smernica o vode. Vzhľadom na naliehavosť problematiky EHSV odporúča, aby boli uvedené usmernenia vydané pred koncom roka 2008. |
| --- | --- |

5.3.1

EHSV s potešením prijíma iniciatívu Komisie vydať usmernenia o uplatňovaní environmentálnych právnych predpisov Spoločenstva na rozvoj prístavov. Bude to významný krok vpred pri riešení niektorých nejednoznačností, ktoré spôsobila legislatíva EÚ, napríklad smernice o vtákoch a biotopoch a tiež rámcová smernica o vode. Vzhľadom na naliehavosť problematiky EHSV odporúča, aby boli uvedené usmernenia vydané pred koncom roka 2008.

| 5.3.2 | Výbor okrem toho vyzýva Komisiu, aby zvážila prijatie dodatočných opatrení na posilnenie právneho postavenia projektov na rozvoj prístavov a opatrení na zjednodušenie platnej legislatívy tak, ako je to podrobnejšie opísané v stanovisku EHSV z vlastnej iniciatívy (5). |
| --- | --- |

5.3.2

Výbor okrem toho vyzýva Komisiu, aby zvážila prijatie dodatočných opatrení na posilnenie právneho postavenia projektov na rozvoj prístavov a opatrení na zjednodušenie platnej legislatívy tak, ako je to podrobnejšie opísané v stanovisku EHSV z vlastnej iniciatívy (5).

| 5.3.3 | Je nepochybné, že s kontaminovaným sedimentom by sa malo náležite zaobchádzať. EHSV preto odporúča, aby návrhy právnych predpisov, ktoré ovplyvnia správu vôd a sedimentov, ako napr. smernica o odpadoch a s ňou súvisiaca rámcová smernica o vode (6), stanovili, že nekontaminovaný sediment sa nepovažuje za odpad a nemá sa s ním zaobchádzať ako s kontaminovaným sedimentom, pretože pri odstraňovaní nekontaminovaného sedimentu zo dna vodného telesa sa do vody nevnášajú ani dodatočne nepridávajú žiadne znečisťujúce látky. |
| --- | --- |

5.3.3

Je nepochybné, že s kontaminovaným sedimentom by sa malo náležite zaobchádzať. EHSV preto odporúča, aby návrhy právnych predpisov, ktoré ovplyvnia správu vôd a sedimentov, ako napr. smernica o odpadoch a s ňou súvisiaca rámcová smernica o vode (6), stanovili, že nekontaminovaný sediment sa nepovažuje za odpad a nemá sa s ním zaobchádzať ako s kontaminovaným sedimentom, pretože pri odstraňovaní nekontaminovaného sedimentu zo dna vodného telesa sa do vody nevnášajú ani dodatočne nepridávajú žiadne znečisťujúce látky.

| 5.3.4 | Výbor súhlasí s návrhom Komisie, ktorý sa týka zaistenia prístavných zberných zariadení na odpad z lodí a zníženia emisií do ovzdušia. EHSV odporúča, aby používanie prístavných poplatkov ako ekonomických stimulov bolo ponechané v právomoci riadiacich orgánov jednotlivých prístavov, pretože podobné opatrenia vplývajú na finančnú štruktúru prístavov, ktorá sa v rámci Európy značne líši. |
| --- | --- |

5.3.4

Výbor súhlasí s návrhom Komisie, ktorý sa týka zaistenia prístavných zberných zariadení na odpad z lodí a zníženia emisií do ovzdušia. EHSV odporúča, aby používanie prístavných poplatkov ako ekonomických stimulov bolo ponechané v právomoci riadiacich orgánov jednotlivých prístavov, pretože podobné opatrenia vplývajú na finančnú štruktúru prístavov, ktorá sa v rámci Európy značne líši.

5.4   Modernizácia

| 5.4.1 | EHSV víta zámer predložiť legislatívny návrh na vytvorenie Európskeho námorného dopravného priestoru bez bariér v roku 2008 a odkazuje na konkrétne pripomienky, ktoré k tejto problematike vyjadril v niekoľkých predchádzajúcich stanoviskách (7). |
| --- | --- |

5.4.1

EHSV víta zámer predložiť legislatívny návrh na vytvorenie Európskeho námorného dopravného priestoru bez bariér v roku 2008 a odkazuje na konkrétne pripomienky, ktoré k tejto problematike vyjadril v niekoľkých predchádzajúcich stanoviskách (7).

| 5.4.2 | Výbor okrem toho pripomína svoje odporúčanie, aby EÚ pokračovala v modernizácii ciel, zabezpečila dôslednú koordináciu a harmonizáciu svojich politík v oblasti ciel, námornej bezpečnosti, zabezpečenia, verejného zdravia a kvality životného prostredia a zbytočne neprenášala povinnosti vlád na prístavy. |
| --- | --- |

5.4.2

Výbor okrem toho pripomína svoje odporúčanie, aby EÚ pokračovala v modernizácii ciel, zabezpečila dôslednú koordináciu a harmonizáciu svojich politík v oblasti ciel, námornej bezpečnosti, zabezpečenia, verejného zdravia a kvality životného prostredia a zbytočne neprenášala povinnosti vlád na prístavy.

| 5.4.3 | EHSV podporuje vytváranie jediných odbavovacích priehradiek a uplatňovanie iniciatív v oblasti elektronického námorníctva, elektronickej colnej správy a elektronickej nákladnej dopravy. Výbor zároveň zastáva názor, že riešenia založené na informačných a komunikačných technológiách by mali byť nákladovo účinné, a to aj pre malé a stredné prístavy. |
| --- | --- |

5.4.3

EHSV podporuje vytváranie jediných odbavovacích priehradiek a uplatňovanie iniciatív v oblasti elektronického námorníctva, elektronickej colnej správy a elektronickej nákladnej dopravy. Výbor zároveň zastáva názor, že riešenia založené na informačných a komunikačných technológiách by mali byť nákladovo účinné, a to aj pre malé a stredné prístavy.

| 5.4.4 | Napokon v oblasti zvyšovania účinnosti výbor podporuje návrh Komisie vytvoriť do konca roka 2009 súbor európskych generických ukazovateľov, ktoré by zohľadňovali komerčne citlivé informácie. Tieto ukazovatele, založené na existujúcich ukazovateľoch z odvetví leteckej, pobrežnej a kombinovanej dopravy, by mali byť vytvorené s ohľadom na prvky relevantné pre prístavy, ako je výkonnosť prístavných zariadení, spolupráca medzi prístavmi a spájanie činností vo vnútrozemí. |
| --- | --- |

5.4.4

Napokon v oblasti zvyšovania účinnosti výbor podporuje návrh Komisie vytvoriť do konca roka 2009 súbor európskych generických ukazovateľov, ktoré by zohľadňovali komerčne citlivé informácie. Tieto ukazovatele, založené na existujúcich ukazovateľoch z odvetví leteckej, pobrežnej a kombinovanej dopravy, by mali byť vytvorené s ohľadom na prvky relevantné pre prístavy, ako je výkonnosť prístavných zariadení, spolupráca medzi prístavmi a spájanie činností vo vnútrozemí.

5.5   Rovnosť príležitostí – jednoznačnosť pre investorov, prevádzkovateľov a používateľov

| 5.5.1 | EHSV schvaľuje názor Komisie na úlohu prístavných orgánov a rôznorodosť systémov riadenia prístavov v Európe. Osobitne súhlasí s konštatovaním, že prístavné orgány plnia dôležité úlohy lepšie, ak sú dostatočne nezávislé, a predovšetkým plne finančne nezávislé. |
| --- | --- |

5.5.1

EHSV schvaľuje názor Komisie na úlohu prístavných orgánov a rôznorodosť systémov riadenia prístavov v Európe. Osobitne súhlasí s konštatovaním, že prístavné orgány plnia dôležité úlohy lepšie, ak sú dostatočne nezávislé, a predovšetkým plne finančne nezávislé.

| 5.5.2 | Výbor rovnako víta vyhlásenie Komisie, že v roku 2008 príjme usmernenia v oblasti štátnej pomoci. V tejto súvislosti EHSV pripomína základné zásady verejného financovania prístavov, ktoré rozpracoval vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy z 26. apríla 2007. |
| --- | --- |

5.5.2

Výbor rovnako víta vyhlásenie Komisie, že v roku 2008 príjme usmernenia v oblasti štátnej pomoci. V tejto súvislosti EHSV pripomína základné zásady verejného financovania prístavov, ktoré rozpracoval vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy z 26. apríla 2007.

| 5.5.3 | Výbor tiež s potešením prijíma skutočnosť, že Komisia prijala odporúčania výboru na rozšírenie ustanovení o transparentnosti v smernici 2006/111/ES na všetky komerčné prístavy bez ohľadu na ich ročný obrat. |
| --- | --- |

5.5.3

Výbor tiež s potešením prijíma skutočnosť, že Komisia prijala odporúčania výboru na rozšírenie ustanovení o transparentnosti v smernici 2006/111/ES na všetky komerčné prístavy bez ohľadu na ich ročný obrat.

| 5.5.4 | Vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy výbor odporučil usmernenie v oblasti využívania výberových postupov, ako sú výberové konania alebo iné vhodné nástroje, podmienok udeľovania koncesií a uzatvárania zmlúv o prenájme pozemkov. Výbor tiež odporučil usmernenie týkajúce sa právneho postavenia tých prístavných služieb, ktoré sú súčasťou verejnoprospešných služieb, napríklad udržiavanie celkovej bezpečnosti v prístavoch. |
| --- | --- |

5.5.4

Vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy výbor odporučil usmernenie v oblasti využívania výberových postupov, ako sú výberové konania alebo iné vhodné nástroje, podmienok udeľovania koncesií a uzatvárania zmlúv o prenájme pozemkov. Výbor tiež odporučil usmernenie týkajúce sa právneho postavenia tých prístavných služieb, ktoré sú súčasťou verejnoprospešných služieb, napríklad udržiavanie celkovej bezpečnosti v prístavoch.

| 5.5.5 | Komisia splnila túto požiadavku, keď vo svojom oznámení o prístavnej politike poskytla usmernenia týkajúce sa udeľovania povolení a využívania technicko-námorných služieb. EHSV považuje spôsob, akým Komisia interpretuje ustanovenia zmluvy a judikatúru za užitočný a jasný. Zdôrazňuje však, že spoločnou črtou technicko-námorných služieb je skutočnosť, že súvisia s bezpečnosťou lodnej dopravy, čo by malo opodstatniť ich zaradenie medzi služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

5.5.5

Komisia splnila túto požiadavku, keď vo svojom oznámení o prístavnej politike poskytla usmernenia týkajúce sa udeľovania povolení a využívania technicko-námorných služieb. EHSV považuje spôsob, akým Komisia interpretuje ustanovenia zmluvy a judikatúru za užitočný a jasný. Zdôrazňuje však, že spoločnou črtou technicko-námorných služieb je skutočnosť, že súvisia s bezpečnosťou lodnej dopravy, čo by malo opodstatniť ich zaradenie medzi služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| 5.5.6 | Rozumná politika udeľovania koncesií by mala zabezpečiť konkurenciu v rámci prístavu, ako aj optimálnu výkonnosť a zapojenie prevádzkovateľov terminálov. EHSV odporúča, aby Komisia pravidelne preskúmala usmernenia vydané pre oblasť koncesií, čím by sa zaručilo, že budú účinne napomáhať dosiahnutiu spomenutých cieľov a budú obsahovať dostatočný počet spoločných prvkov, ktoré zaručia rovnosť príležitostí jednotlivých prístavných orgánov. Rovnosť príležitostí má osobitný význam vzhľadom na prebiehajúci proces konsolidácie na trhu manipulácie s nákladom, ako je opísaný v tomto dokumente. |
| --- | --- |

5.5.6

Rozumná politika udeľovania koncesií by mala zabezpečiť konkurenciu v rámci prístavu, ako aj optimálnu výkonnosť a zapojenie prevádzkovateľov terminálov. EHSV odporúča, aby Komisia pravidelne preskúmala usmernenia vydané pre oblasť koncesií, čím by sa zaručilo, že budú účinne napomáhať dosiahnutiu spomenutých cieľov a budú obsahovať dostatočný počet spoločných prvkov, ktoré zaručia rovnosť príležitostí jednotlivých prístavných orgánov. Rovnosť príležitostí má osobitný význam vzhľadom na prebiehajúci proces konsolidácie na trhu manipulácie s nákladom, ako je opísaný v tomto dokumente.

| 5.5.7 | EHSV víta návrh Komisie rozšíriť osvedčené postupy v oblasti transparentnosti prístavných poplatkov. Výbor je presvedčený, že prístavné poplatky by mali byť určované na miestnej úrovni, aby optimálne spĺňali požiadavky užívateľov prístavu a vyhovovali jeho všeobecnému záujmu. |
| --- | --- |

5.5.7

EHSV víta návrh Komisie rozšíriť osvedčené postupy v oblasti transparentnosti prístavných poplatkov. Výbor je presvedčený, že prístavné poplatky by mali byť určované na miestnej úrovni, aby optimálne spĺňali požiadavky užívateľov prístavu a vyhovovali jeho všeobecnému záujmu.

| 5.5.8 | EHSV s potešením vníma skutočnosť, že Komisia prijala odporúčania výboru a zaoberá sa prípadmi nekalej konkurencie prístavov v krajinách susediacich s EÚ. Komisia by mala v rámci svojej politiky rozširovania a vonkajších vzťahov zintenzívniť opatrenia na riešenie politicky motivovaných narušení hospodárskej súťaže, ako je napríklad turecké embargo na lode pod cyperskou vlajkou a lodí pochádzajúcich z cyperských prístavov, turecko-grécke problémy v Egejskom mori, ako aj problémy na hraničných prechodoch medzi Ruskom a pobaltskými štátmi. |
| --- | --- |

5.5.8

EHSV s potešením vníma skutočnosť, že Komisia prijala odporúčania výboru a zaoberá sa prípadmi nekalej konkurencie prístavov v krajinách susediacich s EÚ. Komisia by mala v rámci svojej politiky rozširovania a vonkajších vzťahov zintenzívniť opatrenia na riešenie politicky motivovaných narušení hospodárskej súťaže, ako je napríklad turecké embargo na lode pod cyperskou vlajkou a lodí pochádzajúcich z cyperských prístavov, turecko-grécke problémy v Egejskom mori, ako aj problémy na hraničných prechodoch medzi Ruskom a pobaltskými štátmi.

5.6   Otvorenie štruktúrovaného dialógu medzi prístavmi a mestami

| 5.6.1 | EHSV víta zámer Komisie podporovať a zlepšovať spoluprácu medzi mestami a ich prístavmi. Začlenenie prístavov do miest a mestského života spolu s výrazným zvyšovaním povedomia, záujmu a dokonca hrdosti obyvateľstva na prístavné činnosti je nevyhnutné na trvalo udržateľný rozvoj prístavov. Z tohto hľadiska výbor osobitne podporuje vytváranie súčinností s cestovným ruchom, rekreáciou, kultúrnym dedičstvom a kultúrou vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

5.6.1

EHSV víta zámer Komisie podporovať a zlepšovať spoluprácu medzi mestami a ich prístavmi. Začlenenie prístavov do miest a mestského života spolu s výrazným zvyšovaním povedomia, záujmu a dokonca hrdosti obyvateľstva na prístavné činnosti je nevyhnutné na trvalo udržateľný rozvoj prístavov. Z tohto hľadiska výbor osobitne podporuje vytváranie súčinností s cestovným ruchom, rekreáciou, kultúrnym dedičstvom a kultúrou vo všeobecnosti.

| 5.6.2 | EHSV tiež zdôrazňuje nedostatok dôveryhodných údajov o priamej a nepriamej zamestnanosti a prínose európskych prístavov. Výbor sa napríklad nazdáva, že údaje o zamestnanosti, o ktoré sa opiera oznámenie, do značnej miery podhodnocujú súčasný stav. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby zadala vypracovanie spoľahlivej štúdie v tejto oblasti. |
| --- | --- |

5.6.2

EHSV tiež zdôrazňuje nedostatok dôveryhodných údajov o priamej a nepriamej zamestnanosti a prínose európskych prístavov. Výbor sa napríklad nazdáva, že údaje o zamestnanosti, o ktoré sa opiera oznámenie, do značnej miery podhodnocujú súčasný stav. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby zadala vypracovanie spoľahlivej štúdie v tejto oblasti.

| 5.6.3 | EHSV napokon podporuje zámer Komisie zhodnotiť vplyv bezpečnostných opatrení na dostupnosť prístavov a poskytnúť usmernenia ako zosúladiť obe požiadavky. |
| --- | --- |

5.6.3

EHSV napokon podporuje zámer Komisie zhodnotiť vplyv bezpečnostných opatrení na dostupnosť prístavov a poskytnúť usmernenia ako zosúladiť obe požiadavky.

5.7   Práca v prístavoch

| 5.7.1 | Výbor vyzdvihol potrebu podporovať dobré a bezpečné podmienky na pracovisku a v okolí, ako aj konštruktívne pracovné vzťahy v prístavoch. EHSV s uspokojením prijíma skutočnosť, že Komisia venuje vo svojom oznámení o prístavnej politike značnú pozornosť tejto téme. |
| --- | --- |

5.7.1

Výbor vyzdvihol potrebu podporovať dobré a bezpečné podmienky na pracovisku a v okolí, ako aj konštruktívne pracovné vzťahy v prístavoch. EHSV s uspokojením prijíma skutočnosť, že Komisia venuje vo svojom oznámení o prístavnej politike značnú pozornosť tejto téme.

| 5.7.2 | EHSV pripomína svoj názor, že účinnosť prevádzky v prístavoch závisí od spoľahlivosti a bezpečnosti, ktoré sú napriek technologickému pokroku do veľkej miery ovplyvňované ľudským faktorom. To vysvetľuje potrebu kvalifikovanej a dobre odborne pripravenej pracovnej sily na pevnine i na palube lodí. Výbor odporučil, aby sociálni partneri hrali dôležitú úlohu pri vytváraní a udržiavaní týchto podmienok a aby Komisia podporila ich úsilie na úrovni Európy sprostredkovaním sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

5.7.2

EHSV pripomína svoj názor, že účinnosť prevádzky v prístavoch závisí od spoľahlivosti a bezpečnosti, ktoré sú napriek technologickému pokroku do veľkej miery ovplyvňované ľudským faktorom. To vysvetľuje potrebu kvalifikovanej a dobre odborne pripravenej pracovnej sily na pevnine i na palube lodí. Výbor odporučil, aby sociálni partneri hrali dôležitú úlohu pri vytváraní a udržiavaní týchto podmienok a aby Komisia podporila ich úsilie na úrovni Európy sprostredkovaním sociálneho dialógu.

| 5.7.3 | EHSV preto s potešením prijíma rozhodnutie Komisie vyzvať európskych sociálnych partnerov na založenie európskeho odvetvového výboru pre sociálny dialóg v prístavoch v zmysle rozhodnutia Komisie 98/500/ES. |
| --- | --- |

5.7.3

EHSV preto s potešením prijíma rozhodnutie Komisie vyzvať európskych sociálnych partnerov na založenie európskeho odvetvového výboru pre sociálny dialóg v prístavoch v zmysle rozhodnutia Komisie 98/500/ES.

| 5.7.4 | EHSV podporuje zámer Komisie vytvoriť vzájomne uznávaný vzdelávací rámec pre prístavných pracovníkov, ale navrhuje najprv preskúmať rôzne existujúce systémy získavania odbornej kvalifikácie prístavných pracovníkov. Dalo by sa to dosiahnuť v kontexte európskeho sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

5.7.4

EHSV podporuje zámer Komisie vytvoriť vzájomne uznávaný vzdelávací rámec pre prístavných pracovníkov, ale navrhuje najprv preskúmať rôzne existujúce systémy získavania odbornej kvalifikácie prístavných pracovníkov. Dalo by sa to dosiahnuť v kontexte európskeho sociálneho dialógu.

| 5.7.5 | EHSV je zajedno s Komisiou v tom, že je potrebné podrobne sledovať implementáciu pravidiel v oblasti bezpečnosti a zdravia prístavných pracovníkov, či už sú to pravidlá Spoločenstva alebo pravidlá stanovené Medzinárodnou organizáciou práce, a zlepšiť štatistiky o úrazoch. Výbor taktiež požaduje, aby sa uskutočnili iniciatívy v rámci príslušných fór na všetkých úrovniach na zabezpečenie ďalšieho zlepšenia ochrany zdravia a bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.7.5

EHSV je zajedno s Komisiou v tom, že je potrebné podrobne sledovať implementáciu pravidiel v oblasti bezpečnosti a zdravia prístavných pracovníkov, či už sú to pravidlá Spoločenstva alebo pravidlá stanovené Medzinárodnou organizáciou práce, a zlepšiť štatistiky o úrazoch. Výbor taktiež požaduje, aby sa uskutočnili iniciatívy v rámci príslušných fór na všetkých úrovniach na zabezpečenie ďalšieho zlepšenia ochrany zdravia a bezpečnosti.

V Bruseli 9. júla 20008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Ú. v. ES C 407, 28.12.1998.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prístupe trhu k prístavným službám KOM(2001) 35 v konečnom znení, Ú. v. ES C 48, 21.2.2002, s. 122 a KOM(2004) 654 v konečnom znení, Ú. v. EÚ C 294, 25.11.2005, s. 25.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 57.

3

(4)  Z dlhodobého hľadiska klesol priemerný trhový podiel prístavov medzi Hamburgom a Le Havrom na európskom kontajnerovom trhu zo 61 % v roku 1975 na 48 % v roku 2003, zatiaľ čo trhový podiel prístavov v Stredomorí vzrástol dvojnásobne z 18 % v roku 1975 na 36 % v roku 2003. Od roku 1990 navyše neustále klesá úroveň koncentrácie v európskej kontajnerovej preprave (meraná Giniho koeficientom), čo naznačuje nárast počtu vstupných miest na európsky trh. V roku 2006 boli najrýchlejšie rastúce kontajnerové prístavy (v percentuálnych hodnotách) väčšinou stredné a malé prístavy v rôznych európskych regiónoch (Amsterdam, Sines, Rauma, Konstanta, Kotka, Talin, Brémy, Zeebrugge a Gdyňa) – Zdroj: Inštitút dopravy a námorného manažmentu v Antverpách (ITMMA)/Univerzita v Antverpách. Táto situácia je v ostrom kontraste so situáciou v USA, kde v rovnakom období koncentrácia prístavov dramaticky vzrástla. Zdroj: Notteboom, T. (2007), Správa o európskom odvetví námorných prístavov, ktorá vychádza z údajov Eurostatu a jednotlivých prístavov.

4

(5)  Pozri bod 4 stanoviska Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 57 na tému Spoločná prístavná politika EÚ.

5

(6)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o odpade (KOM(2005) 667 v konečnom znení) a návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o normách kvality životného prostredia v oblasti vodného hospodárstva, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2000/60/ES (KOM(2006) 397 v konečnom znení).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 50, na tému Oznámenie Komisie – Budúcnosť námornej politiky Únie: Európska vízia pre oceány a moria, KOM(2006) 275 v konečnom znení.

7

Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 57, na tému Spoločná prístavná politika EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Ú. v. EÚ C 151, 17.6.2008, s. 20, na tému Námorné diaľnice a ich začlenenie do logistického reťazca (prieskumné stanovisko).

Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 68, na tému Strednodobé preskúmanie programu na podporu námornej príbrežnej dopravy, (KOM(2003) 155 v konečnom znení) KOM(2006) 380 v konečnom znení.

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/49 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/49

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Cestná doprava – pracovný čas samostatne zárobkovo činných vodičov“

(2009/C 27/12)

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru sa 20. novembra 2007 rozhodlo podľa článku 29 A vykonávacích predpisov vnútorného poriadku vypracovať doplňujúce stanovisko na tému

„Cestná doprava – pracovný čas samostatne zárobkovo činných vodičov“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 5. júna 2008. Spravodajcom bol pán Chagas (1), ktorého vystriedal pán Curtis.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) prijal 121 hlasmi za, pričom 14 členovia hlasovali proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa nazdáva, že všetci samostatne zárobkovo činní vodiči by mali byť začlenení do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES, ako sa o tom hovorí v jej článku 2 (s účinnosťou od 23. marca 2009). |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa nazdáva, že všetci samostatne zárobkovo činní vodiči by mali byť začlenení do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES, ako sa o tom hovorí v jej článku 2 (s účinnosťou od 23. marca 2009).

| 1.2 | Toto začlenenie predpokladá správnu transpozíciu smernice členskými štátmi a najmä definovanie „samostatne zárobkovo činných vodičov“. |
| --- | --- |

1.2

Toto začlenenie predpokladá správnu transpozíciu smernice členskými štátmi a najmä definovanie „samostatne zárobkovo činných vodičov“.

| 1.3 | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice je nevyhnutné na to, aby sa posilnila bezpečnosť cestnej premávky, podporovala spravodlivá hospodárska súťaž a zlepšili pracovné podmienky mobilných a samostatne zárobkovo činných pracovníkov, najmä pokiaľ ide o ich fyzické a duševné zdravie. Rozumie sa, že všeobecné administratívne úlohy, ako sú definované v smernici (článok 3, písm. a) ods. 2) nie sú zahrnuté do definície pracovného času. |
| --- | --- |

1.3

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice je nevyhnutné na to, aby sa posilnila bezpečnosť cestnej premávky, podporovala spravodlivá hospodárska súťaž a zlepšili pracovné podmienky mobilných a samostatne zárobkovo činných pracovníkov, najmä pokiaľ ide o ich fyzické a duševné zdravie. Rozumie sa, že všeobecné administratívne úlohy, ako sú definované v smernici (článok 3, písm. a) ods. 2) nie sú zahrnuté do definície pracovného času.

| 1.4 | Podľa Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru existencia vnútorného európskeho dopravného trhu predpokladá spravodlivú hospodársku súťaž, ktorá vznikne na základe účinného a skutočného uplatňovania sociálnych právnych predpisov, ktoré s touto oblasťou súvisia. Pri uplatňovaní právnych predpisov o pracovnom čase podporuje rozlišovanie medzi mobilnými a samostatne zárobkovo činnými pracovníkmi nečestnú hospodársku súťaž. Z tohto dôvodu je pre EHSV možnosť, že by sa smernica vzťahovala iba na „nepravých samostatne zárobkovo činných vodičov“ neprípustná. |
| --- | --- |

1.4

Podľa Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru existencia vnútorného európskeho dopravného trhu predpokladá spravodlivú hospodársku súťaž, ktorá vznikne na základe účinného a skutočného uplatňovania sociálnych právnych predpisov, ktoré s touto oblasťou súvisia. Pri uplatňovaní právnych predpisov o pracovnom čase podporuje rozlišovanie medzi mobilnými a samostatne zárobkovo činnými pracovníkmi nečestnú hospodársku súťaž. Z tohto dôvodu je pre EHSV možnosť, že by sa smernica vzťahovala iba na „nepravých samostatne zárobkovo činných vodičov“ neprípustná.

| 1.5 | Aby sa predišlo možným ťažkostiam pri zavádzaní uvedeného začlenenia samostatne zárobkovo činných vodičov do praxe, EHSV navrhuje uplatňovať spoločnú zodpovednosť rôznych subjektov dopravného reťazca, ako je to v prípade nariadenia o pracovnom čase a čase na oddych. |
| --- | --- |

1.5

Aby sa predišlo možným ťažkostiam pri zavádzaní uvedeného začlenenia samostatne zárobkovo činných vodičov do praxe, EHSV navrhuje uplatňovať spoločnú zodpovednosť rôznych subjektov dopravného reťazca, ako je to v prípade nariadenia o pracovnom čase a čase na oddych.

| 1.6 | EHSV pripomína, že podpora spolupráce na európskej úrovni medzi rôznymi národnými orgánmi verejnej správy je základnou podmienkou účinného zavedenia smernice. |
| --- | --- |

1.6

EHSV pripomína, že podpora spolupráce na európskej úrovni medzi rôznymi národnými orgánmi verejnej správy je základnou podmienkou účinného zavedenia smernice.

| 1.7 | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rámca pôsobnosti smernice sa musí uskutočniť takým spôsobom, aby ich nezaťažilo nadbytočnými administratívnymi povinnosťami. |
| --- | --- |

1.7

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rámca pôsobnosti smernice sa musí uskutočniť takým spôsobom, aby ich nezaťažilo nadbytočnými administratívnymi povinnosťami.

2.   Úvod

| 2.1 | EHSV sa už opakovane venoval európskej politike bezpečnosti na cestách a nadobudol v tejto oblasti významné poznatky. Vo svojom poslednom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Európska politika bezpečnosti na cestách a vodiči z povolania – bezpečné a zabezpečené parkoviská“ (TEN/290) (2) sa výbor zaoberal dôležitou otázkou odpočívadiel pre vodičov z povolania, ktorá patrí do rámca politiky súvisiacej s cestnými infraštruktúrami. Pracovný čas samostatne zárobkovo činných vodičov je ďalšou dôležitou otázkou, ktorá predstavuje doplnok k stanovisku o bezpečných a zabezpečených parkoviskách. Na európskej úrovni sa zatiaľ náležitým spôsobom nehovorilo o rozmanitých hospodárskych, sociálnych a bezpečnostných otázkach. Vypracovanie tohto doplňujúceho stanoviska je takisto odôvodnené správou Komisie Rade a Európskemu parlamentu o dôsledkoch vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES z 11. marca 2002 o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave (KOM(2007) 266 v konečnom znení). |
| --- | --- |

2.1

EHSV sa už opakovane venoval európskej politike bezpečnosti na cestách a nadobudol v tejto oblasti významné poznatky. Vo svojom poslednom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Európska politika bezpečnosti na cestách a vodiči z povolania – bezpečné a zabezpečené parkoviská“ (TEN/290) (2) sa výbor zaoberal dôležitou otázkou odpočívadiel pre vodičov z povolania, ktorá patrí do rámca politiky súvisiacej s cestnými infraštruktúrami. Pracovný čas samostatne zárobkovo činných vodičov je ďalšou dôležitou otázkou, ktorá predstavuje doplnok k stanovisku o bezpečných a zabezpečených parkoviskách. Na európskej úrovni sa zatiaľ náležitým spôsobom nehovorilo o rozmanitých hospodárskych, sociálnych a bezpečnostných otázkach. Vypracovanie tohto doplňujúceho stanoviska je takisto odôvodnené správou Komisie Rade a Európskemu parlamentu o dôsledkoch vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/15/ES z 11. marca 2002 o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave (KOM(2007) 266 v konečnom znení).

| 2.2 | Cieľom smernice 2002/15/ES je stanoviť minimálne predpisy súvisiace s pracovným časom, aby sa lepšie ochránila bezpečnosť a zdravie osôb vykonávajúcich mobilné činnosti cestnej dopravy, ako aj bezpečnosť na ceste, a zosúladiť podmienky hospodárskej súťaže. Smernica nadobudla účinnosť 23. marca 2002 a členské štáty mali trojročnú lehotu, končiacu sa 23. marca 2005, aby zaviedli do praxe jej ustanovenia týkajúce sa mobilných pracovníkov. V súlade s článkom 2 ods. 1 smernice sa jej ustanovenia vzťahujú na samostatne zárobkovo činných vodičov od 23. marca 2009. Medzičasom bude Komisia musieť predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu a neskôr legislatívny návrh opierajúci sa o túto správu. |
| --- | --- |

2.2

Cieľom smernice 2002/15/ES je stanoviť minimálne predpisy súvisiace s pracovným časom, aby sa lepšie ochránila bezpečnosť a zdravie osôb vykonávajúcich mobilné činnosti cestnej dopravy, ako aj bezpečnosť na ceste, a zosúladiť podmienky hospodárskej súťaže. Smernica nadobudla účinnosť 23. marca 2002 a členské štáty mali trojročnú lehotu, končiacu sa 23. marca 2005, aby zaviedli do praxe jej ustanovenia týkajúce sa mobilných pracovníkov. V súlade s článkom 2 ods. 1 smernice sa jej ustanovenia vzťahujú na samostatne zárobkovo činných vodičov od 23. marca 2009. Medzičasom bude Komisia musieť predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu a neskôr legislatívny návrh opierajúci sa o túto správu.

| 2.3 | V rámci konečnej zmierovacej dohody medzi Európskym parlamentom a Radou o tejto smernici bolo prijaté rozhodnutie, že minimálne dva roky pred týmto dátumom, to znamená k 23. marcu 2007, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorá zanalyzuje dôsledky vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice s ohľadom na bezpečnosť na cestách, podmienky hospodárskej súťaže, štruktúru profesie, ako aj s ohľadom na sociálne aspekty. Správa by mala zohľadňovať podmienky v jednotlivých členských štátoch pokiaľ ide o štruktúru odvetvia dopravy a pracovných podmienok profesie cestného dopravcu. |
| --- | --- |

2.3

V rámci konečnej zmierovacej dohody medzi Európskym parlamentom a Radou o tejto smernici bolo prijaté rozhodnutie, že minimálne dva roky pred týmto dátumom, to znamená k 23. marcu 2007, Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorá zanalyzuje dôsledky vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice s ohľadom na bezpečnosť na cestách, podmienky hospodárskej súťaže, štruktúru profesie, ako aj s ohľadom na sociálne aspekty. Správa by mala zohľadňovať podmienky v jednotlivých členských štátoch pokiaľ ide o štruktúru odvetvia dopravy a pracovných podmienok profesie cestného dopravcu.

| 2.4 | Na základe tejto správy má Komisia predložiť návrh zameraný na: a) stanovenie spôsobov, ako začleniť do rozsahu pôsobnosti smernice samostatne zárobkovo činných pracovníkov, ktorí vykonávajú dopravné činnosti iba na vnútroštátnej úrovni a ktorí podliehajú osobitným podmienkam, alebo na b) nezačlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti tejto smernice. |
| --- | --- |

2.4

Na základe tejto správy má Komisia predložiť návrh zameraný na: a) stanovenie spôsobov, ako začleniť do rozsahu pôsobnosti smernice samostatne zárobkovo činných pracovníkov, ktorí vykonávajú dopravné činnosti iba na vnútroštátnej úrovni a ktorí podliehajú osobitným podmienkam, alebo na b) nezačlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti tejto smernice.

| 2.5 | Článok 7 ods. 2 smernice hovorí takisto o tom, že Komisia v rámci správy o zavádzaní smernice, povinne predkladanej v dvojročných intervaloch, najneskôr k 23. marcu 2007 vyhodnotí dôsledky ustanovení smernice týkajúce sa nočnej práce. |
| --- | --- |

2.5

Článok 7 ods. 2 smernice hovorí takisto o tom, že Komisia v rámci správy o zavádzaní smernice, povinne predkladanej v dvojročných intervaloch, najneskôr k 23. marcu 2007 vyhodnotí dôsledky ustanovení smernice týkajúce sa nočnej práce.

3.   Správa Komisie

| 3.1 | Podľa Komisie správa poskytuje celkový prehľad súčasného stavu zavádzania smernice členskými štátmi, zaoberá sa možnými dôsledkami vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice a hodnotí dôsledky ustanovení smernice o nočnej práci. |
| --- | --- |

3.1

Podľa Komisie správa poskytuje celkový prehľad súčasného stavu zavádzania smernice členskými štátmi, zaoberá sa možnými dôsledkami vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice a hodnotí dôsledky ustanovení smernice o nočnej práci.

| 3.2 | Prvým záverom je, že väčšine členských štátov sa nepodarilo transponovať smernicu v predpokladanej trojročnej lehote. Komisia preto uviedla, že nebude môcť uverejniť svoju prvú dvojročnú správu naplánovanú na marec 2007. |
| --- | --- |

3.2

Prvým záverom je, že väčšine členských štátov sa nepodarilo transponovať smernicu v predpokladanej trojročnej lehote. Komisia preto uviedla, že nebude môcť uverejniť svoju prvú dvojročnú správu naplánovanú na marec 2007.

| 3.3 | Pokiaľ ide o dôsledky vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice, Komisia pripomína dôvody, pre ktoré navrhla ich začlenenie: nariadenie o čase jazdy a čase na oddych neuvádza toto rozlíšenie medzi vodičmi; je potrebné vyhnúť sa riziku rozdrobenosti, kedy by bol na vodičov vyvíjaný tlak, aby sa stali „nepravými samostatne zárobkovo činnými vodičmi“; je potrebné postupovať tak, aby sa ciele dosiahnuť spravodlivú hospodársku súťaž, zvýšiť bezpečnosť na cestách a zlepšiť pracovné podmienky uplatňovali jednotne v celom odvetví. |
| --- | --- |

3.3

Pokiaľ ide o dôsledky vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice, Komisia pripomína dôvody, pre ktoré navrhla ich začlenenie: nariadenie o čase jazdy a čase na oddych neuvádza toto rozlíšenie medzi vodičmi; je potrebné vyhnúť sa riziku rozdrobenosti, kedy by bol na vodičov vyvíjaný tlak, aby sa stali „nepravými samostatne zárobkovo činnými vodičmi“; je potrebné postupovať tak, aby sa ciele dosiahnuť spravodlivú hospodársku súťaž, zvýšiť bezpečnosť na cestách a zlepšiť pracovné podmienky uplatňovali jednotne v celom odvetví.

| 3.4 | Na základe záverov správy vypracovanej externými konzultantmi Komisia uznáva, že únava a jej vplyv sa môžu dotknúť všetkých vodičov, či už ide o samostatne zárobkovo činného vodiča alebo o mobilného pracovníka. Správa okrem toho tiež potvrdila, že samostatne zárobkovo činní vodiči pracujú dlhšie než mobilní pracovníci zamestnaní v odvetví cestnej dopravy a takisto, že pracovný čas týchto dvoch kategórií pracovníkov je dlhší než pracovný čas osôb zamestnaných v iných odvetviach. |
| --- | --- |

3.4

Na základe záverov správy vypracovanej externými konzultantmi Komisia uznáva, že únava a jej vplyv sa môžu dotknúť všetkých vodičov, či už ide o samostatne zárobkovo činného vodiča alebo o mobilného pracovníka. Správa okrem toho tiež potvrdila, že samostatne zárobkovo činní vodiči pracujú dlhšie než mobilní pracovníci zamestnaní v odvetví cestnej dopravy a takisto, že pracovný čas týchto dvoch kategórií pracovníkov je dlhší než pracovný čas osôb zamestnaných v iných odvetviach.

| 3.5 | Hoci externá správa uznáva, že „skrátenie pracovného času by nepochybne pomohlo zmenšiť únavu“, dospieva k záveru, že by to mohlo „viesť k väčšiemu stresu, keďže samostatne zárobkovo činný vodič sa bude usilovať o to, aby dosiahol viac za kratší čas, aby si tak udržal ziskovosť, čo môže na druhej strane viesť k väčšej únave a k nehodám“. Zdá sa, že Komisia zastáva rovnaký názor. |
| --- | --- |

3.5

Hoci externá správa uznáva, že „skrátenie pracovného času by nepochybne pomohlo zmenšiť únavu“, dospieva k záveru, že by to mohlo „viesť k väčšiemu stresu, keďže samostatne zárobkovo činný vodič sa bude usilovať o to, aby dosiahol viac za kratší čas, aby si tak udržal ziskovosť, čo môže na druhej strane viesť k väčšej únave a k nehodám“. Zdá sa, že Komisia zastáva rovnaký názor.

| 3.6 | Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže, Komisia akceptuje závery správy, podľa ktorých by vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice podporilo súčasnú tendenciu k rozdrobenosti a že toto začlenenie by nemalo mať výrazný vplyv na hospodársku súťaž v rámci daného odvetvia. Na druhej strane by sa začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov mohlo prejaviť zvýšením nákladov a skrátením pracovného času, takže ich konkurenčná výhoda pri cestnej preprave tovarov by sa tým znížila. Zdá sa, že Komisia preto podporuje stanovisko, že jedine „nepravé“ samostatne zárobkovo činné osoby by sa mali začleniť do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice. |
| --- | --- |

3.6

Pokiaľ ide o podmienky hospodárskej súťaže, Komisia akceptuje závery správy, podľa ktorých by vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice podporilo súčasnú tendenciu k rozdrobenosti a že toto začlenenie by nemalo mať výrazný vplyv na hospodársku súťaž v rámci daného odvetvia. Na druhej strane by sa začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov mohlo prejaviť zvýšením nákladov a skrátením pracovného času, takže ich konkurenčná výhoda pri cestnej preprave tovarov by sa tým znížila. Zdá sa, že Komisia preto podporuje stanovisko, že jedine „nepravé“ samostatne zárobkovo činné osoby by sa mali začleniť do rozsahu pôsobnosti uvedenej smernice.

| 3.7 | Komisia sa takisto domnieva, že „zatiaľ čo trvalé vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov môže byť z ekonomických dôvodov výhodnejšie, možný sociálny vplyv vylúčenia alebo zahrnutia nie je taký zjavný. Vylúčenie nemusí prispieť k zmierneniu zdravotných a bezpečnostných problémov a zahrnutie môže zasa samostatne zárobkovo činným vodičom zapríčiniť dodatočný stres, viac administratívnej práce a nižší príjem.“ |
| --- | --- |

3.7

Komisia sa takisto domnieva, že „zatiaľ čo trvalé vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov môže byť z ekonomických dôvodov výhodnejšie, možný sociálny vplyv vylúčenia alebo zahrnutia nie je taký zjavný. Vylúčenie nemusí prispieť k zmierneniu zdravotných a bezpečnostných problémov a zahrnutie môže zasa samostatne zárobkovo činným vodičom zapríčiniť dodatočný stres, viac administratívnej práce a nižší príjem.“

| 3.8 | Komisia na záver uvádza, že začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice v sebe obsahuje riziko, že budú vystavení väčšiemu stresu a finančným ťažkostiam, že toto začlenenie bude náročné na realizáciu a napokon bude neúčinné. |
| --- | --- |

3.8

Komisia na záver uvádza, že začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice v sebe obsahuje riziko, že budú vystavení väčšiemu stresu a finančným ťažkostiam, že toto začlenenie bude náročné na realizáciu a napokon bude neúčinné.

| 3.9 | Čo sa týka vyhodnotenia dôsledkov ustanovení smernice o nočnej práci, Komisia dospela k záveru, že je potrebné hlbšie preskúmať kontrolu uplatňovania predpisov. |
| --- | --- |

3.9

Čo sa týka vyhodnotenia dôsledkov ustanovení smernice o nočnej práci, Komisia dospela k záveru, že je potrebné hlbšie preskúmať kontrolu uplatňovania predpisov.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor berie na vedomie predloženú správu Komisie týkajúcu sa dôsledkov vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice vo vzťahu k pracovnému času osôb, ktoré vykonávajú mobilné činnosti v rámci cestnej dopravy. |
| --- | --- |

4.1

Výbor berie na vedomie predloženú správu Komisie týkajúcu sa dôsledkov vylúčenia samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice vo vzťahu k pracovnému času osôb, ktoré vykonávajú mobilné činnosti v rámci cestnej dopravy.

| 4.2 | Podľa viacerých sociálnych subjektov narušilo vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov hospodársku súťaž v odvetví cestnej dopravy, čo viedlo výbor k tomu, že nedávno vo svojom priebežnom stanovisku k Bielej knihe o doprave (TEN 257, spravodajca: pán Barbadillo Lopez) (3) vyslovil nasledujúcu požiadavku:
  „Sociálne predpisy v oblasti cestnej dopravy musia chrániť rovnosť zaobchádzania s pracovníkmi, či už samostatne zárobkovo činnými alebo so zamestnancami. Z tohto dôvodu je potrebné u samostatne zárobkovo činných osôb okamžite uplatniť smernicu 15/2002 z 11. marca o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave, bez plánovaného prechodného obdobia, pretože hlavným cieľom smernice je zvýšiť cestnú bezpečnosť, zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a zlepšiť pracovné podmienky“ (bod 4.3.1.2). |
| --- | --- |

4.2

Podľa viacerých sociálnych subjektov narušilo vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov hospodársku súťaž v odvetví cestnej dopravy, čo viedlo výbor k tomu, že nedávno vo svojom priebežnom stanovisku k Bielej knihe o doprave (TEN 257, spravodajca: pán Barbadillo Lopez) (3) vyslovil nasledujúcu požiadavku:

„Sociálne predpisy v oblasti cestnej dopravy musia chrániť rovnosť zaobchádzania s pracovníkmi, či už samostatne zárobkovo činnými alebo so zamestnancami. Z tohto dôvodu je potrebné u samostatne zárobkovo činných osôb okamžite uplatniť smernicu 15/2002 z 11. marca o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave, bez plánovaného prechodného obdobia, pretože hlavným cieľom smernice je zvýšiť cestnú bezpečnosť, zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a zlepšiť pracovné podmienky“ (bod 4.3.1.2).

| 4.3 | V tomto ohľade EHSV vyjadruje vážne pochybnosti, pokiaľ ide o závery týkajúce sa aspektov bezpečnosti na cestách, podmienok hospodárskej súťaže a sociálnych aspektov, ktoré sú uvedené vo výsledkoch štúdie. |
| --- | --- |

4.3

V tomto ohľade EHSV vyjadruje vážne pochybnosti, pokiaľ ide o závery týkajúce sa aspektov bezpečnosti na cestách, podmienok hospodárskej súťaže a sociálnych aspektov, ktoré sú uvedené vo výsledkoch štúdie.

| 4.4 | EHSV sa domnieva, že ak chceme zvýšiť bezpečnosť na cestách, podporiť spravodlivú hospodársku súťaž a zlepšiť pracovné podmienky mobilných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb (najmä ich fyzické a duševné zdravie),je potrebné začleniť samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES. |
| --- | --- |

4.4

EHSV sa domnieva, že ak chceme zvýšiť bezpečnosť na cestách, podporiť spravodlivú hospodársku súťaž a zlepšiť pracovné podmienky mobilných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb (najmä ich fyzické a duševné zdravie),je potrebné začleniť samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES.

| 4.5 | Nadmerne dlhý pracovný čas je jedným z faktorov, ktoré výrazne prispievajú k zvýšenej únave, a teda aj k spánku za volantom, a preto je v rozpore s bezpečnosťou na cestách. Spravodlivá hospodárska súťaž vznikne vtedy, ak sa ceny veľkých podnikov organizujúcich všetky aspekty súvisiace s distribúciou a dopravou tovarov zladia so subdodávateľmi, ak budú odrážať dodržiavanie sociálnych právnych predpisov súvisiacich s odvetvím vo vzťahu k mobilným pracovníkom, ako aj k samostatne zárobkovo činným osobám. |
| --- | --- |

4.5

Nadmerne dlhý pracovný čas je jedným z faktorov, ktoré výrazne prispievajú k zvýšenej únave, a teda aj k spánku za volantom, a preto je v rozpore s bezpečnosťou na cestách. Spravodlivá hospodárska súťaž vznikne vtedy, ak sa ceny veľkých podnikov organizujúcich všetky aspekty súvisiace s distribúciou a dopravou tovarov zladia so subdodávateľmi, ak budú odrážať dodržiavanie sociálnych právnych predpisov súvisiacich s odvetvím vo vzťahu k mobilným pracovníkom, ako aj k samostatne zárobkovo činným osobám.

| 4.6 | Nie je isté, že vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES nezvýši mieru stresu, keďže samostatne zárobkovo činní vodiči budú vystavení tlakom zákazníkov na zníženie svojich cien. Budú musieť pracovať dlhšie na zabezpečenie rovnakej príjmovej úrovne na úkor bezpečnosti na cestách, ich zdravia a rovnováhy medzi profesionálnym a pracovným životom, ktorá je už aj tak dosť krehká. |
| --- | --- |

4.6

Nie je isté, že vylúčenie samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES nezvýši mieru stresu, keďže samostatne zárobkovo činní vodiči budú vystavení tlakom zákazníkov na zníženie svojich cien. Budú musieť pracovať dlhšie na zabezpečenie rovnakej príjmovej úrovne na úkor bezpečnosti na cestách, ich zdravia a rovnováhy medzi profesionálnym a pracovným životom, ktorá je už aj tak dosť krehká.

| 4.7 | Podľa EHSV však začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES predpokladá správnu transpozíciu uvedenej smernice, a najmä vymedzenie pojmu „samostatne zárobkovo činný vodič“. |
| --- | --- |

4.7

Podľa EHSV však začlenenie samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES predpokladá správnu transpozíciu uvedenej smernice, a najmä vymedzenie pojmu „samostatne zárobkovo činný vodič“.

| 4.8 | Komisia, ktorá je zodpovedná za dodržiavanie zmluvy, musí dbať, aby členské štáty transponovali správne definíciu samostatne zárobkovo činného vodiča tak, ako je uvedená v článku 3 písm. e) (4) smernice. Správna transpozícia definície je prvou podmienkou, ktorú je potrebné splniť, pokiaľ chcú členské štáty chcú riešiť jav „nepravých samostatne zárobkovo činných“ vodičov. |
| --- | --- |

4.8

Komisia, ktorá je zodpovedná za dodržiavanie zmluvy, musí dbať, aby členské štáty transponovali správne definíciu samostatne zárobkovo činného vodiča tak, ako je uvedená v článku 3 písm. e) (4) smernice. Správna transpozícia definície je prvou podmienkou, ktorú je potrebné splniť, pokiaľ chcú členské štáty chcú riešiť jav „nepravých samostatne zárobkovo činných“ vodičov.

| 4.9 | Toto začlenenie je okrem toho spojené so zmenou smernice. Táto zmena sa musí týkať spoločnej zodpovednosti rôznych subjektov v dopravnom reťazci. V nariadení o pracovnom čase a čase na oddych (5) sa v článku 10 ods. 4 hovorí, že „podniky, odosielatelia, zasielatelia, organizátori zájazdov, hlavní dodávatelia, subdodávatelia a agentúry zamestnávajúce vodičov zabezpečia, aby boli zmluvne dohodnuté dopravné harmonogramy v súlade s týmto nariadením“. Táto spoločná zodpovednosť musí byť rozšírená o uplatňovanie právnych predpisov týkajúcich sa pracovného času. Tak by sa mobilní pracovníci a samostatne zárobkovo činní vodiči dostali na rovnakú úroveň; keď sú totiž samostatne zárobkovo činní vodiči subdodávateľmi, sú vystavovaní tlaku na zníženie svojich cien a prekračujú povolený pracovný čas. Týmto by bolo možné vyhnúť sa narušeniu hospodárskej súťaže na úkor mobilných pracovníkov. |
| --- | --- |

4.9

Toto začlenenie je okrem toho spojené so zmenou smernice. Táto zmena sa musí týkať spoločnej zodpovednosti rôznych subjektov v dopravnom reťazci. V nariadení o pracovnom čase a čase na oddych (5) sa v článku 10 ods. 4 hovorí, že „podniky, odosielatelia, zasielatelia, organizátori zájazdov, hlavní dodávatelia, subdodávatelia a agentúry zamestnávajúce vodičov zabezpečia, aby boli zmluvne dohodnuté dopravné harmonogramy v súlade s týmto nariadením“. Táto spoločná zodpovednosť musí byť rozšírená o uplatňovanie právnych predpisov týkajúcich sa pracovného času. Tak by sa mobilní pracovníci a samostatne zárobkovo činní vodiči dostali na rovnakú úroveň; keď sú totiž samostatne zárobkovo činní vodiči subdodávateľmi, sú vystavovaní tlaku na zníženie svojich cien a prekračujú povolený pracovný čas. Týmto by bolo možné vyhnúť sa narušeniu hospodárskej súťaže na úkor mobilných pracovníkov.

| 4.10 | Závery štúdie týkajúce sa dodatočného stresu, ktorý by bol spôsobený začlenením samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice, sa EHSV nezdajú byť veľmi zrozumiteľné. Definícia pracovného času, ktorú externí konzultanti použili, nie je veľmi jasná. Ak samostatne zárobkovo činní vodiči musia v rovnakom pracovnom čase vykonávať aj úlohy súvisiace s administráciou a riadením súboru ich dopravných výkonov, ktoré mobilní pracovníci nemusia vykonávať, skutočne to predstavuje dodatočný stres. Ak však vykonávajú rovnaký typ činnosti ako mobilní pracovníci v rovnakom pracovnom čase, nie je jasné, prečo by mal mať samostatne zárobkovo činný vodič viac stresu než mobilný pracovník. Rozumie sa, že všeobecné administratívne úlohy, ako sú definované v smernici (článok 3, písm. a), ods. 2) nie sú zahrnuté do definície pracovného času. |
| --- | --- |

4.10

Závery štúdie týkajúce sa dodatočného stresu, ktorý by bol spôsobený začlenením samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice, sa EHSV nezdajú byť veľmi zrozumiteľné. Definícia pracovného času, ktorú externí konzultanti použili, nie je veľmi jasná. Ak samostatne zárobkovo činní vodiči musia v rovnakom pracovnom čase vykonávať aj úlohy súvisiace s administráciou a riadením súboru ich dopravných výkonov, ktoré mobilní pracovníci nemusia vykonávať, skutočne to predstavuje dodatočný stres. Ak však vykonávajú rovnaký typ činnosti ako mobilní pracovníci v rovnakom pracovnom čase, nie je jasné, prečo by mal mať samostatne zárobkovo činný vodič viac stresu než mobilný pracovník. Rozumie sa, že všeobecné administratívne úlohy, ako sú definované v smernici (článok 3, písm. a), ods. 2) nie sú zahrnuté do definície pracovného času.

| 4.11 | Okrem toho, ak skrátenie pracovného času prispieva k odbúraniu únavy, no vytvára stres, samostatne zárobkovo činní vodiči sa tak dostanú z dažďa pod odkvap. Pre EHSV je najdôležitejšia bezpečnosť na cestách, a únava ako dôsledok pridlhého pracovného času, ktorý zahŕňa aj čas šoférovania, môže byť príčinou (ne)bezpečnosti na cestách, či už ide o mobilného pracovníka alebo samostatne zárobkovo činného vodiča. |
| --- | --- |

4.11

Okrem toho, ak skrátenie pracovného času prispieva k odbúraniu únavy, no vytvára stres, samostatne zárobkovo činní vodiči sa tak dostanú z dažďa pod odkvap. Pre EHSV je najdôležitejšia bezpečnosť na cestách, a únava ako dôsledok pridlhého pracovného času, ktorý zahŕňa aj čas šoférovania, môže byť príčinou (ne)bezpečnosti na cestách, či už ide o mobilného pracovníka alebo samostatne zárobkovo činného vodiča.

| 4.12 | Štúdia napokon nehovorí o tom – a Komisia kopíruje argumentáciu štúdie –, že stres vodičov môže pretrvávať, ba sa zvyšovať, aj keď budú vylúčení z rozsahu pôsobnosti smernice, pretože zákazníci iste nezabudnú poukázať na túto možnosť, aby zvýšili tlak na zníženie cien. |
| --- | --- |

4.12

Štúdia napokon nehovorí o tom – a Komisia kopíruje argumentáciu štúdie –, že stres vodičov môže pretrvávať, ba sa zvyšovať, aj keď budú vylúčení z rozsahu pôsobnosti smernice, pretože zákazníci iste nezabudnú poukázať na túto možnosť, aby zvýšili tlak na zníženie cien.

| 4.13 | Komisia zdôrazňuje skutočnosť, že Rada neprijala ani najmenšiu požiadavku minimálnej systematickej kontroly týkajúcej sa pravidiel pre dĺžku pracovného času. EHSV, podobne ako Komisia, vyjadruje poľutovanie nad touto skutočnosťou, nemá však v úmysle využívať ju ako odôvodnenie prečo neprispôsobiť právne predpisy samostatne zárobkovo činným vodičom. Skutočnosť, že pracovný čas je v prípade samostatne zárobkovo činných vodičov ťažko kontrolovateľný, neznamená, že sa na nich tento predpis nemá vzťahovať. Z tohto hľadiska môže byť spoločná zodpovednosť subjektov dopravného reťazca zaujímavým prvkom. Ak sa preukáže, že zmluvy medzi rôznymi subjektmi dopravného reťazca sú vytvorené spôsobom, že priemerná dĺžka 48 hodín je neudržateľná, bude k dispozícii argument na ochranu samostatne zárobkovo činného vodiča stanovením maximálneho času jazdy a sledovaním prekročenia dĺžky pracovného času. |
| --- | --- |

4.13

Komisia zdôrazňuje skutočnosť, že Rada neprijala ani najmenšiu požiadavku minimálnej systematickej kontroly týkajúcej sa pravidiel pre dĺžku pracovného času. EHSV, podobne ako Komisia, vyjadruje poľutovanie nad touto skutočnosťou, nemá však v úmysle využívať ju ako odôvodnenie prečo neprispôsobiť právne predpisy samostatne zárobkovo činným vodičom. Skutočnosť, že pracovný čas je v prípade samostatne zárobkovo činných vodičov ťažko kontrolovateľný, neznamená, že sa na nich tento predpis nemá vzťahovať. Z tohto hľadiska môže byť spoločná zodpovednosť subjektov dopravného reťazca zaujímavým prvkom. Ak sa preukáže, že zmluvy medzi rôznymi subjektmi dopravného reťazca sú vytvorené spôsobom, že priemerná dĺžka 48 hodín je neudržateľná, bude k dispozícii argument na ochranu samostatne zárobkovo činného vodiča stanovením maximálneho času jazdy a sledovaním prekročenia dĺžky pracovného času.

| 4.14 | Podľa EHSV je predpokladom pre vznik vnútorného európskeho trhu s cestnou dopravou vytvorenie spravodlivej hospodárskej súťaže, ktorá vznikne najmä účinným a skutočným uplatňovaním sociálnych právnych predpisov, ktoré s touto oblasťou súvisia. Pri uplatňovaní právnych predpisov o pracovnom čase podporuje rozlišovanie medzi mobilnými a samostatne zárobkovo činnými pracovníkmi nečestnú hospodársku súťaž. Z tohto dôvodu je pre EHSV možnosť, že by sa smernica vzťahovala iba na „nepravých samostatne zárobkovo činných vodičov“ neprípustná. |
| --- | --- |

4.14

Podľa EHSV je predpokladom pre vznik vnútorného európskeho trhu s cestnou dopravou vytvorenie spravodlivej hospodárskej súťaže, ktorá vznikne najmä účinným a skutočným uplatňovaním sociálnych právnych predpisov, ktoré s touto oblasťou súvisia. Pri uplatňovaní právnych predpisov o pracovnom čase podporuje rozlišovanie medzi mobilnými a samostatne zárobkovo činnými pracovníkmi nečestnú hospodársku súťaž. Z tohto dôvodu je pre EHSV možnosť, že by sa smernica vzťahovala iba na „nepravých samostatne zárobkovo činných vodičov“ neprípustná.

| 4.15 | EHSV by rád uviedol, že viaceré členské štáty s rozmanitou štruktúrou trhu pokiaľ ide o dopravné podniky, ako napríklad Estónsko (kde je málo samostatne zárobkovo činných vodičov) a Slovensko (kde samostatne zárobkovo činní vodiči tvoria až 70 %), sa rozhodli začleniť samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES. Ak je to teda už v súčasnosti tak, EHSV nerozumie dôvodom, pre ktoré si Komisia za každú cenu želá zachovať samostatne zárobkovo činných vodičov mimo rozsahu uplatňovania danej smernice z hospodárskych dôvodov. |
| --- | --- |

4.15

EHSV by rád uviedol, že viaceré členské štáty s rozmanitou štruktúrou trhu pokiaľ ide o dopravné podniky, ako napríklad Estónsko (kde je málo samostatne zárobkovo činných vodičov) a Slovensko (kde samostatne zárobkovo činní vodiči tvoria až 70 %), sa rozhodli začleniť samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice 2002/15/ES. Ak je to teda už v súčasnosti tak, EHSV nerozumie dôvodom, pre ktoré si Komisia za každú cenu želá zachovať samostatne zárobkovo činných vodičov mimo rozsahu uplatňovania danej smernice z hospodárskych dôvodov.

| 4.16 | Je správne, že Komisia pod sociálne aspekty zahŕňa nielen zdravie, bezpečnosť a pracovné podmienky mobilných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných vodičov, ale aj odmeňovanie a rovnováhu medzi profesionálnym a pracovným životom. |
| --- | --- |

4.16

Je správne, že Komisia pod sociálne aspekty zahŕňa nielen zdravie, bezpečnosť a pracovné podmienky mobilných pracovníkov a samostatne zárobkovo činných vodičov, ale aj odmeňovanie a rovnováhu medzi profesionálnym a pracovným životom.

| 4.17 | Podľa Komisie „vylúčenie poskytuje samostatne zárobkovo činným vodičom možnosť zvýšenej kontroly práce a vyšších príjmov s nutnosťou investovať viac času a energie, aby sa dosiahla ziskovosť“. |
| --- | --- |

4.17

Podľa Komisie „vylúčenie poskytuje samostatne zárobkovo činným vodičom možnosť zvýšenej kontroly práce a vyšších príjmov s nutnosťou investovať viac času a energie, aby sa dosiahla ziskovosť“.

| 4.18 | EHSV pripomína, že definícia pracovného času samostatne zárobkovo činných osôb nie je jasná a/alebo predpokladá, že všeobecné administratívne úlohy nie sú súčasťou pracovného času V takomto prípade EHSV nerozumie, prečo by sa vyššie náklady samostatne zárobkovo činných vodičov mali pripisovať ich vylúčeniu z rozsahu pôsobnosti smernice o pracovnom čase. |
| --- | --- |

4.18

EHSV pripomína, že definícia pracovného času samostatne zárobkovo činných osôb nie je jasná a/alebo predpokladá, že všeobecné administratívne úlohy nie sú súčasťou pracovného času V takomto prípade EHSV nerozumie, prečo by sa vyššie náklady samostatne zárobkovo činných vodičov mali pripisovať ich vylúčeniu z rozsahu pôsobnosti smernice o pracovnom čase.

| 4.19 | EHSV upozorňuje, že podpora celoeurópskej spolupráce medzi rôznymi vnútroštátnymi orgánmi je základnou podmienkou účinného zavedenia smernice. |
| --- | --- |

4.19

EHSV upozorňuje, že podpora celoeurópskej spolupráce medzi rôznymi vnútroštátnymi orgánmi je základnou podmienkou účinného zavedenia smernice.

| 4.20 | Výbor sa domnieva, že pri začlenení samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice treba dbať na to, aby neboli zaťažení nadbytočnými administratívnymi úlohami. |
| --- | --- |

4.20

Výbor sa domnieva, že pri začlenení samostatne zárobkovo činných vodičov do rozsahu pôsobnosti smernice treba dbať na to, aby neboli zaťažení nadbytočnými administratívnymi úlohami.

| 4.21 | Komisia má v úmysle po uvedenej štúdii prikročiť ešte k hlbšej analýze vplyvu, a až potom chce vypracovať legislatívny návrh; táto analýza by mala zohľadňovať nové prvky, ako je nové nariadenie o čase jazdy a o čase na oddych. Komisia chce okrem toho v uvedenej analýze zachovať vyčlenenie skutočne samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti odvetvových pravidiel o pracovnom čase. EHSV nie je presvedčený o tom, že ďalšia analýza vplyvu bude v tejto oblasti prínosom. |
| --- | --- |

4.21

Komisia má v úmysle po uvedenej štúdii prikročiť ešte k hlbšej analýze vplyvu, a až potom chce vypracovať legislatívny návrh; táto analýza by mala zohľadňovať nové prvky, ako je nové nariadenie o čase jazdy a o čase na oddych. Komisia chce okrem toho v uvedenej analýze zachovať vyčlenenie skutočne samostatne zárobkovo činných vodičov z rozsahu pôsobnosti odvetvových pravidiel o pracovnom čase. EHSV nie je presvedčený o tom, že ďalšia analýza vplyvu bude v tejto oblasti prínosom.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Člen, ktorý rezignoval.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 175, 27.7.2007, s. 88 – 90.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 89.

3

(4)  V článku 3 písm. e) sa uvádza, že „samostatne zárobkovo činný vodič“ znamená každú osobu, ktorej hlavným zamestnaním je preprava osôb alebo tovaru po ceste pri prenájme alebo za úhradu v zmysle právnych predpisov spoločenstva na základe licencie spoločenstva alebo akéhokoľvek profesionálneho oprávnenia na vykonávanie vyššie uvedenej dopravy, ktorá má právo pracovať pre seba a ktorá nie je viazaná na zamestnávateľa pracovnou zmluvou alebo iným typom pracovného hierarchického vzťahu, ktorá môže voľne organizovať relevantné pracovné činnosti, ktorej príjem závisí priamo od vyprodukovaného zisku a ktorá môže slobodne, individuálne alebo prostredníctvom spolupráce s inými samostatne zárobkovo činnými vodičmi mať obchodné vzťahy s niekoľkými zákazníkmi.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 3820/85.

5

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/53 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/53

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Európsky strategický plán energetických technológií (PLÁN SET) ‚Smerom k nízkouhlíkovej budúcnosti‘“

KOM(2007) 723 v konečnom znení

(2009/C 27/13)

Európska komisia sa 22. novembra 2007 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Európsky strategický plán energetických technológií (PLÁN SET) ‚Smerom k nízkouhlíkovej budúcnosti‘“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 5. júna 2008. Spravodajcom bol pán Zbořil.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) prijal 127 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta oznámenie Komisie a sprievodné pracovné dokumenty a súhlasí s analýzou a opisom súčasného stavu energetických technológií. Bez premyslenej stratégie rozvoja energetických technológií sú úvahy o obmedzení klimatických zmien veľmi problematické. EHSV preto podporuje prijatie plánu SET. |
| --- | --- |

1.1

EHSV víta oznámenie Komisie a sprievodné pracovné dokumenty a súhlasí s analýzou a opisom súčasného stavu energetických technológií. Bez premyslenej stratégie rozvoja energetických technológií sú úvahy o obmedzení klimatických zmien veľmi problematické. EHSV preto podporuje prijatie plánu SET.

| 1.2 | Oznámenie tiež výrazne posilňuje kľúčový prvok energetickej politiky – bezpečnosť dodávok energií, a to tak z obsahového hľadiska, ako aj z hľadiska sociálnej a environmentálnej trvalej udržateľnosti. Bezpečnosť dodávok neznamená len fyzickú dostupnosť zdrojov, ale aj dostupnosť za spoločensky prijateľné ceny. |
| --- | --- |

1.2

Oznámenie tiež výrazne posilňuje kľúčový prvok energetickej politiky – bezpečnosť dodávok energií, a to tak z obsahového hľadiska, ako aj z hľadiska sociálnej a environmentálnej trvalej udržateľnosti. Bezpečnosť dodávok neznamená len fyzickú dostupnosť zdrojov, ale aj dostupnosť za spoločensky prijateľné ceny.

| 1.3 | Komisia v oznámení správne stavia rozvoj energetických technológií na prvé miesto v úsilí o potlačenie klimatických zmien a táto pozícia zodpovedá aj záverom prijatým v decembri 2007 na konferencii OSN na Bali (1). |
| --- | --- |

1.3

Komisia v oznámení správne stavia rozvoj energetických technológií na prvé miesto v úsilí o potlačenie klimatických zmien a táto pozícia zodpovedá aj záverom prijatým v decembri 2007 na konferencii OSN na Bali (1).

| 1.4 | Oznámenie Komisie veľmi správne poukazuje na časový faktor, ktorý hrá pri uskutočňovaní navrhovanej stratégie (plán SET) kľúčovú úlohu, pokiaľ chce EÚ v súlade so svojím záväzkom z marca 2007 dosiahnuť dokonca roka 2020 zníženie emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

1.4

Oznámenie Komisie veľmi správne poukazuje na časový faktor, ktorý hrá pri uskutočňovaní navrhovanej stratégie (plán SET) kľúčovú úlohu, pokiaľ chce EÚ v súlade so svojím záväzkom z marca 2007 dosiahnuť dokonca roka 2020 zníženie emisií skleníkových plynov.

| 1.5 | Na urýchlenie vývoja a praktického uplatnenia nových energetických technológií potrebuje EÚ viac cielených a účinných mechanizmov, ktoré využijú potenciál verejnej podpory zo strany priemyslu, univerzít a výskumu a zvýšia synergický efekt medzi nimi. Aj na medzinárodnej úrovni je potrebná širšia spolupráca a zabránenie rozdrobenosti výskumu. |
| --- | --- |

1.5

Na urýchlenie vývoja a praktického uplatnenia nových energetických technológií potrebuje EÚ viac cielených a účinných mechanizmov, ktoré využijú potenciál verejnej podpory zo strany priemyslu, univerzít a výskumu a zvýšia synergický efekt medzi nimi. Aj na medzinárodnej úrovni je potrebná širšia spolupráca a zabránenie rozdrobenosti výskumu.

| 1.6 | EHSV veľmi oceňuje postoj Komisie vyjadrený v oznámení, ktorý vyzýva na mobilizáciu tak finančných, ako aj ľudských zdrojov, a to na všetkých štyroch úrovniach: v súkromnej sfére, na úrovni členských štátov, na úrovni Spoločenstva i na celosvetovej úrovni. EHSV zdôrazňuje, že náležitá všestranná podpora prírodovedného a technického vzdelávania je významným predpokladom mobilizácie ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

1.6

EHSV veľmi oceňuje postoj Komisie vyjadrený v oznámení, ktorý vyzýva na mobilizáciu tak finančných, ako aj ľudských zdrojov, a to na všetkých štyroch úrovniach: v súkromnej sfére, na úrovni členských štátov, na úrovni Spoločenstva i na celosvetovej úrovni. EHSV zdôrazňuje, že náležitá všestranná podpora prírodovedného a technického vzdelávania je významným predpokladom mobilizácie ľudských zdrojov.

| 1.7 | Súčasťou strategického plánu by popri stanovení priorít na úrovni EÚ malo byť aj stanovenie konkrétnych priorít na úrovni členských štátov, ktoré by zohľadňovali ich prírodné možnosti a skúsenosti, vyčlenenie dostatočných zdrojov v rámci verejných rozpočtov (EÚ a aj členských štátov), optimálne využitie výskumných a vývojových kapacít, zapojenie súkromného sektoru motivovaného dostatočnými impulzmi energetického trhu a ďalšie legislatívne a fiškálne nástroje. |
| --- | --- |

1.7

Súčasťou strategického plánu by popri stanovení priorít na úrovni EÚ malo byť aj stanovenie konkrétnych priorít na úrovni členských štátov, ktoré by zohľadňovali ich prírodné možnosti a skúsenosti, vyčlenenie dostatočných zdrojov v rámci verejných rozpočtov (EÚ a aj členských štátov), optimálne využitie výskumných a vývojových kapacít, zapojenie súkromného sektoru motivovaného dostatočnými impulzmi energetického trhu a ďalšie legislatívne a fiškálne nástroje.

| 1.8 | Výbor konštatuje, že je na škodu veci, ak je najvýznamnejší nástroj obmedzovania klimatických zmien – stratégia rozvoja a uplatnenia energetických technológií – zatláčaný do úzadia inými témami, ktoré však objektívne musia vytvárať potrebný podporný a motivačný rámec pre tento rozvoj (EU ETS, podpora využívania obnoviteľných zdrojov energie, 3. energetický balík atď.). Iba reálne technologické zmeny smerom k efektívnejším technológiám tak vo výrobe, ako aj v spotrebe všetkých druhov energie, môžu priniesť reálne zníženie emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

1.8

Výbor konštatuje, že je na škodu veci, ak je najvýznamnejší nástroj obmedzovania klimatických zmien – stratégia rozvoja a uplatnenia energetických technológií – zatláčaný do úzadia inými témami, ktoré však objektívne musia vytvárať potrebný podporný a motivačný rámec pre tento rozvoj (EU ETS, podpora využívania obnoviteľných zdrojov energie, 3. energetický balík atď.). Iba reálne technologické zmeny smerom k efektívnejším technológiám tak vo výrobe, ako aj v spotrebe všetkých druhov energie, môžu priniesť reálne zníženie emisií skleníkových plynov.

| 1.9 | Analýza súčasného veľmi neuspokojivého stavu je mimoriadne výstižná a vecná a správne poukazuje na organizačné a správne problémy, ktorými sa spoločnosť musí zaoberať popri vedecko-technických problémoch. |
| --- | --- |

1.9

Analýza súčasného veľmi neuspokojivého stavu je mimoriadne výstižná a vecná a správne poukazuje na organizačné a správne problémy, ktorými sa spoločnosť musí zaoberať popri vedecko-technických problémoch.

| 1.10 | Na úrovni EÚ sa odporúča venovať pozornosť a primeranú podporu technológiám na využitie obnoviteľných zdrojov energie, čistým technológiám na produkciu tepla a najnovšej infraštruktúre na prenos a skladovanie energie. Niektoré druhy obnoviteľných zdrojov energie však zatiaľ majú z hospodárskeho hľadiska vysokú nákladovosť, ktorá bude dlhodobo pretrvávať. V úzadí bohužiaľ zostávajú energeticky úsporné technológie v oblasti konečnej spotreby energie, čisté technológie na báze fosílnych palív, využitie jadrovej energie na báze štiepenia a fúzie a bezpečné skladovanie jadrového odpadu. EHSV sa domnieva, že je potrebné zohľadniť skutočnosť, že mnoho krajín je závislých na fosílnych palivách a jadrovej energetike a v dohľadnej budúcnosti to tak aj zostane. |
| --- | --- |

1.10

Na úrovni EÚ sa odporúča venovať pozornosť a primeranú podporu technológiám na využitie obnoviteľných zdrojov energie, čistým technológiám na produkciu tepla a najnovšej infraštruktúre na prenos a skladovanie energie. Niektoré druhy obnoviteľných zdrojov energie však zatiaľ majú z hospodárskeho hľadiska vysokú nákladovosť, ktorá bude dlhodobo pretrvávať. V úzadí bohužiaľ zostávajú energeticky úsporné technológie v oblasti konečnej spotreby energie, čisté technológie na báze fosílnych palív, využitie jadrovej energie na báze štiepenia a fúzie a bezpečné skladovanie jadrového odpadu. EHSV sa domnieva, že je potrebné zohľadniť skutočnosť, že mnoho krajín je závislých na fosílnych palivách a jadrovej energetike a v dohľadnej budúcnosti to tak aj zostane.

| 1.11 | EHSV zastáva názor, že zapojenie súkromného sektora je nevyhnutné, a to v značnom rozsahu. EÚ a vlády členských štátov musia na to vytvoriť vhodné podmienky, jednak prostredníctvom vhodných poslaní a cieľov energetických politík, ako aj nástrojmi na podporu ich uskutočnenia. |
| --- | --- |

1.11

EHSV zastáva názor, že zapojenie súkromného sektora je nevyhnutné, a to v značnom rozsahu. EÚ a vlády členských štátov musia na to vytvoriť vhodné podmienky, jednak prostredníctvom vhodných poslaní a cieľov energetických politík, ako aj nástrojmi na podporu ich uskutočnenia.

| 1.12 | Kľúčovým prvkom je nastavenie pravidiel trhového prostredia v energetike, a to predovšetkým správnym premietnutím externých nákladov, vrátane sociálnych, do cien všetkých druhov energií. Na úrovni EÚ a členských štátov bude pravdepodobne potrebné vytvárať legislatívne a fiškálne podmienky, ktoré umožnia výhodnejšie zlúčenie verejných a súkromných finančných prostriedkov investovaných do energetického výskumu. |
| --- | --- |

1.12

Kľúčovým prvkom je nastavenie pravidiel trhového prostredia v energetike, a to predovšetkým správnym premietnutím externých nákladov, vrátane sociálnych, do cien všetkých druhov energií. Na úrovni EÚ a členských štátov bude pravdepodobne potrebné vytvárať legislatívne a fiškálne podmienky, ktoré umožnia výhodnejšie zlúčenie verejných a súkromných finančných prostriedkov investovaných do energetického výskumu.

| 1.13 | Reálne prírodné podmienky a fyzicky dostupné prírodné zdroje by sa mali stať základným východiskom pri hodnotení využiteľnosti obnoviteľných zdrojov energie v jednotlivých členských štátoch a pri ich zapojení do programu vývoja energetických technológií. |
| --- | --- |

1.13

Reálne prírodné podmienky a fyzicky dostupné prírodné zdroje by sa mali stať základným východiskom pri hodnotení využiteľnosti obnoviteľných zdrojov energie v jednotlivých členských štátoch a pri ich zapojení do programu vývoja energetických technológií.

| 1.14 | Rozvoj pokrokových spotrebiteľských energetických technológií musí napomôcť trvalo udržateľnému rozvoju. Presadzovaná strategická koordinácia energetického výskumu a vývoja, ktorá bude obsahovať priority (časové i obsahové) na úrovni Spoločenstva, ako aj na úrovni členských štátov, a na to potrebné funkčné mechanizmy, ako napríklad systémy riadenia, kontroly a informačných tokov, môžu významne prispieť k dosiahnutiu cieľov. |
| --- | --- |

1.14

Rozvoj pokrokových spotrebiteľských energetických technológií musí napomôcť trvalo udržateľnému rozvoju. Presadzovaná strategická koordinácia energetického výskumu a vývoja, ktorá bude obsahovať priority (časové i obsahové) na úrovni Spoločenstva, ako aj na úrovni členských štátov, a na to potrebné funkčné mechanizmy, ako napríklad systémy riadenia, kontroly a informačných tokov, môžu významne prispieť k dosiahnutiu cieľov.

| 1.15 | Pri rozširovaní spolupráce vo výskume a vývoji nových energetických technológií za rámec Spoločenstva by sa pred vytváraním nových dohôd malo uprednostniť maximálne využitie už existujúcich inštitúcií, zmlúv a dohôd, obzvlášť tých, ktoré s už v minulosti osvedčili. |
| --- | --- |

1.15

Pri rozširovaní spolupráce vo výskume a vývoji nových energetických technológií za rámec Spoločenstva by sa pred vytváraním nových dohôd malo uprednostniť maximálne využitie už existujúcich inštitúcií, zmlúv a dohôd, obzvlášť tých, ktoré s už v minulosti osvedčili.

| 1.16 | Plán SET je zásadnou strategickou orientáciou európskeho hospodárstva na vývoj a využívanie technológií potrebných na obmedzenie klimatických zmien prostredníctvom zníženia emisií skleníkových plynov do roka 2020 a ďalej do roka 2050. |
| --- | --- |

1.16

Plán SET je zásadnou strategickou orientáciou európskeho hospodárstva na vývoj a využívanie technológií potrebných na obmedzenie klimatických zmien prostredníctvom zníženia emisií skleníkových plynov do roka 2020 a ďalej do roka 2050.

2.   Úvod

| 2.1 | Komisia vydala 22. novembra 2007 oznámenie na tému Európsky strategický plán energetických technológií (PLÁN SET): „Smerom k nízkouhlíkovej budúcnosti [KOM(2007) 723] spolu s pracovnými dokumentmi Úplné hodnotenie vplyvu SEK(2007) 1508, Zhrnutie hodnotenia vplyvu SEK(2007) 1509, Technologická mapa SEK(2007) 1510 a Mapa kapacít SEK(2007) 1511. Tento súbor dokumentov zhŕňa východiská a prostriedky, ktoré sú k dispozícii a ktoré je treba mobilizovať v záujme dosiahnutia cieľov plánu SET. Dokumenty sú naliehavou výzvou na užšiu a koordinovanejšiu spoluprácu v oblasti výskumu a vývoja na všetkých úrovniach“ (2). |
| --- | --- |

2.1

Komisia vydala 22. novembra 2007 oznámenie na tému Európsky strategický plán energetických technológií (PLÁN SET): „Smerom k nízkouhlíkovej budúcnosti [KOM(2007) 723] spolu s pracovnými dokumentmi Úplné hodnotenie vplyvu SEK(2007) 1508, Zhrnutie hodnotenia vplyvu SEK(2007) 1509, Technologická mapa SEK(2007) 1510 a Mapa kapacít SEK(2007) 1511. Tento súbor dokumentov zhŕňa východiská a prostriedky, ktoré sú k dispozícii a ktoré je treba mobilizovať v záujme dosiahnutia cieľov plánu SET. Dokumenty sú naliehavou výzvou na užšiu a koordinovanejšiu spoluprácu v oblasti výskumu a vývoja na všetkých úrovniach“ (2).

| 2.2 | Je to strategická orientácia v jednej z kľúčových oblastí, ba dokonca hlavná oblasť úsilia na obmedzenie klimatických zmien znížením emisií skleníkových plynov do roku 2020 o 20 % v rámci EÚ, prípadne až o 30 %, ak sa k iniciatíve EÚ pripojí svetová komunita. Európska rada stanovila 9. marca 2007 tieto základne ciele pre boj proti klimatickým zmenám, ako aj hlavný politický obsah energetickej politiky pre Európu. |
| --- | --- |

2.2

Je to strategická orientácia v jednej z kľúčových oblastí, ba dokonca hlavná oblasť úsilia na obmedzenie klimatických zmien znížením emisií skleníkových plynov do roku 2020 o 20 % v rámci EÚ, prípadne až o 30 %, ak sa k iniciatíve EÚ pripojí svetová komunita. Európska rada stanovila 9. marca 2007 tieto základne ciele pre boj proti klimatickým zmenám, ako aj hlavný politický obsah energetickej politiky pre Európu.

| 2.3 | Na udržanie hodnôt oxidu uhličitého v atmosfére na prijateľnej miere bude potrebné dosiahnuť obrovské pokroky v energetickej technológii. Niet pochýb o tom, že technologická inovácia je nevyhnutná. Zostáva otázne, do akej miery sa má politika priamo zamerať na podporu takejto inovácie (3). Je veľmi nebezpečné uspokojiť sa s „už dostupnými technológiami“. Dôsledne navrhnutý a implementovaný plán SET je základnou správnou voľbou na dosiahnutie požadovaných cieľov obmedzenia emisií. |
| --- | --- |

2.3

Na udržanie hodnôt oxidu uhličitého v atmosfére na prijateľnej miere bude potrebné dosiahnuť obrovské pokroky v energetickej technológii. Niet pochýb o tom, že technologická inovácia je nevyhnutná. Zostáva otázne, do akej miery sa má politika priamo zamerať na podporu takejto inovácie (3). Je veľmi nebezpečné uspokojiť sa s „už dostupnými technológiami“. Dôsledne navrhnutý a implementovaný plán SET je základnou správnou voľbou na dosiahnutie požadovaných cieľov obmedzenia emisií.

3.   Dokumenty Komisie

| 3.1 | V záujme zaistenia bezpečných dodávok konkurencieschopnej a trvalo udržateľnej energie je potrebné, aby Európa konala práve teraz a spoločnými silami. Využívanie technológií má zásadný význam pre dosiahnutie cieľov energetickej politiky pre Európu, ktorú Európska rada prijala na svojom zasadnutí 9. marca 2007. Na dosiahnutie stanovených cieľov je potrebné znížiť náklady na ekologickú energiu a zabezpečiť priemyslu EÚ popredné miesto v rýchlo sa rozvíjajúcom odvetví nízkouhlíkových technológií. V dlhodobom časovom horizonte je nutné vyvinúť novú generáciu technológií, to sa však nezaobíde bez skutočného prielomu vo výskume. Iba tak sa nám podarí dosiahnuť ambiciózny cieľ do roku 2050 obmedziť emisie skleníkových plynov o 60 – 80 %. |
| --- | --- |

3.1

V záujme zaistenia bezpečných dodávok konkurencieschopnej a trvalo udržateľnej energie je potrebné, aby Európa konala práve teraz a spoločnými silami. Využívanie technológií má zásadný význam pre dosiahnutie cieľov energetickej politiky pre Európu, ktorú Európska rada prijala na svojom zasadnutí 9. marca 2007. Na dosiahnutie stanovených cieľov je potrebné znížiť náklady na ekologickú energiu a zabezpečiť priemyslu EÚ popredné miesto v rýchlo sa rozvíjajúcom odvetví nízkouhlíkových technológií. V dlhodobom časovom horizonte je nutné vyvinúť novú generáciu technológií, to sa však nezaobíde bez skutočného prielomu vo výskume. Iba tak sa nám podarí dosiahnuť ambiciózny cieľ do roku 2050 obmedziť emisie skleníkových plynov o 60 – 80 %.

| 3.2 | Súčasné trendy a prognózy do budúcnosti ukazujú, že nesmerujeme k dosiahnutiu cieľov energetickej politiky EÚ. Dedičstvom, ktoré zanechala ľahká dostupnosť zdrojov, je nielen naša závislosť na fosílnych palivách, ale aj vlažný záujem o inovácie a investície do nových energetických technológií. Objem finančných prostriedkov z verejných a súkromných zdrojov pre výskum v oblastí energií dosiahol svoje maximum v 80. rokoch 20. storočia, no od vtedy sa podstatne zmenšil. Výsledkom je dlhodobo nedostatočný objem investícií do kapacít a infraštruktúr. Ak by vlády štátov EÚ dnes investovali rovnako ako v roku 1980, boli by verejné výdavky EÚ na rozvoj energetických technológií štyrikrát vyššie ako súčasné investície vo výške 2,5 miliardy eur za rok. |
| --- | --- |

3.2

Súčasné trendy a prognózy do budúcnosti ukazujú, že nesmerujeme k dosiahnutiu cieľov energetickej politiky EÚ. Dedičstvom, ktoré zanechala ľahká dostupnosť zdrojov, je nielen naša závislosť na fosílnych palivách, ale aj vlažný záujem o inovácie a investície do nových energetických technológií. Objem finančných prostriedkov z verejných a súkromných zdrojov pre výskum v oblastí energií dosiahol svoje maximum v 80. rokoch 20. storočia, no od vtedy sa podstatne zmenšil. Výsledkom je dlhodobo nedostatočný objem investícií do kapacít a infraštruktúr. Ak by vlády štátov EÚ dnes investovali rovnako ako v roku 1980, boli by verejné výdavky EÚ na rozvoj energetických technológií štyrikrát vyššie ako súčasné investície vo výške 2,5 miliardy eur za rok.

| 3.3 | Prienik nových energetických technológií na trh navyše komplikuje povaha energie ako tovaru. Zoznam faktorov komplikujúcich inováciu uzatvárajú právne a správne prekážky. Verejný zásah na podporu inovácie v energetike je teda nutný a zároveň oprávnený. |
| --- | --- |

3.3

Prienik nových energetických technológií na trh navyše komplikuje povaha energie ako tovaru. Zoznam faktorov komplikujúcich inováciu uzatvárajú právne a správne prekážky. Verejný zásah na podporu inovácie v energetike je teda nutný a zároveň oprávnený.

| 3.4 | Najdôležitejší svetoví aktéri, Spojené štáty americké a Japonsko, ale taktiež nové rozvíjajúce sa hospodárstva ako Čína, India a Brazília čelia tým istým problémom a naopak zintenzívňujú úsilie. Z hľadiska veľkosti trhu, objemu investícií a výskumných kapacít ďaleko presahujú väčšinu členských štátov. Rozdrobenosť, existencia mnohých nezosúladených výskumných stratégií a kapacity, ktoré nedosahujú kritický objem, tvoria prevládajúci obraz výskumnej základne EÚ. Ak však budeme zaostávať v neustále sa zrýchľujúcej celosvetovej súťaži o trhy s nízko uhlíkovými technológiami, budeme sa možno v záujme dosiahnutia našich cieľov musieť spoliehať na dovážané technológie a podniky v EÚ prídu o obrovské podnikateľské príležitosti. |
| --- | --- |

3.4

Najdôležitejší svetoví aktéri, Spojené štáty americké a Japonsko, ale taktiež nové rozvíjajúce sa hospodárstva ako Čína, India a Brazília čelia tým istým problémom a naopak zintenzívňujú úsilie. Z hľadiska veľkosti trhu, objemu investícií a výskumných kapacít ďaleko presahujú väčšinu členských štátov. Rozdrobenosť, existencia mnohých nezosúladených výskumných stratégií a kapacity, ktoré nedosahujú kritický objem, tvoria prevládajúci obraz výskumnej základne EÚ. Ak však budeme zaostávať v neustále sa zrýchľujúcej celosvetovej súťaži o trhy s nízko uhlíkovými technológiami, budeme sa možno v záujme dosiahnutia našich cieľov musieť spoliehať na dovážané technológie a podniky v EÚ prídu o obrovské podnikateľské príležitosti.

| 3.5 | Prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo potrvá desaťročia a dotkne sa všetkých jeho odvetví, čo však neznamená, že si s prijatím opatrení môžeme dovoliť váhať. Rozhodnutia, ktoré prijmeme v nasledujúcich 10 až 15 rokoch, budú mať obrovské dôsledky na zabezpečenie energie, klimatické zmeny a hospodársky rast a zamestnanosť v Európe. |
| --- | --- |

3.5

Prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo potrvá desaťročia a dotkne sa všetkých jeho odvetví, čo však neznamená, že si s prijatím opatrení môžeme dovoliť váhať. Rozhodnutia, ktoré prijmeme v nasledujúcich 10 až 15 rokoch, budú mať obrovské dôsledky na zabezpečenie energie, klimatické zmeny a hospodársky rast a zamestnanosť v Európe.

| 3.6 | V prvom rade je potrebné vykonať zásadné zmeny v účinnosti premeny energie, jej dodávok a konečného využitia. Technologické príležitosti, ktoré sú k dispozícii pre dopravu, budovy a priemysel, sa musia transformovať na podnikateľské príležitosti. Musíme v plnej miere využívať potenciál inovácie informačných a komunikačných technológií a organizačnú inováciu, a taktiež nástroje verejnej politiky a trhové nástroje (4) s cieľom riadiť dopyt a podporiť nové trhy. |
| --- | --- |

3.6

V prvom rade je potrebné vykonať zásadné zmeny v účinnosti premeny energie, jej dodávok a konečného využitia. Technologické príležitosti, ktoré sú k dispozícii pre dopravu, budovy a priemysel, sa musia transformovať na podnikateľské príležitosti. Musíme v plnej miere využívať potenciál inovácie informačných a komunikačných technológií a organizačnú inováciu, a taktiež nástroje verejnej politiky a trhové nástroje (4) s cieľom riadiť dopyt a podporiť nové trhy.

| 3.7 | Komisia vo svojich dokumentoch uvádza, že mnohé technológie, ktoré prispejú k dosiahnutiu cieľov na rok 2020, sú už teraz k dispozícii alebo sa nachádzajú v poslednej fáze vývoja. No i pri optimistickom hodnotení stále platí, že časový faktor zohráva pri uplatnení známych technológií významnú úlohu a že nízkouhlíkové technológie sú vo všeobecnosti naďalej drahé a ich prienik na trh naráža na prekážky. Je teda nutné použiť paralelný prístup: zintenzívniť výskum za účelom zníženia nákladov a zvýšenia výkonov a zároveň realizovať opatrenia, ktoré aktívne podporia vytváranie nových podnikateľských príležitostí, podporia rozvoj trhu a odstránia prekážky netechnologického charakteru, ktoré stoja v ceste inováciám a ďalšiemu šíreniu energeticky účinných a nízkouhlíkových technológií na trhu.
  Aby sa naplnila vízia na rok 2050 smerujúca k prakticky bezuhlíkovým technológiám je prostredníctvom výrazných prielomových objavov potrebné vyvinúť novú generáciu týchto technológií. Hoci budú mať niektoré z týchto technológií do rok 2020 len malý dosah, musíme zintenzívniť úsilie, aby sa podobné technológie čo najskôr zúročili. |
| --- | --- |

3.7

Komisia vo svojich dokumentoch uvádza, že mnohé technológie, ktoré prispejú k dosiahnutiu cieľov na rok 2020, sú už teraz k dispozícii alebo sa nachádzajú v poslednej fáze vývoja. No i pri optimistickom hodnotení stále platí, že časový faktor zohráva pri uplatnení známych technológií významnú úlohu a že nízkouhlíkové technológie sú vo všeobecnosti naďalej drahé a ich prienik na trh naráža na prekážky. Je teda nutné použiť paralelný prístup: zintenzívniť výskum za účelom zníženia nákladov a zvýšenia výkonov a zároveň realizovať opatrenia, ktoré aktívne podporia vytváranie nových podnikateľských príležitostí, podporia rozvoj trhu a odstránia prekážky netechnologického charakteru, ktoré stoja v ceste inováciám a ďalšiemu šíreniu energeticky účinných a nízkouhlíkových technológií na trhu.

Aby sa naplnila vízia na rok 2050 smerujúca k prakticky bezuhlíkovým technológiám je prostredníctvom výrazných prielomových objavov potrebné vyvinúť novú generáciu týchto technológií. Hoci budú mať niektoré z týchto technológií do rok 2020 len malý dosah, musíme zintenzívniť úsilie, aby sa podobné technológie čo najskôr zúročili.

| 3.8 | Základom ďalšieho postupu EÚ môžu byť opatrenia, ktoré boli prijaté v nedávnej minulosti: i) vytvorenie európskych technologických platforiem, ii) využitie nástroja ERA-NET Európskeho výskumného priestoru na spoločné plánovanie výskumu členských štátov, iii) spolupráca výskumných stredísk v konkrétnych oblastiach vďaka sieťam špičkovej kvality. Vďaka plánu SET získa výskum v Európe jasný zámer, pevnejší základ a vzájomnú prepojenosť, ktoré môžu pomôcť urýchliť postup inovácií v oblasti európskych nízkouhlíkových technológií. Plán SET navrhuje dosiahnutie nasledujúcich výsledkov: i) nové spoločné strategické plánovanie, ii) účinnejšia realizácia, iii) väčší objem zdrojov a iv) nový, komplexnejší prístup k medzinárodnej spolupráci. |
| --- | --- |

3.8

Základom ďalšieho postupu EÚ môžu byť opatrenia, ktoré boli prijaté v nedávnej minulosti: i) vytvorenie európskych technologických platforiem, ii) využitie nástroja ERA-NET Európskeho výskumného priestoru na spoločné plánovanie výskumu členských štátov, iii) spolupráca výskumných stredísk v konkrétnych oblastiach vďaka sieťam špičkovej kvality. Vďaka plánu SET získa výskum v Európe jasný zámer, pevnejší základ a vzájomnú prepojenosť, ktoré môžu pomôcť urýchliť postup inovácií v oblasti európskych nízkouhlíkových technológií. Plán SET navrhuje dosiahnutie nasledujúcich výsledkov: i) nové spoločné strategické plánovanie, ii) účinnejšia realizácia, iii) väčší objem zdrojov a iv) nový, komplexnejší prístup k medzinárodnej spolupráci.

| 3.9 | Nový spôsob spolupráce na úrovni Spoločenstva vyžaduje komplexný, dynamický a pružný prostriedok na riadenie celého postupu, stanovenie priorít a navrhovanie krokov, t. j. kolektívny prístup k strategickému plánovaniu. Aktéri musia začať komunikovať a prijímať oveľa štruktúrovanejšie a cieľavedomejšie rozhodnutia a koncipovať a uskutočňovať činnosti spolu s ES v rámci systému spolupráce. V roku 2008 Komisia vytvorí riadiacu skupinu pre strategické energetické technológie, ktorej úlohou bude riadiť uskutočňovanie plánu SET prostredníctvom tesnejšieho vzájomného prepojenia vnútroštátneho, európskeho a medzinárodného úsilia. Komisia usporiada v prvej polovici roka 2009 samit o energetických technológiách. |
| --- | --- |

3.9

Nový spôsob spolupráce na úrovni Spoločenstva vyžaduje komplexný, dynamický a pružný prostriedok na riadenie celého postupu, stanovenie priorít a navrhovanie krokov, t. j. kolektívny prístup k strategickému plánovaniu. Aktéri musia začať komunikovať a prijímať oveľa štruktúrovanejšie a cieľavedomejšie rozhodnutia a koncipovať a uskutočňovať činnosti spolu s ES v rámci systému spolupráce. V roku 2008 Komisia vytvorí riadiacu skupinu pre strategické energetické technológie, ktorej úlohou bude riadiť uskutočňovanie plánu SET prostredníctvom tesnejšieho vzájomného prepojenia vnútroštátneho, európskeho a medzinárodného úsilia. Komisia usporiada v prvej polovici roka 2009 samit o energetických technológiách.

| 3.10 | Na to, aby bolo strategické plánovanie v rámci riadiacej skupiny účinné, sú potrebné pravidelné a spoľahlivé informácie. Komisia vytvorí voľne prístupný systém spracovania informácií a poznatkov. Jeho súčasťou bude „zmapovanie technológií“ a „zmapovanie kapacít“, ktoré vypracuje Spoločné výskumné stredisko Komisie (5). |
| --- | --- |

3.10

Na to, aby bolo strategické plánovanie v rámci riadiacej skupiny účinné, sú potrebné pravidelné a spoľahlivé informácie. Komisia vytvorí voľne prístupný systém spracovania informácií a poznatkov. Jeho súčasťou bude „zmapovanie technológií“ a „zmapovanie kapacít“, ktoré vypracuje Spoločné výskumné stredisko Komisie (5).

| 3.11 | Na urýchlenie pokroku vo vývoji a uvádzaní sú potrebné cielenejšie a silnejšie mechanizmy, vďaka ktorým sa môže využiť potenciál verejného zásahu, európskeho priemyslu a výskumných pracovníkov. Tieto mechanizmy budú mať podobu: i) európskych priemyslových iniciatív, ii) európskeho partnerstva pre energetický výskum a iii) transeurópskych sietí a systémov budúcnosti. |
| --- | --- |

3.11

Na urýchlenie pokroku vo vývoji a uvádzaní sú potrebné cielenejšie a silnejšie mechanizmy, vďaka ktorým sa môže využiť potenciál verejného zásahu, európskeho priemyslu a výskumných pracovníkov. Tieto mechanizmy budú mať podobu: i) európskych priemyslových iniciatív, ii) európskeho partnerstva pre energetický výskum a iii) transeurópskych sietí a systémov budúcnosti.

| 3.12 | Podpora väčšej špecializácie rôznych režimov a zdrojov financovania a ich koordinácie pomôže optimalizovať investície, vybudovať kapacity a zaistiť kontinuitu financovania pre technológie, ktoré sa nachádzajú na rôznom stupni vývoja. Je treba sa zamerať na riešenie dvoch otázok: mobilizáciu dostatočných finančných zdrojov na výskum a súvisiacu infraštruktúru, testovanie v priemyselnom meradle a projekty uplatnenia na trhu; a vzdelávanie a odbornú prípravu, vďaka ktorým sa vytvoria ľudské zdroje v počte a kvalite potrebnej na plné využitie technologických príležitostí, ktoré vytvorí európska energetická politika. |
| --- | --- |

3.12

Podpora väčšej špecializácie rôznych režimov a zdrojov financovania a ich koordinácie pomôže optimalizovať investície, vybudovať kapacity a zaistiť kontinuitu financovania pre technológie, ktoré sa nachádzajú na rôznom stupni vývoja. Je treba sa zamerať na riešenie dvoch otázok: mobilizáciu dostatočných finančných zdrojov na výskum a súvisiacu infraštruktúru, testovanie v priemyselnom meradle a projekty uplatnenia na trhu; a vzdelávanie a odbornú prípravu, vďaka ktorým sa vytvoria ľudské zdroje v počte a kvalite potrebnej na plné využitie technologických príležitostí, ktoré vytvorí európska energetická politika.

| 3.13 | Komisia má v úmysle predložiť na konci roka 2008 oznámenie o financovaní nízkouhlíkových technológií. V záujme čo najväčšej súčinnosti a intenzívnejšej mobility v odvetví je potrebná lepšia koordinácia činností jednotlivých členských štátov zameraných na posilnenie základne ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

3.13

Komisia má v úmysle predložiť na konci roka 2008 oznámenie o financovaní nízkouhlíkových technológií. V záujme čo najväčšej súčinnosti a intenzívnejšej mobility v odvetví je potrebná lepšia koordinácia činností jednotlivých členských štátov zameraných na posilnenie základne ľudských zdrojov.

| 3.14 | Opatrenia, ktoré sú navrhnuté v pláne SET, by mali viesť k posilneniu stratégie rozvoja medzinárodnej spolupráce. Taktiež je potrebné zabezpečiť, aby EÚ na prípadných medzinárodných fórach vystupovala jednotne a dosiahla tak súdržnejšie a silnejšie partnerstvo. |
| --- | --- |

3.14

Opatrenia, ktoré sú navrhnuté v pláne SET, by mali viesť k posilneniu stratégie rozvoja medzinárodnej spolupráce. Taktiež je potrebné zabezpečiť, aby EÚ na prípadných medzinárodných fórach vystupovala jednotne a dosiahla tak súdržnejšie a silnejšie partnerstvo.

| 3.15 | V súčasnosti je rozvoj inovácií v oblasti energetických technológií založený na národných programoch a stimuloch, využití vnútroštátnych zdrojov a úsilí dosiahnuť vnútroštátne ciele. Tento model vyhovoval v minulých dobách, ktoré sa vyznačovali lacnou energiou a neobmedzenými emisiami uhlíka. Dramatické zmeny, ktorými bude oblasť energií v 21. storočí musieť prejsť, si vyžadujú novú politiku. |
| --- | --- |

3.15

V súčasnosti je rozvoj inovácií v oblasti energetických technológií založený na národných programoch a stimuloch, využití vnútroštátnych zdrojov a úsilí dosiahnuť vnútroštátne ciele. Tento model vyhovoval v minulých dobách, ktoré sa vyznačovali lacnou energiou a neobmedzenými emisiami uhlíka. Dramatické zmeny, ktorými bude oblasť energií v 21. storočí musieť prejsť, si vyžadujú novú politiku.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV víta oznámenie Komisie a súvisiace pracovné dokumenty a súhlasí s analýzou a opisom stavu, v ktorom sa energetické technológie nachádzajú. Reakcia na riziká celosvetovej zmeny klímy a zároveň aj ďalšie uspokojovanie vysokého dopytu vyspelých ekonomík a rýchlo rastúceho dopytu rozvíjajúcich sa ekonomík po energii sú významné medzinárodné výzvy, no bez premyslenej stratégie rozvoja a uplatnenia šetrnejších a účinnejších energetických technológií sú úvahy o obmedzení klimatických zmien odsúdené na neúspech. |
| --- | --- |

4.1

EHSV víta oznámenie Komisie a súvisiace pracovné dokumenty a súhlasí s analýzou a opisom stavu, v ktorom sa energetické technológie nachádzajú. Reakcia na riziká celosvetovej zmeny klímy a zároveň aj ďalšie uspokojovanie vysokého dopytu vyspelých ekonomík a rýchlo rastúceho dopytu rozvíjajúcich sa ekonomík po energii sú významné medzinárodné výzvy, no bez premyslenej stratégie rozvoja a uplatnenia šetrnejších a účinnejších energetických technológií sú úvahy o obmedzení klimatických zmien odsúdené na neúspech.

| 4.2 | Oznámenie výrazne posilňuje aj kľúčový prvok energetickej politiky – bezpečnosť dodávok energie, a to tak po obsahovej stránke, ako aj po stránke sociálnej a environmentálnej trvalej udržateľnosti. Bezpečnosť dodávok neznamená len fyzickú dostupnosť zdrojov, ale aj dostupnosť za spoločensky prijateľné ceny. |
| --- | --- |

4.2

Oznámenie výrazne posilňuje aj kľúčový prvok energetickej politiky – bezpečnosť dodávok energie, a to tak po obsahovej stránke, ako aj po stránke sociálnej a environmentálnej trvalej udržateľnosti. Bezpečnosť dodávok neznamená len fyzickú dostupnosť zdrojov, ale aj dostupnosť za spoločensky prijateľné ceny.

| 4.3 | Komisia v oznámení správne kladie rozvoj energetických technológií na prvé miesto v úsilí o potlačenie klimatických zmien a tento postoj zodpovedá aj záverom, ktoré boli prijaté v decembri 2007 na konferencii OSN na Bali (6). Prioritou EÚ by sa tiež mala stať súčasná a budúca medzinárodná spolupráca v tejto oblasti, aj vzhľadom na potenciálne príležitosti, ktoré môže rozširovanie potrebných technológií priniesť európskemu hospodárstvu. |
| --- | --- |

4.3

Komisia v oznámení správne kladie rozvoj energetických technológií na prvé miesto v úsilí o potlačenie klimatických zmien a tento postoj zodpovedá aj záverom, ktoré boli prijaté v decembri 2007 na konferencii OSN na Bali (6). Prioritou EÚ by sa tiež mala stať súčasná a budúca medzinárodná spolupráca v tejto oblasti, aj vzhľadom na potenciálne príležitosti, ktoré môže rozširovanie potrebných technológií priniesť európskemu hospodárstvu.

| 4.4 | Oznámenie Komisie veľmi správne poukazuje na časový faktor, ktorý hrá pri uskutočňovaní navrhovanej stratégie (plán SET) kľúčovú úlohu, pokiaľ chce EÚ v súlade so svojím záväzkom z marca 2007 dosiahnuť do konca roka 2020 zníženie emisií skleníkových plynov. Bez urýchlenia organizačných postupov a finálnej analýzy základných strategických smerov rozvoja technológie (aj s ohľadom na základné strategické smery vývoja a výskumu v USA a v Japonsku) nebude možné sústrediť sily a prostriedky na zvládnutie prvej etapy s časovým horizontom v roku 2020, a už vôbec nie druhej etapy do roku 2050. |
| --- | --- |

4.4

Oznámenie Komisie veľmi správne poukazuje na časový faktor, ktorý hrá pri uskutočňovaní navrhovanej stratégie (plán SET) kľúčovú úlohu, pokiaľ chce EÚ v súlade so svojím záväzkom z marca 2007 dosiahnuť do konca roka 2020 zníženie emisií skleníkových plynov. Bez urýchlenia organizačných postupov a finálnej analýzy základných strategických smerov rozvoja technológie (aj s ohľadom na základné strategické smery vývoja a výskumu v USA a v Japonsku) nebude možné sústrediť sily a prostriedky na zvládnutie prvej etapy s časovým horizontom v roku 2020, a už vôbec nie druhej etapy do roku 2050.

| 4.5 | Na urýchlenie vývoja a praktického využitia nových energetických technológií potrebuje EÚ viac cielených a účinných mechanizmov, ktoré využijú potenciál verejnej podpory, priemyslu a výskumu a zvýšia synergický efekt medzi nimi. Európa má silné národné výskumné organizácie v oblasti energetiky, ako aj vynikajúce výskumné tímy na univerzitách a v špecializovaných centrách. Bohužiaľ pracujú nekoordinovane a nástroje na usmernenie ich spolupráce, ktoré boli doteraz používané, sú nedostatočné. Maximálne využitie tohto potenciálu má kľúčový význam pre úspech navrhovaného plánu. Takisto je potrebná širšia spolupráca na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

4.5

Na urýchlenie vývoja a praktického využitia nových energetických technológií potrebuje EÚ viac cielených a účinných mechanizmov, ktoré využijú potenciál verejnej podpory, priemyslu a výskumu a zvýšia synergický efekt medzi nimi. Európa má silné národné výskumné organizácie v oblasti energetiky, ako aj vynikajúce výskumné tímy na univerzitách a v špecializovaných centrách. Bohužiaľ pracujú nekoordinovane a nástroje na usmernenie ich spolupráce, ktoré boli doteraz používané, sú nedostatočné. Maximálne využitie tohto potenciálu má kľúčový význam pre úspech navrhovaného plánu. Takisto je potrebná širšia spolupráca na medzinárodnej úrovni.

| 4.6 | EHSV vysoko oceňuje názor Komisie uvedený v oznámení, ktorý vyzýva na mobilizáciu zdrojov jednak finančných, no predovšetkým ľudských, a to na všetkých štyroch úrovniach: v súkromnej sfére, na úrovni členských štátov, na úrovni Spoločenstva a na celosvetovej úrovni. Mobilizácia finančných zdrojov dosiaľ narážala na problémy priorít a časovej náročnosti. Navrhovaný plán SET musí umožniť zmenu postojov a zrýchlenie rozhodovania v rozhodovacích reťazcoch. Mobilizácia ľudských zdrojov je vždy dlhodobým procesom. Je súčasťou Lisabonského procesu, no i napriek tomu sa zatiaľ nedarí v dostatočnej miere a rýchlosti vytvárať zdroje na realizáciu navrhnutých stratégií. Náležitá všestranná podpora prírodovedného a technického vzdelávania je prvým predpokladom mobilizácie ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

4.6

EHSV vysoko oceňuje názor Komisie uvedený v oznámení, ktorý vyzýva na mobilizáciu zdrojov jednak finančných, no predovšetkým ľudských, a to na všetkých štyroch úrovniach: v súkromnej sfére, na úrovni členských štátov, na úrovni Spoločenstva a na celosvetovej úrovni. Mobilizácia finančných zdrojov dosiaľ narážala na problémy priorít a časovej náročnosti. Navrhovaný plán SET musí umožniť zmenu postojov a zrýchlenie rozhodovania v rozhodovacích reťazcoch. Mobilizácia ľudských zdrojov je vždy dlhodobým procesom. Je súčasťou Lisabonského procesu, no i napriek tomu sa zatiaľ nedarí v dostatočnej miere a rýchlosti vytvárať zdroje na realizáciu navrhnutých stratégií. Náležitá všestranná podpora prírodovedného a technického vzdelávania je prvým predpokladom mobilizácie ľudských zdrojov.

| 4.7 | EHSV konštatuje, že je nevyhnutné dosiahnuť zhodu nielen v oblasti vízií, priorít a cieľov energetickej politiky, ale tiež čo sa týka strategického plánu pre energetické technológie. |
| --- | --- |

4.7

EHSV konštatuje, že je nevyhnutné dosiahnuť zhodu nielen v oblasti vízií, priorít a cieľov energetickej politiky, ale tiež čo sa týka strategického plánu pre energetické technológie.

| 4.8 | Výbor konštatuje, že je na škodu veci, ak je najvýznamnejší nástroj obmedzovania klimatických zmien – stratégia rozvoja a uplatnenia energetických technológií – zatláčaný do úzadia inými témami, ktoré však objektívne musia vytvárať potrebný podporný a motivačný rámec pre tento rozvoj (EU ETS, podpora využívania obnoviteľných zdrojov energie, 3. energetický balík atď.). Iba reálne technologické zmeny smerom k efektívnejším technológiám tak vo výrobe, ako aj v spotrebe všetkých druhov energie, môžu priniesť reálne zníženie emisií skleníkových plynov. Na financovanie technologického rozvoja by mali napríklad slúžiť aj výnosy z aukcií s emisnými kvótami v systéme EU ETS, ak bude návrh na zavedenia aukcií prijatý. Tento zdroj financovania však rozhodne nemôže byť jediným, navyše ak prichádza do úvahy len od roku 2013. |
| --- | --- |

4.8

Výbor konštatuje, že je na škodu veci, ak je najvýznamnejší nástroj obmedzovania klimatických zmien – stratégia rozvoja a uplatnenia energetických technológií – zatláčaný do úzadia inými témami, ktoré však objektívne musia vytvárať potrebný podporný a motivačný rámec pre tento rozvoj (EU ETS, podpora využívania obnoviteľných zdrojov energie, 3. energetický balík atď.). Iba reálne technologické zmeny smerom k efektívnejším technológiám tak vo výrobe, ako aj v spotrebe všetkých druhov energie, môžu priniesť reálne zníženie emisií skleníkových plynov. Na financovanie technologického rozvoja by mali napríklad slúžiť aj výnosy z aukcií s emisnými kvótami v systéme EU ETS, ak bude návrh na zavedenia aukcií prijatý. Tento zdroj financovania však rozhodne nemôže byť jediným, navyše ak prichádza do úvahy len od roku 2013.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | Analýza súčasného veľmi neuspokojivého stavu je veľmi výstižná a vecná a správne poukazuje na organizačné a správne problémy, ktorými sa spoločnosť musí zaoberať popri vedecko-technických problémoch. |
| --- | --- |

5.1

Analýza súčasného veľmi neuspokojivého stavu je veľmi výstižná a vecná a správne poukazuje na organizačné a správne problémy, ktorými sa spoločnosť musí zaoberať popri vedecko-technických problémoch.

| 5.2 | Dokumenty EÚ o problematike energetických technológií vychádzajú z toho, že neexistuje jedna alebo iba niekoľko energetických technológií, ktoré môže významne ovplyvniť pokrok v energetike a pomôcť dosiahnuť stanovené ciele. Naopak, je ich veľmi veľa a iba celé portfólio technológií môže priniesť výsledok. Bez dôkladnej analýzy portfólia sa nesmie vopred vylúčiť žiadny aspoň trochu sľubný smer vývoja, avšak málo perspektívne smery by sa mali čo najskôr vylučovať aby nedochádzalo k zbytočnému plytvaniu zdrojov. Každý členský štát, a prípadne aj región, by mal mať možnosť vybrať si zo schváleného strategického rámca svoje priority podľa svojho odborného a realizačného zázemia a skúseností. |
| --- | --- |

5.2

Dokumenty EÚ o problematike energetických technológií vychádzajú z toho, že neexistuje jedna alebo iba niekoľko energetických technológií, ktoré môže významne ovplyvniť pokrok v energetike a pomôcť dosiahnuť stanovené ciele. Naopak, je ich veľmi veľa a iba celé portfólio technológií môže priniesť výsledok. Bez dôkladnej analýzy portfólia sa nesmie vopred vylúčiť žiadny aspoň trochu sľubný smer vývoja, avšak málo perspektívne smery by sa mali čo najskôr vylučovať aby nedochádzalo k zbytočnému plytvaniu zdrojov. Každý členský štát, a prípadne aj región, by mal mať možnosť vybrať si zo schváleného strategického rámca svoje priority podľa svojho odborného a realizačného zázemia a skúseností.

| 5.3 | Na úrovni EÚ sa v dokumentoch o tejto problematike odporúča venovať pozornosť technológiám na využitie obnoviteľných zdrojov energie, čistým technológiám na výrobu tepla (vrátane tepla na výrobu elektriny) a najnovšej infraštruktúre na presun a skladovanie energie. EHSV tieto priority podporuje. V úzadí však nesmú zostávať čisté technológie na báze fosílnych palív, ktoré i vo vzdialenejšej budúcnosti budú predstavovať najdôležitejší primárny energetický zdroj. Nesmieme zabudnúť ani na využitie jadrovej energie na báze štiepenia a fúzie a bezpečné ukladanie jadrového odpadu, ktoré musí byť aj naďalej neoddeliteľnou súčasťou výskumného a vývojového portfólia EÚ. |
| --- | --- |

5.3

Na úrovni EÚ sa v dokumentoch o tejto problematike odporúča venovať pozornosť technológiám na využitie obnoviteľných zdrojov energie, čistým technológiám na výrobu tepla (vrátane tepla na výrobu elektriny) a najnovšej infraštruktúre na presun a skladovanie energie. EHSV tieto priority podporuje. V úzadí však nesmú zostávať čisté technológie na báze fosílnych palív, ktoré i vo vzdialenejšej budúcnosti budú predstavovať najdôležitejší primárny energetický zdroj. Nesmieme zabudnúť ani na využitie jadrovej energie na báze štiepenia a fúzie a bezpečné ukladanie jadrového odpadu, ktoré musí byť aj naďalej neoddeliteľnou súčasťou výskumného a vývojového portfólia EÚ.

| 5.4 | EHSV súhlasí s tým, že trh s energiou zatiaľ neposkytuje tvorcom energetickej politiky, vládam a súkromným investorom jasné informácie o naliehavosti vývoja aplikácie nových energetických technológií, pretože ceny jednotlivých druhov energie a palív nezahŕňajú v dostatočnej miere všetky externality vrátane sociálnych nákladov. Preto zatiaľ na úrovni EÚ nedošlo k dohodám o prioritách energetického výskumu a vývoja a k vytvoreniu náležitých finančných zdrojov a ďalších nástrojov na podporu týchto priorít. |
| --- | --- |

5.4

EHSV súhlasí s tým, že trh s energiou zatiaľ neposkytuje tvorcom energetickej politiky, vládam a súkromným investorom jasné informácie o naliehavosti vývoja aplikácie nových energetických technológií, pretože ceny jednotlivých druhov energie a palív nezahŕňajú v dostatočnej miere všetky externality vrátane sociálnych nákladov. Preto zatiaľ na úrovni EÚ nedošlo k dohodám o prioritách energetického výskumu a vývoja a k vytvoreniu náležitých finančných zdrojov a ďalších nástrojov na podporu týchto priorít.

| 5.5 | EHSV zastáva názor, že súčasťou strategického plánu by popri stanovení priorít na úrovni EÚ malo byť aj efektívne koordinované a rýchle stanovenie konkrétnych priorít na úrovni členských štátov, vyčlenenie dostatočných finančných zdrojov v rámci verejných rozpočtov, optimálne využitie výskumných a vývojových kapacít, zapojenie súkromného sektoru motivovaného dostatočnými impulzmi zo strany energetického trhu a ďalšie legislatívne a fiškálne nástroje. Zapojenie súkromného sektoru, a to vo veľmi podstatnom rozsahu, je nevyhnutné. EÚ a vlády členských štátov musia mať na tento účel vytvorené potrebné podmienky, a to tak prostredníctvom zodpovedajúcich vízií, priorít a cieľov energetických politík, ako aj praktickými nástrojmi na podporu ich dosiahnutia. |
| --- | --- |

5.5

EHSV zastáva názor, že súčasťou strategického plánu by popri stanovení priorít na úrovni EÚ malo byť aj efektívne koordinované a rýchle stanovenie konkrétnych priorít na úrovni členských štátov, vyčlenenie dostatočných finančných zdrojov v rámci verejných rozpočtov, optimálne využitie výskumných a vývojových kapacít, zapojenie súkromného sektoru motivovaného dostatočnými impulzmi zo strany energetického trhu a ďalšie legislatívne a fiškálne nástroje. Zapojenie súkromného sektoru, a to vo veľmi podstatnom rozsahu, je nevyhnutné. EÚ a vlády členských štátov musia mať na tento účel vytvorené potrebné podmienky, a to tak prostredníctvom zodpovedajúcich vízií, priorít a cieľov energetických politík, ako aj praktickými nástrojmi na podporu ich dosiahnutia.

| 5.6 | Kľúčovým prvkom je nastavenie pravidiel trhového prostredia v energetike predovšetkým prostredníctvom správneho premietnutia externalít, vrátane sociálnych nákladov, do cien energií. Prejaví sa to tak, že trh včas vyšle k súkromným investorom a prevádzkovateľom signály o nutnosti technologických zmien v oblasti diferencovaného a čo najúčinnejšieho využívania energetických zdrojov. Na úrovni EÚ a členských štátov bude v legislatívnej a fiškálnej oblasti pravdepodobne potrebné vytvárať podmienky na výhodnejšie spojenie verejných a súkromných finančných prostriedkov vkladaných do energetického výskumu a vývoja vrátane dobrovoľných nástrojov, ktoré povedú k vyššiemu využívaniu zdrojov. |
| --- | --- |

5.6

Kľúčovým prvkom je nastavenie pravidiel trhového prostredia v energetike predovšetkým prostredníctvom správneho premietnutia externalít, vrátane sociálnych nákladov, do cien energií. Prejaví sa to tak, že trh včas vyšle k súkromným investorom a prevádzkovateľom signály o nutnosti technologických zmien v oblasti diferencovaného a čo najúčinnejšieho využívania energetických zdrojov. Na úrovni EÚ a členských štátov bude v legislatívnej a fiškálnej oblasti pravdepodobne potrebné vytvárať podmienky na výhodnejšie spojenie verejných a súkromných finančných prostriedkov vkladaných do energetického výskumu a vývoja vrátane dobrovoľných nástrojov, ktoré povedú k vyššiemu využívaniu zdrojov.

| 5.7 | Pre niektoré krajiny s výhodnými prírodnými podmienkami je rýchlejší pokrok v rozšírenom využívaní obnoviteľných zdrojov energie určitou významnou nádejou. Sú však aj štáty, v ktorých nie sú vhodné prírodné podmienky pre niektoré druhy obnoviteľných zdrojov energie, alebo nie sú dostupné za prijateľných ekonomických podmienok. Reálne prírodné podmienky a fyzicky dostupné zdroje by sa mali stať základným východiskom pri posudzovaní využiteľnosti obnoviteľných zdrojov energie v jednotlivých členských krajinách, ako aj pri ich zapojení do programov zameraných na vývoj energetických technológií. |
| --- | --- |

5.7

Pre niektoré krajiny s výhodnými prírodnými podmienkami je rýchlejší pokrok v rozšírenom využívaní obnoviteľných zdrojov energie určitou významnou nádejou. Sú však aj štáty, v ktorých nie sú vhodné prírodné podmienky pre niektoré druhy obnoviteľných zdrojov energie, alebo nie sú dostupné za prijateľných ekonomických podmienok. Reálne prírodné podmienky a fyzicky dostupné zdroje by sa mali stať základným východiskom pri posudzovaní využiteľnosti obnoviteľných zdrojov energie v jednotlivých členských krajinách, ako aj pri ich zapojení do programov zameraných na vývoj energetických technológií.

| 5.8 | Priority uvedené v oznámení Komisie k plánu SET sa EHSV zdajú byť pomerne obmedzené hlavne na problematiku obnoviteľných zdrojov energie, ktoré sú nepochybne dôležité tak na zvýšenie bezpečnosti dodávok energie, ako aj na zníženie závislosti členských krajín na dovoze energetických zdrojov a dosiahnutie trvalej udržateľnosti rozvoja. Niektoré druhy obnoviteľných zdrojov energie však majú zatiaľ vysokú ekonomickú nákladovosť, ktorá bude dlhodobo pretrvávať. Integrácia trhov s energiami nie je len politickou a organizačnou záležitosťou, ale bude vyžadovať aj náležitý výskum a vývoj napríklad smerom k inteligentným sieťam. |
| --- | --- |

5.8

Priority uvedené v oznámení Komisie k plánu SET sa EHSV zdajú byť pomerne obmedzené hlavne na problematiku obnoviteľných zdrojov energie, ktoré sú nepochybne dôležité tak na zvýšenie bezpečnosti dodávok energie, ako aj na zníženie závislosti členských krajín na dovoze energetických zdrojov a dosiahnutie trvalej udržateľnosti rozvoja. Niektoré druhy obnoviteľných zdrojov energie však majú zatiaľ vysokú ekonomickú nákladovosť, ktorá bude dlhodobo pretrvávať. Integrácia trhov s energiami nie je len politickou a organizačnou záležitosťou, ale bude vyžadovať aj náležitý výskum a vývoj napríklad smerom k inteligentným sieťam.

| 5.9 | EHSV sa domnieva, že je nutné vziať do úvahy skutočnosť, že mnoho krajín je závislých na fosílnych palivách a jadrovej energetike a bude to tak aj v dohľadnej budúcnosti, čo platí tiež pre tretie krajiny, s ktorými by EÚ mala koordinovať úsilie na urýchlenie výskumu a vývoja energetických technológií. Výbor sa preto domnieva, že nie je možné koncentrovať priority EÚ prevažne na technológie spojené s využitím obnoviteľných zdrojov energie, ale rovnako dôležité sú tiež energeticky úsporné technológie v konečnej spotrebe a čisté technológie na báze fosílnych palív (vrátane CCS). Jadrové technológie vo výskume a vývoji majú v EÚ svoju vlastnú agendu a koordináciu, no i napriek tomu treba zdôrazniť nutnosť výskumu a vývoja jadrovej energetiky na báze štiepenia a v budúcnosti aj na báze jadrovej fúzie, ako aj životnosti a bezpečnosti jadrových zariadení, ktoré majú veľký potenciál z hľadiska bezpečnosti dodávok energií a zníženia emisií skleníkových plynov v EÚ. |
| --- | --- |

5.9

EHSV sa domnieva, že je nutné vziať do úvahy skutočnosť, že mnoho krajín je závislých na fosílnych palivách a jadrovej energetike a bude to tak aj v dohľadnej budúcnosti, čo platí tiež pre tretie krajiny, s ktorými by EÚ mala koordinovať úsilie na urýchlenie výskumu a vývoja energetických technológií. Výbor sa preto domnieva, že nie je možné koncentrovať priority EÚ prevažne na technológie spojené s využitím obnoviteľných zdrojov energie, ale rovnako dôležité sú tiež energeticky úsporné technológie v konečnej spotrebe a čisté technológie na báze fosílnych palív (vrátane CCS). Jadrové technológie vo výskume a vývoji majú v EÚ svoju vlastnú agendu a koordináciu, no i napriek tomu treba zdôrazniť nutnosť výskumu a vývoja jadrovej energetiky na báze štiepenia a v budúcnosti aj na báze jadrovej fúzie, ako aj životnosti a bezpečnosti jadrových zariadení, ktoré majú veľký potenciál z hľadiska bezpečnosti dodávok energií a zníženia emisií skleníkových plynov v EÚ.

| 5.10 | Dosiahnutiu trvalo udržateľného rozvoja môže samozrejme významne napomôcť úsilie o úspory energie v oblasti energetických transformácií, ako aj v konečnej spotrebe. Tomuto všetkému musí napomôcť rozvoj pokrokových energetických technológií. Na úrovni EÚ môže využitie disponibilných finančných a ľudských zdrojov v tejto veľmi širokej oblasti zlepšiť správne stanovená a presadzovaná strategická koordinácia energetického výskumu a vývoja, ktorá bude obsahovať priority (z obsahového a časového hľadiska) na úrovni Spoločenstva, ako aj na úrovni členských štátov, a na to potrebné funkčné mechanizmy ako systémy riadenia, kontroly a informačných tokov. Nenahraditeľnú úlohu bude tiež hrať účinná štandardizácia postupov a zariadení. |
| --- | --- |

5.10

Dosiahnutiu trvalo udržateľného rozvoja môže samozrejme významne napomôcť úsilie o úspory energie v oblasti energetických transformácií, ako aj v konečnej spotrebe. Tomuto všetkému musí napomôcť rozvoj pokrokových energetických technológií. Na úrovni EÚ môže využitie disponibilných finančných a ľudských zdrojov v tejto veľmi širokej oblasti zlepšiť správne stanovená a presadzovaná strategická koordinácia energetického výskumu a vývoja, ktorá bude obsahovať priority (z obsahového a časového hľadiska) na úrovni Spoločenstva, ako aj na úrovni členských štátov, a na to potrebné funkčné mechanizmy ako systémy riadenia, kontroly a informačných tokov. Nenahraditeľnú úlohu bude tiež hrať účinná štandardizácia postupov a zariadení.

| 5.11 | Pri rozšírení spolupráce vo výskume a vývoji nových energetických technológií za rámec Spoločenstva by sa pred vytváraním nových dohôd malo uprednostniť maximálne využitie už existujúcich inštitúcií, zmlúv a dohôd, obzvlášť tých, ktoré sa v minulosti osvedčili. |
| --- | --- |

5.11

Pri rozšírení spolupráce vo výskume a vývoji nových energetických technológií za rámec Spoločenstva by sa pred vytváraním nových dohôd malo uprednostniť maximálne využitie už existujúcich inštitúcií, zmlúv a dohôd, obzvlášť tých, ktoré sa v minulosti osvedčili.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri rozhodnutie z 13. konferencie OSN o klimatických zmenách, Bali – akčný plán.

1

(2)  EHSV vydal k tejto problematike zásadné stanoviská, ako napr. Ú. v. EÚ C 241, 7.10.2002, s. 13, na tému Výskum a energie (nie je dostupné v slovenskom preklade) a ďalšie, ktoré dodnes ostávajú aktuálnymi.

2

(3)  Pielke, R. Jr a kol., Dangerous assumptions (Nebezpečné predpoklady), Nature, zv. 452/3, s. 531 – 532, 3. apríla 2008.

3

(4)  Zelená kniha o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík, KOM(2007) 140 v konečnom znení, 28. marec 2007.

4

(5)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2007) 1510 Technologická mapa a SEK(2007) 1511 Mapa kapacít.

5

(6)  Pozri rozhodnutie z 13. konferencie OSN o klimatických zmenách, Bali – akčný plán.

6

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/59

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Klimatické zmeny a poľnohospodárstvo v Európe“

(2009/C 27/14)

Francúzske predsedníctvo Rady EÚ požiadalo listom z 25. októbra 2007 Európsky hospodársky a sociálny výbor v súlade s článkom 262 Zmluvy o založení ES o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Vzťah medzi klimatickými zmenami a poľnohospodárstvom v Európe“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. júna 2008. Spravodajcom bol pán RIBBE, pomocným spravodajcom bol pán WILMS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdzi z 9. júla 2008) prijal 94 hlasmi za, pričom 30 členovia hlasovali proti a 13 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Francúzske predsedníctvo požiadalo EHSV listom z 25. októbra 2007 o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému „Vzťah medzi klimatickými zmenami a poľnohospodárstvom v Európe“. Výbor bol pritom výslovne požiadaný, aby sa zaoberal aj problematikou biopalív. |
| --- | --- |

1.1

Francúzske predsedníctvo požiadalo EHSV listom z 25. októbra 2007 o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému „Vzťah medzi klimatickými zmenami a poľnohospodárstvom v Európe“. Výbor bol pritom výslovne požiadaný, aby sa zaoberal aj problematikou biopalív.

| 1.2 | EHSV je krajne znepokojený negatívnym dosahom, ktorý budú mať klimatické zmeny na európske poľnohospodárstvo, a tým aj na hospodársku výkonnosť mnohých vidieckych oblastí. Najväčší vplyv by sa mal prejaviť v južnej Európe, najmä v dôsledku očakávaného dlhšieho obdobia sucha, ba až nedostatku vody. To môže viesť až úplnému kolapsu poľnohospodárskej činnosti. Aj v iných regiónoch Európy však budú musieť poľnohospodári bojovať s vážnymi problémami zapríčinenými klimatickými zmenami napr. vo forme veľmi zmenených sezónnych zrážok. K tomu treba pripočítať prípadné problémy s novými resp. častejšie sa vyskytujúcimi chorobami rastlín či napadnutiami škodcami. |
| --- | --- |

1.2

EHSV je krajne znepokojený negatívnym dosahom, ktorý budú mať klimatické zmeny na európske poľnohospodárstvo, a tým aj na hospodársku výkonnosť mnohých vidieckych oblastí. Najväčší vplyv by sa mal prejaviť v južnej Európe, najmä v dôsledku očakávaného dlhšieho obdobia sucha, ba až nedostatku vody. To môže viesť až úplnému kolapsu poľnohospodárskej činnosti. Aj v iných regiónoch Európy však budú musieť poľnohospodári bojovať s vážnymi problémami zapríčinenými klimatickými zmenami napr. vo forme veľmi zmenených sezónnych zrážok. K tomu treba pripočítať prípadné problémy s novými resp. častejšie sa vyskytujúcimi chorobami rastlín či napadnutiami škodcami.

| 1.3 | Politici preto musia rýchlo konať a zaradiť politiku klimatických zmien do všetkých ostatných politických oblastí. |
| --- | --- |

1.3

Politici preto musia rýchlo konať a zaradiť politiku klimatických zmien do všetkých ostatných politických oblastí.

| 1.4 | Poľnohospodárstvo však nie je iba obeťou klimatických zmien, ale prispieva tiež k emisiám skleníkových plynov; hlavný dosah tu nemajú emisie CO2, ale metán a oxid dusný, ktoré sú zapríčinené zmenami vo využívaní pôdy a vlastnou poľnohospodárskou výrobou. EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala presnejšiu analýzu rozdielov medzi rôznymi formami poľnohospodárskeho využívania pôdy a ich dosahu na klímu, aby z nej bolo možné vyvodiť politické možnosti, napr. v rámci podpornej politiky. V tejto súvislosti výbor víta oznámenie Komisie, že v budúcnosti vo väčšej miere začlení ochranu klímy do spoločnej poľnohospodárskej politiky. |
| --- | --- |

1.4

Poľnohospodárstvo však nie je iba obeťou klimatických zmien, ale prispieva tiež k emisiám skleníkových plynov; hlavný dosah tu nemajú emisie CO2, ale metán a oxid dusný, ktoré sú zapríčinené zmenami vo využívaní pôdy a vlastnou poľnohospodárskou výrobou. EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala presnejšiu analýzu rozdielov medzi rôznymi formami poľnohospodárskeho využívania pôdy a ich dosahu na klímu, aby z nej bolo možné vyvodiť politické možnosti, napr. v rámci podpornej politiky. V tejto súvislosti výbor víta oznámenie Komisie, že v budúcnosti vo väčšej miere začlení ochranu klímy do spoločnej poľnohospodárskej politiky.

| 1.5 | Poľnohospodárstvo môže významnou mierou prispieť k ochrane klímy o. i. tým, že bude dbať na to, aby zásoby uhlíka, ktoré pôda ešte obsahuje, nielen udržala, ale ich cielenou produkciou humusu dokonca zvýšila a to tak, že zredukuje svoje energetické vstupy a poskytne na energetické účely biomasu získanú z prirodzenej a ekologicky vhodnej výroby. |
| --- | --- |

1.5

Poľnohospodárstvo môže významnou mierou prispieť k ochrane klímy o. i. tým, že bude dbať na to, aby zásoby uhlíka, ktoré pôda ešte obsahuje, nielen udržala, ale ich cielenou produkciou humusu dokonca zvýšila a to tak, že zredukuje svoje energetické vstupy a poskytne na energetické účely biomasu získanú z prirodzenej a ekologicky vhodnej výroby.

| 1.6 | Budúca stratégia EÚ v oblasti biopalív, ktorá sa v súčasnosti rysuje a ktorá podľa údajov Komisie do značnej miery zahŕňa aj dovoz poľnohospodárskych surovín, sa EHSV javí ako nevhodná na to, aby bolo možné ekonomicky účinným spôsobom uskutočňovať ciele v oblasti ochrany klímy a súčasne v poľnohospodárstve vytvárať nové pracovné miesta a ďalšie príjmy. Namiesto tejto stratégie biopalív by skôr mala byť navrhnutá nová dobre premyslená stratégia biomasy, ktorá by nestavala na dovoze, ale by sa snažila podstatne viac ako doteraz premieňať vedľajšie poľnohospodárske produkty/odpady na využiteľnú energiu a poľnohospodárom by prisúdila aktívnu úlohu v energetických cykloch, ktoré je potrebné nanovo organizovať. |
| --- | --- |

1.6

Budúca stratégia EÚ v oblasti biopalív, ktorá sa v súčasnosti rysuje a ktorá podľa údajov Komisie do značnej miery zahŕňa aj dovoz poľnohospodárskych surovín, sa EHSV javí ako nevhodná na to, aby bolo možné ekonomicky účinným spôsobom uskutočňovať ciele v oblasti ochrany klímy a súčasne v poľnohospodárstve vytvárať nové pracovné miesta a ďalšie príjmy. Namiesto tejto stratégie biopalív by skôr mala byť navrhnutá nová dobre premyslená stratégia biomasy, ktorá by nestavala na dovoze, ale by sa snažila podstatne viac ako doteraz premieňať vedľajšie poľnohospodárske produkty/odpady na využiteľnú energiu a poľnohospodárom by prisúdila aktívnu úlohu v energetických cykloch, ktoré je potrebné nanovo organizovať.

2.   Hlavné prvky a súvislosti stanoviska

| 2.1 | Poľnohospodárstvo je práve také hospodárske odvetvie, ktoré je azda najzávislejšie od prírodných daností (a tým aj od klimatických podmienok) a ktoré ich využíva, mení resp. formuje. |
| --- | --- |

2.1

Poľnohospodárstvo je práve také hospodárske odvetvie, ktoré je azda najzávislejšie od prírodných daností (a tým aj od klimatických podmienok) a ktoré ich využíva, mení resp. formuje.

| 2.2 | Je založené na systematickom využívaní slnečnej energie prostredníctvom fotosyntézy rastlín s cieľom získať energiu, ktorú môže človek využiť vo forme potravín resp. krmív. Energia viazaná fotosyntézou sa tiež oddávna využívala ako zdroj tepla (napr. biomasa vo forme dreva). |
| --- | --- |

2.2

Je založené na systematickom využívaní slnečnej energie prostredníctvom fotosyntézy rastlín s cieľom získať energiu, ktorú môže človek využiť vo forme potravín resp. krmív. Energia viazaná fotosyntézou sa tiež oddávna využívala ako zdroj tepla (napr. biomasa vo forme dreva).

| 2.3 | Dané klimatické podmienky, ktoré boli doteraz v Európe pre poľnohospodárstvo do veľkej miery dobré, sú rozhodujúcim faktorom veľmi rozdielne štruktúrovaného a veľmi rozmanitého poľnohospodárstva. Znamená to tiež, že zmena podmienok musí mať dosah na poľnohospodárstvo a s ním spojené ekologické, ekonomické a sociálne regionálne štruktúry. |
| --- | --- |

2.3

Dané klimatické podmienky, ktoré boli doteraz v Európe pre poľnohospodárstvo do veľkej miery dobré, sú rozhodujúcim faktorom veľmi rozdielne štruktúrovaného a veľmi rozmanitého poľnohospodárstva. Znamená to tiež, že zmena podmienok musí mať dosah na poľnohospodárstvo a s ním spojené ekologické, ekonomické a sociálne regionálne štruktúry.

3.   Všeobecné pripomienky

Poľnohospodárstvo ako obeť klimatických zmien

| 3.1 | Zmeny klímy, osobitne očakávaný nárast teploty, ale ešte viac zmenené množstvo zrážok, postihnú poľnohospodárstvo v určitých regiónoch Európy v katastrofálnom rozsahu. Predovšetkým v južnej Európe dlhé obdobia bez dažďa, ba až suchá a z toho vyplývajúca možná tvorba púští by mohli znemožniť poľnohospodársku výrobu. Ďalej môžu rozsiahle požiare silne postihnúť poľnohospodárske plochy (1). Poľnohospodárstvu v týchto regiónoch hrozia drastické otrasy. Podľa vedeckých štúdií budú mať zmeny klímy vplyv na škodcov a choroby, ktoré výrazne znížia výnosy najdôležitejších potravinárskych plodín. Zmeny v životnom cykle patogénov budú mať za následok:






  — | zmeny v geografickom rozložení patogénov, |
| --- | --- | --- |

3.1

Zmeny klímy, osobitne očakávaný nárast teploty, ale ešte viac zmenené množstvo zrážok, postihnú poľnohospodárstvo v určitých regiónoch Európy v katastrofálnom rozsahu. Predovšetkým v južnej Európe dlhé obdobia bez dažďa, ba až suchá a z toho vyplývajúca možná tvorba púští by mohli znemožniť poľnohospodársku výrobu. Ďalej môžu rozsiahle požiare silne postihnúť poľnohospodárske plochy (1). Poľnohospodárstvu v týchto regiónoch hrozia drastické otrasy. Podľa vedeckých štúdií budú mať zmeny klímy vplyv na škodcov a choroby, ktoré výrazne znížia výnosy najdôležitejších potravinárskych plodín. Zmeny v životnom cykle patogénov budú mať za následok:

—

zmeny v geografickom rozložení patogénov,

| — | zmeny vo výskyte a závažnosti chorôb, |
| --- | --- |

—

zmeny vo výskyte a závažnosti chorôb,

| — | zmeny stratégie uplatňovanej pri kontrole chorôb. |
| --- | --- |

—

zmeny stratégie uplatňovanej pri kontrole chorôb.

| 3.2 | EHSV v tejto súvislosti odkazuje na rôzne publikácie a iniciatívy Komisie na túto tému, medzi inými na oznámenie „Riešenie problému nedostatku vody a súch v Európskej únii“ (2) a v ňom obsiahnuté koncepcie a plány, na zelenú knihu „Prispôsobenie sa zmene klímy“, ale tiež na to, že Komisia zdôrazňovala nutnosť vypracovať účelné stratégie využívania pôdy. Vo viacerých krajinách okrem toho prebiehajú zodpovedajúce práce. |
| --- | --- |

3.2

EHSV v tejto súvislosti odkazuje na rôzne publikácie a iniciatívy Komisie na túto tému, medzi inými na oznámenie „Riešenie problému nedostatku vody a súch v Európskej únii“ (2) a v ňom obsiahnuté koncepcie a plány, na zelenú knihu „Prispôsobenie sa zmene klímy“, ale tiež na to, že Komisia zdôrazňovala nutnosť vypracovať účelné stratégie využívania pôdy. Vo viacerých krajinách okrem toho prebiehajú zodpovedajúce práce.

| 3.3 | To, čo bude znamenať, keď sa napr. južná Európa bude musieť vzdať poľnohospodárskeho využívania pôdy kvôli nedostatku vody a obdobiam extrémnych teplôt, pravdepodobne presahuje predstavivosť väčšiny spoluobčanov, ako aj tvorcov politiky. Bude to mať negatívne následky aj na zamestnanosť v postihnutých regiónoch z dôvodu zmien vo využívaní pôdy. |
| --- | --- |

3.3

To, čo bude znamenať, keď sa napr. južná Európa bude musieť vzdať poľnohospodárskeho využívania pôdy kvôli nedostatku vody a obdobiam extrémnych teplôt, pravdepodobne presahuje predstavivosť väčšiny spoluobčanov, ako aj tvorcov politiky. Bude to mať negatívne následky aj na zamestnanosť v postihnutých regiónoch z dôvodu zmien vo využívaní pôdy.

| 3.4 | EHSV vyzýva všetky subjekty s právomocou rozhodovania, aby podnikli všetky kroky s cieľom obmedziť negatívny dosah na poľnohospodárstvo na najnižšiu možnú mieru prostredníctvom rozsiahleho a účinného programu na ochranu klímy. Okrem toho je nevyhnutné zrealizovať opatrenia na prispôsobenie poľnohospodárskej činnosti zmene klímy. Sektor poľnohospodárstva sa bude musieť efektívne a rýchlo prispôsobiť zmenám, ku ktorým dôjde v klíme, pretože od úspechu alebo neúspechu týchto opatrení bude závisieť ďalšia existencia poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.4

EHSV vyzýva všetky subjekty s právomocou rozhodovania, aby podnikli všetky kroky s cieľom obmedziť negatívny dosah na poľnohospodárstvo na najnižšiu možnú mieru prostredníctvom rozsiahleho a účinného programu na ochranu klímy. Okrem toho je nevyhnutné zrealizovať opatrenia na prispôsobenie poľnohospodárskej činnosti zmene klímy. Sektor poľnohospodárstva sa bude musieť efektívne a rýchlo prispôsobiť zmenám, ku ktorým dôjde v klíme, pretože od úspechu alebo neúspechu týchto opatrení bude závisieť ďalšia existencia poľnohospodárstva.

| 3.4.1 | Výskum a inovácia musia byť podľa posledných správ OECD a FAO hlavnými faktormi v boji proti zmene klímy. V rámci adaptačných opatrení, ktoré sa majú vykonať, treba uvažovať o podpore nových druhov a odrôd, ktoré sú lepšie prispôsobené zmene klímy. V tomto zmysle nadobúda veľký význam pokrok v oblasti vylepšovania rastlinného a živočíšneho materiálu. |
| --- | --- |

3.4.1

Výskum a inovácia musia byť podľa posledných správ OECD a FAO hlavnými faktormi v boji proti zmene klímy. V rámci adaptačných opatrení, ktoré sa majú vykonať, treba uvažovať o podpore nových druhov a odrôd, ktoré sú lepšie prispôsobené zmene klímy. V tomto zmysle nadobúda veľký význam pokrok v oblasti vylepšovania rastlinného a živočíšneho materiálu.

Príspevok poľnohospodárstva ku klimatickým zmenám

| 3.5 | EHSV považuje za vhodné nielen diskutovať o negatívnom dosahu klimatických zmien na poľnohospodárstvo, ale mať na zreteli aj prispievanie poľnohospodárstva ku klimatickým zmenám a podniknúť kroky zamerané na zníženie škodlivého vplyvu poľnohospodárstva na podnebie. Takisto by bolo potrebné zohľadniť, akými rôznymi formami môže poľnohospodárstvo prispieť k boju proti klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

3.5

EHSV považuje za vhodné nielen diskutovať o negatívnom dosahu klimatických zmien na poľnohospodárstvo, ale mať na zreteli aj prispievanie poľnohospodárstva ku klimatickým zmenám a podniknúť kroky zamerané na zníženie škodlivého vplyvu poľnohospodárstva na podnebie. Takisto by bolo potrebné zohľadniť, akými rôznymi formami môže poľnohospodárstvo prispieť k boju proti klimatickým zmenám.

| 3.6 | Výbor preto víta, že Komisia vo svojom oznámení o kontrole zdravotného stavu reformy SPP (3) označila klimatickú politiku za jednu zo štyroch nových „výziev“ pre SPP. |
| --- | --- |

3.6

Výbor preto víta, že Komisia vo svojom oznámení o kontrole zdravotného stavu reformy SPP (3) označila klimatickú politiku za jednu zo štyroch nových „výziev“ pre SPP.

| 3.7 | Podľa údajov Medzivládneho výboru pre zmenu klímy (IPCC) tvoria priame emisie z poľnohospodárstva okolo 10 – 12 %. Celkový príspevok poľnohospodárstva ku globálnym emisiám skleníkových plynov sa odhaduje na 8,5 – 16,5 mld. ton CO2e, (4) čo zodpovedá celkovému podielu vo výške 17 – 32 % (5). |
| --- | --- |

3.7

Podľa údajov Medzivládneho výboru pre zmenu klímy (IPCC) tvoria priame emisie z poľnohospodárstva okolo 10 – 12 %. Celkový príspevok poľnohospodárstva ku globálnym emisiám skleníkových plynov sa odhaduje na 8,5 – 16,5 mld. ton CO2e, (4) čo zodpovedá celkovému podielu vo výške 17 – 32 % (5).

| 3.8 | Pre Európu sa podiel poľnohospodárstva na emisiách skleníkových plynov odhaduje ako značne nižší, než sú globálne emisie. Komisia, ktorá sa opiera o metódu výpočtu IPCC, uvádza hodnotu 9 %. Poľnohospodárstvu v EÚ 27 sa od roku 1990 podarilo znížiť emisie o 20 % a v EÚ 15 o 11 % (6). Metóda výpočtu IPCC však nezahŕňa ani emisie vyplývajúce zo zmien vo využívaní pôdy, ani energetickú náročnosť výroby hnojív a prostriedkov na ošetrovanie rastlín či pohonné hmoty, ktoré spotrebúvajú traktory. Dochádza tak k tomu, že napr. Komisia vyčísľuje podiel poľnohospodárstva na emisiách v Nemecku na 6 %, spolková vláda naproti tomu uvádza hodnotu 11 až 15 %, pretože do svojho odhadu zahŕňa všetky emisie spôsobené poľnohospodárstvom. |
| --- | --- |

3.8

Pre Európu sa podiel poľnohospodárstva na emisiách skleníkových plynov odhaduje ako značne nižší, než sú globálne emisie. Komisia, ktorá sa opiera o metódu výpočtu IPCC, uvádza hodnotu 9 %. Poľnohospodárstvu v EÚ 27 sa od roku 1990 podarilo znížiť emisie o 20 % a v EÚ 15 o 11 % (6). Metóda výpočtu IPCC však nezahŕňa ani emisie vyplývajúce zo zmien vo využívaní pôdy, ani energetickú náročnosť výroby hnojív a prostriedkov na ošetrovanie rastlín či pohonné hmoty, ktoré spotrebúvajú traktory. Dochádza tak k tomu, že napr. Komisia vyčísľuje podiel poľnohospodárstva na emisiách v Nemecku na 6 %, spolková vláda naproti tomu uvádza hodnotu 11 až 15 %, pretože do svojho odhadu zahŕňa všetky emisie spôsobené poľnohospodárstvom.

Rôzny význam skleníkových plynov v poľnohospodárstve

| 3.9 | Poľnohospodárstvo prispieva len malou mierou k čistým emisiám CO2. Je to spôsobené v prvom rade tým, že rastliny spočiatku prijímajú CO2 a premieňajú ho na organickú hmotu. Po využití biomasy sa predtým viazaný uhlík uvoľňuje znovu ako CO2. Je to teda do veľkej miery uzavretý kolobeh uhlíka. |
| --- | --- |

3.9

Poľnohospodárstvo prispieva len malou mierou k čistým emisiám CO2. Je to spôsobené v prvom rade tým, že rastliny spočiatku prijímajú CO2 a premieňajú ho na organickú hmotu. Po využití biomasy sa predtým viazaný uhlík uvoľňuje znovu ako CO2. Je to teda do veľkej miery uzavretý kolobeh uhlíka.

| 3.10 | Podľa Štvrtej hodnotiacej správy Medzivládneho výboru pre zmenu klímy (IPCC) (7) je potrebné zaoberať sa z hľadiska klimatickej politiky v oblasti poľnohospodárstva predovšetkým emisiami metánu a oxidu dusného. Poľnohospodárstvo v Európe je zodpovedné za približne 40 % celkových emisií CH4 a N2O, ktoré majú obzvlášť závažný vplyv na klímu: schopnosť oxidu dusného prispievať ku skleníkovému efektu je približne 296-krát a schopnosť metánu asi 23-krát väčšia než pri CO2. |
| --- | --- |

3.10

Podľa Štvrtej hodnotiacej správy Medzivládneho výboru pre zmenu klímy (IPCC) (7) je potrebné zaoberať sa z hľadiska klimatickej politiky v oblasti poľnohospodárstva predovšetkým emisiami metánu a oxidu dusného. Poľnohospodárstvo v Európe je zodpovedné za približne 40 % celkových emisií CH4 a N2O, ktoré majú obzvlášť závažný vplyv na klímu: schopnosť oxidu dusného prispievať ku skleníkovému efektu je približne 296-krát a schopnosť metánu asi 23-krát väčšia než pri CO2.

| 3.11 | V poľnohospodárstve sú v zásade štyri aspekty, ktoré majú osobitný význam pre klímu:






  a) | premena lesov, močarísk, mokradí alebo trávnych porastov na ornú pôdu, |
| --- | --- | --- |

3.11

V poľnohospodárstve sú v zásade štyri aspekty, ktoré majú osobitný význam pre klímu:

a)

premena lesov, močarísk, mokradí alebo trávnych porastov na ornú pôdu,

| b) | emisie skleníkových plynov, ktoré sú produkované z poľnohospodársky využívanej pôdy a hospodárskymi zvieratami, |
| --- | --- |

b)

emisie skleníkových plynov, ktoré sú produkované z poľnohospodársky využívanej pôdy a hospodárskymi zvieratami,

| c) | energetická náročnosť v poľnohospodárskych podnikoch a súvisiacich oblastiach, okrem iného vo forme pohonných látok a palív, minerálnych hnojív a pesticídov a iných technologicky potrebných energií (8), a |
| --- | --- |

c)

energetická náročnosť v poľnohospodárskych podnikoch a súvisiacich oblastiach, okrem iného vo forme pohonných látok a palív, minerálnych hnojív a pesticídov a iných technologicky potrebných energií (8), a

| d) | výroba biomasy na energetické účely. |
| --- | --- |

d)

výroba biomasy na energetické účely.

| 3.12 | Z celkového hľadiska má premena doteraz poľnohospodársky nevyužívaných plôch na poľnohospodársku pôdu mimoriadny význam. Zaraďuje sa ďaleko pred skleníkové plyny, ktoré vznikajú pri výrobe a pred využívanie energie v poľnohospodárstve. Každá premena na obrábanú plochu má za následok uvoľňovanie skleníkových plynov, pretože orná pôda – odhliadnuc od púští, polopúští, a zastavaných plôch – viaže v priemere najnižší podiel uhlíka (9). |
| --- | --- |

3.12

Z celkového hľadiska má premena doteraz poľnohospodársky nevyužívaných plôch na poľnohospodársku pôdu mimoriadny význam. Zaraďuje sa ďaleko pred skleníkové plyny, ktoré vznikajú pri výrobe a pred využívanie energie v poľnohospodárstve. Každá premena na obrábanú plochu má za následok uvoľňovanie skleníkových plynov, pretože orná pôda – odhliadnuc od púští, polopúští, a zastavaných plôch – viaže v priemere najnižší podiel uhlíka (9).

| 3.13 | Diskusia o klčovaní dažďových pralesov v povodí Amazonky alebo v Indonézii má teda zásadný význam. EHSV poukazuje na to, že tamojšie rozsiahle odlesňovanie s Európou a európskym poľnohospodárstvom môže súvisieť (10). |
| --- | --- |

3.13

Diskusia o klčovaní dažďových pralesov v povodí Amazonky alebo v Indonézii má teda zásadný význam. EHSV poukazuje na to, že tamojšie rozsiahle odlesňovanie s Európou a európskym poľnohospodárstvom môže súvisieť (10).

Zmeny vo využívaní pôdy/zásobáreň uhlíka

| 3.14 | Veľkým problémom je, že v Európe sú naďalej zastavované veľké plochy, a preto sú pre poľnohospodársku výrobu a ako zásobárne uhlíka stratené. EHSV vyslovuje poľutovanie nad tým, že plánovaná smernica o ochrane pôdy, ktorá by v tomto smere mohla byť dôležitým prínosom, nebola doteraz prijatá. |
| --- | --- |

3.14

Veľkým problémom je, že v Európe sú naďalej zastavované veľké plochy, a preto sú pre poľnohospodársku výrobu a ako zásobárne uhlíka stratené. EHSV vyslovuje poľutovanie nad tým, že plánovaná smernica o ochrane pôdy, ktorá by v tomto smere mohla byť dôležitým prínosom, nebola doteraz prijatá.

| 3.15 | Existuje šesť veľkých zásobární uhlíka (11), s ktorými je z pohľadu klimatickej politiky potrebné sa zaoberať: Poľnohospodárstva sa týka predovšetkým nadzemná biomasa a pôda. Keďže poľnohospodársky princíp spočíva v každoročnom zbere vyrobenej biomasy, poľnohospodárstvo nevytvára žiadne relevantné nové nadzemné zásobárne uhlíka vo forme biomasy. |
| --- | --- |

3.15

Existuje šesť veľkých zásobární uhlíka (11), s ktorými je z pohľadu klimatickej politiky potrebné sa zaoberať: Poľnohospodárstva sa týka predovšetkým nadzemná biomasa a pôda. Keďže poľnohospodársky princíp spočíva v každoročnom zbere vyrobenej biomasy, poľnohospodárstvo nevytvára žiadne relevantné nové nadzemné zásobárne uhlíka vo forme biomasy.

| 3.16 | Premena lesov, močarísk a trávnych porastov na ornú pôdu vedie k uvoľňovaniu uhlíka viazaného v pôde. Pre poľnohospodárstvo v Európe je preto potrebné, aby plochy, ktoré ešte majú vysoké zásoby uhlíka, ostali zachované. K tomu je potrebné prostredníctvom podporných nástrojov vytvoriť stimuly, aby bolo možné používať zodpovedajúce metódy hospodárenia s pôdou. |
| --- | --- |

3.16

Premena lesov, močarísk a trávnych porastov na ornú pôdu vedie k uvoľňovaniu uhlíka viazaného v pôde. Pre poľnohospodárstvo v Európe je preto potrebné, aby plochy, ktoré ešte majú vysoké zásoby uhlíka, ostali zachované. K tomu je potrebné prostredníctvom podporných nástrojov vytvoriť stimuly, aby bolo možné používať zodpovedajúce metódy hospodárenia s pôdou.

| 3.17 | Na močariská a lesy by podľa súčasných poznatkov už len z dôvodov ochrany klímy mal byť ihneď vyhlásený zákaz akejkoľvek premeny. |
| --- | --- |

3.17

Na močariská a lesy by podľa súčasných poznatkov už len z dôvodov ochrany klímy mal byť ihneď vyhlásený zákaz akejkoľvek premeny.

| 3.18 | V Európe dochádzalo v posledných desaťročiach k rozsiahlej premene trávnych porastov na ornú pôdu, ktorá sa napriek rôznym obmedzeniam (12) ešte nezastavila, ba skôr sa v niekoľkých regiónoch v súvislosti so zvyšujúcim sa využívaním „agroenergie“ zintenzívňuje. |
| --- | --- |

3.18

V Európe dochádzalo v posledných desaťročiach k rozsiahlej premene trávnych porastov na ornú pôdu, ktorá sa napriek rôznym obmedzeniam (12) ešte nezastavila, ba skôr sa v niekoľkých regiónoch v súvislosti so zvyšujúcim sa využívaním „agroenergie“ zintenzívňuje.

| 3.19 | Dôvodom intenzívnejšej premeny trávnych porastov na ornú pôdu je skutočnosť, že poľnohospodári dosahujú na obrábanej ploche jednoznačne vyššie hrubé zisky. Spásanie plôch je prácnejšie a dobytku, ktorý je nastavený na vysoký výkon, tráva samotná už nepostačuje na to, aby mu umožnila dosahovať „žiaduce“ výkony. Dobytok je odkázaný na jadrové krmivá, výroba ktorých si však vyžaduje podstatne vyšší energetický vstup. |
| --- | --- |

3.19

Dôvodom intenzívnejšej premeny trávnych porastov na ornú pôdu je skutočnosť, že poľnohospodári dosahujú na obrábanej ploche jednoznačne vyššie hrubé zisky. Spásanie plôch je prácnejšie a dobytku, ktorý je nastavený na vysoký výkon, tráva samotná už nepostačuje na to, aby mu umožnila dosahovať „žiaduce“ výkony. Dobytok je odkázaný na jadrové krmivá, výroba ktorých si však vyžaduje podstatne vyšší energetický vstup.

| 3.20 | EHSV bude pozorne sledovať, ako bude environmentálna a poľnohospodárska politika k týmto okolnostiam pristupovať, napr. v rámci legislatívnych návrhov ku „kontrole zdravotného stavu SPP“. Vyzýva na to, aby sa viedla intenzívna diskusia o tom, ako sa tie formy využívania pôdy, ktoré šetria prírodu a klímu môžu stať pre poľnohospodárov ekonomicky opäť príťažlivými. |
| --- | --- |

3.20

EHSV bude pozorne sledovať, ako bude environmentálna a poľnohospodárska politika k týmto okolnostiam pristupovať, napr. v rámci legislatívnych návrhov ku „kontrole zdravotného stavu SPP“. Vyzýva na to, aby sa viedla intenzívna diskusia o tom, ako sa tie formy využívania pôdy, ktoré šetria prírodu a klímu môžu stať pre poľnohospodárov ekonomicky opäť príťažlivými.

Skleníkové plyny z poľnohospodárskej výroby

| 3.20.1 | Využívanie dusíkatých hnojív, tak priemyselných ako aj organických, je hlavným zdrojom oxidu dusného. Zakaždým, keď sa použije väčšie množstvo dusíka, nastane nebezpečenstvo, že ho rastliny nebudú môcť absorbovať dostatočne rýchlo alebo nie úplne a oxid dusný unikne do okolia. Doteraz sa environmentálna politika zameriavala najmä na znečistenie povrchových a podzemných vôd a teraz sa spolu s otázkou klímy stáva predmetom diskusie nový argument na kritickejšie hodnotenie kolobehu živín. |
| --- | --- |

3.20.1

Využívanie dusíkatých hnojív, tak priemyselných ako aj organických, je hlavným zdrojom oxidu dusného. Zakaždým, keď sa použije väčšie množstvo dusíka, nastane nebezpečenstvo, že ho rastliny nebudú môcť absorbovať dostatočne rýchlo alebo nie úplne a oxid dusný unikne do okolia. Doteraz sa environmentálna politika zameriavala najmä na znečistenie povrchových a podzemných vôd a teraz sa spolu s otázkou klímy stáva predmetom diskusie nový argument na kritickejšie hodnotenie kolobehu živín.

| 3.20.2 | Prof. Crutzen, výskumný pracovník v oblasti klímy, skúmal emisie oxidu dusného vo výrobnom reťazci od repky až po bionaftu (13) a prišiel k záveru, že účinok metylesteru repky olejnej na klímu môže byť práve z dôvodu vysokých emisií oxidu dusného, ktoré sú následkom hnojenia minerálnymi hnojivami, za určitých podmienok dokonca ešte škodlivejší, než účinok nafty vyrobenej z ropy. |
| --- | --- |

3.20.2

Prof. Crutzen, výskumný pracovník v oblasti klímy, skúmal emisie oxidu dusného vo výrobnom reťazci od repky až po bionaftu (13) a prišiel k záveru, že účinok metylesteru repky olejnej na klímu môže byť práve z dôvodu vysokých emisií oxidu dusného, ktoré sú následkom hnojenia minerálnymi hnojivami, za určitých podmienok dokonca ešte škodlivejší, než účinok nafty vyrobenej z ropy.

| 3.20.3 | Ďalším, kvantitatívne však menej významným zdrojom emisií oxidu dusného je odbúravanie organickej hmoty v pôde, obzvlášť pri obrábaní pôdy. |
| --- | --- |

3.20.3

Ďalším, kvantitatívne však menej významným zdrojom emisií oxidu dusného je odbúravanie organickej hmoty v pôde, obzvlášť pri obrábaní pôdy.

| 3.20.4 | Metán unikajúci z poľnohospodárstva pochádza v Európe predovšetkým od prežúvavcov, hlavne od hovädzieho dobytka. EHSV si je vedomý toho, že znečistenie metánom z prežúvavcov nadobúda celosvetový význam (14) a tento problém bude so zväčšujúcimi sa stavmi zvierat v celom svete narastať. V Európe sa síce počet stád hovädzieho dobytka v posledných rokoch znížil (15), avšak Európa je v tejto oblasti čistým dovozcom. |
| --- | --- |

3.20.4

Metán unikajúci z poľnohospodárstva pochádza v Európe predovšetkým od prežúvavcov, hlavne od hovädzieho dobytka. EHSV si je vedomý toho, že znečistenie metánom z prežúvavcov nadobúda celosvetový význam (14) a tento problém bude so zväčšujúcimi sa stavmi zvierat v celom svete narastať. V Európe sa síce počet stád hovädzieho dobytka v posledných rokoch znížil (15), avšak Európa je v tejto oblasti čistým dovozcom.

| 3.21 | Konzumácia mäsa s klímou celkovo súvisí. Na výrobu jednej kalórie živočíšneho pôvodu je potrebných približne desať kalórií rastlinného pôvodu. Ak rastie spotreba mäsa, musí sa pestovať viac krmovín, čo si vyžaduje využívanie energie a zvyšuje tlak na vyššie výnosy z poľnohospodárskych plôch. Európa so svojou pomerne vysokou spotrebou mäsa dováža vysoký podiel svojich krmív, pričom pestovanie krmovín (napr. sója v povodí Amazonky) často spôsobuje obrovské problémy. EHSV sa preto vyslovuje aj za vypracovanie a uplatňovanie európskej stratégie v oblasti bielkovín. |
| --- | --- |

3.21

Konzumácia mäsa s klímou celkovo súvisí. Na výrobu jednej kalórie živočíšneho pôvodu je potrebných približne desať kalórií rastlinného pôvodu. Ak rastie spotreba mäsa, musí sa pestovať viac krmovín, čo si vyžaduje využívanie energie a zvyšuje tlak na vyššie výnosy z poľnohospodárskych plôch. Európa so svojou pomerne vysokou spotrebou mäsa dováža vysoký podiel svojich krmív, pričom pestovanie krmovín (napr. sója v povodí Amazonky) často spôsobuje obrovské problémy. EHSV sa preto vyslovuje aj za vypracovanie a uplatňovanie európskej stratégie v oblasti bielkovín.

| 3.22 | Dôležité je nielen vyrobené množstvo mäsa, ale aj spôsob chovu zvierat. Mäso a mlieko je napr. možné získať na základe energeticky extenzívneho pasienkarstva, pri ktorom kravy počas vegetačného obdobia využívajú pasienky, ktorých význam pre ochranu klímy bol doteraz podceňovaný. Mäso a mlieko však môže pochádzať aj z podnikov, ktoré pracujú s vysokými energetickými vstupmi, nevyužívajú pasienky a zvieratá kŕmia najmä kukuričnou silážou alebo inými kŕmnymi plodinami. |
| --- | --- |

3.22

Dôležité je nielen vyrobené množstvo mäsa, ale aj spôsob chovu zvierat. Mäso a mlieko je napr. možné získať na základe energeticky extenzívneho pasienkarstva, pri ktorom kravy počas vegetačného obdobia využívajú pasienky, ktorých význam pre ochranu klímy bol doteraz podceňovaný. Mäso a mlieko však môže pochádzať aj z podnikov, ktoré pracujú s vysokými energetickými vstupmi, nevyužívajú pasienky a zvieratá kŕmia najmä kukuričnou silážou alebo inými kŕmnymi plodinami.

Využívanie energie v poľnohospodárstve

| 3.23 | Výhodou poľnohospodárstva je to, že premieňa slnečnú energiu priamo na využiteľnú energiu z rastlín, avšak táto výhoda sa zmenšuje o to viac, čím viac energie z fosílnych zdrojov energie sa spotrebuje pri výrobnom procese resp. čím menej rastlinných výrobkov človek priamo využíva, lebo ich „zušľachťuje“ premenou na živočíšne výrobky. |
| --- | --- |

3.23

Výhodou poľnohospodárstva je to, že premieňa slnečnú energiu priamo na využiteľnú energiu z rastlín, avšak táto výhoda sa zmenšuje o to viac, čím viac energie z fosílnych zdrojov energie sa spotrebuje pri výrobnom procese resp. čím menej rastlinných výrobkov človek priamo využíva, lebo ich „zušľachťuje“ premenou na živočíšne výrobky.

| 3.24 | Zatiaľ čo napríklad ekologicky hospodáriace podniky upúšťajú od používania priemyselne vyrobených vo vode rozpustných minerálnych hnojív a prípravkov na ošetrovanie rastlín, ich využívanie zhoršuje energetickú a klimatickú bilanciu tradičného poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.24

Zatiaľ čo napríklad ekologicky hospodáriace podniky upúšťajú od používania priemyselne vyrobených vo vode rozpustných minerálnych hnojív a prípravkov na ošetrovanie rastlín, ich využívanie zhoršuje energetickú a klimatickú bilanciu tradičného poľnohospodárstva.

| 3.24.1 | Z niektorých porovnávacích štúdií o spotrebe materiálu a energie v poľnohospodárstve jasne vyplýva, že ekologické poľnohospodárstvo potrebuje v priemere menej vstupnej energie a dusíka než tradičné poľnohospodárstvo. Aj keď sa vezme do úvahy, že tradičné poľnohospodárstvo dosahuje v priemere vyššie výnosy, potenciál ekologického hospodárstva prispievať k skleníkovému efektu je menší (16). Nemecká spolková vláda preto vidí v podpore ekologického poľnohospodárstva aj väčšiu podporu ochrany klímy (17). |
| --- | --- |

3.24.1

Z niektorých porovnávacích štúdií o spotrebe materiálu a energie v poľnohospodárstve jasne vyplýva, že ekologické poľnohospodárstvo potrebuje v priemere menej vstupnej energie a dusíka než tradičné poľnohospodárstvo. Aj keď sa vezme do úvahy, že tradičné poľnohospodárstvo dosahuje v priemere vyššie výnosy, potenciál ekologického hospodárstva prispievať k skleníkovému efektu je menší (16). Nemecká spolková vláda preto vidí v podpore ekologického poľnohospodárstva aj väčšiu podporu ochrany klímy (17).

| 3.24.2 | Iné štúdie dospeli sčasti k iným výsledkom. |
| --- | --- |

3.24.2

Iné štúdie dospeli sčasti k iným výsledkom.

| 3.25 | Preto sú informácie o určitých aspektoch problému doteraz slabé a protirečivé, v súvislosti s čím EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala presnú analýzu rozdielov medzi rôznymi formami poľnohospodárskeho a nepoľnohospodárskeho využívania pôdy a ich dosahu na klímu, aby z nej potom bolo možné vyvodiť politické možnosti, napr. v rámci podpornej politiky. |
| --- | --- |

3.25

Preto sú informácie o určitých aspektoch problému doteraz slabé a protirečivé, v súvislosti s čím EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala presnú analýzu rozdielov medzi rôznymi formami poľnohospodárskeho a nepoľnohospodárskeho využívania pôdy a ich dosahu na klímu, aby z nej potom bolo možné vyvodiť politické možnosti, napr. v rámci podpornej politiky.

Príspevok poľnohospodárstva k riešeniu problémov klimatických zmien

| 3.26 | Poľnohospodárstvo teda môže mnohorakými spôsobmi prispievať k tomu, aby sa emitovalo menej skleníkových plynov, než v súčasnosti. Medzi ne patrí okrem iného upustenie od premieňania lesov, močarísk, mokradí a trávnych porastov na ornú pôdu a znižovanie emisií oxidu dusného a metánu šetrným obrábaním pôdy a podľa možnosti trvalým pokrytím pôdy (pestovanie medziplodín), rotáciou osevného postupu (napr. na minimalizáciu problémov so škodcami), primeranými dávkami hnojiva atď. |
| --- | --- |

3.26

Poľnohospodárstvo teda môže mnohorakými spôsobmi prispievať k tomu, aby sa emitovalo menej skleníkových plynov, než v súčasnosti. Medzi ne patrí okrem iného upustenie od premieňania lesov, močarísk, mokradí a trávnych porastov na ornú pôdu a znižovanie emisií oxidu dusného a metánu šetrným obrábaním pôdy a podľa možnosti trvalým pokrytím pôdy (pestovanie medziplodín), rotáciou osevného postupu (napr. na minimalizáciu problémov so škodcami), primeranými dávkami hnojiva atď.

| 3.27 | Vstupná energia nebola dlho považovaná za problém, zvlášť keď bola veľmi lacná. EHSV považuje za nutné, aby sa obzvlášť energeticky účinným formám využívania pôdy v budúcnosti venovalo viac pozornosti a viac sa podporovali. Určitým prínosom tu môže byť ekologické poľnohospodárstvo a tzv. výroba s nízkymi vstupmi (ako napr. extenzívne pasienkarstvo). |
| --- | --- |

3.27

Vstupná energia nebola dlho považovaná za problém, zvlášť keď bola veľmi lacná. EHSV považuje za nutné, aby sa obzvlášť energeticky účinným formám využívania pôdy v budúcnosti venovalo viac pozornosti a viac sa podporovali. Určitým prínosom tu môže byť ekologické poľnohospodárstvo a tzv. výroba s nízkymi vstupmi (ako napr. extenzívne pasienkarstvo).

| 3.28 | Veľmi sľubné výsledky priniesli pokusy v oblasti tzv. pestovania zmiešaných kultúr. Pri ňom sa vysievajú napr. rôzne druhy obilnín na tom istom poli spolu so strukovinami a olejninami, čo vedie k veľmi zníženým dávkam hnojív a pesticídov, súčasne však zvyšuje biologickú rozmanitosť a podporuje tvorbu humusu. |
| --- | --- |

3.28

Veľmi sľubné výsledky priniesli pokusy v oblasti tzv. pestovania zmiešaných kultúr. Pri ňom sa vysievajú napr. rôzne druhy obilnín na tom istom poli spolu so strukovinami a olejninami, čo vedie k veľmi zníženým dávkam hnojív a pesticídov, súčasne však zvyšuje biologickú rozmanitosť a podporuje tvorbu humusu.

| 3.29 | Rozhodujúci význam pre ochranu klímy má hospodárenie s humusom. Najmä v prípade ornej pôdy sa v budúcnosti bude musieť viac dbať o dosiahnutie podľa možnosti stabilného a vysokého obsahu humusu, čo si však vyžiada zmenu v osevnom postupe. EHSV žiada Komisiu, aby spolu s výskumnými zariadeniami členských štátov vyhodnotila uskutočnené prieskumy a príp. objednala ďalšie, aby bolo v tomto smere možné nájsť čo najlepšie postupy a podporovať ich. |
| --- | --- |

3.29

Rozhodujúci význam pre ochranu klímy má hospodárenie s humusom. Najmä v prípade ornej pôdy sa v budúcnosti bude musieť viac dbať o dosiahnutie podľa možnosti stabilného a vysokého obsahu humusu, čo si však vyžiada zmenu v osevnom postupe. EHSV žiada Komisiu, aby spolu s výskumnými zariadeniami členských štátov vyhodnotila uskutočnené prieskumy a príp. objednala ďalšie, aby bolo v tomto smere možné nájsť čo najlepšie postupy a podporovať ich.

| 3.30 | Pozornosť by sa pritom mala venovať otázke, aký význam by sa mal pripisovať tradičnému hospodáreniu s maštaľným hnojom. Ďalej je potrebné vyjasniť, či tzv. zužitkovanie celých rastlín, ktoré je plánované v rámci 2. generácie biopalív, neprotirečí cieľom zvyšovania podielu humusu. |
| --- | --- |

3.30

Pozornosť by sa pritom mala venovať otázke, aký význam by sa mal pripisovať tradičnému hospodáreniu s maštaľným hnojom. Ďalej je potrebné vyjasniť, či tzv. zužitkovanie celých rastlín, ktoré je plánované v rámci 2. generácie biopalív, neprotirečí cieľom zvyšovania podielu humusu.

4.   Energia z biologických zdrojov/biopalivá z poľnohospodárstva

| 4.1 | Francúzske predsedníctvo požiadalo EHSV, aby sa v rámci tohto stanoviska zaoberal aj témou biopalív. Výbor toto želanie prirodzene rád splní, poukazuje však aj na svoje stanoviská (18) na túto tému, v ktorých zdôvodňuje svoj kritický postoj k súčasnej stratégii biopalív. |
| --- | --- |

4.1

Francúzske predsedníctvo požiadalo EHSV, aby sa v rámci tohto stanoviska zaoberal aj témou biopalív. Výbor toto želanie prirodzene rád splní, poukazuje však aj na svoje stanoviská (18) na túto tému, v ktorých zdôvodňuje svoj kritický postoj k súčasnej stratégii biopalív.

| 4.2 | Z dôvodu vysokých emisií CO2 z uhlia, ropy a zemného plynu sa právom začína uvažovať o väčšom priamom využívaní energie získanej z rastlín. EHSV sa viackrát v podstate kladne vyjadril k využívaniu energie z biologických zdrojov, chcel by však ešte raz upozorniť na základné zásady, ktoré považuje za nevyhnutné. |
| --- | --- |

4.2

Z dôvodu vysokých emisií CO2 z uhlia, ropy a zemného plynu sa právom začína uvažovať o väčšom priamom využívaní energie získanej z rastlín. EHSV sa viackrát v podstate kladne vyjadril k využívaniu energie z biologických zdrojov, chcel by však ešte raz upozorniť na základné zásady, ktoré považuje za nevyhnutné.

| 4.2.1 | EHSV zdôrazňuje, že právo na dostatok potravy sa výslovne uznáva ako dôležitý aspekt ľudských práv. Výroba základných potravín musí mať prednosť pred výrobou energie. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV zdôrazňuje, že právo na dostatok potravy sa výslovne uznáva ako dôležitý aspekt ľudských práv. Výroba základných potravín musí mať prednosť pred výrobou energie.

| 4.2.2 | Dôležité je tiež, aby sa na pestovanie energetických plodín nevyužívali tie plochy, ktoré v súčasnosti predstavujú veľké zásobárne uhlíka alebo majú zásadný význam pre biodiverzitu. EHSV víta, že Komisia uznala nutnosť, že pestovanie energetických plodín musí podliehať kritériám trvalej udržateľnosti. Otázkou, či sú kritériá trvalej udržateľnosti obsiahnuté v návrhu smernice dostatočné, alebo či je potrebné ich označiť za nedostatočné, sa EHSV bude podrobne zaoberať vo svojom stanovisku k návrhu smernice. EHSV sa vyslovuje za to, aby príslušné kritériá trvalej udržateľnosti platili všeobecne pre všetky pohonné hmoty, bez ohľadu na ich pôvod, a tiež pre krmivá. |
| --- | --- |

4.2.2

Dôležité je tiež, aby sa na pestovanie energetických plodín nevyužívali tie plochy, ktoré v súčasnosti predstavujú veľké zásobárne uhlíka alebo majú zásadný význam pre biodiverzitu. EHSV víta, že Komisia uznala nutnosť, že pestovanie energetických plodín musí podliehať kritériám trvalej udržateľnosti. Otázkou, či sú kritériá trvalej udržateľnosti obsiahnuté v návrhu smernice dostatočné, alebo či je potrebné ich označiť za nedostatočné, sa EHSV bude podrobne zaoberať vo svojom stanovisku k návrhu smernice. EHSV sa vyslovuje za to, aby príslušné kritériá trvalej udržateľnosti platili všeobecne pre všetky pohonné hmoty, bez ohľadu na ich pôvod, a tiež pre krmivá.

| 4.2.3 | Už v zužitkovaní poľnohospodárskeho odpadu a napr. biomasy z ošetrovania zelene sa v Európe skrýva veľký energetický potenciál, ktorý sa dá v súčasnosti využiť len čiastočne, pretože špecializované (energeticky náročné) pestovanie energetických plodín sa viac oplatí. Podporné opatrenia v tomto smere vysielali doteraz nesprávne signály. |
| --- | --- |

4.2.3

Už v zužitkovaní poľnohospodárskeho odpadu a napr. biomasy z ošetrovania zelene sa v Európe skrýva veľký energetický potenciál, ktorý sa dá v súčasnosti využiť len čiastočne, pretože špecializované (energeticky náročné) pestovanie energetických plodín sa viac oplatí. Podporné opatrenia v tomto smere vysielali doteraz nesprávne signály.

| 4.2.4 | Pri využívaní energie z biologických zdrojov sa musí dbať na najvyššiu účinnosť. Nemá zmysel vyrábať napr. bioplyn z kukurice, ktorej pestovanie je energeticky náročné, keď na odpadové teplo pri výrobe elektriny nie je žiadny odbyt. Dve tretiny získanej energie tak hneď vyjdú navnivoč. |
| --- | --- |

4.2.4

Pri využívaní energie z biologických zdrojov sa musí dbať na najvyššiu účinnosť. Nemá zmysel vyrábať napr. bioplyn z kukurice, ktorej pestovanie je energeticky náročné, keď na odpadové teplo pri výrobe elektriny nie je žiadny odbyt. Dve tretiny získanej energie tak hneď vyjdú navnivoč.

| 4.2.5 | Dnes sa energetické plodiny často najprv vyrábajú s veľkým množstvom energetických vstupov a získané plodiny resp. oleje sa potom ďalej spracúvajú v energeticky náročnom priemyselnom procese. To vedie k horšej alebo dokonca negatívnej čistej energetickej bilancii a klimatickej bilancii mnohých biopalív. |
| --- | --- |

4.2.5

Dnes sa energetické plodiny často najprv vyrábajú s veľkým množstvom energetických vstupov a získané plodiny resp. oleje sa potom ďalej spracúvajú v energeticky náročnom priemyselnom procese. To vedie k horšej alebo dokonca negatívnej čistej energetickej bilancii a klimatickej bilancii mnohých biopalív.

| 4.2.6 | Spoločné výskumné stredisko (JRC) Komisie preto vo svojej štúdii „Biofuels in the European Context“ pochybuje, že sa cieľ Komisie znížiť emisie skleníkových plynov pomocou desaťpercentného pridávania biopalív vôbec dosiahne. K podobným výsledkom dospeli aj iné štúdie (19). |
| --- | --- |

4.2.6

Spoločné výskumné stredisko (JRC) Komisie preto vo svojej štúdii „Biofuels in the European Context“ pochybuje, že sa cieľ Komisie znížiť emisie skleníkových plynov pomocou desaťpercentného pridávania biopalív vôbec dosiahne. K podobným výsledkom dospeli aj iné štúdie (19).

| 4.2.7 | Štúdia JRC nastoľuje kľúčovú úvahu, ktorá sa podľa názoru EHSV musí stať politickou zásadou. Získaná biomasa by sa mala využívať tam, kde je z nej najväčší úžitok. Heslo znie: účinnosť (20). Prečo by sa mali molekulárne štruktúry rastlín pri vysokej spotrebe energie ďalej priemyselne meniť, keď sa hodia na priame energetické využívanie? JRC uvádza, že teplárne a elektrárne v EÚ spotrebujú podobné množstvo ropy, ako motorovej nafty. Keby sa tam využívali energetické plodiny, 1 MJ z biomasy by mohol nahradiť približne 0,95 MJ z fosílnych palív. 1 MJ z biomasy nahradí v sektore dopravy len asi 0,35 až 0,45 MJ z ropy. |
| --- | --- |

4.2.7

Štúdia JRC nastoľuje kľúčovú úvahu, ktorá sa podľa názoru EHSV musí stať politickou zásadou. Získaná biomasa by sa mala využívať tam, kde je z nej najväčší úžitok. Heslo znie: účinnosť (20). Prečo by sa mali molekulárne štruktúry rastlín pri vysokej spotrebe energie ďalej priemyselne meniť, keď sa hodia na priame energetické využívanie? JRC uvádza, že teplárne a elektrárne v EÚ spotrebujú podobné množstvo ropy, ako motorovej nafty. Keby sa tam využívali energetické plodiny, 1 MJ z biomasy by mohol nahradiť približne 0,95 MJ z fosílnych palív. 1 MJ z biomasy nahradí v sektore dopravy len asi 0,35 až 0,45 MJ z ropy.

| 4.2.8 | Emisie skleníkových plynov z odvetvia dopravy sa medzitým môžu znižovať používaním vozidiel s elektromotorom poháňaných elektrickou energiou získanou spaľovaním biomasy. |
| --- | --- |

4.2.8

Emisie skleníkových plynov z odvetvia dopravy sa medzitým môžu znižovať používaním vozidiel s elektromotorom poháňaných elektrickou energiou získanou spaľovaním biomasy.

| 4.3 | Vo svojom stanovisku „Kombinácia energetických zdrojov v doprave“ (21) EHSV uvádza, že spaľovacie motory v doprave budú nahradené elektrickým pohonom. Nemá zmysel zaobchádzať s energiou získanou z rastlín tak neefektívne, ako sa to deje v oblasti biopalív. |
| --- | --- |

4.3

Vo svojom stanovisku „Kombinácia energetických zdrojov v doprave“ (21) EHSV uvádza, že spaľovacie motory v doprave budú nahradené elektrickým pohonom. Nemá zmysel zaobchádzať s energiou získanou z rastlín tak neefektívne, ako sa to deje v oblasti biopalív.

| 4.4 | V porovnávacej štúdii Empa (22) sa uskutočnili tieto prepočty: aby VW Golf mohol najazdiť 10 000 km, je na výrobu bionafty potrebná repka z plochy 2 062 m2. Solárne články by naproti tomu vyprodukovali energiu potrebnú na jazdu dlhú 10 000 km na ploche 37 m2, čo je asi jedna šesťdesiatina plochy repkového poľa. |
| --- | --- |

4.4

V porovnávacej štúdii Empa (22) sa uskutočnili tieto prepočty: aby VW Golf mohol najazdiť 10 000 km, je na výrobu bionafty potrebná repka z plochy 2 062 m2. Solárne články by naproti tomu vyprodukovali energiu potrebnú na jazdu dlhú 10 000 km na ploche 37 m2, čo je asi jedna šesťdesiatina plochy repkového poľa.

| 4.5 | Je potrebné preskúmať aj účelnosť „zušľachťovania“ rastlinných olejov na využitie v spaľovacích motoroch: prečo nie sú motory prispôsobené molekulárnej štruktúre rastlín? Medzičasom boli vyvinuté motory, napr. pre traktory a nákladné vozidlá, ktoré sú poháňané čistým rastlinným olejom a ktoré spĺňajú všetky medzné hodnoty výfukových plynov, ktoré stanovila a naplánovala EÚ. Takéto iniciatívy ba sa mali viac podporovať. |
| --- | --- |

4.5

Je potrebné preskúmať aj účelnosť „zušľachťovania“ rastlinných olejov na využitie v spaľovacích motoroch: prečo nie sú motory prispôsobené molekulárnej štruktúre rastlín? Medzičasom boli vyvinuté motory, napr. pre traktory a nákladné vozidlá, ktoré sú poháňané čistým rastlinným olejom a ktoré spĺňajú všetky medzné hodnoty výfukových plynov, ktoré stanovila a naplánovala EÚ. Takéto iniciatívy ba sa mali viac podporovať.

| 4.6 | Oleje pre tieto motory je možné pestovať ako zmiešané plodiny s ostatnými, spracovávať priamo v regióne a využívať lokálne. To znamená, že poľnohospodári by nielen mohli pomocou ekologických a klímu šetriacich postupov s nízkymi vstupmi vyrábať svoju vlastnú hnaciu energiu, ale aj zavádzať nové regionálne energetické cykly. Energeticky náročné priemyselné spracovateľské procesy sa stanú zbytočnými! |
| --- | --- |

4.6

Oleje pre tieto motory je možné pestovať ako zmiešané plodiny s ostatnými, spracovávať priamo v regióne a využívať lokálne. To znamená, že poľnohospodári by nielen mohli pomocou ekologických a klímu šetriacich postupov s nízkymi vstupmi vyrábať svoju vlastnú hnaciu energiu, ale aj zavádzať nové regionálne energetické cykly. Energeticky náročné priemyselné spracovateľské procesy sa stanú zbytočnými!

| 4.7 | EHSV preto zastáva názor, že Európa nepotrebuje čistú stratégiu v oblasti biopalív, ale lepšie premyslenú európsku stratégiu v oblasti biomasy, ktorá môže viac šetriť klímu a vytvárať pracovné miesta, než rysujúca sa stratégia v oblasti biopalív, ktorá by sa v značnej miere opierala o dovoz energetických plodín. |
| --- | --- |

4.7

EHSV preto zastáva názor, že Európa nepotrebuje čistú stratégiu v oblasti biopalív, ale lepšie premyslenú európsku stratégiu v oblasti biomasy, ktorá môže viac šetriť klímu a vytvárať pracovné miesta, než rysujúca sa stratégia v oblasti biopalív, ktorá by sa v značnej miere opierala o dovoz energetických plodín.

5.   Pracovné miesta prostredníctvom poľnohospodárstva a poľnohospodárskej politiky šetriacich klímu

| 5.1 | Klimatické zmeny na jednej strane ohrozujú poľnohospodárstvo v niektorých častiach Európy, na druhej strane však môžu znamenať aj príležitosť pre poľnohospodárstvo a európskych zamestnancov, keď poľnohospodárstvo bude brať svoju úlohu pri presmerovaní klimatickej politiky vážne a bude ju podporovať. |
| --- | --- |

5.1

Klimatické zmeny na jednej strane ohrozujú poľnohospodárstvo v niektorých častiach Európy, na druhej strane však môžu znamenať aj príležitosť pre poľnohospodárstvo a európskych zamestnancov, keď poľnohospodárstvo bude brať svoju úlohu pri presmerovaní klimatickej politiky vážne a bude ju podporovať.

| 5.2 | Poľnohospodárstvo je naďalej dôležitým zamestnávateľom v EÚ. Komisia sa vo svojom oznámení podrobne zaoberala vývojom zamestnanosti vo vidieckych oblastiach (23). Zdôrazňuje sa v ňom, že napriek nízkemu podielu pracovných miest v poľnohospodárstve vo vidieckych oblastiach má tento sektor mimoriadny význam. Komisia očakáva do roku 2014 zníženie počtu pracovných miest v poľnohospodárstve zo súčasných 10 miliónov o 4 – 6 miliónov zamestnancov (vyjadrené v ekvivalente pracovných miest na plný úväzok). |
| --- | --- |

5.2

Poľnohospodárstvo je naďalej dôležitým zamestnávateľom v EÚ. Komisia sa vo svojom oznámení podrobne zaoberala vývojom zamestnanosti vo vidieckych oblastiach (23). Zdôrazňuje sa v ňom, že napriek nízkemu podielu pracovných miest v poľnohospodárstve vo vidieckych oblastiach má tento sektor mimoriadny význam. Komisia očakáva do roku 2014 zníženie počtu pracovných miest v poľnohospodárstve zo súčasných 10 miliónov o 4 – 6 miliónov zamestnancov (vyjadrené v ekvivalente pracovných miest na plný úväzok).

| 5.3 | Prognózy už poukazujú na to, že v mnohých krajinách bude nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, ktorí by napríklad boli schopní zastávať v podniku vedúce funkcie alebo obsluhovať komplikovanú techniku. Slabá príťažlivosť existujúcich pracovných miest ešte viac zhoršuje nedostatok odborných pracovných síl. Na tento vývoj už výbor výslovne upozornil a vysvetlil, že je potrebné viesť diskusiu o kvalite pracovných miest (24). |
| --- | --- |

5.3

Prognózy už poukazujú na to, že v mnohých krajinách bude nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, ktorí by napríklad boli schopní zastávať v podniku vedúce funkcie alebo obsluhovať komplikovanú techniku. Slabá príťažlivosť existujúcich pracovných miest ešte viac zhoršuje nedostatok odborných pracovných síl. Na tento vývoj už výbor výslovne upozornil a vysvetlil, že je potrebné viesť diskusiu o kvalite pracovných miest (24).

Potenciál vytvárania pracovných miest v oblasti energie z biologických zdrojov

| 5.4 | Potenciál ekologickej výroby biomasy na energetické účely v Európe skúmala v roku 2006 štúdia Európskej agentúry pre životné prostredie. Ak sa k tomu pridá biomasa z odpadov (napr. z komunálneho odpadu) a z lesného hospodárstva, mohlo by sa takto v roku 2030 vyrábať 15 – 16 % predpokladanej primárnej energie pre EÚ 25. Tým by sa dalo vo vidieckych oblastiach zabezpečiť alebo dokonca vytvoriť 500 000 až 600 000 pracovných miest. |
| --- | --- |

5.4

Potenciál ekologickej výroby biomasy na energetické účely v Európe skúmala v roku 2006 štúdia Európskej agentúry pre životné prostredie. Ak sa k tomu pridá biomasa z odpadov (napr. z komunálneho odpadu) a z lesného hospodárstva, mohlo by sa takto v roku 2030 vyrábať 15 – 16 % predpokladanej primárnej energie pre EÚ 25. Tým by sa dalo vo vidieckych oblastiach zabezpečiť alebo dokonca vytvoriť 500 000 až 600 000 pracovných miest.

| 5.5 | Či sa vytvoria nové pracovné miesta prostredníctvom energie z biologických zdrojov a koľko ich bude, závisí v rozhodujúcej miere od toho, aká stratégia sa zvolí. Vedecká rada nemeckého spolkového ministerstva poľnohospodárstva očakáva, že najväčší efekt na vznik pracovných miest a na ochranu klímy sa dosiahne vtedy, keď sa hlavný dôraz bude klásť na výrobu energie z biologických zdrojov v kogeneračných zariadeniach a v teplárňach použitím drevných štiepkov a bioplynu z hnojovice a odpadov. Ak však podpora energie z biologických zdrojov povedie k potlačeniu živočíšnej výroby alebo – ako je možné badať – ak sa bude v oblasti biopalív stavať na dovoze, zamestnanosť sa vo vidieckych oblastiach zníži. |
| --- | --- |

5.5

Či sa vytvoria nové pracovné miesta prostredníctvom energie z biologických zdrojov a koľko ich bude, závisí v rozhodujúcej miere od toho, aká stratégia sa zvolí. Vedecká rada nemeckého spolkového ministerstva poľnohospodárstva očakáva, že najväčší efekt na vznik pracovných miest a na ochranu klímy sa dosiahne vtedy, keď sa hlavný dôraz bude klásť na výrobu energie z biologických zdrojov v kogeneračných zariadeniach a v teplárňach použitím drevných štiepkov a bioplynu z hnojovice a odpadov. Ak však podpora energie z biologických zdrojov povedie k potlačeniu živočíšnej výroby alebo – ako je možné badať – ak sa bude v oblasti biopalív stavať na dovoze, zamestnanosť sa vo vidieckych oblastiach zníži.

| 5.6 | Príklady vydareného prechodu na uzavreté cykly energie z biologických zdrojov ukazujú, že výroba určitých foriem energie z biologických zdrojov môže byť ekonomicky, ekologicky a sociálne výhodná aj pre poľnohospodárstvo a regionálny pracovný trh. [Obce Mureck a Güssing (obe v Rakúsku) a obec Jühnde (Nemecko) dosiahli úroveň dodávok obnoviteľnej energie vo výške až 170 %]. K tejto pôsobivej ekologickej bilancii je potrebné pripočítať kladný účinok na miestny trh práce (remeslá), pričom sa do toho nepočítajú pracovné miesta poľnohospodárov dodávajúcich suroviny (25). |
| --- | --- |

5.6

Príklady vydareného prechodu na uzavreté cykly energie z biologických zdrojov ukazujú, že výroba určitých foriem energie z biologických zdrojov môže byť ekonomicky, ekologicky a sociálne výhodná aj pre poľnohospodárstvo a regionálny pracovný trh. [Obce Mureck a Güssing (obe v Rakúsku) a obec Jühnde (Nemecko) dosiahli úroveň dodávok obnoviteľnej energie vo výške až 170 %]. K tejto pôsobivej ekologickej bilancii je potrebné pripočítať kladný účinok na miestny trh práce (remeslá), pričom sa do toho nepočítajú pracovné miesta poľnohospodárov dodávajúcich suroviny (25).

| 5.7 | Keďže sa dá očakávať, že sa rozdiely v príjmoch a blahobyte medzi mestskými centrami a vidieckymi oblasťami budú ďalej prehlbovať, musí sa z hľadiska politiky zamestnanosti osobitná pozornosť venovať vidieckym oblastiam. Trvalo udržateľná výroba energetických plodín a ich premena na energiu môže na vidieku zabezpečiť a vytvoriť pracovné miesta, pokiaľ pridaná hodnota zostane v príslušnom regióne. |
| --- | --- |

5.7

Keďže sa dá očakávať, že sa rozdiely v príjmoch a blahobyte medzi mestskými centrami a vidieckymi oblasťami budú ďalej prehlbovať, musí sa z hľadiska politiky zamestnanosti osobitná pozornosť venovať vidieckym oblastiam. Trvalo udržateľná výroba energetických plodín a ich premena na energiu môže na vidieku zabezpečiť a vytvoriť pracovné miesta, pokiaľ pridaná hodnota zostane v príslušnom regióne.

Zabezpečenie kvality pracovných miest v poľnohospodárstve

| 5.8 | Cieľ ochrany klímy je možné dosiahnuť iba pomocou kvalifikovaných pracovných síl. Preto musia podniky zamestnancom poskytnúť zodpovedajúci rámec pre ďalšie vzdelávanie. |
| --- | --- |

5.8

Cieľ ochrany klímy je možné dosiahnuť iba pomocou kvalifikovaných pracovných síl. Preto musia podniky zamestnancom poskytnúť zodpovedajúci rámec pre ďalšie vzdelávanie.

Stanovenie a zabezpečenie sociálnych noriem

| 5.9 | Podľa všeobecného názoru dopyt po dovážanej biomase z rozvojových krajín a krajín s rýchlo rastúcim hospodárstvom ďalej porastie. Prípadná úspora nákladov pritom nesmie byť vykúpená zničením ekologických a sociálnych existenčných základov v krajinách výrobcov. Pri výrobe energie z biologických zdrojov sa musia preto dodržiavať základné pracovné normy a normy bezpečnosti pri práci stanovené Medzinárodnou organizáciou práce (26). |
| --- | --- |

5.9

Podľa všeobecného názoru dopyt po dovážanej biomase z rozvojových krajín a krajín s rýchlo rastúcim hospodárstvom ďalej porastie. Prípadná úspora nákladov pritom nesmie byť vykúpená zničením ekologických a sociálnych existenčných základov v krajinách výrobcov. Pri výrobe energie z biologických zdrojov sa musia preto dodržiavať základné pracovné normy a normy bezpečnosti pri práci stanovené Medzinárodnou organizáciou práce (26).

Zapojenie zamestnancov a odborov

| 5.10 | Štrukturálne zmeny v poľnohospodárstve budú mať významný vplyv na kvalitu pracovných miest a príjmy. Preto musia byť do týchto zmien zapojení zamestnanci a odbory. Pretože sa modely spolurozhodovania v Európe značne líšia, musia sa otázky účasti zamestnancov v poľnohospodárstve v existujúcich európskych a národných štruktúrach viac zohľadňovať. Musí sa tak diať najmä s ohľadom na to, že pomocou týchto foriem komunikácie a výmeny názorov je možné zabezpečiť a udržať pracovné miesta. |
| --- | --- |

5.10

Štrukturálne zmeny v poľnohospodárstve budú mať významný vplyv na kvalitu pracovných miest a príjmy. Preto musia byť do týchto zmien zapojení zamestnanci a odbory. Pretože sa modely spolurozhodovania v Európe značne líšia, musia sa otázky účasti zamestnancov v poľnohospodárstve v existujúcich európskych a národných štruktúrach viac zohľadňovať. Musí sa tak diať najmä s ohľadom na to, že pomocou týchto foriem komunikácie a výmeny názorov je možné zabezpečiť a udržať pracovné miesta.

| 5.11 | Výbor pre európsky sociálny dialóg v poľnohospodárstve, ktorý existuje od roku 1999 a zastupuje sociálnych partnerov v otázkach zamestnanosti a budúceho vývoja nových úloh poľnohospodárstva, je kvalifikovaným grémiom expertov a poradcov. EHSV odporúča Komisii, aby jeho funkciu posilnila aj s ohľadom na politiku v oblasti klímy. Na národnej úrovni by sa malo posilniť postavenie sociálnych partnerov v monitorovacích výboroch pre rozvoj vidieka ako odborníkov na otázky týkajúce sa poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

5.11

Výbor pre európsky sociálny dialóg v poľnohospodárstve, ktorý existuje od roku 1999 a zastupuje sociálnych partnerov v otázkach zamestnanosti a budúceho vývoja nových úloh poľnohospodárstva, je kvalifikovaným grémiom expertov a poradcov. EHSV odporúča Komisii, aby jeho funkciu posilnila aj s ohľadom na politiku v oblasti klímy. Na národnej úrovni by sa malo posilniť postavenie sociálnych partnerov v monitorovacích výboroch pre rozvoj vidieka ako odborníkov na otázky týkajúce sa poľnohospodárstva.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Napr. požiare v Grécku v roku 2007, ktoré zničili olivové plantáže.

1

(2)  KOM (2007) 414 v konečnom znení, 18. júla 2007, stanovisko Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 67, schválené 29. mája 2008.

2

(3)  KOM(2007) 722 v konečnom znení.

3

(4)  CO2e = ekvivalent CO2.

4

2

2

(5)  Cool Farming: Climate impacts of agriculture and mitigation potential, štúdia Greenpeace, december 2007.

5

(6)  Zdroj: Európska agentúra pre životné prostredie, správa EEA č. 5/2007.

6

(7)  IPCC WG III, kapitola 8 (2007): Poľnohospodárstvo.

7

(8)  Až po problematiku krmív.

8

(9)  Pôdy sú hneď po moriach najväčšími zásobárňami uhlíka. K tomu niekoľko údajov (pričom EHSV si je vedomý, že existujú sčasti väčšie odchýlky): orná pôda obsahuje približne 60 t uhlíka na hektár, trávne porasty alebo lesná pôda dvakrát toľko (v prípade lesov sa musí navyše posudzovať množstvo uhlíka uloženého v stromoch), na jednom hektári močarísk je uložených až 1 600 t uhlíka.

9

(10)  Príklad: výroba sóje ako krmiva pre európskych chovateľov hospodárskych zvierat, výroba palmového resp. jatrofového oleja na energetické účely („biopalivá“).

10

(11)  Zásoby ropy, uhlia a zemného plynu, nadzemná biomasa, uhlík uložený v pôde a oceány.

11

(12)  Pozri napr. kritériá krížového plnenia.

12

(13)  N2O release from agro-biofuel production negates global warming reduction by replacing fossil fuels, in: Atmos. Chem. Phys. Discuss., 7, 11191–11205, 2007.

13

2

(14)  cca. 3,3 miliardy ton CO2e ročne.

14

2

(15)  Počty hovädzieho dobytka na celom svete: 1 297 mil. kusov (v roku 1990), 1 339 mil. kusov (2004), EÚ (25): 111,2 mil. kusov (v roku 1990), 86,4 mil. kusov (2004), Čína: 79,5 mil. kusov (v roku 1990), 106,5 mil. kusov (v roku 2004).

15

(16)  Pozri o. i. „Ochrana klímy a ekologické poľnohospodárstvo“ in: Ökologie & Landbau, zošit č. 1/ 2008.

16

(17)  Odpoveď nemeckej spolkovej vlády na otázku frakcie Bündnis 90/Die Grünen na tému „Poľnohospodárstvo a ochrana klímy“, dokument č. 16/5346, bod 13.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 34 a stanovisko TEN/338 k návrhu smernice o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, KOM(2008) 019, momentálne v štádiu prípravy.

18

(19)  Napr. vedecká rada nemeckého spolkového ministerstva poľnohospodárstva.

19

(20)  Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 72.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 52.

21

(22)  Empa je výskumný ústav materiálového inžinierstva a technológie. Je súčasťou technickej univerzity v Zürichu (Eidgenössische Technische Hochschule Zürich, ETH).

22

(23)  KOM(2006) 857 „Zamestnanosť vo vidieckych oblastiach: odstránenie rozdielov v oblasti zamestnanosti“.

23

(24)  Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 25.

24

(25)  Viac informácií je na stránke www.seeg.at.

25

(26)  www.ilo.org/public/german/region/eurpro/bonn/ilo_kernarbeitsnormen.htm

26

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/66 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/66

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť systém Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov“

KOM(2008) 16 v konečnom znení – 2008/0013 (COD)

(2009/C 27/15)

Rada sa 13. februára 2008 rozhodla podľa článku 175 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť systém Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. júna 2008. Spravodajcom bol pán Adams.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) prijal 124 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Hodnotu systému obchodovania s emisnými kvótami (ETS) bude možné posúdiť na základe jeho dosahu na úroveň emisií skleníkových plynov v Európe, jeho významu pri podnecovaní činnosti na celom svete a jeho pôsobenia ako vzoru v tomto smere či jeho presadenia sa za celosvetovo uplatňovaný systém. V tejto súvislosti:






  — | sú vítané kroky na podporu obchodovania s kvótami, pretože sú v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“, eliminujú neočakávané zisky, podnecujú investovanie do zariadení a výrobkov s nízkymi emisiami oxidu uhličitého a zabezpečujú ich financovanie a podporujú aj inovácie, |
| --- | --- | --- |

1.1

Hodnotu systému obchodovania s emisnými kvótami (ETS) bude možné posúdiť na základe jeho dosahu na úroveň emisií skleníkových plynov v Európe, jeho významu pri podnecovaní činnosti na celom svete a jeho pôsobenia ako vzoru v tomto smere či jeho presadenia sa za celosvetovo uplatňovaný systém. V tejto súvislosti:

—

sú vítané kroky na podporu obchodovania s kvótami, pretože sú v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“, eliminujú neočakávané zisky, podnecujú investovanie do zariadení a výrobkov s nízkymi emisiami oxidu uhličitého a zabezpečujú ich financovanie a podporujú aj inovácie,

| — | v prípade chýbajúcej medzinárodnej dohody v oblasti klimatických zmien, ktorá by uvalila záväzky na zníženie emisií na všetky príslušné odvetvia priemyslu na celom svete, je potrebné zvážiť prijatie opatrení na ochranu špecifických energeticky náročných odvetví a pododvetví citlivých na medzinárodnú konkurenciu s cieľom zabrániť presunu emisií CO2. EÚ ETS nesmie negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť priemyslu EÚ, |
| --- | --- |

—

v prípade chýbajúcej medzinárodnej dohody v oblasti klimatických zmien, ktorá by uvalila záväzky na zníženie emisií na všetky príslušné odvetvia priemyslu na celom svete, je potrebné zvážiť prijatie opatrení na ochranu špecifických energeticky náročných odvetví a pododvetví citlivých na medzinárodnú konkurenciu s cieľom zabrániť presunu emisií CO2. EÚ ETS nesmie negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť priemyslu EÚ,

| — | právna úprava obchodovania formou aukcie by sa mala vypracovať a prijať čo najskôr, aby sa predišlo zbytočnej neistote, |
| --- | --- |

—

právna úprava obchodovania formou aukcie by sa mala vypracovať a prijať čo najskôr, aby sa predišlo zbytočnej neistote,

| — | Komisia by mala predložiť návrhy v súvislosti s otázkou ako splniť záväzok znížiť emisie skleníkových plynov o 30 % namiesto 20 % v prípade uzavretia medzinárodnej dohody, |
| --- | --- |

—

Komisia by mala predložiť návrhy v súvislosti s otázkou ako splniť záväzok znížiť emisie skleníkových plynov o 30 % namiesto 20 % v prípade uzavretia medzinárodnej dohody,

| — | výrazné úsilie by sa malo venovať ovplyvňovaniu a vytvoreniu spoločnej platformy so vznikajúcou legislatívou USA a iných krajín OECD, ktorá je „založená na stanovení hornej hranice emisií a obchodovaní s nimi“ („cap and trade system“), |
| --- | --- |

—

výrazné úsilie by sa malo venovať ovplyvňovaniu a vytvoreniu spoločnej platformy so vznikajúcou legislatívou USA a iných krajín OECD, ktorá je „založená na stanovení hornej hranice emisií a obchodovaní s nimi“ („cap and trade system“),

| — | ak Medzinárodná námorná organizácia (IMO) bezodkladne nepredloží účelné návrhy, mala by byť do ETS zaradená aj námorná doprava. |
| --- | --- |

—

ak Medzinárodná námorná organizácia (IMO) bezodkladne nepredloží účelné návrhy, mala by byť do ETS zaradená aj námorná doprava.

| 1.2 | Systém obchodovania s emisnými kvótami musí podporovať hospodárstvo s nízkymi emisiami CO2, ochranu klímy, prispôsobenie sa klimatickým zmenám a ich zmierňovanie.






  — | Bezplatné prideľovanie kvót sa musí poskytovať na základe prísneho referenčného porovnávania a cieľov na základe výkonu. |
| --- | --- | --- |

1.2

Systém obchodovania s emisnými kvótami musí podporovať hospodárstvo s nízkymi emisiami CO2, ochranu klímy, prispôsobenie sa klimatickým zmenám a ich zmierňovanie.

—

Bezplatné prideľovanie kvót sa musí poskytovať na základe prísneho referenčného porovnávania a cieľov na základe výkonu.

| — | Aspoň 50 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie by sa malo použiť na podporu opatrení uvedených v článku 10 bod 3 písm. a – f. |
| --- | --- |

—

Aspoň 50 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie by sa malo použiť na podporu opatrení uvedených v článku 10 bod 3 písm. a – f.

| — | Je potrebné odstrániť prípadné prekážky, ktoré by mohli obmedziť prínos a rozvoj kogenerácie (kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie) a systémov diaľkového vykurovania. |
| --- | --- |

—

Je potrebné odstrániť prípadné prekážky, ktoré by mohli obmedziť prínos a rozvoj kogenerácie (kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie) a systémov diaľkového vykurovania.

| — | Činnostiam v oblasti lesného hospodárstva v súvislosti so zachytávaním oxidu uhličitého, odlesňovaním a využívaním pôdy je potrebné venovať väčšiu pozornosť než im v súčasnosti venuje návrh Komisie. |
| --- | --- |

—

Činnostiam v oblasti lesného hospodárstva v súvislosti so zachytávaním oxidu uhličitého, odlesňovaním a využívaním pôdy je potrebné venovať väčšiu pozornosť než im v súčasnosti venuje návrh Komisie.

| 1.3 | ETS by sa mal usilovať o minimalizáciu byrokratických prekážok a dosiahnutie jasnosti a transparentnosti.






  — | Neodkladnú pozornosť a objasnenie si vyžadujú tie opatrenia uvedené v návrhu, ktorých vývoj v súčasnosti podlieha komitologickému postupu. |
| --- | --- | --- |

1.3

ETS by sa mal usilovať o minimalizáciu byrokratických prekážok a dosiahnutie jasnosti a transparentnosti.

—

Neodkladnú pozornosť a objasnenie si vyžadujú tie opatrenia uvedené v návrhu, ktorých vývoj v súčasnosti podlieha komitologickému postupu.

| — | Za predpokladu, že budú zavedené rovnocenné kompenzačné opatrenia, Komisia by mala zvážiť zvýšenie limitu (z 10 000 ton na 25 000 ton) pre vyňatie malých zariadení zo systému ETS. |
| --- | --- |

—

Za predpokladu, že budú zavedené rovnocenné kompenzačné opatrenia, Komisia by mala zvážiť zvýšenie limitu (z 10 000 ton na 25 000 ton) pre vyňatie malých zariadení zo systému ETS.

| 1.4 | Systém obchodovania s emisnými kvótami by mal byť chápaný ako spravodlivé riešenie v celej EÚ, pričom je potrebné uznať naliehavú potrebu krajín, ktoré sa nachádzajú vo fáze industrializácie, ako aj menej rozvinutých krajín v súvislosti s vytváraním udržateľného rastu a zmierňovaním chudoby.






  — | Je potrebné zvážiť vyrovnanie záťaže medzi odvetviami v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami a mimo neho. |
| --- | --- | --- |

1.4

Systém obchodovania s emisnými kvótami by mal byť chápaný ako spravodlivé riešenie v celej EÚ, pričom je potrebné uznať naliehavú potrebu krajín, ktoré sa nachádzajú vo fáze industrializácie, ako aj menej rozvinutých krajín v súvislosti s vytváraním udržateľného rastu a zmierňovaním chudoby.

—

Je potrebné zvážiť vyrovnanie záťaže medzi odvetviami v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami a mimo neho.

| — | Je potrebné preskúmať možné dôsledky obmedzenia využívania kreditov získaných v rámci spoločnej implementácie (JI) a mechanizmu čistého rozvoja (CDM) v prípade chýbajúcej medzinárodnej dohody. |
| --- | --- |

—

Je potrebné preskúmať možné dôsledky obmedzenia využívania kreditov získaných v rámci spoločnej implementácie (JI) a mechanizmu čistého rozvoja (CDM) v prípade chýbajúcej medzinárodnej dohody.

| — | Je nevyhnuté nájsť riešenie eventuálnych problémov v tých východoeurópskych členských štátoch, ktorých elektrická rozvodná sieť je zásobovaná hlavne z Ruska, a nie z EÚ. |
| --- | --- |

—

Je nevyhnuté nájsť riešenie eventuálnych problémov v tých východoeurópskych členských štátoch, ktorých elektrická rozvodná sieť je zásobovaná hlavne z Ruska, a nie z EÚ.

2.   Úvod

| 2.1 | Systém obchodovania s emisnými kvótami bol vytvorený na základe smernice 2003/87/ES v októbri 2003. Jeho zámerom je kontrola faktorov, ktoré prispievajú ku klimatickým zmenám, konkrétne antropogénnych (t. j. človekom spôsobených) skleníkových plynov, a to prostredníctvom poskytovania hospodárskych stimulov na podporu znižovania emisií. Ide o tzv. „cap and trade“ systém, v rámci ktorého je stanovená horná hranica (cap) emisií (najmä CO2), ktoré možno vypúšťať. ETS je najdôležitejším mechanizmom EÚ na obmedzovanie emisií skleníkových plynov, ktorý býva uprednostňovaný pred priamym zdaňovaním vyprodukovaného CO2 či priamou reguláciou. |
| --- | --- |

2.1

Systém obchodovania s emisnými kvótami bol vytvorený na základe smernice 2003/87/ES v októbri 2003. Jeho zámerom je kontrola faktorov, ktoré prispievajú ku klimatickým zmenám, konkrétne antropogénnych (t. j. človekom spôsobených) skleníkových plynov, a to prostredníctvom poskytovania hospodárskych stimulov na podporu znižovania emisií. Ide o tzv. „cap and trade“ systém, v rámci ktorého je stanovená horná hranica (cap) emisií (najmä CO2), ktoré možno vypúšťať. ETS je najdôležitejším mechanizmom EÚ na obmedzovanie emisií skleníkových plynov, ktorý býva uprednostňovaný pred priamym zdaňovaním vyprodukovaného CO2 či priamou reguláciou.

3.   Všeobecné zásady

| 3.1 | ETS sa v súčasnosti vzťahuje na vyše 10 000 zariadení v energetike a priemysle, ktoré dovedna produkujú 40 % emisií skleníkových plynov v rámci celej EÚ. Zariadeniam sú ex ante vydávané emisné povolenia, pričom zariadenia sa musia vzdať istého počtu kvót (alebo kreditov), ktoré predstavujú právo vypúšťať presne stanovené množstvo emisií, ktoré zodpovedá skutočnému objemu ich emisií. Celková suma pridelených kvót či kreditov nesmie presiahnuť hornú hranicu stanovujúcu celkový objem emisií pre danú úroveň. Spoločnosti produkujúce vyššie množstvo emisií skleníkových plynov ako majú povolené na základe kvót, ktoré im boli pridelené, si musia kúpiť kredity od tých podnikov, ktoré znečisťujú menej, alebo v rámci aukcie iných kvót. |
| --- | --- |

3.1

ETS sa v súčasnosti vzťahuje na vyše 10 000 zariadení v energetike a priemysle, ktoré dovedna produkujú 40 % emisií skleníkových plynov v rámci celej EÚ. Zariadeniam sú ex ante vydávané emisné povolenia, pričom zariadenia sa musia vzdať istého počtu kvót (alebo kreditov), ktoré predstavujú právo vypúšťať presne stanovené množstvo emisií, ktoré zodpovedá skutočnému objemu ich emisií. Celková suma pridelených kvót či kreditov nesmie presiahnuť hornú hranicu stanovujúcu celkový objem emisií pre danú úroveň. Spoločnosti produkujúce vyššie množstvo emisií skleníkových plynov ako majú povolené na základe kvót, ktoré im boli pridelené, si musia kúpiť kredity od tých podnikov, ktoré znečisťujú menej, alebo v rámci aukcie iných kvót.

| 3.2 | Prenos kvót sa označuje ako obchodovanie. Každý znečisťovateľ v rámci systému platí poplatok za znečisťovanie, pričom každé zariadenie získa odmenu, ak zníži emisie viac než sa vyžaduje. Preto, teoreticky, podniky, ktoré dokážu jednoduchým a cenovo najvýhodnejším spôsobom znížiť objem emisií, tak aj urobia, čím obmedzia znečistenie za najnižšie možné náklady pre spoločnosť. „Kvóta“ znamená v rámci ETS právo vyprodukovať jednu tonu ekvivalentu oxidu uhličitého za určité obdobie – iné skleníkové plyny sa prepočítavajú na ekvivalenty CO2. |
| --- | --- |

3.2

Prenos kvót sa označuje ako obchodovanie. Každý znečisťovateľ v rámci systému platí poplatok za znečisťovanie, pričom každé zariadenie získa odmenu, ak zníži emisie viac než sa vyžaduje. Preto, teoreticky, podniky, ktoré dokážu jednoduchým a cenovo najvýhodnejším spôsobom znížiť objem emisií, tak aj urobia, čím obmedzia znečistenie za najnižšie možné náklady pre spoločnosť. „Kvóta“ znamená v rámci ETS právo vyprodukovať jednu tonu ekvivalentu oxidu uhličitého za určité obdobie – iné skleníkové plyny sa prepočítavajú na ekvivalenty CO2.

| 3.3 | Členské štáty môžu taktiež umožniť využitie kreditov (rovnakým spôsobom ako sa využívajú kvóty) získaných na základe realizácie projektov zameraných na zníženie emisií v tretích krajinách. Takéto projekty musia byť uznané v rámci kjótskeho mechanizmu spoločnej implementácie (JI) alebo mechanizmu čistého rozvoja (CDM). |
| --- | --- |

3.3

Členské štáty môžu taktiež umožniť využitie kreditov (rovnakým spôsobom ako sa využívajú kvóty) získaných na základe realizácie projektov zameraných na zníženie emisií v tretích krajinách. Takéto projekty musia byť uznané v rámci kjótskeho mechanizmu spoločnej implementácie (JI) alebo mechanizmu čistého rozvoja (CDM).

4.   Obdobia obchodovania v rámci EST

4.1   Prvé obdobie obchodovania v rámci ETS: 1. januára 2005 – 31. decembra 2007

| 4.1.1 | Počas prvej fázy zameranej na získanie skúseností bola vytvorená infraštruktúra obchodovania s emisiami, avšak jej účinnosť bola značne obmedzená, pretože členské štáty pridelili nadmerné množstvo kvót (počas prvej a druhej fázy členské štáty vypracovali národné alokačné plány – NAP – stanovujúce celkovú úroveň emisií a počet kvót pre jednotlivé zariadenia). Počas tohto obdobia sa vyskytli výrazné rozdiely v cenách za kvóty, vrátane prepadu cien emisií oxidu uhličitého pred koncom prvého obdobia obchodovania. |
| --- | --- |

4.1.1

Počas prvej fázy zameranej na získanie skúseností bola vytvorená infraštruktúra obchodovania s emisiami, avšak jej účinnosť bola značne obmedzená, pretože členské štáty pridelili nadmerné množstvo kvót (počas prvej a druhej fázy členské štáty vypracovali národné alokačné plány – NAP – stanovujúce celkovú úroveň emisií a počet kvót pre jednotlivé zariadenia). Počas tohto obdobia sa vyskytli výrazné rozdiely v cenách za kvóty, vrátane prepadu cien emisií oxidu uhličitého pred koncom prvého obdobia obchodovania.

| 4.1.2 | V súvislosti s ETS sa objavilo množstvo kritických názorov, ktoré sa týkali najmä počiatočných metód prideľovania kvót, použitia výnosov z predaja kvót v aukcii, úrovne hornej hranice, problémov v oblasti spravodlivosti, zložitosti, monitorovania a presadzovania predpisov, rizika podnecovania k premiestňovaniu podnikov najväčších znečisťovateľov do krajín bez podobnej regulácie, hodnoty, dôveryhodnosti a spoľahlivosti kreditov JI/CDM a zvýšenia výrobných nákladov v budúcnosti, ktoré môže oslabiť konkurencieschopnosť postihnutých podnikov. Ukázalo sa, že ak sa má ETS stať vierohodným pre priemysel aj mimovládne organizácie, je potrebné tieto problémy riešiť a príslušné zmeny do systému zakomponovať. |
| --- | --- |

4.1.2

V súvislosti s ETS sa objavilo množstvo kritických názorov, ktoré sa týkali najmä počiatočných metód prideľovania kvót, použitia výnosov z predaja kvót v aukcii, úrovne hornej hranice, problémov v oblasti spravodlivosti, zložitosti, monitorovania a presadzovania predpisov, rizika podnecovania k premiestňovaniu podnikov najväčších znečisťovateľov do krajín bez podobnej regulácie, hodnoty, dôveryhodnosti a spoľahlivosti kreditov JI/CDM a zvýšenia výrobných nákladov v budúcnosti, ktoré môže oslabiť konkurencieschopnosť postihnutých podnikov. Ukázalo sa, že ak sa má ETS stať vierohodným pre priemysel aj mimovládne organizácie, je potrebné tieto problémy riešiť a príslušné zmeny do systému zakomponovať.

4.2   Druhé obdobie obchodovania v rámci ETS: 1. januára 2008 – 31. decembra 2012

| 4.2.1 | Táto fáza sa vzťahuje na všetkých 27 členských štátov a zhoduje sa s prvým obdobím záväzkov v rámci Kjótskeho protokolu, ako aj s požiadavkou znížiť emisie skleníkových plynov. Doposiaľ mala cena kvóty stabilný stúpajúci trend na úrovni, ktorá výrazne podporuje prijímanie opatrení na zníženie emisií. Momentálne (v máji 2008) sa jej cena pohybuje na úrovni okolo 25 EUR za tonu. V rámci daného obdobia vykonala Európska komisia systematické hodnotenie hornej hranice, ktorú navrhli členské štáty na základe overených úrovní emisií. Na základe získaných výsledkov Komisia stanovila pre odvetvia v rámci ETS hornú hranicu emisií v priemere o 6,5 % nižšiu ako úroveň z roku 2005. Počas druhého obdobia obchodovania nebolo veľa možností na zmenu či úpravu systému, hoci znečisťovatelia naďalej aktívne reagujú na požiadavky a prispôsobujú sa im. Naďalej sa získavajú a overujú údaje, zhromažďujú sa aj skúsenosti z obchodovania, ktoré vo väčšine prípadov potvrdzujú správnosť koncepcie tvoriacej základ systému obchodovania s kvótami. |
| --- | --- |

4.2.1

Táto fáza sa vzťahuje na všetkých 27 členských štátov a zhoduje sa s prvým obdobím záväzkov v rámci Kjótskeho protokolu, ako aj s požiadavkou znížiť emisie skleníkových plynov. Doposiaľ mala cena kvóty stabilný stúpajúci trend na úrovni, ktorá výrazne podporuje prijímanie opatrení na zníženie emisií. Momentálne (v máji 2008) sa jej cena pohybuje na úrovni okolo 25 EUR za tonu. V rámci daného obdobia vykonala Európska komisia systematické hodnotenie hornej hranice, ktorú navrhli členské štáty na základe overených úrovní emisií. Na základe získaných výsledkov Komisia stanovila pre odvetvia v rámci ETS hornú hranicu emisií v priemere o 6,5 % nižšiu ako úroveň z roku 2005. Počas druhého obdobia obchodovania nebolo veľa možností na zmenu či úpravu systému, hoci znečisťovatelia naďalej aktívne reagujú na požiadavky a prispôsobujú sa im. Naďalej sa získavajú a overujú údaje, zhromažďujú sa aj skúsenosti z obchodovania, ktoré vo väčšine prípadov potvrdzujú správnosť koncepcie tvoriacej základ systému obchodovania s kvótami.

4.3   Tretie obdobie obchodovania v rámci ETS: 2013 – 2020

| 4.3.1 | Komisia v súčasnosti navrhuje výrazné zmeny ETS, ktoré nadobudnú účinnosť práve počas tejto fázy. To je aj účelom zmeny a doplnenia smernice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

4.3.1

Komisia v súčasnosti navrhuje výrazné zmeny ETS, ktoré nadobudnú účinnosť práve počas tejto fázy. To je aj účelom zmeny a doplnenia smernice 2003/87/ES.

5.   Zhrnutie navrhovanej zmeny a doplnenia smernice

| 5.1 | Hoci vytvorením EÚ ETS vznikol najväčší jednotný trh s emisiami CO2 na svete (1), šance na dosiahnutie vytýčených cieľov oslabilo počiatočné nadmerné prideľovanie (bezplatných) kvót v rámci národných alokačných plánov, ktoré jednoznačne nebolo v súlade s úsilím o zníženie emisií v odvetviach v rámci ETS v celej EÚ. V kontexte pevného záväzku dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov sa považuje revidovaný ETS za nevyhnutný pre poskytnutie dlhodobého signálu o cenách emisií CO2, podporu investícií súvisiacich s nízkymi emisiami oxidu uhličitého a transformovanie Európy na hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov. |
| --- | --- |

5.1

Hoci vytvorením EÚ ETS vznikol najväčší jednotný trh s emisiami CO2 na svete (1), šance na dosiahnutie vytýčených cieľov oslabilo počiatočné nadmerné prideľovanie (bezplatných) kvót v rámci národných alokačných plánov, ktoré jednoznačne nebolo v súlade s úsilím o zníženie emisií v odvetviach v rámci ETS v celej EÚ. V kontexte pevného záväzku dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov sa považuje revidovaný ETS za nevyhnutný pre poskytnutie dlhodobého signálu o cenách emisií CO2, podporu investícií súvisiacich s nízkymi emisiami oxidu uhličitého a transformovanie Európy na hospodárstvo s nízkymi emisiami skleníkových plynov.

| 5.2 | Cieľom zmien a doplnení bude:






  — | zaviesť jednotnú celoeurópsku hornú hranicu povolených emisií namiesto 27 národných emisných stropov, v dôsledku čoho národné alokačné plány zaniknú, |
| --- | --- | --- |

5.2

Cieľom zmien a doplnení bude:

—

zaviesť jednotnú celoeurópsku hornú hranicu povolených emisií namiesto 27 národných emisných stropov, v dôsledku čoho národné alokačné plány zaniknú,

| — | výrazne zvýšiť podiel kvót, ktoré budú vydražené v aukcii, a zharmonizovať pravidlá bezplatného prideľovania s cieľom podpory technológií s nižšími emisiami CO2, |
| --- | --- |

—

výrazne zvýšiť podiel kvót, ktoré budú vydražené v aukcii, a zharmonizovať pravidlá bezplatného prideľovania s cieľom podpory technológií s nižšími emisiami CO2,

| — | určiť časť práv na dražbu kvót na základe príjmu na obyvateľa, |
| --- | --- |

—

určiť časť práv na dražbu kvót na základe príjmu na obyvateľa,

| — | zjednodušiť hlavné definície a zlepšiť právnu a technickú zrozumiteľnosť, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť hlavné definície a zlepšiť právnu a technickú zrozumiteľnosť,

| — | zahrnúť do ETS ďalšie odvetvia (petrochemické výrobky, amoniak a hliník) a nové skleníkové plyny (oxid dusný a perfluórouhľovodíky) a zvýšiť tak pokrytie o 6 %, |
| --- | --- |

—

zahrnúť do ETS ďalšie odvetvia (petrochemické výrobky, amoniak a hliník) a nové skleníkové plyny (oxid dusný a perfluórouhľovodíky) a zvýšiť tak pokrytie o 6 %,

| — | umožniť, aby malé zariadenia boli z ETS vyňaté pod podmienkou, že budú prijaté kompenzačné opatrenia, |
| --- | --- |

—

umožniť, aby malé zariadenia boli z ETS vyňaté pod podmienkou, že budú prijaté kompenzačné opatrenia,

| — | stanoviť pravidlá na používanie kreditov získaných v rámci projektov JI/CDM. |
| --- | --- |

—

stanoviť pravidlá na používanie kreditov získaných v rámci projektov JI/CDM.

| 5.3 | Od roku 2013 sa bude množstvo kvót každoročne znižovať (2), čoho výsledkom bude do roku 2020 v porovnaní s rokom 2005 zníženie emisií skleníkových plynov v odvetviach v rámci EÚ ETS, Tento proces znižovania emisií bude rovnakým tempom pokračovať aj počas štvrtej fázy (2021 – 2028). Zároveň sa zvýši podiel vydražených kvót, začínajúc podielom 60 % v roku 2013. Navrhuje sa, aby odvetviu výroby elektrickej energie neboli od roku 2013 prideľované žiadne bezplatné kvóty, v dôsledku čoho by toto odvetvie muselo nakupovať kvóty v aukcii alebo na sekundárnom trhu. Zároveň by sa do roku 2020 postupne prestali prideľovať bezplatné kvóty aj ostatným odvetviam. Výnimkou budú odvetvia považované za pomerne rizikové pokiaľ ide o presun emisií CO2, t. j. premiestňovanie podnikov do krajín bez podobných obmedzení týkajúcich sa produkcie emisií, čím by došlo k celosvetovému zvýšeniu emisií. Týmto odvetviam by mohli byť prideľované kvóty bezplatne až do výšky 100 %. O tejto otázke sa rozhodne v roku 2011. Členské štáty budú uskutočňovať aukcie a budú podnecované, aby výnosy využili na investovanie do politických opatrení na podporu ochrany životného prostredia, avšak nebude sa to od nich vyžadovať. |
| --- | --- |

5.3

Od roku 2013 sa bude množstvo kvót každoročne znižovať (2), čoho výsledkom bude do roku 2020 v porovnaní s rokom 2005 zníženie emisií skleníkových plynov v odvetviach v rámci EÚ ETS, Tento proces znižovania emisií bude rovnakým tempom pokračovať aj počas štvrtej fázy (2021 – 2028). Zároveň sa zvýši podiel vydražených kvót, začínajúc podielom 60 % v roku 2013. Navrhuje sa, aby odvetviu výroby elektrickej energie neboli od roku 2013 prideľované žiadne bezplatné kvóty, v dôsledku čoho by toto odvetvie muselo nakupovať kvóty v aukcii alebo na sekundárnom trhu. Zároveň by sa do roku 2020 postupne prestali prideľovať bezplatné kvóty aj ostatným odvetviam. Výnimkou budú odvetvia považované za pomerne rizikové pokiaľ ide o presun emisií CO2, t. j. premiestňovanie podnikov do krajín bez podobných obmedzení týkajúcich sa produkcie emisií, čím by došlo k celosvetovému zvýšeniu emisií. Týmto odvetviam by mohli byť prideľované kvóty bezplatne až do výšky 100 %. O tejto otázke sa rozhodne v roku 2011. Členské štáty budú uskutočňovať aukcie a budú podnecované, aby výnosy využili na investovanie do politických opatrení na podporu ochrany životného prostredia, avšak nebude sa to od nich vyžadovať.

| 5.4 | Je isté, že kredity JI/CDM (od tretích krajín), ktoré si v súčasnosti môžu kúpiť prevádzkovatelia z EÚ, bude možné použiť až do roku 2020. Celkové množstvo, ktoré je možné použiť počas uvedeného obdobia, zodpovedá celkovému množstvu, ktoré bolo možné použiť počas druhého obdobia obchodovania, t. j. 1,4 mld. kvót, čo zodpovedá jednej tretine z celkového plánovaného zníženia. Keď EÚ zvýši svoje úsilie o zníženie emisií v kontexte medzinárodnej zmluvy o klíme, bude možné dosiahnuť 50 % dodatočného úsilia pomocou kreditov JI/CDM. |
| --- | --- |

5.4

Je isté, že kredity JI/CDM (od tretích krajín), ktoré si v súčasnosti môžu kúpiť prevádzkovatelia z EÚ, bude možné použiť až do roku 2020. Celkové množstvo, ktoré je možné použiť počas uvedeného obdobia, zodpovedá celkovému množstvu, ktoré bolo možné použiť počas druhého obdobia obchodovania, t. j. 1,4 mld. kvót, čo zodpovedá jednej tretine z celkového plánovaného zníženia. Keď EÚ zvýši svoje úsilie o zníženie emisií v kontexte medzinárodnej zmluvy o klíme, bude možné dosiahnuť 50 % dodatočného úsilia pomocou kreditov JI/CDM.

| 5.5 | Hoci kredity z využívania pôdy (zachytávanie oxidu uhličitého v lesoch) nebudú povolené, domáce kredity z programov na zníženie emisií, na ktoré sa nevzťahuje ETS, by mohli byť povolené za predpokladu, že bude možné navrhnúť jasné pravidlá. |
| --- | --- |

5.5

Hoci kredity z využívania pôdy (zachytávanie oxidu uhličitého v lesoch) nebudú povolené, domáce kredity z programov na zníženie emisií, na ktoré sa nevzťahuje ETS, by mohli byť povolené za predpokladu, že bude možné navrhnúť jasné pravidlá.

| 5.6 | Boli vypracované opatrenia, aby bol EÚ ETS prepojený s ostatnými systémami obchodovania; čím by sa podporil rozvoj celosvetovo platného systému. |
| --- | --- |

5.6

Boli vypracované opatrenia, aby bol EÚ ETS prepojený s ostatnými systémami obchodovania; čím by sa podporil rozvoj celosvetovo platného systému.

| 5.7 | Ak bude uzavretá medzinárodná dohoda, bude počet kvót v rámci ETS znížený v súlade s touto dohodou, pričom sa rozšíria možnosti využitia CDM. |
| --- | --- |

5.7

Ak bude uzavretá medzinárodná dohoda, bude počet kvót v rámci ETS znížený v súlade s touto dohodou, pričom sa rozšíria možnosti využitia CDM.

| 5.8 | Pre nové zariadenia, ktoré do systému vstúpia po roku 2013, bude vyhradených 5 % kvót. Emisie z leteckej dopravy sa pravdepodobne koncom druhého obdobia stanú súčasťou ETS, tejto otázke sa však venuje osobitný návrh (3). |
| --- | --- |

5.8

Pre nové zariadenia, ktoré do systému vstúpia po roku 2013, bude vyhradených 5 % kvót. Emisie z leteckej dopravy sa pravdepodobne koncom druhého obdobia stanú súčasťou ETS, tejto otázke sa však venuje osobitný návrh (3).

| 5.9 | Pre zaradenie námornej dopravy do ETS neexistujú žiadne ustanovenia. |
| --- | --- |

5.9

Pre zaradenie námornej dopravy do ETS neexistujú žiadne ustanovenia.

6.   Všeobecné pripomienky

| 6.1 | Systém ETS nie je vedeckým pokusom ani typom „zeleného“ zdaňovania. Spája prvky voľného trhového prístupu na jednej strane, s reguláciou a všeobecným smerovaním, ktorý je výsledkom politického procesu, na strane druhej. Jednotlivé spoločnosti sa môžu rozhodnúť ako a či vôbec budú obmedzovať svoje emisie a na splnenie požiadaviek vyplývajúcich z právnej úpravy v oblasti znečisťovania by si mali zvoliť cestu najnižších nákladov. Hlavnou úlohou ETS je teda vytvárať stimuly, ktoré umožnia znížiť náklady potrebné na dosiahnutie cieľového obmedzenia znečistenia. EHSV schvaľuje a podporuje tento prístup. |
| --- | --- |

6.1

Systém ETS nie je vedeckým pokusom ani typom „zeleného“ zdaňovania. Spája prvky voľného trhového prístupu na jednej strane, s reguláciou a všeobecným smerovaním, ktorý je výsledkom politického procesu, na strane druhej. Jednotlivé spoločnosti sa môžu rozhodnúť ako a či vôbec budú obmedzovať svoje emisie a na splnenie požiadaviek vyplývajúcich z právnej úpravy v oblasti znečisťovania by si mali zvoliť cestu najnižších nákladov. Hlavnou úlohou ETS je teda vytvárať stimuly, ktoré umožnia znížiť náklady potrebné na dosiahnutie cieľového obmedzenia znečistenia. EHSV schvaľuje a podporuje tento prístup.

| 6.2 | Náklady na dosiahnutie stanoveného cieľa obmedzenia znečistenia, ktorým je stabilizácia úrovne skleníkových plynov v atmosfére na hodnotu 450 – 550 ppm do roku 2050, sa odhadujú na približne 1 % svetového HDP. Nečinnosť by spôsobila zníženie svetového HDP o 20 % (4). Neustále pribúdajúce dôkazy a výskum (5) však upozorňujú na narastajúcu produkciu emisií skleníkových plynov, znižovanie absorpčnej schopnosti zemegule a spochybňujú adekvátnosť stanovených cieľov znižovania emisií. |
| --- | --- |

6.2

Náklady na dosiahnutie stanoveného cieľa obmedzenia znečistenia, ktorým je stabilizácia úrovne skleníkových plynov v atmosfére na hodnotu 450 – 550 ppm do roku 2050, sa odhadujú na približne 1 % svetového HDP. Nečinnosť by spôsobila zníženie svetového HDP o 20 % (4). Neustále pribúdajúce dôkazy a výskum (5) však upozorňujú na narastajúcu produkciu emisií skleníkových plynov, znižovanie absorpčnej schopnosti zemegule a spochybňujú adekvátnosť stanovených cieľov znižovania emisií.

| 6.3 | ETS sa snaží o jednoznačnú vedúcu úlohu v oblasti, ktorá sa musí stať celosvetovým úsilím. Tento proces sa odohráva v celosvetovom kontexte, pretože atmosféra je spoločným vlastníctvom celého sveta. Pri hodnotení tohto systému sa preto nesmie vynechať jeho interakcia a vplyv na svetových znečisťovateľov. |
| --- | --- |

6.3

ETS sa snaží o jednoznačnú vedúcu úlohu v oblasti, ktorá sa musí stať celosvetovým úsilím. Tento proces sa odohráva v celosvetovom kontexte, pretože atmosféra je spoločným vlastníctvom celého sveta. Pri hodnotení tohto systému sa preto nesmie vynechať jeho interakcia a vplyv na svetových znečisťovateľov.

| 6.4 | Je potrebné poznamenať, že návrhy právnych noriem v USA, ktoré pravdepodobne nová administratíva uvedie do platnosti, sú založené na systéme určovania horných hraníc a obchodovania s emisiami (cap-and-trade system) s podobnými črtami. Vytvorenie spoločného programu EÚ a USA by bolo veľmi významným krokom smerom k celosvetovému systému. Rovnako dôležité sú aj prepojenia s inými systémami navrhovanými v krajinách OECD. |
| --- | --- |

6.4

Je potrebné poznamenať, že návrhy právnych noriem v USA, ktoré pravdepodobne nová administratíva uvedie do platnosti, sú založené na systéme určovania horných hraníc a obchodovania s emisiami (cap-and-trade system) s podobnými črtami. Vytvorenie spoločného programu EÚ a USA by bolo veľmi významným krokom smerom k celosvetovému systému. Rovnako dôležité sú aj prepojenia s inými systémami navrhovanými v krajinách OECD.

| 6.5 | EHSV preto venuje osobitnú pozornosť úlohe ETS pri nestrannom a trvalo udržateľnom pôsobení na celosvetové znižovanie emisií skleníkových plynov. Znamená to, že opatrenia na európskej úrovni sú dôveryhodné a účinné? V tejto súvislosti treba povedať, že cieľ EÚ znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov o 20 % v porovnaní s úrovňou z roku 1990 (na ktorom sú ETS a návrhy na rozdelenie zaťaženia založené) je nižší, ako obmedzenie o 25 – 40 % pre priemyselne rozvinuté krajiny, ktoré EÚ podporila v decembri 2007 na konferencii o klimatických zmenách na Bali. Komisia vychádza z cieľov odsúhlasených na zasadnutí Európskej rady na jar 2007 a necháva pritom nezodpovedanú otázku, či táto miera obmedzenia je skutočne postačujúca na dosiahnutie celosvetových cieľov, alebo či je to len maximálne možné obmedzenie, ktoré je prijateľné pre členské štáty vzhľadom na ich krátkodobé politické a ekonomicky motivované záujmy. EHSV konštatuje, že hromadiace sa dôkazy o klimatických zmenách si vyžadujú prehodnotenie cieľov so zámerom dosiahnuť výraznejšie obmedzenie emisií skleníkových plynov. |
| --- | --- |

6.5

EHSV preto venuje osobitnú pozornosť úlohe ETS pri nestrannom a trvalo udržateľnom pôsobení na celosvetové znižovanie emisií skleníkových plynov. Znamená to, že opatrenia na európskej úrovni sú dôveryhodné a účinné? V tejto súvislosti treba povedať, že cieľ EÚ znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov o 20 % v porovnaní s úrovňou z roku 1990 (na ktorom sú ETS a návrhy na rozdelenie zaťaženia založené) je nižší, ako obmedzenie o 25 – 40 % pre priemyselne rozvinuté krajiny, ktoré EÚ podporila v decembri 2007 na konferencii o klimatických zmenách na Bali. Komisia vychádza z cieľov odsúhlasených na zasadnutí Európskej rady na jar 2007 a necháva pritom nezodpovedanú otázku, či táto miera obmedzenia je skutočne postačujúca na dosiahnutie celosvetových cieľov, alebo či je to len maximálne možné obmedzenie, ktoré je prijateľné pre členské štáty vzhľadom na ich krátkodobé politické a ekonomicky motivované záujmy. EHSV konštatuje, že hromadiace sa dôkazy o klimatických zmenách si vyžadujú prehodnotenie cieľov so zámerom dosiahnuť výraznejšie obmedzenie emisií skleníkových plynov.

| 6.6 | EHSV podporuje kroky smerom k intenzívnejšiemu obchodovaniu s kvótami. Obchodovanie je v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“, predchádza neočakávaným ziskom, podnecuje investovanie do zariadení a výrobkov s nízkymi emisiami oxidu uhličitého a zabezpečujú ich financovane a tým podporuje aj inovácie. |
| --- | --- |

6.6

EHSV podporuje kroky smerom k intenzívnejšiemu obchodovaniu s kvótami. Obchodovanie je v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“, predchádza neočakávaným ziskom, podnecuje investovanie do zariadení a výrobkov s nízkymi emisiami oxidu uhličitého a zabezpečujú ich financovane a tým podporuje aj inovácie.

| 6.7 | V súčasnosti je veľa nevyriešených otázok, ktoré sa týkajú európskych podnikov vo všeobecnosti. Najdôležitejšie otázky súvisia so skutočnosťou, že revidovaný ETS môže pre podniky znamenať konkurenčnú nevýhodu, predovšetkým v porovnaní s novo industrializovanými krajinami mimo EÚ. Tieto krajiny do určitej miery oprávnene argumentujú, že je potrebné vziať do úvahy dve storočia západnej industrializácie a s ňou súvisiace emisie skleníkových plynov, ako aj ich úsilie dostať podstatnú časť ich obyvateľstva spod hranice chudoby. Na dosiahnutie celosvetovej dohody v týchto otázkach bude potrebné viac podpory a pochopenia pre tieto faktory zo strany spotrebiteľov a podnikov v krajinách OECD. |
| --- | --- |

6.7

V súčasnosti je veľa nevyriešených otázok, ktoré sa týkajú európskych podnikov vo všeobecnosti. Najdôležitejšie otázky súvisia so skutočnosťou, že revidovaný ETS môže pre podniky znamenať konkurenčnú nevýhodu, predovšetkým v porovnaní s novo industrializovanými krajinami mimo EÚ. Tieto krajiny do určitej miery oprávnene argumentujú, že je potrebné vziať do úvahy dve storočia západnej industrializácie a s ňou súvisiace emisie skleníkových plynov, ako aj ich úsilie dostať podstatnú časť ich obyvateľstva spod hranice chudoby. Na dosiahnutie celosvetovej dohody v týchto otázkach bude potrebné viac podpory a pochopenia pre tieto faktory zo strany spotrebiteľov a podnikov v krajinách OECD.

7.   Konkrétne pripomienky

| 7.1 | Ak sa má EÚ ETS stať celosvetovou normou pre obchodovanie s CO2, potom je nevyhnutné, aby bol tento systém čo najdôkladnejší a najúčinnejší. EHSV preto odporúča: |
| --- | --- |

7.1

Ak sa má EÚ ETS stať celosvetovou normou pre obchodovanie s CO2, potom je nevyhnutné, aby bol tento systém čo najdôkladnejší a najúčinnejší. EHSV preto odporúča:

| 7.1.1 | Bezplatné prideľovanie kvót pre špecifické energeticky náročné odvetvia a pododvetvia citlivé na medzinárodnú konkurenciu by sa mali zvážiť len v prípade chýbajúcej medzinárodnej dohody v oblasti klimatických zmien, ktorá by uvalila záväzky na zníženie emisií na všetky príslušné odvetvia priemyslu na celom svete. EÚ ETS nesmie negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť priemyslu EÚ. |
| --- | --- |

7.1.1

Bezplatné prideľovanie kvót pre špecifické energeticky náročné odvetvia a pododvetvia citlivé na medzinárodnú konkurenciu by sa mali zvážiť len v prípade chýbajúcej medzinárodnej dohody v oblasti klimatických zmien, ktorá by uvalila záväzky na zníženie emisií na všetky príslušné odvetvia priemyslu na celom svete. EÚ ETS nesmie negatívne ovplyvniť konkurencieschopnosť priemyslu EÚ.

| 7.1.2 | Pokiaľ možno, malo by sa prijať včasnejšie rozhodnutie týkajúce sa odvetví, na ktoré sa bude vzhľadom na riziko presunu emisií CO2.vzťahovať bezplatný prídel kvót. Tieto odvetvia budú stanovené do júna 2010, avšak rozhodnutie v súvislosti so smernicami by malo byť prijaté skôr, aby sa predišlo neistote v investičnom prostredí a aby príslušné odvetvia mohli vypracovať potrebné dlhodobé plány. |
| --- | --- |

7.1.2

Pokiaľ možno, malo by sa prijať včasnejšie rozhodnutie týkajúce sa odvetví, na ktoré sa bude vzhľadom na riziko presunu emisií CO2.vzťahovať bezplatný prídel kvót. Tieto odvetvia budú stanovené do júna 2010, avšak rozhodnutie v súvislosti so smernicami by malo byť prijaté skôr, aby sa predišlo neistote v investičnom prostredí a aby príslušné odvetvia mohli vypracovať potrebné dlhodobé plány.

| 7.1.3 | Hoci obchodovanie s emisnými kvótami formou aukcie má byť hlavnou metódou ich prideľovania, takmer nič nenaznačuje, ako by toto obchodovanie malo prebiehať. Odkaz na zavedenie právnej úpravy obchodovania formou aukcie až pred 31. decembrom 2010 znamená pre všetkých účastníkov EÚ ETS ďalšiu neistotu v súvislosti s nevyhnutnými očakávanými značnými investíciami do odvetvia energetiky. |
| --- | --- |

7.1.3

Hoci obchodovanie s emisnými kvótami formou aukcie má byť hlavnou metódou ich prideľovania, takmer nič nenaznačuje, ako by toto obchodovanie malo prebiehať. Odkaz na zavedenie právnej úpravy obchodovania formou aukcie až pred 31. decembrom 2010 znamená pre všetkých účastníkov EÚ ETS ďalšiu neistotu v súvislosti s nevyhnutnými očakávanými značnými investíciami do odvetvia energetiky.

| 7.1.4 | Je potrebné zvážiť vyrovnanie záťaže medzi odvetviami v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami a mimo neho. EHSV spochybňuje odôvodnenosť rozdelenia záväzkov zníženia emisií medzi odvetvia v rámci ETS (– 21 % v porovnaní s úrovňou v roku 2005) a ostatné odvetvia (– 10 % v porovnaní úrovňou v roku 2005). Podľa výsledkov výskumu (6) je možné v niektorých odvetviach mimo ETS, najmä v dvoch najväčších – stavebníctve a doprave, znížiť emisie bez akýchkoľvek nákladov či dokonca pri dosiahnutí zisku. Okrem toho je riziko presunu emisií oxidu uhličitého v týchto odvetviach pomerne nízke, resp. žiadne. Stavebníctvo má navyše výrazný potenciál pre vytváranie pracovných miest v rámci EÚ. |
| --- | --- |

7.1.4

Je potrebné zvážiť vyrovnanie záťaže medzi odvetviami v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami a mimo neho. EHSV spochybňuje odôvodnenosť rozdelenia záväzkov zníženia emisií medzi odvetvia v rámci ETS (– 21 % v porovnaní s úrovňou v roku 2005) a ostatné odvetvia (– 10 % v porovnaní úrovňou v roku 2005). Podľa výsledkov výskumu (6) je možné v niektorých odvetviach mimo ETS, najmä v dvoch najväčších – stavebníctve a doprave, znížiť emisie bez akýchkoľvek nákladov či dokonca pri dosiahnutí zisku. Okrem toho je riziko presunu emisií oxidu uhličitého v týchto odvetviach pomerne nízke, resp. žiadne. Stavebníctvo má navyše výrazný potenciál pre vytváranie pracovných miest v rámci EÚ.

| 7.1.5 | Všetky kvóty, ktoré budú pridelené odvetviu leteckej dopravy po jej zaradení do ETS, budú určené na dražbu (7). |
| --- | --- |

7.1.5

Všetky kvóty, ktoré budú pridelené odvetviu leteckej dopravy po jej zaradení do ETS, budú určené na dražbu (7).

| 7.1.6 | V prípade, že Medzinárodná námorná organizácia (IMO) bezodkladne nepredloží účinné návrhy, by mala Komisia, vzhľadom na nárast emisií z lodnej dopravy (1,12 mld. ton na celom svete, t. j. dvojnásobok objemu emisií z leteckej dopravy (8)), predložiť opatrenia na zaradenie námornej dopravy do ETS. |
| --- | --- |

7.1.6

V prípade, že Medzinárodná námorná organizácia (IMO) bezodkladne nepredloží účinné návrhy, by mala Komisia, vzhľadom na nárast emisií z lodnej dopravy (1,12 mld. ton na celom svete, t. j. dvojnásobok objemu emisií z leteckej dopravy (8)), predložiť opatrenia na zaradenie námornej dopravy do ETS.

| 7.1.7 | Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie, ktoré sa v súčasnosti odhadujú na 50 mld. EUR ročne do roku 2020, by mali byť v oveľa väčšej miere určené na financovanie ochrany klímy a realizáciu opatrení na zmiernenie klimatických zmien a prispôsobenie sa im. Osobitná pozornosť by sa v tomto smere mala venovať zraniteľným, menej rozvinutým krajinám a podpore výskumu a vývoja. V návrhu sa uvádza (článok 10 ods. 3), že úroveň 20 % je nedostatočná, v dôsledku čoho nám uniká šanca výrazne podporiť posun k hospodárstvu s nízkymi emisiami CO2. EHSV odporúča, aby sa na uvedené ciele venovalo najmenej 50 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie. Pozornosť je potrebné venovať podpore úlohy lesného hospodárstva, zalesňovaniu a predchádzaniu odlesňovania v EÚ a všade tam, kde sa ukázalo, že lesy účinne zachytávajú CO2. |
| --- | --- |

7.1.7

Príjmy z obchodovania s kvótami formou aukcie, ktoré sa v súčasnosti odhadujú na 50 mld. EUR ročne do roku 2020, by mali byť v oveľa väčšej miere určené na financovanie ochrany klímy a realizáciu opatrení na zmiernenie klimatických zmien a prispôsobenie sa im. Osobitná pozornosť by sa v tomto smere mala venovať zraniteľným, menej rozvinutým krajinám a podpore výskumu a vývoja. V návrhu sa uvádza (článok 10 ods. 3), že úroveň 20 % je nedostatočná, v dôsledku čoho nám uniká šanca výrazne podporiť posun k hospodárstvu s nízkymi emisiami CO2. EHSV odporúča, aby sa na uvedené ciele venovalo najmenej 50 % príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie. Pozornosť je potrebné venovať podpore úlohy lesného hospodárstva, zalesňovaniu a predchádzaniu odlesňovania v EÚ a všade tam, kde sa ukázalo, že lesy účinne zachytávajú CO2.

| 7.1.8 | Lepšiu zrozumiteľnosť a transparentnosť si vyžadujú tie opatrenia uvedené v návrhu, ktorých vývoj v súčasnosti podlieha komitologickému postupu. |
| --- | --- |

7.1.8

Lepšiu zrozumiteľnosť a transparentnosť si vyžadujú tie opatrenia uvedené v návrhu, ktorých vývoj v súčasnosti podlieha komitologickému postupu.

| 7.1.9 | Za predpokladu, že budú zavedené rovnocenné kompenzačné opatrenia, by mala Komisia zvážiť zvýšenie limitu (z 10 000 ton na 25 000 ton) pre vyňatie malých zariadení zo systému ETS. |
| --- | --- |

7.1.9

Za predpokladu, že budú zavedené rovnocenné kompenzačné opatrenia, by mala Komisia zvážiť zvýšenie limitu (z 10 000 ton na 25 000 ton) pre vyňatie malých zariadení zo systému ETS.

| 7.1.10 | V návrhu Komisie by malo byť jasne uvedené, akým spôsobom sa bude EÚ usilovať o splnenie svojho záväzku znížiť emisie CO2 o 30 % namiesto 20 % v prípade uzavretia medzinárodnej dohody. |
| --- | --- |

7.1.10

V návrhu Komisie by malo byť jasne uvedené, akým spôsobom sa bude EÚ usilovať o splnenie svojho záväzku znížiť emisie CO2 o 30 % namiesto 20 % v prípade uzavretia medzinárodnej dohody.

| 7.1.11 | Výbor vyzýva členské štáty, aby prehodnotili svoje vstupné sadzby, aby tak predišli nepriaznivému dosahu na rast a prínos systémov kogenerácie (kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie). |
| --- | --- |

7.1.11

Výbor vyzýva členské štáty, aby prehodnotili svoje vstupné sadzby, aby tak predišli nepriaznivému dosahu na rast a prínos systémov kogenerácie (kombinovaná výroba tepla a elektrickej energie).

| 7.1.12 | V prípade diaľkového vykurovania by bolo potrebné prijať opatrenia, ktorými by sa predišlo strate záujmu o nasledovanie fungujúcich príkladov, ktoré predstavujú tieto programy. |
| --- | --- |

7.1.12

V prípade diaľkového vykurovania by bolo potrebné prijať opatrenia, ktorými by sa predišlo strate záujmu o nasledovanie fungujúcich príkladov, ktoré predstavujú tieto programy.

| 7.1.13 | Je nevyhnuté nájsť riešenie možných problémov v tých východoeurópskych členských štátoch, ktorých elektrická rozvodná sieť je zásobovaná hlavne z Ruska, a nie z EÚ. |
| --- | --- |

7.1.13

Je nevyhnuté nájsť riešenie možných problémov v tých východoeurópskych členských štátoch, ktorých elektrická rozvodná sieť je zásobovaná hlavne z Ruska, a nie z EÚ.

| 7.1.14 | Je potrebné preskúmať súčasný návrh na obmedzenie možnosti využívať kredity JI/CDM pred prijatím medzinárodnej dohody, najmä vzhľadom na nepriaznivý dosah na rozvíjajúci sa medzinárodný kapitálový trh, v rámci ktorého sa získavajú zdroje na financovanie takýchto programov. |
| --- | --- |

7.1.14

Je potrebné preskúmať súčasný návrh na obmedzenie možnosti využívať kredity JI/CDM pred prijatím medzinárodnej dohody, najmä vzhľadom na nepriaznivý dosah na rozvíjajúci sa medzinárodný kapitálový trh, v rámci ktorého sa získavajú zdroje na financovanie takýchto programov.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Svetová banka, State and Trends of the Carbon Market (Stav a trendy trhu s emisiami oxidu uhličitého), máj 2007.

1

(2)  Z 1 974 miliónov ton na 1 720 miliónov ton CO2.

2

2

(3)  Stanovisko EHSV: Ú. v. EÚ C 175, 27.7.2007, s. 47.

3

(4)  Správa Nicholasa Sterna z roku 2006 o hospodárskych dôsledkoch klimatických zmien.

4

(5)  Podľa údajov pozorovacieho pracoviska Mauna Loa na Havaji dosahujú hodnoty CO2 v atmosfére už 387 ppm, čo je najvyššia hodnota prinajmenšom v ostaných 650 000 rokoch.

5

2

(6)  Vattenfall/McKinsey, The Climate Map (Klimatická mapa)

6

Klimatická mapa

http://www.vattenfall.com/www/ccc/ccc/Gemeinsame_Inhalte/DOCUMENT/567263vattenfall/P0271636.pdf.

(7)  V súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami výboru, Ú. v. EÚ C 175, 27.7.2007, s. 47.

7

(8)  Správa IMO, február 2008.

8

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/71 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/71

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020“

KOM(2008) 17 v konečnom znení – 2008/0014 (COD)

(2009/C 27/16)

Rada sa 11. februára 2008 rozhodla podľa článku 175 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. júna 2008. Spravodajcom bol pán MORKIS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla 2008) prijal 116 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie pripomienok a odporúčaní EHSV

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta iniciatívu Európskej únie, v rámci ktorej majú členské štáty v rámci boja proti klimatickým zmenám vyvinúť spoločné úsilie, aby sa dosiahol záväzok Spoločenstva znížiť od roku 2013 do roku 2020 emisie skleníkových plynov pochádzajúce zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES (zdroje nezahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov EÚ, ďalej len „EÚ ETS“). |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta iniciatívu Európskej únie, v rámci ktorej majú členské štáty v rámci boja proti klimatickým zmenám vyvinúť spoločné úsilie, aby sa dosiahol záväzok Spoločenstva znížiť od roku 2013 do roku 2020 emisie skleníkových plynov pochádzajúce zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES (zdroje nezahrnuté do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov EÚ, ďalej len „EÚ ETS“).

| 1.2 | Výbor uznáva a podporuje vedúcu úlohu EÚ pri medzinárodných rokovaniach o záväzkoch v záujme ochrany životného prostredia a klímy. Prostredníctvom vlastných záväzkov ide EÚ príkladom a môže motivovať iné krajiny k porovnateľným opatreniam. |
| --- | --- |

1.2

Výbor uznáva a podporuje vedúcu úlohu EÚ pri medzinárodných rokovaniach o záväzkoch v záujme ochrany životného prostredia a klímy. Prostredníctvom vlastných záväzkov ide EÚ príkladom a môže motivovať iné krajiny k porovnateľným opatreniam.

| 1.3 | Výbor zastáva názor, že občianska spoločnosť má zohrávať kľúčovú úlohu pri realizácii rozhodnutia a plnení záväzkov, ktoré prijali príslušné krajiny. Členské štáty by mali vyvinúť väčšie úsilie pri presadzovaní iniciatív jednotlivých komunít, ktorých cieľom je prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov a vypracovať postupy na podporu týchto iniciatív.






  — | Organizovaná občianska spoločnosť ako celok by mala zohrávať pri presadzovaní tohto rozhodnutia kľúčovú úlohu. Je preto potrebné v širšom rozsahu informovať o požiadavkách rozhodnutia a spôsobe jeho realizácie v každom členskom štáte. |
| --- | --- | --- |

1.3

Výbor zastáva názor, že občianska spoločnosť má zohrávať kľúčovú úlohu pri realizácii rozhodnutia a plnení záväzkov, ktoré prijali príslušné krajiny. Členské štáty by mali vyvinúť väčšie úsilie pri presadzovaní iniciatív jednotlivých komunít, ktorých cieľom je prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov a vypracovať postupy na podporu týchto iniciatív.

—

Organizovaná občianska spoločnosť ako celok by mala zohrávať pri presadzovaní tohto rozhodnutia kľúčovú úlohu. Je preto potrebné v širšom rozsahu informovať o požiadavkách rozhodnutia a spôsobe jeho realizácie v každom členskom štáte.

| — | Treba tiež zvýšiť dôraz na vzdelávacie kampane na zvyšovanie povedomia verejnosti a pochopenia toho, že je potrebné vyvinúť úsilie s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov. |
| --- | --- |

—

Treba tiež zvýšiť dôraz na vzdelávacie kampane na zvyšovanie povedomia verejnosti a pochopenia toho, že je potrebné vyvinúť úsilie s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov.

| — | Je tiež dôležité zaškoliť odborníkov a zvýšiť povedomie širokej verejnosti v oblasti šetrenia energie, ochrany životného prostredia a klimatických zmien. |
| --- | --- |

—

Je tiež dôležité zaškoliť odborníkov a zvýšiť povedomie širokej verejnosti v oblasti šetrenia energie, ochrany životného prostredia a klimatických zmien.

| 1.4 | Výbor zastáva názor, že opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov by mali byť zavádzané tak, aby z dlhodobého hľadiska chránili či dokonca zvyšovali hospodársku konkurencieschopnosť Európy. Rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a energeticky účinné výrobky a výrobné postupy budú vo svete čoraz žiadanejšie a Európa má dobré predpoklady na to, aby získala náskok pred konkurenciou tak, že sa v týchto otázkach stane svetovým lídrom. EÚ a členské štáty musia takýto výskum a vývoj podporovať. |
| --- | --- |

1.4

Výbor zastáva názor, že opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov by mali byť zavádzané tak, aby z dlhodobého hľadiska chránili či dokonca zvyšovali hospodársku konkurencieschopnosť Európy. Rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a energeticky účinné výrobky a výrobné postupy budú vo svete čoraz žiadanejšie a Európa má dobré predpoklady na to, aby získala náskok pred konkurenciou tak, že sa v týchto otázkach stane svetovým lídrom. EÚ a členské štáty musia takýto výskum a vývoj podporovať.

| 1.5 | Podľa článku 3 ods. 3 navrhovaného rozhodnutia môže členský štát previesť z nasledujúceho roku množstvo rovnajúce sa 2 % emisií skleníkových plynov tohto členského štátu alebo ak sa jeho emisie nachádzajú pod limitnou hodnotou uvedenou v odseku 2, smie členský štát previesť svoj prebytok zníženia emisií do nasledujúceho roku. Toto ustanovenie je príliš prísne, pretože jednoročný rámec nie je dostatočne flexibilný z hľadiska realizácie veľkých projektov a dosiahnutia dobrých výsledkov. Osobitný význam to má pre malé členské štáty, ktoré realizujú rozsiahle projekty na znižovanie emisií skleníkových plynov.
  Komisia navrhuje, aby každý členský štát vypracoval plán na dosiahnutie svojho vnútroštátneho cieľa. No priemerné ročné emisie skleníkových plynov počas obdobia rokov 2013 – 2020 by nemali byť vyššie než priemer ročných emisií v rokoch 2005 – 2020. Výbor sa domnieva, že pre realizáciu týchto plánov je dôležité ich pravidelné monitorovanie na národnej i európskej úrovni, aby bolo možné čo najskôr zistiť akékoľvek odchýlky a prijať nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

1.5

Podľa článku 3 ods. 3 navrhovaného rozhodnutia môže členský štát previesť z nasledujúceho roku množstvo rovnajúce sa 2 % emisií skleníkových plynov tohto členského štátu alebo ak sa jeho emisie nachádzajú pod limitnou hodnotou uvedenou v odseku 2, smie členský štát previesť svoj prebytok zníženia emisií do nasledujúceho roku. Toto ustanovenie je príliš prísne, pretože jednoročný rámec nie je dostatočne flexibilný z hľadiska realizácie veľkých projektov a dosiahnutia dobrých výsledkov. Osobitný význam to má pre malé členské štáty, ktoré realizujú rozsiahle projekty na znižovanie emisií skleníkových plynov.

Komisia navrhuje, aby každý členský štát vypracoval plán na dosiahnutie svojho vnútroštátneho cieľa. No priemerné ročné emisie skleníkových plynov počas obdobia rokov 2013 – 2020 by nemali byť vyššie než priemer ročných emisií v rokoch 2005 – 2020. Výbor sa domnieva, že pre realizáciu týchto plánov je dôležité ich pravidelné monitorovanie na národnej i európskej úrovni, aby bolo možné čo najskôr zistiť akékoľvek odchýlky a prijať nápravné opatrenia.

| 1.6 | Aby sa zlepšila celková hospodárska efektívnosť pri realizácii súhrnného záväzku Spoločenstva a aby sa spoločné ciele dosiahli s vynaložením minimálnym nákladov, malo by sa podľa názoru výboru v rozhodnutí umožniť, aby členské štáty mali možnosť previesť na základe bilaterálnych medzištátnych dohôd časť povolených emisií skleníkových plynov na iný členský štát. |
| --- | --- |

1.6

Aby sa zlepšila celková hospodárska efektívnosť pri realizácii súhrnného záväzku Spoločenstva a aby sa spoločné ciele dosiahli s vynaložením minimálnym nákladov, malo by sa podľa názoru výboru v rozhodnutí umožniť, aby členské štáty mali možnosť previesť na základe bilaterálnych medzištátnych dohôd časť povolených emisií skleníkových plynov na iný členský štát.

| 1.7 | Výbor sa domnieva, že využitím flexibilných nástrojov v rámci projektov na zabezpečenie spoločnej realizácie tzv. mechanizmu čistého rozvoja je potrebné zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi opatreniami na znižovanie emisií skleníkových plynov prijatými v rámci EÚ na jednej strane a zmyslom pre solidaritu vzhľadom na zavedenie opatrení na znižovanie emisií v rozvojových krajinách na druhej strane. Využívanie flexibilných nástrojov by však malo byť primerané – teda ak skutočne prispievajú k znižovaniu globálnych emisií skleníkových plynov. Nemali by podporovať „únik“ emisií skleníkových plynov z EÚ do krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

1.7

Výbor sa domnieva, že využitím flexibilných nástrojov v rámci projektov na zabezpečenie spoločnej realizácie tzv. mechanizmu čistého rozvoja je potrebné zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi opatreniami na znižovanie emisií skleníkových plynov prijatými v rámci EÚ na jednej strane a zmyslom pre solidaritu vzhľadom na zavedenie opatrení na znižovanie emisií v rozvojových krajinách na druhej strane. Využívanie flexibilných nástrojov by však malo byť primerané – teda ak skutočne prispievajú k znižovaniu globálnych emisií skleníkových plynov. Nemali by podporovať „únik“ emisií skleníkových plynov z EÚ do krajín mimo EÚ.

| 1.8 | Výbor schvaľuje prijaté záväzky a spoločné úsilie členských štátov. Výbor zastáva názor, že verejnosť musí byť lepšie informovaná o zásadách, na ktorých je toto spoločné úsilie založené. Pri koordinácii spoločného úsilia je potrebné vyhodnotiť špecifické podmienky každej krajiny, náklady súvisiace so znižovaním emisií a dosah na konkurencieschopnosť a rozvoj príslušnej krajiny. Rozhodnutie o spoločnom úsilí by malo viesť k rovnakým relatívnym nákladom na znižovanie emisií v pomere k HDP každej krajiny. |
| --- | --- |

1.8

Výbor schvaľuje prijaté záväzky a spoločné úsilie členských štátov. Výbor zastáva názor, že verejnosť musí byť lepšie informovaná o zásadách, na ktorých je toto spoločné úsilie založené. Pri koordinácii spoločného úsilia je potrebné vyhodnotiť špecifické podmienky každej krajiny, náklady súvisiace so znižovaním emisií a dosah na konkurencieschopnosť a rozvoj príslušnej krajiny. Rozhodnutie o spoločnom úsilí by malo viesť k rovnakým relatívnym nákladom na znižovanie emisií v pomere k HDP každej krajiny.

| 1.9 | Výbor vyzýva Komisiu, aby zaviedla systém na kontrolu dodržiavania požiadaviek, v rámci ktorého sa zavedú napr. peňažné pokuty voči členským štátom v prípade prekročenia stanovených objemov emisií. |
| --- | --- |

1.9

Výbor vyzýva Komisiu, aby zaviedla systém na kontrolu dodržiavania požiadaviek, v rámci ktorého sa zavedú napr. peňažné pokuty voči členským štátom v prípade prekročenia stanovených objemov emisií.

2.   Úvod: Dokument Komisie

| 2.1 | Európska komisia 23. januára 2008 predložila balíček návrhov v rámci boja proti klimatickým zmenám a na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

2.1

Európska komisia 23. januára 2008 predložila balíček návrhov v rámci boja proti klimatickým zmenám a na podporu využívania energie z obnoviteľných zdrojov.

| 2.2 | Zámerom návrhu Komisie je uplatňovať v praxi dohodu, ku ktorej sa dospelo na schôdzi Európskej rady z 8. a 9. marca 2008 a v rámci ktorej sa Európska únia zaviazala znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov o 20 % v porovnaní s rokom 1990 a dosiahnuť takisto do roku 2020, aby podiel obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe energie predstavoval 20 %. |
| --- | --- |

2.2

Zámerom návrhu Komisie je uplatňovať v praxi dohodu, ku ktorej sa dospelo na schôdzi Európskej rady z 8. a 9. marca 2008 a v rámci ktorej sa Európska únia zaviazala znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov o 20 % v porovnaní s rokom 1990 a dosiahnuť takisto do roku 2020, aby podiel obnoviteľných zdrojov energie na celkovej spotrebe energie predstavoval 20 %.

| 2.3 | Celkové úsilie o zníženie emisií skleníkových plynov sa rozdeľuje medzi odvetvia v rámci systému EÚ ETS a odvetvia mimo tohto systému. Komisia navrhla nasledujúci postup: 21-percentné zníženie v odvetviach v rámci EÚ ETS do roku 2020 v porovnaní s rokom 2005 a zníženie okolo 10 % v porovnaní s rokom 2005 pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje EÚ ETS. Toto zníženie povedie k celkovému poklesu o 14 % v porovnaní s rokom 2005, čo zodpovedá zníženiu o 20 % v porovnaní s rokom 1990. |
| --- | --- |

2.3

Celkové úsilie o zníženie emisií skleníkových plynov sa rozdeľuje medzi odvetvia v rámci systému EÚ ETS a odvetvia mimo tohto systému. Komisia navrhla nasledujúci postup: 21-percentné zníženie v odvetviach v rámci EÚ ETS do roku 2020 v porovnaní s rokom 2005 a zníženie okolo 10 % v porovnaní s rokom 2005 pre odvetvia, na ktoré sa nevzťahuje EÚ ETS. Toto zníženie povedie k celkovému poklesu o 14 % v porovnaní s rokom 2005, čo zodpovedá zníženiu o 20 % v porovnaní s rokom 1990.

| 2.4 | Rada avizovala ešte ambicióznejšie ciele za predpokladu, že sa podpíše globálna a komplexná dohoda na obdobie po roku 2012, a tiež že sa ostatné rozvinuté krajiny zaviažu prispieť k porovnateľnému zníženiu emisií a pokiaľ hospodársky vyspelejšie rozvojové krajiny k tomu prispejú úmerne svojím povinnostiam a príslušným schopnostiam. V rámci týchto parametrov by Spoločenstvo malo znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 o 30 %. |
| --- | --- |

2.4

Rada avizovala ešte ambicióznejšie ciele za predpokladu, že sa podpíše globálna a komplexná dohoda na obdobie po roku 2012, a tiež že sa ostatné rozvinuté krajiny zaviažu prispieť k porovnateľnému zníženiu emisií a pokiaľ hospodársky vyspelejšie rozvojové krajiny k tomu prispejú úmerne svojím povinnostiam a príslušným schopnostiam. V rámci týchto parametrov by Spoločenstvo malo znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 o 30 %.

| 2.5 | Predložený návrh rozhodnutia stanovuje príspevok členských štátov k splneniu záväzku Spoločenstva znížiť emisie skleníkových plynov od roku 2013 do roku 2020 pre emisie skleníkových plynov pochádzajúce zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES (zdroje nezahrnuté do EÚ ETS). |
| --- | --- |

2.5

Predložený návrh rozhodnutia stanovuje príspevok členských štátov k splneniu záväzku Spoločenstva znížiť emisie skleníkových plynov od roku 2013 do roku 2020 pre emisie skleníkových plynov pochádzajúce zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES (zdroje nezahrnuté do EÚ ETS).

| 2.6 | Navrhované rozhodnutie stanovuje pravidlá, podľa ktorý sa určuje podiel členských štátov na plnení záväzku Spoločenstva znížiť emisie skleníkových plynov od roku 2013 do roku 2020. |
| --- | --- |

2.6

Navrhované rozhodnutie stanovuje pravidlá, podľa ktorý sa určuje podiel členských štátov na plnení záväzku Spoločenstva znížiť emisie skleníkových plynov od roku 2013 do roku 2020.

| 2.7 | Komisia tiež zastáva názor, že všetky členské štáty by mali vyvíjať úsilie o zníženie emisií skleníkových plynov a zohľadniť pritom ekonomické odlišnosti a ukazovateľ HDP na obyvateľa v každej členskej krajine. Členským štátom, ktoré majú v súčasnosti relatívne nízky HDP na obyvateľa, a teda vysoké očakávania rastu HDP, by sa malo povoliť vyprodukovať viac emisií skleníkových plynov v roku 2020 v porovnaní s úrovňou v roku 2005. |
| --- | --- |

2.7

Komisia tiež zastáva názor, že všetky členské štáty by mali vyvíjať úsilie o zníženie emisií skleníkových plynov a zohľadniť pritom ekonomické odlišnosti a ukazovateľ HDP na obyvateľa v každej členskej krajine. Členským štátom, ktoré majú v súčasnosti relatívne nízky HDP na obyvateľa, a teda vysoké očakávania rastu HDP, by sa malo povoliť vyprodukovať viac emisií skleníkových plynov v roku 2020 v porovnaní s úrovňou v roku 2005.

| 2.8 | Vzhľadom na navrhnutú diferenciáciu Komisia odporúča, aby sa pre jednotlivé krajiny stanovili určité limity, hoci žiaden členský štát by nemal byť povinný znížiť svoje emisie skleníkových plynov v roku 2020 o viac ako 20 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005 a žiaden členský štát by nemal mať povolené zvýšiť svoje emisie skleníkových plynov v roku 2020 o viac ako 20 % oproti úrovni z roku 2005. |
| --- | --- |

2.8

Vzhľadom na navrhnutú diferenciáciu Komisia odporúča, aby sa pre jednotlivé krajiny stanovili určité limity, hoci žiaden členský štát by nemal byť povinný znížiť svoje emisie skleníkových plynov v roku 2020 o viac ako 20 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005 a žiaden členský štát by nemal mať povolené zvýšiť svoje emisie skleníkových plynov v roku 2020 o viac ako 20 % oproti úrovni z roku 2005.

| 2.9 | Komisia stanovuje, že každý členský štát obmedzí do roku 2020 svoje emisie skleníkových plynov zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, o percentuálny podiel, ktorý je pre daný členský štát stanovený v prílohe k tomuto rozhodnutiu vzhľadom na jeho emisie v roku 2005. |
| --- | --- |

2.9

Komisia stanovuje, že každý členský štát obmedzí do roku 2020 svoje emisie skleníkových plynov zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, o percentuálny podiel, ktorý je pre daný členský štát stanovený v prílohe k tomuto rozhodnutiu vzhľadom na jeho emisie v roku 2005.

| 2.10 | Komisia zastáva názor, že emisie je potrebné znižovať každý rok v období od roku 2013 do roku 2020. Je tu však aj určitý stupeň flexibility, ktorý umožňuje každému členskému štátu previesť z nasledujúceho roku množstvo rovnajúce sa 2 % limitu emisií skleníkových plynov tohto členského štátu. Takisto sa členskému štátu, ktorého emisie sa nachádzajú pod jeho limitnou hodnotou, povoľuje previesť jeho prebytok zníženia emisií do nasledujúceho roku. |
| --- | --- |

2.10

Komisia zastáva názor, že emisie je potrebné znižovať každý rok v období od roku 2013 do roku 2020. Je tu však aj určitý stupeň flexibility, ktorý umožňuje každému členskému štátu previesť z nasledujúceho roku množstvo rovnajúce sa 2 % limitu emisií skleníkových plynov tohto členského štátu. Takisto sa členskému štátu, ktorého emisie sa nachádzajú pod jeho limitnou hodnotou, povoľuje previesť jeho prebytok zníženia emisií do nasledujúceho roku.

| 2.11 | Každý členský štát obmedzí každoročne uvedené emisie skleníkových plynov lineárnym spôsobom, aby zaistil, že emisie v roku 2020 nepresiahnu maximálnu úroveň, ktorá je pre členský štát uvedená v prílohe rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.11

Každý členský štát obmedzí každoročne uvedené emisie skleníkových plynov lineárnym spôsobom, aby zaistil, že emisie v roku 2020 nepresiahnu maximálnu úroveň, ktorá je pre členský štát uvedená v prílohe rozhodnutia.

| 2.12 | Na poskytnutie ďalšej flexibility členským štátom pri vykonávaní ich záväzkov a na podporu udržateľného rozvoja v tretích krajinách, najmä v rozvojových krajinách, a aby sa poskytla istota investorom, Komisia navrhuje, aby členské štáty naďalej mali možnosť využívať kredity z projektov v rámci tzv. mechanizmu čistého rozvoja (clean development mechanism – CDM), aby sa trh pre tieto kredity zachoval aj po roku 2012. |
| --- | --- |

2.12

Na poskytnutie ďalšej flexibility členským štátom pri vykonávaní ich záväzkov a na podporu udržateľného rozvoja v tretích krajinách, najmä v rozvojových krajinách, a aby sa poskytla istota investorom, Komisia navrhuje, aby členské štáty naďalej mali možnosť využívať kredity z projektov v rámci tzv. mechanizmu čistého rozvoja (clean development mechanism – CDM), aby sa trh pre tieto kredity zachoval aj po roku 2012.

| 2.13 | Aby sa prispelo k zachovaniu tohto trhu ako aj ďalšiemu znižovaniu emisií skleníkových plynov v rámci EÚ, a tým aj ďalšej realizácii cieľov Spoločenstva v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej bezpečnosti, inovácií a konkurencieschopnosti, navrhuje sa povoliť, aby členské štáty až do uzatvorenia ďalšej medzinárodnej dohody o zmene klímy ročne použili kredity z projektov znižovania emisií skleníkových plynov v tretích krajinách až do výšky 3 % emisií každého členského štátu zo zdrojov nezahrnutých do ETS v roku 2005. Toto maximálne množstvo sa rovná približne tretine poklesu emisií skleníkových plynov členského štátu v roku 2020. Členským štátom by sa malo povoliť previesť nevyužitú časť tohto množstva na iný členský štát. |
| --- | --- |

2.13

Aby sa prispelo k zachovaniu tohto trhu ako aj ďalšiemu znižovaniu emisií skleníkových plynov v rámci EÚ, a tým aj ďalšej realizácii cieľov Spoločenstva v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej bezpečnosti, inovácií a konkurencieschopnosti, navrhuje sa povoliť, aby členské štáty až do uzatvorenia ďalšej medzinárodnej dohody o zmene klímy ročne použili kredity z projektov znižovania emisií skleníkových plynov v tretích krajinách až do výšky 3 % emisií každého členského štátu zo zdrojov nezahrnutých do ETS v roku 2005. Toto maximálne množstvo sa rovná približne tretine poklesu emisií skleníkových plynov členského štátu v roku 2020. Členským štátom by sa malo povoliť previesť nevyužitú časť tohto množstva na iný členský štát.

| 2.14 | Komisia zastáva názor, že po dosiahnutí budúcej medzinárodnej dohody týkajúcej sa klimatických zmien by členské štáty mali prijímať iba kredity za znižovanie emisií z krajín, ktoré ratifikovali uvedenú dohodu a ktoré podliehajú spoločnému prístupu. |
| --- | --- |

2.14

Komisia zastáva názor, že po dosiahnutí budúcej medzinárodnej dohody týkajúcej sa klimatických zmien by členské štáty mali prijímať iba kredity za znižovanie emisií z krajín, ktoré ratifikovali uvedenú dohodu a ktoré podliehajú spoločnému prístupu.

| 2.15 | Komisia tiež zastáva názor, že po tom, ako Spoločenstvo podpíše budúcu medzinárodnú dohodu týkajúcu sa klimatických zmien by mali byť emisné limity členských štátov upravené na základe nového záväzku Spoločenstva v oblasti emisií skleníkových plynov stanoveného v tejto dohode. |
| --- | --- |

2.15

Komisia tiež zastáva názor, že po tom, ako Spoločenstvo podpíše budúcu medzinárodnú dohodu týkajúcu sa klimatických zmien by mali byť emisné limity členských štátov upravené na základe nového záväzku Spoločenstva v oblasti emisií skleníkových plynov stanoveného v tejto dohode.

| 2.16 | Členské štáty by mali vo svojich výročných správach predkladaných podľa článku 3 rozhodnutia 280/2004/ES vykazovať svoje ročné emisie vyplývajúce z vykonávania článku 3 a použitia kreditov podľa článku 4. Členské štáty predložia takisto aktualizáciu svojho plánovaného pokroku do 1. júla 2016. |
| --- | --- |

2.16

Členské štáty by mali vo svojich výročných správach predkladaných podľa článku 3 rozhodnutia 280/2004/ES vykazovať svoje ročné emisie vyplývajúce z vykonávania článku 3 a použitia kreditov podľa článku 4. Členské štáty predložia takisto aktualizáciu svojho plánovaného pokroku do 1. júla 2016.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Iniciatíva Európskej komisie, v rámci ktorej majú členské štáty vyvinúť spoločné úsilie s cieľom bojovať proti klimatickým zmenám, aby sa splnil záväzok Spoločenstva znížiť od roku 2013 do roku 2020 emisie skleníkových plynov pochádzajúce zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES (zdroje nezahrnuté do systému obchodovania s emisiami EÚ – EÚ ETS), je dôležitým ohnivkom v reťazci rozhodnutí prijatých so zámerom bojovať proti klimatickým zmenám. |
| --- | --- |

3.1

Iniciatíva Európskej komisie, v rámci ktorej majú členské štáty vyvinúť spoločné úsilie s cieľom bojovať proti klimatickým zmenám, aby sa splnil záväzok Spoločenstva znížiť od roku 2013 do roku 2020 emisie skleníkových plynov pochádzajúce zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES (zdroje nezahrnuté do systému obchodovania s emisiami EÚ – EÚ ETS), je dôležitým ohnivkom v reťazci rozhodnutí prijatých so zámerom bojovať proti klimatickým zmenám.

| 3.2 | Výbor je presvedčený o tom, že toto rozhodnutie pomôže Spoločenstvu splniť úlohy v oblasti ochrany životného prostredia a klimatických zmien. Politika Spoločenstva v tejto oblasti musí zabezpečiť primerané zníženie emisií skleníkových plynov prostredníctvom stanovenia záväzných požiadaviek voči členským štátom spojených s prísnou kontrolou ich dodržiavania. |
| --- | --- |

3.2

Výbor je presvedčený o tom, že toto rozhodnutie pomôže Spoločenstvu splniť úlohy v oblasti ochrany životného prostredia a klimatických zmien. Politika Spoločenstva v tejto oblasti musí zabezpečiť primerané zníženie emisií skleníkových plynov prostredníctvom stanovenia záväzných požiadaviek voči členským štátom spojených s prísnou kontrolou ich dodržiavania.

| 3.3 | Výbor by zároveň chcel upozorniť na skutočnosť, že efektívnosť rozhodnutia Parlamentu a Rady o spoločnom úsilí pri znižovaní emisií skleníkových plynov podstatne závisí od ďalších dvoch prvkov balíčka týkajúceho sa energetiky a klimatických zmien: smernice o zdrojoch obnoviteľnej energie a smernice o EÚ ETS. To znamená, že tieto nástroje musia synergicky spolupôsobiť a akákoľvek modifikácia jedného ovplyvní ostatné. |
| --- | --- |

3.3

Výbor by zároveň chcel upozorniť na skutočnosť, že efektívnosť rozhodnutia Parlamentu a Rady o spoločnom úsilí pri znižovaní emisií skleníkových plynov podstatne závisí od ďalších dvoch prvkov balíčka týkajúceho sa energetiky a klimatických zmien: smernice o zdrojoch obnoviteľnej energie a smernice o EÚ ETS. To znamená, že tieto nástroje musia synergicky spolupôsobiť a akákoľvek modifikácia jedného ovplyvní ostatné.

| 3.4 | Ak sa má dosiahnuť uzavretie medzinárodnej dohody, je potrebné prispôsobiť záväzky Spoločenstva. Vysoké očakávania sa spájajú s rokovaniami, ktoré začali v decembri 2007 na Bali v Indonézii a ktoré by mohli mať kľúčový význam pre celosvetové opatrenia do roku 2020. Bolo by veľmi užitočné pokračovať v týchto rokovaniach a uzavrieť dohodu o ochrane klímy na konferencii o klimatických zmenách v roku 2009 v Kodani. Očakáva sa, že v tejto oblasti sa dosiahne pokrok aj na ďalšom summite o klíme, ktorý sa má uskutočniť v Poznani v Poľsku ešte pred kodanskou konferenciou. |
| --- | --- |

3.4

Ak sa má dosiahnuť uzavretie medzinárodnej dohody, je potrebné prispôsobiť záväzky Spoločenstva. Vysoké očakávania sa spájajú s rokovaniami, ktoré začali v decembri 2007 na Bali v Indonézii a ktoré by mohli mať kľúčový význam pre celosvetové opatrenia do roku 2020. Bolo by veľmi užitočné pokračovať v týchto rokovaniach a uzavrieť dohodu o ochrane klímy na konferencii o klimatických zmenách v roku 2009 v Kodani. Očakáva sa, že v tejto oblasti sa dosiahne pokrok aj na ďalšom summite o klíme, ktorý sa má uskutočniť v Poznani v Poľsku ešte pred kodanskou konferenciou.

| 3.5 | Je dobré, že EÚ je vedúcou silou týchto rokovaní. Prostredníctvom vlastných záväzkov ide EÚ príkladom a môže motivovať iné krajiny k porovnateľným opatreniam. Hoci od rýchle sa rozvíjajúcich krajín, ako Čína, India a Brazília, sa z pochopiteľných dôvodov nežiada znížiť emisie, môžu tieto krajiny pribrzdiť ich zvyšovanie v pomere k ich hospodárskemu rastu. EHSV vyzýva Komisiu, aby urobila všetko, čo je v jej silách, na dosiahnutie medzinárodnej dohody (nadväzujúcej na dohodu z Kjóta), ktorá by rozvinuté krajiny zaviazala znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 o 30 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990, čo by bolo v súlade s návrhmi 4. správy medzinárodného panelu o klimatických zmenách (IPCC), ktorý odhaduje, že do roku 2020 je potrebné znížiť emisie o 25 – 40 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990, aby sa dosiahlo obmedzenie globálneho otepľovania na 2 stupne Celzia nad úroveň dosahovanú pred začiatkom industrializácie. Aby bolo možné túto medzinárodnú dohodu dosiahnuť, bude samozrejme potrebné preskúmať tento aj iné návrhy balíka Komisie týkajúceho sa energetiky a klimatických zmien v záujme prispôsobenia ich cieľov prísnejším cieľovým hodnotám. Preto je dôležité, aby si všetci, koho sa to týka, uvedomili, že cieľové hodnoty navrhnuté v súčasnosti na rok 2020 sú iba prvým krokom a že v príhodnom čase bude potrebné stanoviť prísnejšie cieľové hodnoty (možno už v roku 2020 a určite v nasledujúcich rokoch), a aby podľa toho aj plánovali. |
| --- | --- |

3.5

Je dobré, že EÚ je vedúcou silou týchto rokovaní. Prostredníctvom vlastných záväzkov ide EÚ príkladom a môže motivovať iné krajiny k porovnateľným opatreniam. Hoci od rýchle sa rozvíjajúcich krajín, ako Čína, India a Brazília, sa z pochopiteľných dôvodov nežiada znížiť emisie, môžu tieto krajiny pribrzdiť ich zvyšovanie v pomere k ich hospodárskemu rastu. EHSV vyzýva Komisiu, aby urobila všetko, čo je v jej silách, na dosiahnutie medzinárodnej dohody (nadväzujúcej na dohodu z Kjóta), ktorá by rozvinuté krajiny zaviazala znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 o 30 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990, čo by bolo v súlade s návrhmi 4. správy medzinárodného panelu o klimatických zmenách (IPCC), ktorý odhaduje, že do roku 2020 je potrebné znížiť emisie o 25 – 40 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990, aby sa dosiahlo obmedzenie globálneho otepľovania na 2 stupne Celzia nad úroveň dosahovanú pred začiatkom industrializácie. Aby bolo možné túto medzinárodnú dohodu dosiahnuť, bude samozrejme potrebné preskúmať tento aj iné návrhy balíka Komisie týkajúceho sa energetiky a klimatických zmien v záujme prispôsobenia ich cieľov prísnejším cieľovým hodnotám. Preto je dôležité, aby si všetci, koho sa to týka, uvedomili, že cieľové hodnoty navrhnuté v súčasnosti na rok 2020 sú iba prvým krokom a že v príhodnom čase bude potrebné stanoviť prísnejšie cieľové hodnoty (možno už v roku 2020 a určite v nasledujúcich rokoch), a aby podľa toho aj plánovali.

| 3.6 | Výbor zastáva názor, že opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov by mali byť zavádzané tak, aby z dlhodobého hľadiska chránili či dokonca zvyšovali hospodársku konkurencieschopnosť Európy. Rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a energeticky účinné výrobky a výrobné postupy budú vo svete čoraz žiadanejšie a Európa má dobré predpoklady na to, aby získala náskok pred konkurenciou, pretože je v týchto otázkach svetovým lídrom. EÚ a členské štáty musia podporovať takýto vývoj prostredníctvom výskumu a vývoja, inak bude ťažké tieto ciele dosiahnuť. Je tiež dôležité zaškoliť odborníkov a zvýšiť povedomie širokej verejnosti v oblasti šetrenia energie, ochrany životného prostredia a klimatických zmien. |
| --- | --- |

3.6

Výbor zastáva názor, že opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov by mali byť zavádzané tak, aby z dlhodobého hľadiska chránili či dokonca zvyšovali hospodársku konkurencieschopnosť Európy. Rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a energeticky účinné výrobky a výrobné postupy budú vo svete čoraz žiadanejšie a Európa má dobré predpoklady na to, aby získala náskok pred konkurenciou, pretože je v týchto otázkach svetovým lídrom. EÚ a členské štáty musia podporovať takýto vývoj prostredníctvom výskumu a vývoja, inak bude ťažké tieto ciele dosiahnuť. Je tiež dôležité zaškoliť odborníkov a zvýšiť povedomie širokej verejnosti v oblasti šetrenia energie, ochrany životného prostredia a klimatických zmien.

| 3.7 | Občianska spoločnosť má zohrávať kľúčovú úlohu pri realizácii rozhodnutia a plnení záväzkov, ktoré prijali príslušné krajiny. Členské štáty by mali vyvinúť väčšie úsilie pri presadzovaní iniciatív Spoločenstva, ktorých cieľom je prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov a vypracovať postupy na podporu týchto iniciatív.






  — | Občianska spoločnosť ako celok by mala zohrávať pri presadzovaní tohto rozhodnutia kľúčovú úlohu. Je preto potrebné v širšom rozsahu informovať o požiadavkách rozhodnutia a spôsobe jeho realizácie v každom členskom štáte. |
| --- | --- | --- |

3.7

Občianska spoločnosť má zohrávať kľúčovú úlohu pri realizácii rozhodnutia a plnení záväzkov, ktoré prijali príslušné krajiny. Členské štáty by mali vyvinúť väčšie úsilie pri presadzovaní iniciatív Spoločenstva, ktorých cieľom je prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov a vypracovať postupy na podporu týchto iniciatív.

—

Občianska spoločnosť ako celok by mala zohrávať pri presadzovaní tohto rozhodnutia kľúčovú úlohu. Je preto potrebné v širšom rozsahu informovať o požiadavkách rozhodnutia a spôsobe jeho realizácie v každom členskom štáte.

| — | Treba tiež zvýšiť dôraz na vzdelávacie kampane na zvyšovanie povedomia verejnosti a pochopenia toho, že je potrebné vyvinúť úsilie s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov. |
| --- | --- |

—

Treba tiež zvýšiť dôraz na vzdelávacie kampane na zvyšovanie povedomia verejnosti a pochopenia toho, že je potrebné vyvinúť úsilie s cieľom znížiť emisie skleníkových plynov.

| — | Je tiež dôležité zaškoliť odborníkov a zvýšiť povedomie širokej verejnosti v oblasti šetrenia energie, ochrany životného prostredia a klimatických zmien. |
| --- | --- |

—

Je tiež dôležité zaškoliť odborníkov a zvýšiť povedomie širokej verejnosti v oblasti šetrenia energie, ochrany životného prostredia a klimatických zmien.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Výbor sa domnieva, že využitím flexibilných nástrojov v rámci projektov na zabezpečenie spoločnej realizácie tzv. mechanizmu čistého rozvoja je potrebné zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi opatreniami na znižovanie emisií skleníkových plynov prijatými v rámci EÚ na jednej strane a zmyslom pre solidaritu vzhľadom na zavedenie opatrení na znižovanie emisií v rozvojových krajinách na druhej strane. Využívanie flexibilných nástrojov by však malo byť primerané – teda ak skutočne prispievajú k znižovaniu globálnych emisií skleníkových plynov. Nemali by podporovať „únik“ emisií skleníkových plynov z EÚ do krajín mimo EÚ. |
| --- | --- |

4.1

Výbor sa domnieva, že využitím flexibilných nástrojov v rámci projektov na zabezpečenie spoločnej realizácie tzv. mechanizmu čistého rozvoja je potrebné zabezpečiť primeranú rovnováhu medzi opatreniami na znižovanie emisií skleníkových plynov prijatými v rámci EÚ na jednej strane a zmyslom pre solidaritu vzhľadom na zavedenie opatrení na znižovanie emisií v rozvojových krajinách na druhej strane. Využívanie flexibilných nástrojov by však malo byť primerané – teda ak skutočne prispievajú k znižovaniu globálnych emisií skleníkových plynov. Nemali by podporovať „únik“ emisií skleníkových plynov z EÚ do krajín mimo EÚ.

| 4.2 | Komisia navrhuje, aby si členské štáty zachovali možnosť používať kredity CDM, keďže sa tak pomôže zaistiť trh pre tieto kredity po roku 2012. Výbor má obavy o kvalitu certifikovaného zníženia emisií (certified emissions reductions – CER) vyplývajúceho z kreditov CDM a navrhuje preskúmať a overiť východiskové hodnoty, aby sa zistilo, či je projekt ešte stále dodatočný, ak investujúce štáty (v projektoch, ktoré sa začali pred rokom 2013) chcú naďalej využívať CER. V prípade nových projektov CDM, ktoré majú podporiť členský štát pri spoločnom úsilí o zníženie emisií skleníkových plynov, by sa mali zohľadniť len tie projekty, ktoré ako východisko využívajú overené postupy. |
| --- | --- |

4.2

Komisia navrhuje, aby si členské štáty zachovali možnosť používať kredity CDM, keďže sa tak pomôže zaistiť trh pre tieto kredity po roku 2012. Výbor má obavy o kvalitu certifikovaného zníženia emisií (certified emissions reductions – CER) vyplývajúceho z kreditov CDM a navrhuje preskúmať a overiť východiskové hodnoty, aby sa zistilo, či je projekt ešte stále dodatočný, ak investujúce štáty (v projektoch, ktoré sa začali pred rokom 2013) chcú naďalej využívať CER. V prípade nových projektov CDM, ktoré majú podporiť členský štát pri spoločnom úsilí o zníženie emisií skleníkových plynov, by sa mali zohľadniť len tie projekty, ktoré ako východisko využívajú overené postupy.

| 4.3 | Komisia odkazuje len na všeobecný princíp, na základe ktorého členské štáty s vysokým HDP na obyvateľa majú prijať prísnejšie limity na znižovanie emisií, pričom tieto limity by mali byť menej prísne pre krajiny s nižším HDP na obyvateľa. No je celkom možné, že aj keď pri vzájomnom porovnaní budú mať určité krajiny podobnú hodnotu HDP na obyvateľa, budú pri dosahovaní rovnakých výsledkov znižovania emisií musieť vynaložiť rôznu mieru úsilia. Pri koordinácii spoločného úsilia je potrebné vyhodnotiť špecifické podmienky každej krajiny, náklady súvisiace so znižovaním emisií a dosah na konkurencieschopnosť a rozvoj príslušnej krajiny. Rozhodnutie o spoločnom úsilí by malo viesť k rovnakým pomerným nákladom na znižovanie emisií v pomere k HDP každej krajiny. |
| --- | --- |

4.3

Komisia odkazuje len na všeobecný princíp, na základe ktorého členské štáty s vysokým HDP na obyvateľa majú prijať prísnejšie limity na znižovanie emisií, pričom tieto limity by mali byť menej prísne pre krajiny s nižším HDP na obyvateľa. No je celkom možné, že aj keď pri vzájomnom porovnaní budú mať určité krajiny podobnú hodnotu HDP na obyvateľa, budú pri dosahovaní rovnakých výsledkov znižovania emisií musieť vynaložiť rôznu mieru úsilia. Pri koordinácii spoločného úsilia je potrebné vyhodnotiť špecifické podmienky každej krajiny, náklady súvisiace so znižovaním emisií a dosah na konkurencieschopnosť a rozvoj príslušnej krajiny. Rozhodnutie o spoločnom úsilí by malo viesť k rovnakým pomerným nákladom na znižovanie emisií v pomere k HDP každej krajiny.

| 4.4 | Výbor tiež upozorňuje na vážne rozpory v texte rozhodnutia. Komisia navrhuje stanoviť rok 2005 ako referenčný rok pre vyhodnotenie úsilia členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov a rok 2020 ako koniec obdobia. Podľa druhého pododseku článku 3 ods. 2 má každý členský štát každý rok lineárne znižovať emisie príslušných skleníkových plynov. Zároveň podľa prvého pododseku toho istého článku zaistí každý členský štát, že jeho celkové emisie skleníkových plynov v roku 2013 zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, nepresiahnu priemerné ročné emisie skleníkových plynov členského štátu z uvedených zdrojov v priebehu rokov 2008, 2009 a 2010, ktoré sú vykázané a overené podľa smernice 2003/87/ES a rozhodnutia č. 280/2004/ES. To znamená, že na preskúmanie hodnôt roku 2013 poslúžia ako referencia roky 2008, 2009 a 2010. |
| --- | --- |

4.4

Výbor tiež upozorňuje na vážne rozpory v texte rozhodnutia. Komisia navrhuje stanoviť rok 2005 ako referenčný rok pre vyhodnotenie úsilia členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov a rok 2020 ako koniec obdobia. Podľa druhého pododseku článku 3 ods. 2 má každý členský štát každý rok lineárne znižovať emisie príslušných skleníkových plynov. Zároveň podľa prvého pododseku toho istého článku zaistí každý členský štát, že jeho celkové emisie skleníkových plynov v roku 2013 zo zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, nepresiahnu priemerné ročné emisie skleníkových plynov členského štátu z uvedených zdrojov v priebehu rokov 2008, 2009 a 2010, ktoré sú vykázané a overené podľa smernice 2003/87/ES a rozhodnutia č. 280/2004/ES. To znamená, že na preskúmanie hodnôt roku 2013 poslúžia ako referencia roky 2008, 2009 a 2010.

| 4.5 | Podľa článku 3 ods. 3 navrhovaného rozhodnutia môže členský štát previesť z nasledujúceho roku množstvo rovnajúce sa 2 % emisií skleníkových plynov tohto členského štátu alebo – ak sa jeho emisie nachádzajú pod limitnou hodnotou, previesť prebytok zníženia emisií do nasledujúceho roku. Toto ustanovenie je príliš prísne, pretože jednoročný rámec nie je dostatočne flexibilný z hľadiska realizácie veľkých projektov a dosiahnutia dobrých výsledkov. To je osobitne dôležité pre malé členské štáty, ktoré realizujú rozsiahle projekty na znižovanie skleníkových plynov.
  Komisia navrhuje, aby každý členský štát vypracoval plán na dosiahnutie svojho národného cieľa. No priemerné ročné emisie skleníkových plynov počas obdobia rokov 2013 – 2020 by nemali byť vyššie než priemer ročných emisií v rokoch 2005 až 2020. Výbor sa domnieva, že pre realizáciu týchto plánov je dôležité ich pravidelné monitorovanie na národnej i európskej úrovni, aby bolo možné čo najskôr zistiť akékoľvek odchýlky a prijať nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

4.5

Podľa článku 3 ods. 3 navrhovaného rozhodnutia môže členský štát previesť z nasledujúceho roku množstvo rovnajúce sa 2 % emisií skleníkových plynov tohto členského štátu alebo – ak sa jeho emisie nachádzajú pod limitnou hodnotou, previesť prebytok zníženia emisií do nasledujúceho roku. Toto ustanovenie je príliš prísne, pretože jednoročný rámec nie je dostatočne flexibilný z hľadiska realizácie veľkých projektov a dosiahnutia dobrých výsledkov. To je osobitne dôležité pre malé členské štáty, ktoré realizujú rozsiahle projekty na znižovanie skleníkových plynov.

Komisia navrhuje, aby každý členský štát vypracoval plán na dosiahnutie svojho národného cieľa. No priemerné ročné emisie skleníkových plynov počas obdobia rokov 2013 – 2020 by nemali byť vyššie než priemer ročných emisií v rokoch 2005 až 2020. Výbor sa domnieva, že pre realizáciu týchto plánov je dôležité ich pravidelné monitorovanie na národnej i európskej úrovni, aby bolo možné čo najskôr zistiť akékoľvek odchýlky a prijať nápravné opatrenia.

| 4.6 | Aby sa zlepšila celková hospodárska efektívnosť pri realizácii súhrnného záväzku Spoločenstva a aby sa spoločné ciele dosiahli s vynaložením minimálnym nákladov, malo by sa podľa názoru výboru v rozhodnutí umožniť, aby členské štáty mali možnosť previesť na základe bilaterálnych medzištátnych dohôd časť povolených emisií skleníkových plynov na iný členský štát. |
| --- | --- |

4.6

Aby sa zlepšila celková hospodárska efektívnosť pri realizácii súhrnného záväzku Spoločenstva a aby sa spoločné ciele dosiahli s vynaložením minimálnym nákladov, malo by sa podľa názoru výboru v rozhodnutí umožniť, aby členské štáty mali možnosť previesť na základe bilaterálnych medzištátnych dohôd časť povolených emisií skleníkových plynov na iný členský štát.

| 4.7 | Výbor vyzýva Komisiu, aby zaviedla systém na kontrolu dodržiavania požiadaviek, v rámci ktorého sa zavedú napr. peňažné pokuty voči členským štátom v prípade prekročenia stanovených objemov emisií. |
| --- | --- |

4.7

Výbor vyzýva Komisiu, aby zaviedla systém na kontrolu dodržiavania požiadaviek, v rámci ktorého sa zavedú napr. peňažné pokuty voči členským štátom v prípade prekročenia stanovených objemov emisií.

| 4.8 | Treba tiež poznamenať, že z hľadiska vyváženej zemepisnej distribúcie projektov nie je článok 4 ods. 1 písm. c) dosť konkrétny, pokiaľ ide o uplatňovanie opatrení na nákup kreditov. |
| --- | --- |

4.8

Treba tiež poznamenať, že z hľadiska vyváženej zemepisnej distribúcie projektov nie je článok 4 ods. 1 písm. c) dosť konkrétny, pokiaľ ide o uplatňovanie opatrení na nákup kreditov.

| 4.9 | Na realizáciu rozhodnutia by Komisia mala členským štátom poskytnúť usmernenia pre postupy, nástroje a iné opatrenia. Dobrým prvým krokom by mohol byť návod obsahujúci úspešné príklady z EÚ. |
| --- | --- |

4.9

Na realizáciu rozhodnutia by Komisia mala členským štátom poskytnúť usmernenia pre postupy, nástroje a iné opatrenia. Dobrým prvým krokom by mohol byť návod obsahujúci úspešné príklady z EÚ.

| 4.10 | Na dosiahnutie cieľa tohto rozhodnutia odporúča Komisia, aby členské štáty využili štrukturálne fondy a Kohézny fond na projekty, ktoré neprodukujú, resp. dokonca znižujú emisie skleníkových plynov. |
| --- | --- |

4.10

Na dosiahnutie cieľa tohto rozhodnutia odporúča Komisia, aby členské štáty využili štrukturálne fondy a Kohézny fond na projekty, ktoré neprodukujú, resp. dokonca znižujú emisie skleníkových plynov.

| 4.11 | Keďže v ďalšom období prideľovania podpory 2013 – 2020 sú pre zariadenia spadajúce pod EÚ ETS naplánované dražby, získajú sa týmto spôsobom prostriedky potrebné na znižovanie emisií skleníkových plynov v odvetviach nepodliehajúcich systému EÚ ETS. Časť týchto príjmov by sa mala nasmerovať priamo do hospodárskych odvetví, ktoré vyvíjajú úsilie pri znižovaní emisií skleníkových plynov. Druhá časť by mohla smerovať do fondu solidarity pre rozvojové krajiny a mohla by byť určená pre projekty na prispôsobovanie sa klimatickým zmenám v týchto krajinách. |
| --- | --- |

4.11

Keďže v ďalšom období prideľovania podpory 2013 – 2020 sú pre zariadenia spadajúce pod EÚ ETS naplánované dražby, získajú sa týmto spôsobom prostriedky potrebné na znižovanie emisií skleníkových plynov v odvetviach nepodliehajúcich systému EÚ ETS. Časť týchto príjmov by sa mala nasmerovať priamo do hospodárskych odvetví, ktoré vyvíjajú úsilie pri znižovaní emisií skleníkových plynov. Druhá časť by mohla smerovať do fondu solidarity pre rozvojové krajiny a mohla by byť určená pre projekty na prispôsobovanie sa klimatickým zmenám v týchto krajinách.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/75

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o geologickom ukladaní oxidu uhličitého, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 85/337/EHS, 96/61/ES, smernice 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a nariadenie (ES) č. 1013/2006“

KOM(2008) 18 v konečnom znení – 2008/0015 (COD)

(2009/C 27/17)

Rada sa 8. februára 2008 rozhodla podľa článku 175 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o geologickom ukladaní oxidu uhličitého, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 85/337/EHS, 96/61/ES, smernice 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a nariadenie (ES) č. 1013/2006“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidiek a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. júna 2008. Spravodajcom bol pán WOLF.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla 2008) prijal 138 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Obsah:

| 1. | Závery a odporúčania |
| --- | --- |

1.

| 2. | Úvod |
| --- | --- |

2.

| 3. | Návrh Komisie |
| --- | --- |

3.

| 4. | Všeobecné pripomienky |
| --- | --- |

4.

| 5. | Konkrétne pripomienky |
| --- | --- |

5.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Zachytávanie a dlhodobé ukladanie oxidu uhličitého (CO2), ktorý vzniká pri využívaní (spaľovaní) fosílnych zdrojov energie, skrátene označované ako CCS, by bolo podstatným prínosom k ochrane klímy. Treba sa preto snažiť o urýchlený vývoj takýchto postupov a o ich čo najskoršie využívanie. |
| --- | --- |

1.1

Zachytávanie a dlhodobé ukladanie oxidu uhličitého (CO2), ktorý vzniká pri využívaní (spaľovaní) fosílnych zdrojov energie, skrátene označované ako CCS, by bolo podstatným prínosom k ochrane klímy. Treba sa preto snažiť o urýchlený vývoj takýchto postupov a o ich čo najskoršie využívanie.

| 1.2 | Smernicu navrhovanú Komisiou výbor víta ako nevyhnutný predpoklad vývoja a využívania CCS a obsahovo s ňou z veľkej časti súhlasí. |
| --- | --- |

1.2

Smernicu navrhovanú Komisiou výbor víta ako nevyhnutný predpoklad vývoja a využívania CCS a obsahovo s ňou z veľkej časti súhlasí.

| 1.3 | Smernica sa zaoberá podstatnými hľadiskami a navrhuje k nim ustanovenia. Týka sa to predovšetkým otázok bezpečnosti pre človeka a životné prostredie a zodpovednosti s tým spojenej. Smernica tak podporuje aj akceptovanie zo strany občanov a zohľadňuje ich potrebu pocitu bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.3

Smernica sa zaoberá podstatnými hľadiskami a navrhuje k nim ustanovenia. Týka sa to predovšetkým otázok bezpečnosti pre človeka a životné prostredie a zodpovednosti s tým spojenej. Smernica tak podporuje aj akceptovanie zo strany občanov a zohľadňuje ich potrebu pocitu bezpečnosti.

| 1.4 | Vývoj celého hodnotového reťazca CCS, ktorý pozostáva zo zachytávania, dopravy a ukladania CO2, je zatiaľ v ranej, čiastočne ešte prieskumnej fáze. Ustanovenia smernice tomu musia zodpovedať, a preto ich na niektorých miestach treba ešte upraviť. |
| --- | --- |

1.4

Vývoj celého hodnotového reťazca CCS, ktorý pozostáva zo zachytávania, dopravy a ukladania CO2, je zatiaľ v ranej, čiastočne ešte prieskumnej fáze. Ustanovenia smernice tomu musia zodpovedať, a preto ich na niektorých miestach treba ešte upraviť.

| 1.5 | Aby sa tiež umožnila hladká realizácia prvých projektov, mali by sa niektoré body smernice upraviť tak, aby ich mohli lepšie uplatňovať príslušné štátne orgány aj podniky pripravené investovať a aby sa týmto podnikom poskytla plánovacia istota a zároveň stimuly na činnosť. Týka sa to napríklad otázok zodpovednosti, ako aj spôsobu a rozsahu finančného zabezpečenia. |
| --- | --- |

1.5

Aby sa tiež umožnila hladká realizácia prvých projektov, mali by sa niektoré body smernice upraviť tak, aby ich mohli lepšie uplatňovať príslušné štátne orgány aj podniky pripravené investovať a aby sa týmto podnikom poskytla plánovacia istota a zároveň stimuly na činnosť. Týka sa to napríklad otázok zodpovednosti, ako aj spôsobu a rozsahu finančného zabezpečenia.

2.   Úvod

| 2.1 | Ako následok rozhodnutí Rady zo zasadnutia v marci 2007 týkajúcich sa ochrany klímy a istoty energetického zásobovania navrhla Komisia formou samostatných dokumentov celý rad opatrení na dosiahnutie cieľov sformulovaných v uzneseniach Rady. Ťažiskom opatrení je energetická účinnosť, rozšírenie obnoviteľných zdrojov energie, ako aj vývoj a uplatňovanie zodpovedajúcich inovačných technológií. Výbor k nim už vypracoval príslušné stanoviská (1). |
| --- | --- |

2.1

Ako následok rozhodnutí Rady zo zasadnutia v marci 2007 týkajúcich sa ochrany klímy a istoty energetického zásobovania navrhla Komisia formou samostatných dokumentov celý rad opatrení na dosiahnutie cieľov sformulovaných v uzneseniach Rady. Ťažiskom opatrení je energetická účinnosť, rozšírenie obnoviteľných zdrojov energie, ako aj vývoj a uplatňovanie zodpovedajúcich inovačných technológií. Výbor k nim už vypracoval príslušné stanoviská (1).

| 2.2 | V rámci toho zohrávajú dôležitú úlohu aj postupy, ktorými sa majú trvalo znížiť emisie skleníkových plynov vznikajúce pri využívaní fosílnych zdrojov energie. Týmito postupmi sa zaoberá predkladané stanovisko. Týka sa návrhu Komisie na smernicu o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (CO2). |
| --- | --- |

2.2

V rámci toho zohrávajú dôležitú úlohu aj postupy, ktorými sa majú trvalo znížiť emisie skleníkových plynov vznikajúce pri využívaní fosílnych zdrojov energie. Týmito postupmi sa zaoberá predkladané stanovisko. Týka sa návrhu Komisie na smernicu o geologickom ukladaní oxidu uhličitého (CO2).

| 2.3 | Predkladané stanovisko je doplnené iným stanoviskom výboru (2) ktoré sa venuje tej istej technike a týka sa oznámenia Komisie o podpore včasnej demonštrácie udržateľnej výroby energie z fosílnych palív. |
| --- | --- |

2.3

Predkladané stanovisko je doplnené iným stanoviskom výboru (2) ktoré sa venuje tej istej technike a týka sa oznámenia Komisie o podpore včasnej demonštrácie udržateľnej výroby energie z fosílnych palív.

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Vychádzajúc zo skutočnosti, že rastúci dopyt po zdrojoch energie na medzinárodnej úrovni sa bude pravdepodobne uspokojovať prevažne fosílnymi palivami, a z cieľa znížiť do roku 2050 celosvetové emisie CO2 o 50 % a v priemyselných krajinách o 60 až 80 %, Komisia považuje za potrebné, aby sa využili všetky možnosti na znižovanie emisií. Rozhodujúci význam pritom bude mať zachytávanie a ukladanie CO2 – skrátene „CCS“ (3). |
| --- | --- |

3.1

Vychádzajúc zo skutočnosti, že rastúci dopyt po zdrojoch energie na medzinárodnej úrovni sa bude pravdepodobne uspokojovať prevažne fosílnymi palivami, a z cieľa znížiť do roku 2050 celosvetové emisie CO2 o 50 % a v priemyselných krajinách o 60 až 80 %, Komisia považuje za potrebné, aby sa využili všetky možnosti na znižovanie emisií. Rozhodujúci význam pritom bude mať zachytávanie a ukladanie CO2 – skrátene „CCS“ (3).

| 3.2 | Podľa požiadavky zo zasadnutia Európskej rady v marci 2007 je predložený návrh Komisie prvkom smerujúcim k tomu, aby sa vytvoril potrebný technický, hospodársky a regulačný rámec, vďaka ktorému sa dospeje ekologicky použiteľnému CCS. Ide pritom predovšetkým o regulačný rámec, a to na základe článku 175 ods. 1 Zmluvy o ES. Návrh má okrem toho zjednodušiť právne a administratívne predpisy pre orgány EÚ alebo jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

3.2

Podľa požiadavky zo zasadnutia Európskej rady v marci 2007 je predložený návrh Komisie prvkom smerujúcim k tomu, aby sa vytvoril potrebný technický, hospodársky a regulačný rámec, vďaka ktorému sa dospeje ekologicky použiteľnému CCS. Ide pritom predovšetkým o regulačný rámec, a to na základe článku 175 ods. 1 Zmluvy o ES. Návrh má okrem toho zjednodušiť právne a administratívne predpisy pre orgány EÚ alebo jednotlivých štátov.

| 3.3 | Jestvujúce predpisy, napríklad smernice 96/61/ES, 85/337/EHS, 2004/35/ES a 2003/87/ES sú pritom už zohľadnené resp. upravené. |
| --- | --- |

3.3

Jestvujúce predpisy, napríklad smernice 96/61/ES, 85/337/EHS, 2004/35/ES a 2003/87/ES sú pritom už zohľadnené resp. upravené.

| 3.4 | Konkrétny obsah návrhu Komisie |
| --- | --- |

3.4

Konkrétny obsah návrhu Komisie

| 3.4.1 | Kapitola 1 je venovaná predmetu, účelu a rozsahu pôsobnosti. Okrem toho obsahuje vymedzenie pojmov. |
| --- | --- |

3.4.1

Kapitola 1 je venovaná predmetu, účelu a rozsahu pôsobnosti. Okrem toho obsahuje vymedzenie pojmov.

| 3.4.2 | Kapitola 2 sa zaoberá výberom úložiska a povoleniami na prieskum. Členské štáty majú určiť, ktoré oblasti majú byť k dispozícii na ukladanie a ktoré pravidlá budú platiť pri udeľovaní povolení na prieskum. |
| --- | --- |

3.4.2

Kapitola 2 sa zaoberá výberom úložiska a povoleniami na prieskum. Členské štáty majú určiť, ktoré oblasti majú byť k dispozícii na ukladanie a ktoré pravidlá budú platiť pri udeľovaní povolení na prieskum.

| 3.4.3 | V kapitole 3 ide o povolenia na ukladanie a podmienky ukladania, ako aj o právomoci Komisie. Dôležité je posudzovanie vplyvov na životné prostredie, vrátane hodnotenia vplyvu a konzultácií s verejnosťou. |
| --- | --- |

3.4.3

V kapitole 3 ide o povolenia na ukladanie a podmienky ukladania, ako aj o právomoci Komisie. Dôležité je posudzovanie vplyvov na životné prostredie, vrátane hodnotenia vplyvu a konzultácií s verejnosťou.

| 3.4.4 | Kapitola 4 sa zaoberá prevádzkou úložiska, jeho uzavretím a etapou po uzavretí, vrátane kritérií na akceptáciu CO2, povinnosťami monitorovania a podávania správ, kontrolami, opatreniami v prípade nedostatkov a/alebo úniku, povinnosťami v súvislosti s uzavretím a etapou po uzavretí, a poskytnutím finančného zabezpečenia. |
| --- | --- |

3.4.4

Kapitola 4 sa zaoberá prevádzkou úložiska, jeho uzavretím a etapou po uzavretí, vrátane kritérií na akceptáciu CO2, povinnosťami monitorovania a podávania správ, kontrolami, opatreniami v prípade nedostatkov a/alebo úniku, povinnosťami v súvislosti s uzavretím a etapou po uzavretí, a poskytnutím finančného zabezpečenia.

| 3.4.5 | Kapitola 5 sa zaoberá prístupom k prepravnej sieti a úložiskám. |
| --- | --- |

3.4.5

Kapitola 5 sa zaoberá prístupom k prepravnej sieti a úložiskám.

| 3.4.6 | Kapitola 6 obsahuje všeobecné ustanovenia o príslušnom orgáne, cezhraničnej spolupráci, sankciách, podávaní správ Komisii, zmenách a doplneniach a príslušných komitologických postupoch. |
| --- | --- |

3.4.6

Kapitola 6 obsahuje všeobecné ustanovenia o príslušnom orgáne, cezhraničnej spolupráci, sankciách, podávaní správ Komisii, zmenách a doplneniach a príslušných komitologických postupoch.

| 3.4.7 | V kapitole 7 je súhrn potrebných zmien a doplnení iných právnych predpisov, vrátane potrebných úprav právnych predpisov týkajúcich sa vody a odpadov. Rovnako sú určené doplňujúce predpoklady na udelenie povolení novým elektrárňam. |
| --- | --- |

3.4.7

V kapitole 7 je súhrn potrebných zmien a doplnení iných právnych predpisov, vrátane potrebných úprav právnych predpisov týkajúcich sa vody a odpadov. Rovnako sú určené doplňujúce predpoklady na udelenie povolení novým elektrárňam.

| 3.4.8 | V prílohe I sa stanovujú podrobné kritériá charakterizovania úložísk a posudzovania rizík. V prílohe II sa stanovujú podrobné kritériá monitorovania. Komisia môže prílohy zmeniť, pričom má Európsky parlament spolurozhodovacie právo. |
| --- | --- |

3.4.8

V prílohe I sa stanovujú podrobné kritériá charakterizovania úložísk a posudzovania rizík. V prílohe II sa stanovujú podrobné kritériá monitorovania. Komisia môže prílohy zmeniť, pričom má Európsky parlament spolurozhodovacie právo.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor viackrát (4) poukázal na to, že cenovo dostupná energia sa stala životodarnou silou moderných sociálnych národných hospodárstiev a je predpokladom celého základného zásobovania. Osobitný význam má pritom zintenzívnený vývoj nových technológií (5). |
| --- | --- |

4.1

Výbor viackrát (4) poukázal na to, že cenovo dostupná energia sa stala životodarnou silou moderných sociálnych národných hospodárstiev a je predpokladom celého základného zásobovania. Osobitný význam má pritom zintenzívnený vývoj nových technológií (5).

| 4.2 | Smernicu, ktorú k tomu navrhuje Komisia preto výbor víta ako dôležitý predpoklad vývoja a využívania CCS – postupu, ktorý slúži na tento cieľ, a obsahovo s ňou z veľkej časti súhlasí. |
| --- | --- |

4.2

Smernicu, ktorú k tomu navrhuje Komisia preto výbor víta ako dôležitý predpoklad vývoja a využívania CCS – postupu, ktorý slúži na tento cieľ, a obsahovo s ňou z veľkej časti súhlasí.

| 4.3 | Výbor v súvislosti s tým poukázal (6) na to, že fosílne palivá uhlie, ropa a zemný plyn sú v súčasnosti chrbtovou kosťou európskeho aj celosvetového energetického zásobovania (7) a že svoj význam pravdepodobne nestratia ani v nadchádzajúcich desaťročiach. |
| --- | --- |

4.3

Výbor v súvislosti s tým poukázal (6) na to, že fosílne palivá uhlie, ropa a zemný plyn sú v súčasnosti chrbtovou kosťou európskeho aj celosvetového energetického zásobovania (7) a že svoj význam pravdepodobne nestratia ani v nadchádzajúcich desaťročiach.

| 4.4 | To však nie je v rozpore s vyhláseným cieľom drastického zvýšenia podielu obnoviteľných zdrojov energie, pretože aj s ohľadom na najmenej 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 v EÚ (8) bude ešte mnoho desaťročí potrebné značné množstvo energie z iných zdrojov, aby sa zabezpečilo zostávajúcich 80 %, resp. do roku 2050 ešte stále asi 50 % spotreby. |
| --- | --- |

4.4

To však nie je v rozpore s vyhláseným cieľom drastického zvýšenia podielu obnoviteľných zdrojov energie, pretože aj s ohľadom na najmenej 20 % podiel energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 v EÚ (8) bude ešte mnoho desaťročí potrebné značné množstvo energie z iných zdrojov, aby sa zabezpečilo zostávajúcich 80 %, resp. do roku 2050 ešte stále asi 50 % spotreby.

| 4.5 | Spomedzi obnoviteľných zdrojov energie sa môže na výrobu elektriny podľa dopytu zatiaľ používať iba vodná energia a biomasa (9), kým veterná a solárna energia je dostupná obmedzene, a to v závislosti na počasí. Aj keď je potrebné s veľkým úsilím ďalej podporovať ich rozvoj a využívanie, je okrem toho treba vyvíjať zodpovedajúce a cenovo výhodné možnosti ukladania CO2. To je však témou samostatných stanovísk výboru. |
| --- | --- |

4.5

Spomedzi obnoviteľných zdrojov energie sa môže na výrobu elektriny podľa dopytu zatiaľ používať iba vodná energia a biomasa (9), kým veterná a solárna energia je dostupná obmedzene, a to v závislosti na počasí. Aj keď je potrebné s veľkým úsilím ďalej podporovať ich rozvoj a využívanie, je okrem toho treba vyvíjať zodpovedajúce a cenovo výhodné možnosti ukladania CO2. To je však témou samostatných stanovísk výboru.

| 4.6 | Vyplýva z toho, že na zaistenie dodávky elektriny v základnej záťaži sa ako doplnok k jadrovej energii alebo ako jej náhrada (10) budú musieť v značnom rozsahu naďalej využívať elektrárne spaľujúce fosílne palivá. Na vyrovnávanie výkyvov dodávok spôsobených nerovnomernosťou vetra bude okrem toho potrebný rastúci podiel dostatočne rýchlo regulovateľných elektrární, aby bol k dispozícii dostatočný kladný alebo záporný rezervný výkon. |
| --- | --- |

4.6

Vyplýva z toho, že na zaistenie dodávky elektriny v základnej záťaži sa ako doplnok k jadrovej energii alebo ako jej náhrada (10) budú musieť v značnom rozsahu naďalej využívať elektrárne spaľujúce fosílne palivá. Na vyrovnávanie výkyvov dodávok spôsobených nerovnomernosťou vetra bude okrem toho potrebný rastúci podiel dostatočne rýchlo regulovateľných elektrární, aby bol k dispozícii dostatočný kladný alebo záporný rezervný výkon.

| 4.7 | Na zabezpečenie špičkového a rezervného výkonu prichádzajú do úvahy predovšetkým plynové elektrárne a prečerpávacie vodné elektrárne. Potenciál ďalšieho budovania prečerpávacích vodných elektrární je však obmedzený, pretože územia, ktoré sú na to vhodné sa už z veľkej časti využívajú. |
| --- | --- |

4.7

Na zabezpečenie špičkového a rezervného výkonu prichádzajú do úvahy predovšetkým plynové elektrárne a prečerpávacie vodné elektrárne. Potenciál ďalšieho budovania prečerpávacích vodných elektrární je však obmedzený, pretože územia, ktoré sú na to vhodné sa už z veľkej časti využívajú.

| 4.8 | Pri základnej a strednej záťaži zabezpečujú dodávky elektriny okrem jadrových elektrární predovšetkým uhoľné elektrárne. Pokiaľ sa členské štáty vzdajú samostatného využívania jadrovej energie, bude mať u nich využívanie uhlia na výrobu elektriny ešte väčší význam. |
| --- | --- |

4.8

Pri základnej a strednej záťaži zabezpečujú dodávky elektriny okrem jadrových elektrární predovšetkým uhoľné elektrárne. Pokiaľ sa členské štáty vzdajú samostatného využívania jadrovej energie, bude mať u nich využívanie uhlia na výrobu elektriny ešte väčší význam.

| 4.9 | Pritom je potrebné, aby sa aj pri využívaní uhlia emitovalo čo najmenej CO2. Na to sa napreduje v dvoch vývojových smeroch, ktoré sú rozdielne technicky vyzreté a majú odlišné účinky: jedným vývojovým smerom sú ešte účinnejšie elektrárne, druhým elektrárne s CCS (11), pri ktorých sa prevažná časť vznikajúceho CO2 už nedostáva do ovzdušia a pri ktorých ale treba počítať s nevyhnutným a citeľným poklesom účinnosti, pretože sa pokrýva zvýšená spotreba energie kvôli CCS. Okrem toho sa musia ďalej vyvíjať postupy na zachytávanie CO2 vznikajúceho pri priemyselných výrobných procesoch. |
| --- | --- |

4.9

Pritom je potrebné, aby sa aj pri využívaní uhlia emitovalo čo najmenej CO2. Na to sa napreduje v dvoch vývojových smeroch, ktoré sú rozdielne technicky vyzreté a majú odlišné účinky: jedným vývojovým smerom sú ešte účinnejšie elektrárne, druhým elektrárne s CCS (11), pri ktorých sa prevažná časť vznikajúceho CO2 už nedostáva do ovzdušia a pri ktorých ale treba počítať s nevyhnutným a citeľným poklesom účinnosti, pretože sa pokrýva zvýšená spotreba energie kvôli CCS. Okrem toho sa musia ďalej vyvíjať postupy na zachytávanie CO2 vznikajúceho pri priemyselných výrobných procesoch.

| 4.10 | Vývoj CCS, ktorý pozostáva zo zachytávania, dopravy a ukladania CO2, je zatiaľ v ranej, čiastočne ešte prieskumnej fáze. Naproti tomu síce postupne stúpa účinnosť konvenčnej elektrárenskej techniky, ale pozvoľne sa to už blíži k hranici fyzikálnych možností. Vzhľadom na naliehavú potrebu nahrádzať v najbližšom desaťročí elektrárenské kapacity, výbor odporúča pragmatický postup, pri ktorom sa budú ďalej súbežne vyvíjať obidve technológie. Kým rozvoj vyššej účinnosti môže byť naďalej poháňaný trhom, technológie CCS (elektrárne aj infraštruktúra) si v demonštračnej fáze a pri uvádzaní na trh vyžadujú doplňujúcu podporu. |
| --- | --- |

4.10

Vývoj CCS, ktorý pozostáva zo zachytávania, dopravy a ukladania CO2, je zatiaľ v ranej, čiastočne ešte prieskumnej fáze. Naproti tomu síce postupne stúpa účinnosť konvenčnej elektrárenskej techniky, ale pozvoľne sa to už blíži k hranici fyzikálnych možností. Vzhľadom na naliehavú potrebu nahrádzať v najbližšom desaťročí elektrárenské kapacity, výbor odporúča pragmatický postup, pri ktorom sa budú ďalej súbežne vyvíjať obidve technológie. Kým rozvoj vyššej účinnosti môže byť naďalej poháňaný trhom, technológie CCS (elektrárne aj infraštruktúra) si v demonštračnej fáze a pri uvádzaní na trh vyžadujú doplňujúcu podporu.

| 4.11 | Technológia CCS pokračuje vo viacerých vývojových líniách: ako integrovaná elektrárenská technológia, pri ktorej sa pri splyňovaní uhlia CO2 odlučuje pred procesom spaľovania, ako technológia kyslíkového spaľovania, pri ktorej sa CO2 kumuluje a následne odlučuje, alebo ako technológia zachytávania po spaľovaní, pri ktorej sa CO2 odlučuje zo spalín (tzv. vymývanie CO2). Posledná metóda bude po jej ďalšom vývoji vhodná na to, aby sa ňou dovybavili dnes budované a vysoko účinné nové elektrárne, pokiaľ sa pri ich konštrukcii už s takýmto vybavením počíta. Tieto technológie majú spoločné to, že zachytený CO2 sa z lokality, v ktorej sa nachádza elektráreň, musí odvádzať do vhodného úložiska. |
| --- | --- |

4.11

Technológia CCS pokračuje vo viacerých vývojových líniách: ako integrovaná elektrárenská technológia, pri ktorej sa pri splyňovaní uhlia CO2 odlučuje pred procesom spaľovania, ako technológia kyslíkového spaľovania, pri ktorej sa CO2 kumuluje a následne odlučuje, alebo ako technológia zachytávania po spaľovaní, pri ktorej sa CO2 odlučuje zo spalín (tzv. vymývanie CO2). Posledná metóda bude po jej ďalšom vývoji vhodná na to, aby sa ňou dovybavili dnes budované a vysoko účinné nové elektrárne, pokiaľ sa pri ich konštrukcii už s takýmto vybavením počíta. Tieto technológie majú spoločné to, že zachytený CO2 sa z lokality, v ktorej sa nachádza elektráreň, musí odvádzať do vhodného úložiska.

| 4.12 | CO2 sa môže ukladať iba do vhodných a bezpečných geologických útvarov. Podľa súčasného stavu výskumu prichádzajú do úvahy predovšetkým hlboké slané vodonosné vrstvy a vyťažené ložiská ropy a zemného plynu, kým opustené uhoľné bane sa zdajú byť menej vhodné. Dôležité je, že na to, aby sa zamedzilo únikom, musí ísť o rozsiahle neporušené krycie horniny (s čo najmenším počtom kanálov spájajúcich úložisko s povrchom). |
| --- | --- |

4.12

CO2 sa môže ukladať iba do vhodných a bezpečných geologických útvarov. Podľa súčasného stavu výskumu prichádzajú do úvahy predovšetkým hlboké slané vodonosné vrstvy a vyťažené ložiská ropy a zemného plynu, kým opustené uhoľné bane sa zdajú byť menej vhodné. Dôležité je, že na to, aby sa zamedzilo únikom, musí ísť o rozsiahle neporušené krycie horniny (s čo najmenším počtom kanálov spájajúcich úložisko s povrchom).

| 4.13 | Pri výbere lokality úložiska podľa pravidiel navrhovaných v smernici a pri profesionálnej realizácii možno nebezpečenstvo spojené s ukladaním zhodnotiť ako veľmi malé. Pri vhodne vytvorenom úložisku je náhly prudký únik veľkého množstva CO2 takmer nemožný (12). Rovnako je možné vo veľkej miere vylúčiť ohrozenie prípadným zemetrasením, pretože maximálny tlak uloženého CO2 sa musí zvoliť tak, aby nedošlo k zlomu úložiskovej a krycej horniny (13), pretože má zostať zachovaná na účely ukladania. |
| --- | --- |

4.13

Pri výbere lokality úložiska podľa pravidiel navrhovaných v smernici a pri profesionálnej realizácii možno nebezpečenstvo spojené s ukladaním zhodnotiť ako veľmi malé. Pri vhodne vytvorenom úložisku je náhly prudký únik veľkého množstva CO2 takmer nemožný (12). Rovnako je možné vo veľkej miere vylúčiť ohrozenie prípadným zemetrasením, pretože maximálny tlak uloženého CO2 sa musí zvoliť tak, aby nedošlo k zlomu úložiskovej a krycej horniny (13), pretože má zostať zachovaná na účely ukladania.

| 4.14 | Z hľadiska spoločenskej a politickej akceptácie je rozhodujúca otázka bezpečného a dlhodobého uloženia CO2. |
| --- | --- |

4.14

Z hľadiska spoločenskej a politickej akceptácie je rozhodujúca otázka bezpečného a dlhodobého uloženia CO2.

| 4.15 | Výbor preto považuje za veľmi dôležité, aby Komisia, ale osobitne aj členské štáty a potenciálni prevádzkovatelia informovali občanov o všetkých aspektoch tejto novej techniky a aby boli občania prostredníctvom transparentného dialógu zapojení do rozhodovacieho procesu. Na to by sa mali vyvinúť postupy s vhodnými krokmi. |
| --- | --- |

4.15

Výbor preto považuje za veľmi dôležité, aby Komisia, ale osobitne aj členské štáty a potenciálni prevádzkovatelia informovali občanov o všetkých aspektoch tejto novej techniky a aby boli občania prostredníctvom transparentného dialógu zapojení do rozhodovacieho procesu. Na to by sa mali vyvinúť postupy s vhodnými krokmi.

| 4.16 | Na konci tejto kapitoly by chcel výbor navrhnúť ešte jedno preventívne opatrenie. Týka sa možnosti vzniku potreby CO2 vo vzdialenejšej budúcnosti, či už na jeho využívanie ako základnej chemickej látky, ktoré v súčasnosti ešte nemožno predpovedať, alebo ako regulačnej veličiny v rámci „prirodzených“ dlhodobých klimatických cyklov (14). Výbor preto ako doplňujúce preventívne opatrenie trvalej udržateľnosti odporúča, aby sa CO2 bezpečne ukladal, ale aby sa v rámci plánov uzatvárania úložísk uvažovalo aj o možnosti jeho aspoň čiastočného opätovného získavania alebo aby sa počítalo s dokumentáciou o potenciálnych možnostiach jeho opätovného získavania zo špecifických úložiskových komplexov. Prednosť musí mať samozrejme čo najväčšia bezpečnosť a tesnosť úložiska. |
| --- | --- |

4.16

Na konci tejto kapitoly by chcel výbor navrhnúť ešte jedno preventívne opatrenie. Týka sa možnosti vzniku potreby CO2 vo vzdialenejšej budúcnosti, či už na jeho využívanie ako základnej chemickej látky, ktoré v súčasnosti ešte nemožno predpovedať, alebo ako regulačnej veličiny v rámci „prirodzených“ dlhodobých klimatických cyklov (14). Výbor preto ako doplňujúce preventívne opatrenie trvalej udržateľnosti odporúča, aby sa CO2 bezpečne ukladal, ale aby sa v rámci plánov uzatvárania úložísk uvažovalo aj o možnosti jeho aspoň čiastočného opätovného získavania alebo aby sa počítalo s dokumentáciou o potenciálnych možnostiach jeho opätovného získavania zo špecifických úložiskových komplexov. Prednosť musí mať samozrejme čo najväčšia bezpečnosť a tesnosť úložiska.

| 4.17 | Výbor celkovo víta predložený návrh smernice Komisie a k niektorým jeho podrobnostiam sa vyjadruje v nasledujúcej kapitole. |
| --- | --- |

4.17

Výbor celkovo víta predložený návrh smernice Komisie a k niektorým jeho podrobnostiam sa vyjadruje v nasledujúcej kapitole.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1 | Návrh smernice obsahuje podstatné nevyhnutné pravidlá, ktoré pripravia prevádzkovateľom zariadení CCS potrebný právny rámec, na niektorých miestach sa však zachádza ďalej než je nevyhnutne nutné. |
| --- | --- |

5.1

Návrh smernice obsahuje podstatné nevyhnutné pravidlá, ktoré pripravia prevádzkovateľom zariadení CCS potrebný právny rámec, na niektorých miestach sa však zachádza ďalej než je nevyhnutne nutné.

| 5.2 | Pri niektorých bodoch je však ešte potrebné objasnenie, aby sa umožnila vykonateľnosť a zaručila právna istota. |
| --- | --- |

5.2

Pri niektorých bodoch je však ešte potrebné objasnenie, aby sa umožnila vykonateľnosť a zaručila právna istota.

| 5.3 | Podľa návrhu Komisie sa má zachytený a uložený CO2 posudzovať v rámci obchodovania s emisnými kvótami ako „neemitovaný“, a podľa toho nemusí byť krytý emisnými certifikátmi na CO2 (23. odôvodnenie s odkazom na smernicu 2003/87/ES). Vzniká tak užitočný, aj keď v demonštračnej fáze ešte nedostatočný, trhový stimul na investovanie do zariadení CCS. |
| --- | --- |

5.3

Podľa návrhu Komisie sa má zachytený a uložený CO2 posudzovať v rámci obchodovania s emisnými kvótami ako „neemitovaný“, a podľa toho nemusí byť krytý emisnými certifikátmi na CO2 (23. odôvodnenie s odkazom na smernicu 2003/87/ES). Vzniká tak užitočný, aj keď v demonštračnej fáze ešte nedostatočný, trhový stimul na investovanie do zariadení CCS.

| 5.3.1 | Výbor preto víta navrhované začlenenie do obchodovania s emisnými kvótami, pretože jednoznačne treba uprednostniť trhové podnety pred povinným CCS, aj preto, že v súčasnom štádiu vývoja technológií CCS by povinné CCS bolo jednoznačne predčasné. |
| --- | --- |

5.3.1

Výbor preto víta navrhované začlenenie do obchodovania s emisnými kvótami, pretože jednoznačne treba uprednostniť trhové podnety pred povinným CCS, aj preto, že v súčasnom štádiu vývoja technológií CCS by povinné CCS bolo jednoznačne predčasné.

| 5.3.2 | Naproti tomu je pri nových elektrárňach správne uložiť povinnosť pripraviť dostatočný priestor na zariadenia na zachytávanie a stláčanie CO2 (článok 32, úprava článku 9a smernice 2001/80/ES). Aj tieto opatrenia, ktoré zásadne zvyšujú náklady, by sa mali spájať so zodpovedajúcimi trhovými stimulmi (15) [napr. zľavnené certifikáty CO2, použitie časti aukčných príjmov zo systému obchodovania s emisnými kvótami (ETS) na CCS]. |
| --- | --- |

5.3.2

Naproti tomu je pri nových elektrárňach správne uložiť povinnosť pripraviť dostatočný priestor na zariadenia na zachytávanie a stláčanie CO2 (článok 32, úprava článku 9a smernice 2001/80/ES). Aj tieto opatrenia, ktoré zásadne zvyšujú náklady, by sa mali spájať so zodpovedajúcimi trhovými stimulmi (15) [napr. zľavnené certifikáty CO2, použitie časti aukčných príjmov zo systému obchodovania s emisnými kvótami (ETS) na CCS].

| 5.4 | Aby sa zabránilo tomu, že možnosti ukladania budú zbytočne obmedzené, nemal by sa zákaz uvedený v článku 2 ods. 3 návrhu Komisie vzťahovať na „ukladanie CO2 v geologických formáciách“, ale na „úložiská“, pretože geologické formácie podľa vymedzenia v článku 3 ods. 4 môžu ľahko presahovať oblasti vymedzené v článku 2 ods. 1, kým rozsah úložiska je naproti tomu značne menší. Ďalšie možnosti ukladania by sa naskytli prostredníctvom doložky o výhrade, ktorá by hovorila o spoľahlivých zmluvných dohodách so štátmi mimo EÚ. |
| --- | --- |

5.4

Aby sa zabránilo tomu, že možnosti ukladania budú zbytočne obmedzené, nemal by sa zákaz uvedený v článku 2 ods. 3 návrhu Komisie vzťahovať na „ukladanie CO2 v geologických formáciách“, ale na „úložiská“, pretože geologické formácie podľa vymedzenia v článku 3 ods. 4 môžu ľahko presahovať oblasti vymedzené v článku 2 ods. 1, kým rozsah úložiska je naproti tomu značne menší. Ďalšie možnosti ukladania by sa naskytli prostredníctvom doložky o výhrade, ktorá by hovorila o spoľahlivých zmluvných dohodách so štátmi mimo EÚ.

| 5.5 | Vymedzenie pojmu „úložisko“ podľa článku 3 ods. 3 by sa malo vzťahovať iba na tú „časť určitej geologickej formácie, ktorá sa používa na geologické ukladanie CO2“. (Pri povrchovej projekcii môže mať určitá geologická formácia rozsah aj milióny kilometrov štvorcových, a preto sa ako „úložisko“ môže označiť iba jej časť.) Je celkom možné, alebo dokonca pravdepodobné, že v jednej geologickej formácii sa môžu nachádzať viaceré úložiská a zrejme sa v nej aj nachádzať budú. |
| --- | --- |

5.5

Vymedzenie pojmu „úložisko“ podľa článku 3 ods. 3 by sa malo vzťahovať iba na tú „časť určitej geologickej formácie, ktorá sa používa na geologické ukladanie CO2“. (Pri povrchovej projekcii môže mať určitá geologická formácia rozsah aj milióny kilometrov štvorcových, a preto sa ako „úložisko“ môže označiť iba jej časť.) Je celkom možné, alebo dokonca pravdepodobné, že v jednej geologickej formácii sa môžu nachádzať viaceré úložiská a zrejme sa v nej aj nachádzať budú.

| 5.6 | Podľa článku 4 ods. 1 návrhu Komisie sa členským štátom ponecháva právo určovať vhodné úložiská na úrovni daného štátu. Malo by sa pritom objasniť, že oblasti zásadne vhodné na ukladanie CO2 členské štáty aj skutočne určujú, pokiaľ tomu nebránia vážne dôvody. |
| --- | --- |

5.6

Podľa článku 4 ods. 1 návrhu Komisie sa členským štátom ponecháva právo určovať vhodné úložiská na úrovni daného štátu. Malo by sa pritom objasniť, že oblasti zásadne vhodné na ukladanie CO2 členské štáty aj skutočne určujú, pokiaľ tomu nebránia vážne dôvody.

| 5.7 | Výbor víta, že sa v navrhovanom súbore pravidiel žiada vysoká miera bezpečnosti, ktorá je potrebná jednak na ochranu ľudí, životného prostredia a klímy (16) a jednak na zabezpečenie integrity obchodovania s emisnými kvótami. |
| --- | --- |

5.7

Výbor víta, že sa v navrhovanom súbore pravidiel žiada vysoká miera bezpečnosti, ktorá je potrebná jednak na ochranu ľudí, životného prostredia a klímy (16) a jednak na zabezpečenie integrity obchodovania s emisnými kvótami.

| 5.7.1 | Vysokú mieru bezpečnosti musí zaručiť používanie kontrolných systémov zodpovedajúcich poslednému stavu vývoja techniky, čo musia členské štáty zohľadňovať pri udeľovaní príslušných povolení (17). |
| --- | --- |

5.7.1

Vysokú mieru bezpečnosti musí zaručiť používanie kontrolných systémov zodpovedajúcich poslednému stavu vývoja techniky, čo musia členské štáty zohľadňovať pri udeľovaní príslušných povolení (17).

| 5.7.2 | Monitorovacie systémy si vyžadujú a musia to aj zabezpečiť, aby to, čo sa deje v samotnom úložisku, čo najpresnejšie vyhodnocovali a zobrazovali na modeloch. (Merania iba na povrchu alebo v blízkosti povrchu Zeme nemajú dostatočnú vypovedaciu schopnosť.) Používané modely by preto mali byť overované, resp. certifikované pomocou dvoch nezávislých simulačných, resp. modelovacích sústav. |
| --- | --- |

5.7.2

Monitorovacie systémy si vyžadujú a musia to aj zabezpečiť, aby to, čo sa deje v samotnom úložisku, čo najpresnejšie vyhodnocovali a zobrazovali na modeloch. (Merania iba na povrchu alebo v blízkosti povrchu Zeme nemajú dostatočnú vypovedaciu schopnosť.) Používané modely by preto mali byť overované, resp. certifikované pomocou dvoch nezávislých simulačných, resp. modelovacích sústav.

| 5.7.3 | Pojem „únik“ by sa mal vymedziť ako „uvoľnenie CO2 z úložného komplexu, ktoré je overiteľné pomocou najlepších kontrolných systémov podľa stavu vývoja techniky“, lebo absolútna (teda 100-percentná) tesnosť nejestvuje, ani by sa kvôli prirodzenému uvoľňovaniu CO2 z pôdy nedala dokázať. Okrem toho nie je potrebná ani z bezpečnostných dôvodov, ani kvôli ochrane klímy (18). Dôsledkom tohto vymedzenia pojmu, ktoré odkazuje na najlepšiu možnú kontrolu podľa stavu vývoja techniky, by bolo, že sa bude zlepšovať stav kontrolných systémov a tým aj poháňať vývoj CCS, čo dynamicky prispeje k ďalšiemu zvyšovaniu bezpečnosti. |
| --- | --- |

5.7.3

Pojem „únik“ by sa mal vymedziť ako „uvoľnenie CO2 z úložného komplexu, ktoré je overiteľné pomocou najlepších kontrolných systémov podľa stavu vývoja techniky“, lebo absolútna (teda 100-percentná) tesnosť nejestvuje, ani by sa kvôli prirodzenému uvoľňovaniu CO2 z pôdy nedala dokázať. Okrem toho nie je potrebná ani z bezpečnostných dôvodov, ani kvôli ochrane klímy (18). Dôsledkom tohto vymedzenia pojmu, ktoré odkazuje na najlepšiu možnú kontrolu podľa stavu vývoja techniky, by bolo, že sa bude zlepšovať stav kontrolných systémov a tým aj poháňať vývoj CCS, čo dynamicky prispeje k ďalšiemu zvyšovaniu bezpečnosti.

| 5.7.4 | Pokiaľ by pri neskoršom rutinnom prevádzkovaní bol zámer definovať prípustné medzné hodnoty úniku, mohla by sa zvoliť taká miera, pri ktorej nedochádza k žiadnemu relevantnému ovplyvňovaniu bezpečnosti ani klímy, a tým by nemala vplyv ani na emisné certifikáty, teda napríklad únik 0,1 % za 100 rokov. |
| --- | --- |

5.7.4

Pokiaľ by pri neskoršom rutinnom prevádzkovaní bol zámer definovať prípustné medzné hodnoty úniku, mohla by sa zvoliť taká miera, pri ktorej nedochádza k žiadnemu relevantnému ovplyvňovaniu bezpečnosti ani klímy, a tým by nemala vplyv ani na emisné certifikáty, teda napríklad únik 0,1 % za 100 rokov.

| 5.8 | Obdobie, na ktoré sa majú udeľovať povolenia na prieskum a ktoré Komisia navrhuje v článku 5 ods. 3 je príliš krátke. Skúsenosti ukazujú, že aj pri optimálnom priebehu sú potrebné najmenej štyri roky na to, aby sa zrealizoval pracovný program prieskumu. V žiadnom prípade sa nesmie stať, že prieskum sa bude musieť zastaviť iba preto, že uplynula predpísaná lehota vrátane predĺženia, aj keď by chýbalo iba niekoľko údajov. Malo by sa preto počítať s flexibilnou úpravou, ktorá zohľadňuje miestne danosti, ale zároveň si vyžaduje cielený postup prevádzkovateľa pri programe prieskumu, aby sa zabránilo blokovaniu potenciálnych úložísk kvôli oneskoreniam v prieskume. |
| --- | --- |

5.8

Obdobie, na ktoré sa majú udeľovať povolenia na prieskum a ktoré Komisia navrhuje v článku 5 ods. 3 je príliš krátke. Skúsenosti ukazujú, že aj pri optimálnom priebehu sú potrebné najmenej štyri roky na to, aby sa zrealizoval pracovný program prieskumu. V žiadnom prípade sa nesmie stať, že prieskum sa bude musieť zastaviť iba preto, že uplynula predpísaná lehota vrátane predĺženia, aj keď by chýbalo iba niekoľko údajov. Malo by sa preto počítať s flexibilnou úpravou, ktorá zohľadňuje miestne danosti, ale zároveň si vyžaduje cielený postup prevádzkovateľa pri programe prieskumu, aby sa zabránilo blokovaniu potenciálnych úložísk kvôli oneskoreniam v prieskume.

| 5.9 | Prieskum potenciálneho úložiska si vyžaduje know-how, kvalifikovaný personál, čas a peniaze, kým úspech v žiadnom prípade nie je istý. Rozhodujúci stimul prieskumu by preto zanikol, keby podnik nemohol prieskumnú činnosť spájať s prednostným využívaním úložiska. Úprava, ktorú Komisia navrhuje v článku 5 ods. 4 by sa preto mala doplniť o prednostné právo využívania úložiska, napr. vetou, o ktorej sa už diskutovalo: „Po tejto dobe sa povolenie na prieskum úložiska CO2 buď zmení na povolenie na ukladanie CO2 alebo sa poskytne na prieskum celej príslušnej oblasti.“ |
| --- | --- |

5.9

Prieskum potenciálneho úložiska si vyžaduje know-how, kvalifikovaný personál, čas a peniaze, kým úspech v žiadnom prípade nie je istý. Rozhodujúci stimul prieskumu by preto zanikol, keby podnik nemohol prieskumnú činnosť spájať s prednostným využívaním úložiska. Úprava, ktorú Komisia navrhuje v článku 5 ods. 4 by sa preto mala doplniť o prednostné právo využívania úložiska, napr. vetou, o ktorej sa už diskutovalo: „Po tejto dobe sa povolenie na prieskum úložiska CO2 buď zmení na povolenie na ukladanie CO2 alebo sa poskytne na prieskum celej príslušnej oblasti.“

| 5.10 | Je správne, že sa musí zostaviť plán opravných opatrení. Tento plán opravných opatrení (článok 9 ods. 6 a článok 16 ods. 1) by však mal byť v súlade so zmeneným vymedzením pojmu „únik“ (článok 3 ods. 5). |
| --- | --- |

5.10

Je správne, že sa musí zostaviť plán opravných opatrení. Tento plán opravných opatrení (článok 9 ods. 6 a článok 16 ods. 1) by však mal byť v súlade so zmeneným vymedzením pojmu „únik“ (článok 3 ods. 5).

| 5.11 | Články 6 až 9 návrhu Komisie upravujú žiadosti o povolenia na ukladanie CO2, ako aj podmienky a obsah týchto povolení. Z úpravy je zrejmé, že v jednej geologickej formácii môžu svoju činnosť vykonávať viacerí prevádzkovatelia. |
| --- | --- |

5.11

Články 6 až 9 návrhu Komisie upravujú žiadosti o povolenia na ukladanie CO2, ako aj podmienky a obsah týchto povolení. Z úpravy je zrejmé, že v jednej geologickej formácii môžu svoju činnosť vykonávať viacerí prevádzkovatelia.

| 5.11.1 | Výbor zásadne schvaľuje princíp nediskriminačného prístupu. Pokiaľ však ide o zodpovednosť pri únikoch a prevod zodpovednosti na štát, môžu vzniknúť ťažkosti pri vymedzení zodpovednosti. |
| --- | --- |

5.11.1

Výbor zásadne schvaľuje princíp nediskriminačného prístupu. Pokiaľ však ide o zodpovednosť pri únikoch a prevod zodpovednosti na štát, môžu vzniknúť ťažkosti pri vymedzení zodpovednosti.

| 5.11.2 | Z toho dôvodu by malo platiť pravidlo, že v jednom úložnom komplexe môže dostať povolenie iba jeden prevádzkovateľ. Zabezpečilo by sa tým jasné priradenie zodpovednosti. Nediskriminačný prístup k úložisku by bol napriek tomu zaručený článkom 20. |
| --- | --- |

5.11.2

Z toho dôvodu by malo platiť pravidlo, že v jednom úložnom komplexe môže dostať povolenie iba jeden prevádzkovateľ. Zabezpečilo by sa tým jasné priradenie zodpovednosti. Nediskriminačný prístup k úložisku by bol napriek tomu zaručený článkom 20.

| 5.12 | Podľa návrhu Komisie má príslušný orgán členského štátu pred konečným udelením svojho povolenia (článok 10 a článok 18) informovať Komisiu a potom čakať až do šiestich mesiacov na jej stanovisko. Stanovisko Komisie sa má potom zohľadniť pri rozhodnutí o povolení, resp. odchýlka od stanoviska sa má Komisii zdôvodniť. |
| --- | --- |

5.12

Podľa návrhu Komisie má príslušný orgán členského štátu pred konečným udelením svojho povolenia (článok 10 a článok 18) informovať Komisiu a potom čakať až do šiestich mesiacov na jej stanovisko. Stanovisko Komisie sa má potom zohľadniť pri rozhodnutí o povolení, resp. odchýlka od stanoviska sa má Komisii zdôvodniť.

| 5.12.1 | Navrhovaná úprava by spôsobila časové oneskorenia a zvýšila administratívne zaťaženie. Okrem toho nezodpovedá zásade subsidiarity. |
| --- | --- |

5.12.1

Navrhovaná úprava by spôsobila časové oneskorenia a zvýšila administratívne zaťaženie. Okrem toho nezodpovedá zásade subsidiarity.

| 5.12.2 | Výbor preto odporúča zmeniť toto ustanovenie v smernici tak, aby sa na jednej strane síce zaručila dostatočná jednotnosť pri postupe členských štátov, ale na druhej strane aby nevznikli omeškania, ktorým sa dá zabrániť, a aby sa dostatočne rešpektovala zásada subsidiarity. Jednou z možností by bolo obmedziť schvaľovací postup na informačnú povinnosť orgánov členských štátov voči Komisii. V prípade porušenia by Komisia mala k dispozícii osvedčený nástroj konania kvôli porušeniu zmluvy podľa článku 226 Zmluvy o založení ES. Článok 10 ods. 2 by preto mohol znieť: „Príslušný orgán členského štátu oznámi Komisii kvôli overeniu konečné rozhodnutie o povolení na ukladanie CO2.“ |
| --- | --- |

5.12.2

Výbor preto odporúča zmeniť toto ustanovenie v smernici tak, aby sa na jednej strane síce zaručila dostatočná jednotnosť pri postupe členských štátov, ale na druhej strane aby nevznikli omeškania, ktorým sa dá zabrániť, a aby sa dostatočne rešpektovala zásada subsidiarity. Jednou z možností by bolo obmedziť schvaľovací postup na informačnú povinnosť orgánov členských štátov voči Komisii. V prípade porušenia by Komisia mala k dispozícii osvedčený nástroj konania kvôli porušeniu zmluvy podľa článku 226 Zmluvy o založení ES. Článok 10 ods. 2 by preto mohol znieť: „Príslušný orgán členského štátu oznámi Komisii kvôli overeniu konečné rozhodnutie o povolení na ukladanie CO2.“

| 5.13 | Podľa názoru výboru potrebujú orgány členských štátov účinné nástroje a tiež pravidelné kontroly, aby kedykoľvek zaručili bezpečnosť úložiska. Výbor však spochybňuje, či k tomu prispieva aj dodatočné overovanie povolenia na ukladanie CO2 v päťročných odstupoch, ktoré navrhuje Komisia a ktoré by neprinieslo žiadne ďalšie zlepšenie bezpečnosti, ale len dodatočné administratívne zaťaženie všetkých zúčastnených. |
| --- | --- |

5.13

Podľa názoru výboru potrebujú orgány členských štátov účinné nástroje a tiež pravidelné kontroly, aby kedykoľvek zaručili bezpečnosť úložiska. Výbor však spochybňuje, či k tomu prispieva aj dodatočné overovanie povolenia na ukladanie CO2 v päťročných odstupoch, ktoré navrhuje Komisia a ktoré by neprinieslo žiadne ďalšie zlepšenie bezpečnosti, ale len dodatočné administratívne zaťaženie všetkých zúčastnených.

| 5.14 | V článku 18 návrhu Komisie sa kladú veľké požiadavky pri prevode zodpovednosti za úložisko na príslušný členský štát. Je to správne a výbor to víta. |
| --- | --- |

5.14

V článku 18 návrhu Komisie sa kladú veľké požiadavky pri prevode zodpovednosti za úložisko na príslušný členský štát. Je to správne a výbor to víta.

| 5.14.1 | V článku 18 ods. 1 sa však požaduje, že všetky dostupné dôkazy musia signalizovať, že uložený CO2 bude „úplne izolovaný“ na neobmedzenú dobu v budúcnosti. Úplná tesnosť však nie je možná, a teda by sa nemala ani požadovať. Výbor preto odkazuje na svoje pripomienky v bodoch 5.7.3 a 5.7.4. |
| --- | --- |

5.14.1

V článku 18 ods. 1 sa však požaduje, že všetky dostupné dôkazy musia signalizovať, že uložený CO2 bude „úplne izolovaný“ na neobmedzenú dobu v budúcnosti. Úplná tesnosť však nie je možná, a teda by sa nemala ani požadovať. Výbor preto odkazuje na svoje pripomienky v bodoch 5.7.3 a 5.7.4.

| 5.14.2 | Aby tu nevznikla neprekonateľná prekážka prevodu, mala by príslušná časť znieť: „...že v dohľadnom čase (19) sa neočakáva únik“. (Vychádza sa pritom z vymedzenia pojmu podľa bodu 5.7.3.) |
| --- | --- |

5.14.2

Aby tu nevznikla neprekonateľná prekážka prevodu, mala by príslušná časť znieť: „...že v dohľadnom čase (19) sa neočakáva únik“. (Vychádza sa pritom z vymedzenia pojmu podľa bodu 5.7.3.)

| 5.15 | Podľa návrhu Komisie je potrebné, aby podnik pri príprave úložiska a začatí jeho prevádzky vytvoril primerané zabezpečenie (článok 19). Výbor s tým súhlasí, pričom víta, že rozhodnutie o forme tohto zabezpečenia sa prenecháva členským štátom. |
| --- | --- |

5.15

Podľa návrhu Komisie je potrebné, aby podnik pri príprave úložiska a začatí jeho prevádzky vytvoril primerané zabezpečenie (článok 19). Výbor s tým súhlasí, pričom víta, že rozhodnutie o forme tohto zabezpečenia sa prenecháva členským štátom.

| 5.15.1 | Výbor však nepovažuje za primerané, aby sa toto zabezpečenie vytváralo v plnej výške už pred podaním žiadosti. Skôr by vytvorenie finančného zabezpečenia malo zásadne závisieť od nevyhnutnosti takéhoto zabezpečenia podľa toho, ako pokračuje projekt. V opačnom prípade sa pre podniky ešte zmenší už doteraz nedostatočný finančný stimul na investovanie do tejto novej techniky. |
| --- | --- |

5.15.1

Výbor však nepovažuje za primerané, aby sa toto zabezpečenie vytváralo v plnej výške už pred podaním žiadosti. Skôr by vytvorenie finančného zabezpečenia malo zásadne závisieť od nevyhnutnosti takéhoto zabezpečenia podľa toho, ako pokračuje projekt. V opačnom prípade sa pre podniky ešte zmenší už doteraz nedostatočný finančný stimul na investovanie do tejto novej techniky.

| 5.15.2 | V prípade úniku relevantného z hľadiska klímy je potrebné dokúpiť emisné certifikáty. Po rozsiahlom overovaní pri získavaní povolenia na ukladanie CO2 sa takýto únik neočakáva. Preto by pre daný prípad mal dostatočné zabezpečenie predstavovať dôkaz o primeranom investičnom majetku, ktorým možno kryť záväzky aj pri platobnej neschopnosti prevádzkovateľa. Väčšie požiadavky by vzhľadom na malú pravdepodobnosť vzniku udalosti neprimerane obmedzovali investičnú schopnosť podniku. |
| --- | --- |

5.15.2

V prípade úniku relevantného z hľadiska klímy je potrebné dokúpiť emisné certifikáty. Po rozsiahlom overovaní pri získavaní povolenia na ukladanie CO2 sa takýto únik neočakáva. Preto by pre daný prípad mal dostatočné zabezpečenie predstavovať dôkaz o primeranom investičnom majetku, ktorým možno kryť záväzky aj pri platobnej neschopnosti prevádzkovateľa. Väčšie požiadavky by vzhľadom na malú pravdepodobnosť vzniku udalosti neprimerane obmedzovali investičnú schopnosť podniku.

| 5.16 | Práce, ktoré sa podľa prílohy I požadujú pri charakterizovaní a posudzovaní úložísk sa čiastočne týkajú ešte oblasti výskumu a vývoja. V zmysle vykonateľnosti by preto aj tu mal platiť „stav vývoja techniky“ ako referencia na vypracovávanie podkladov k žiadosti. |
| --- | --- |

5.16

Práce, ktoré sa podľa prílohy I požadujú pri charakterizovaní a posudzovaní úložísk sa čiastočne týkajú ešte oblasti výskumu a vývoja. V zmysle vykonateľnosti by preto aj tu mal platiť „stav vývoja techniky“ ako referencia na vypracovávanie podkladov k žiadosti.

| 5.17 | V prílohe I a pri hodnotení rizík potenciálnych úložísk by sa mal spresniť pojem „biosféra“. Pod pojmom biosféra, ktorá sa nesmie negatívne ovplyvňovať, by sa nemala chápať iba biosféra na zemskom povrchu, ale aj biosféra až po oblasť kolektorov pitnej vody (sladkovodné vodonosné vrstvy). |
| --- | --- |

5.17

V prílohe I a pri hodnotení rizík potenciálnych úložísk by sa mal spresniť pojem „biosféra“. Pod pojmom biosféra, ktorá sa nesmie negatívne ovplyvňovať, by sa nemala chápať iba biosféra na zemskom povrchu, ale aj biosféra až po oblasť kolektorov pitnej vody (sladkovodné vodonosné vrstvy).

| 5.18 | Okrem toho by sa malo objasniť zloženie a spôsob práce skupiny odborníkov, ktorí budú zodpovední za priebežné prepracovávanie prílohy. |
| --- | --- |

5.18

Okrem toho by sa malo objasniť zloženie a spôsob práce skupiny odborníkov, ktorí budú zodpovední za priebežné prepracovávanie prílohy.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  CESE 1201/2008, CESE 1202/2008, CESE 1203/2008 z 9. júla 2008, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

1

(2)  KOM(2008) 13 v konečnom znení.

2

(3)  CCS: Carbon Capture and Storage. V stanovisku TEN/340 – CESE 562/2008 sa navrhuje, aby sa namiesto toho používala skratka CCTS: Carbon Capture, Transport and Storage (zachytávanie, doprava a ukladanie oxidu uhličitého). V predkladanom stanovisku naďalej používame skratku CCS.

3

CCS

C

C

S

CCTS

C

C

T

S

CCS

(4)  Napr. Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 72.

4

(5)  Pozri CESE 1199/2008 z 9. júla 2008, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

5

(6)  Napr.: CESE 6437/2003 a nedávno CESE 1246/2007, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

6

(7)  Používanie CCS je spočiatku plánované prevažne pri výrobe elektriny z fosílnych zdrojov energie. V EÚ sa v súčasnosti asi 30 % elektrickej energie vyrába v jadrových elektrárňach, pričom táto výroba neemituje prakticky žiadny CO2.

7

2

(8)  Uznesenie Rady z marca 2007.

8

(9)  Biomasa má (iba) vtedy kladný vplyv na bilanciu emisií CO2, keď energetická náročnosť výrobných, dopravných a spracovateľských procesov nepresahuje získanú energiu. Ak je elektráreň využívajúca biomasu vybavená zariadeniami CCS, je možnosť takúto elektráreň podporovať podľa článku 24a smernice o systéme obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov (ETS).

9

2

(10)  V tých členských štátoch, ktoré sa rozhodli vôbec nevyužívať jadrovú energiu alebo sa rozhodli s jej využívaním prestať.

10

(11)  Pozri tiež CESE 1246/2007, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

11

(12)  Len pri prudkom úniku by boli ohrození aj ľudia žijúci v bezprostrednom susedstve úložiska: na rozdiel od CO, CO2 nie je jedovatý; CO2 je vo vdychovanom vzduchu životu nebezpečný až pri koncentrácii presahujúcej cca 8 % (súčasný priemerný podiel CO2 vo vzduchu je cca 380 ppm (milióntin).

12

2

2

2

(13)  Na rozdiel od využívania geotermálnej energie.

13

(14)  Z ľadovcových vrtných jadier sa získali údaje o priebehu globálnej klímy za posledných 600 000 rokov. Z údajov vyplýva, že v minulosti sa striedali teplé a studené obdobia v typickom periodickom odstupe 100 000 rokov, pričom časový priebeh teploty, a teda korelačne aj koncentrácie CO2 v ovzduší, bol podobný zubom píly. Keďže sa už dlhší čas nachádzame v teplom období, teda v hornej časti krivky podobnej zubu píly a koniec posledného teplého obdobia bol už pred viac ako 100 000 rokmi, bolo by v dohľadnej budúcnosti možné aj opätovné postupné znižovanie globálnej teploty a koncentrácie CO2, ak by súčasné antropogénne emisie skleníkových plynov namiesto ich znižovania nespôsobovali pravý opak.

14

2

2

(15)  Pozri všeobecné odporúčania v bode 3.3 Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 72.

15

(16)  Často sa žiada aj kvôli „zdraviu, bezpečnosti a životnému prostrediu“.

16

(17)  Pozri aj článok 13 ods. 2 a prílohu II návrhu smernice.

17

(18)  V opačnom prípade treba dokladovať emisné certifikáty: obchodovanie v rámci ETS.

18

(19)  Výbor poukazuje na to, že pojem ‚neobmedzená doba‘ používaný v návrhu Komisie je zjavne zavádzajúci a rozporuplný. Správne a logicky by sa malo hovoriť o ‚dohľadnom čase‘.

19

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/81 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/81

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, pokiaľ ide o článok 6 ods. 2 o uvádzaní batérií a akumulátorov na trh“

KOM(2008) 211 – 2008/0081 (COD)

(2009/C 27/18)

Rada Európskej únie sa 22. mája 2008 rozhodla podľa článku 95 ods. 1 a článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, pokiaľ ide o článok 6 ods. 2 o uvádzaní batérií a akumulátorov na trh“.

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku 655/2004-2003/0282 COD, prijatom 28. apríla 2004 (1), na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) rozhodol 138 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

Brusel 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch“, Ú. v. EÚ C 117, 30.4.2004.

1

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/82

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Priemysel ťažby neenergetických surovín v Európe“

(2009/C 27/19)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 17. januára 2008 v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Priemysel ťažby neenergetických surovín v Európe“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 24. júna 2008. Spravodajcom bol pán Fornea a pomocným spravodajcom pán Pop.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) prijal 135 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 10 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Hlavnými piliermi istoty dodávok surovín v Európe sú domáce dodávky, medzinárodné dodávky, vytváranie kapacít a efektívnosť využívania zdrojov.






  — | Politika týkajúca sa domácich dodávok surovín by integrálnym spôsobom mala zohľadňovať priemyselnú a environmentálnu politiku a územné plánovanie. Osvedčené postupy v tejto oblasti by sa mali rozšíriť na nové potenciálne oblasti. Využívanie domácich v členských štátoch by sa malo podporovať vytvorením potrebnej rovnováhy medzi politikou ochrany životného prostredia a politikou rozvoja priemyslu, ako aj harmonizovanými stimulmi na rozvoj a ochranu pri rozširovaní súčasných ťažobných lokalít a otváraní nových tam, kde je to na jednej strane ekonomicky a spoločensky možné a žiaduce, a na druhej strane ekologicky trvalo udržateľné. |
| --- | --- | --- |

1.1

Hlavnými piliermi istoty dodávok surovín v Európe sú domáce dodávky, medzinárodné dodávky, vytváranie kapacít a efektívnosť využívania zdrojov.

—

Politika týkajúca sa domácich dodávok surovín by integrálnym spôsobom mala zohľadňovať priemyselnú a environmentálnu politiku a územné plánovanie. Osvedčené postupy v tejto oblasti by sa mali rozšíriť na nové potenciálne oblasti. Využívanie domácich v členských štátoch by sa malo podporovať vytvorením potrebnej rovnováhy medzi politikou ochrany životného prostredia a politikou rozvoja priemyslu, ako aj harmonizovanými stimulmi na rozvoj a ochranu pri rozširovaní súčasných ťažobných lokalít a otváraní nových tam, kde je to na jednej strane ekonomicky a spoločensky možné a žiaduce, a na druhej strane ekologicky trvalo udržateľné.

| — | Globalizačné vplyvy na medzinárodné dodávky nerastných surovín by EÚ a členské štáty mali riadne vyhodnocovať vždy, keď prevažuje dovoz surovín zo zahraničia. Pri úvahách o investičnej politike a relokácii priemyslu by sa mali dodržiavať európske ekologické normy a sociálne pravidlá. Európskym užívateľom by sa mala zaručiť dostupnosť surovín a strategická závislosť EÚ by sa mala zmenšiť. |
| --- | --- |

—

Globalizačné vplyvy na medzinárodné dodávky nerastných surovín by EÚ a členské štáty mali riadne vyhodnocovať vždy, keď prevažuje dovoz surovín zo zahraničia. Pri úvahách o investičnej politike a relokácii priemyslu by sa mali dodržiavať európske ekologické normy a sociálne pravidlá. Európskym užívateľom by sa mala zaručiť dostupnosť surovín a strategická závislosť EÚ by sa mala zmenšiť.

| — | Vytváranie kapacít v európskom priemysle ťažby neenergetických surovín stojí pred množstvom výziev, napríklad pred administratívnymi prekážkami, potrebou zlepšiť imidž odvetvia, potrebou kvalifikovaných pracovníkov, techník riadenia, nevyhnutnosťou vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

—

Vytváranie kapacít v európskom priemysle ťažby neenergetických surovín stojí pred množstvom výziev, napríklad pred administratívnymi prekážkami, potrebou zlepšiť imidž odvetvia, potrebou kvalifikovaných pracovníkov, techník riadenia, nevyhnutnosťou vzdelávania a odbornej prípravy.

| — | Zlepšenie efektívnosti ťažby a spracovania surovín závisí od pokroku, ktorý sa dosiahne v iných odvetviach, ktoré sa zaoberajú ťažbou nerastných surovín a inými činnosťami, a žiada si spoluprácu Európskej komisie a členských štátov. |
| --- | --- |

—

Zlepšenie efektívnosti ťažby a spracovania surovín závisí od pokroku, ktorý sa dosiahne v iných odvetviach, ktoré sa zaoberajú ťažbou nerastných surovín a inými činnosťami, a žiada si spoluprácu Európskej komisie a členských štátov.

| 1.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pracovali na nasledujúcich odporúčaniach (podrobné odporúčania sú uvedené v bode 3.2):






  — | lepšia regulácia zlepšením právneho rámca a zlepšením sústavy udeľovania povolení, výmenou osvedčených postupov v plánovacej politike, zmenšením nadmerného administratívneho zaťaženia pri vydávaní povolení, uľahčením prieskumnej činnosti, podporou trvalo udržateľného rozvoja pri rozširovaní ťažobných lokalít a zabezpečovaní nerastných ložísk (1); |
| --- | --- | --- |

1.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pracovali na nasledujúcich odporúčaniach (podrobné odporúčania sú uvedené v bode 3.2):

—

lepšia regulácia zlepšením právneho rámca a zlepšením sústavy udeľovania povolení, výmenou osvedčených postupov v plánovacej politike, zmenšením nadmerného administratívneho zaťaženia pri vydávaní povolení, uľahčením prieskumnej činnosti, podporou trvalo udržateľného rozvoja pri rozširovaní ťažobných lokalít a zabezpečovaní nerastných ložísk (1);

| — | Zlepšenie zlučiteľnosti ťažby a ochrany životného prostredia rozšírením osvedčených postupov v súvislosti s programom Natura 2000, presadzovaním zásady skracovania dopravných vzdialeností na zmenšenie znečisťovania a zníženie nákladov, a zlepšením dostupnosti zdrojov (2); |
| --- | --- |

—

Zlepšenie zlučiteľnosti ťažby a ochrany životného prostredia rozšírením osvedčených postupov v súvislosti s programom Natura 2000, presadzovaním zásady skracovania dopravných vzdialeností na zmenšenie znečisťovania a zníženie nákladov, a zlepšením dostupnosti zdrojov (2);

| — | Podpora inteligentného využívania nerastných surovín na úrovni EÚ vytvorením európskeho geologického úradu a európskeho informačného systému o zdrojoch nerastných surovín, ktorý sa musí vytvoriť na základe kapacít orgánov geologického dohľadu členských štátov. |
| --- | --- |

—

Podpora inteligentného využívania nerastných surovín na úrovni EÚ vytvorením európskeho geologického úradu a európskeho informačného systému o zdrojoch nerastných surovín, ktorý sa musí vytvoriť na základe kapacít orgánov geologického dohľadu členských štátov.

2.   Prehľad stavu odvetvia

| 2.1 | Nerastné suroviny sú nevyhnutné na rozvoj, teda pre kvalitu nášho života a vytváranie trvalo udržateľných spoločenstiev. Neenergetické nerastné suroviny (3) sú základnými materiálmi pre náš každodenný život. Napríklad v jednom dome je zabudovaných až 150 ton nerastných surovín: cement, hlina, sadrovec, uhličitan vápenatý, kompozitné materiály, sklo, nátery, keramika, krytina a tony rôznych kovov; auto pozostáva až zo 150 kilogramov nerastov vo forme gumy, plastov, skla a z viac ako jednej tony kovov; 50 % náterov a tapiet je vyrobených z nerastov; sklo a keramika takisto môžu obsahovať až 100 % minerálov (4). Plánovanie využívania nerastných surovín zabezpečuje integrálne riadenie uspokojovania potrieb spoločnosti a hospodárstva, ako aj obmedzovanie vplyvov ťažby a spracovania na ľudí a životné prostredie, pričom sa v procese plánovania zohľadňuje celý životný cyklus hlbinnej alebo povrchovej bane od samého počiatku ťažby až po jej uzavretie a starostlivosť po uzavretí. Vzhľadom na globalizáciu a zintenzívnenú hospodársku súťaž na surovinových trhoch neustále stúpa strategický význam ťažobného priemyslu. Pokiaľ ide o technológie ťažby, Európa dosiahla vedúce postavenie vo svete, ktoré by sa však mala upevniť s ohľadom na budúci vývoj. |
| --- | --- |

2.1

Nerastné suroviny sú nevyhnutné na rozvoj, teda pre kvalitu nášho života a vytváranie trvalo udržateľných spoločenstiev. Neenergetické nerastné suroviny (3) sú základnými materiálmi pre náš každodenný život. Napríklad v jednom dome je zabudovaných až 150 ton nerastných surovín: cement, hlina, sadrovec, uhličitan vápenatý, kompozitné materiály, sklo, nátery, keramika, krytina a tony rôznych kovov; auto pozostáva až zo 150 kilogramov nerastov vo forme gumy, plastov, skla a z viac ako jednej tony kovov; 50 % náterov a tapiet je vyrobených z nerastov; sklo a keramika takisto môžu obsahovať až 100 % minerálov (4). Plánovanie využívania nerastných surovín zabezpečuje integrálne riadenie uspokojovania potrieb spoločnosti a hospodárstva, ako aj obmedzovanie vplyvov ťažby a spracovania na ľudí a životné prostredie, pričom sa v procese plánovania zohľadňuje celý životný cyklus hlbinnej alebo povrchovej bane od samého počiatku ťažby až po jej uzavretie a starostlivosť po uzavretí. Vzhľadom na globalizáciu a zintenzívnenú hospodársku súťaž na surovinových trhoch neustále stúpa strategický význam ťažobného priemyslu. Pokiaľ ide o technológie ťažby, Európa dosiahla vedúce postavenie vo svete, ktoré by sa však mala upevniť s ohľadom na budúci vývoj.

| 2.2 | V súčasnosti je 70 % európskeho výrobného priemyslu závislých na vyťažených materiáloch, pričom v EÚ 27 v súčasnosti prebieha rozsiahla reštrukturalizácia ťažobného priemyslu a ceny kovov na svetovom trhu neustále rastu. Aby bolo možné držať krok s týmto trendom, musí európska priemyselná politika brať do úvahy skutočnosť, že v súvislosti so silami na neobmedzovanom trhu by mala prevažovať istota dodávok a dopyt po surovinách. |
| --- | --- |

2.2

V súčasnosti je 70 % európskeho výrobného priemyslu závislých na vyťažených materiáloch, pričom v EÚ 27 v súčasnosti prebieha rozsiahla reštrukturalizácia ťažobného priemyslu a ceny kovov na svetovom trhu neustále rastu. Aby bolo možné držať krok s týmto trendom, musí európska priemyselná politika brať do úvahy skutočnosť, že v súvislosti so silami na neobmedzovanom trhu by mala prevažovať istota dodávok a dopyt po surovinách.

| 2.3 | Európsky priemysel ťažby neenergetických surovín zamestnáva 295 000 pracovníkov v približne 18 300 spoločnostiach s obratom 45,9 miliardy EUR a zahŕňa mnoho malých a stredných podnikov (5). Prostredníctvom svojich členských organizácií odvetvie propaguje ekologickú zodpovednosť a trvalo udržateľný rozvoj a zaväzuje sa k sociálnej zodpovednosti podnikov. |
| --- | --- |

2.3

Európsky priemysel ťažby neenergetických surovín zamestnáva 295 000 pracovníkov v približne 18 300 spoločnostiach s obratom 45,9 miliardy EUR a zahŕňa mnoho malých a stredných podnikov (5). Prostredníctvom svojich členských organizácií odvetvie propaguje ekologickú zodpovednosť a trvalo udržateľný rozvoj a zaväzuje sa k sociálnej zodpovednosti podnikov.

| 2.4 | Mnohí Európania nechápu dôležitosť ťažobného priemyslu, ale v budúcnosti bude trvalo udržateľný rast v Európe veľmi závislý na surovinách z lokálnej ťažby, pričom vysoký dopyt po nerastných surovinách z krajín, ako je Čína a India bude mať skutočný potenciál ovplyvňovať istotu dodávok pre EÚ (6). V kontexte globálneho prístupu majú tieto regióny tendenciu získať najväčší podiel surovín a finančných zdrojov, výsledkom čoho je priemyselná reštrukturalizácia a relokácie investícií v medzinárodnom meradle. |
| --- | --- |

2.4

Mnohí Európania nechápu dôležitosť ťažobného priemyslu, ale v budúcnosti bude trvalo udržateľný rast v Európe veľmi závislý na surovinách z lokálnej ťažby, pričom vysoký dopyt po nerastných surovinách z krajín, ako je Čína a India bude mať skutočný potenciál ovplyvňovať istotu dodávok pre EÚ (6). V kontexte globálneho prístupu majú tieto regióny tendenciu získať najväčší podiel surovín a finančných zdrojov, výsledkom čoho je priemyselná reštrukturalizácia a relokácie investícií v medzinárodnom meradle.

| 2.5 | Na zvládanie globalizácie a klimatických zmien sú životne dôležitými strategickými prvkami Energetická politika pre Európu a integrovaná politika ťažby. Uznávalo sa to od samého počiatku budovania európskych spoločenstiev (7). Keďže členské štáty sú povinné prispievať k snahám EÚ o podporu obnoviteľných zdrojov energie a o jej účinné využívanie, je dôležité chápať, že sa to dá dosiahnuť iba vtedy, ak bude mať európsky priemysel bezpečný prístup k neenergetickým nerastným surovinám, predovšetkým k základným kovom a nerastom, a takým, ktoré sa využívajú v špičkových technológiách a sú životne dôležité pre ekologicky fungujúce hospodárstvo. Výsledkom zmenených návykov, energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie je viac technológií a viac činnosti vo výskume a vývoji. Uznáva sa, že technologické vybavenie pozostáva z veľkých množstiev kovov, pričom veľká časť z nich sú zriedkavé a drahé kovy, pri ktorých musíme priznať, že sú v Európe takmer nedostupné (8). |
| --- | --- |

2.5

Na zvládanie globalizácie a klimatických zmien sú životne dôležitými strategickými prvkami Energetická politika pre Európu a integrovaná politika ťažby. Uznávalo sa to od samého počiatku budovania európskych spoločenstiev (7). Keďže členské štáty sú povinné prispievať k snahám EÚ o podporu obnoviteľných zdrojov energie a o jej účinné využívanie, je dôležité chápať, že sa to dá dosiahnuť iba vtedy, ak bude mať európsky priemysel bezpečný prístup k neenergetickým nerastným surovinám, predovšetkým k základným kovom a nerastom, a takým, ktoré sa využívajú v špičkových technológiách a sú životne dôležité pre ekologicky fungujúce hospodárstvo. Výsledkom zmenených návykov, energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie je viac technológií a viac činnosti vo výskume a vývoji. Uznáva sa, že technologické vybavenie pozostáva z veľkých množstiev kovov, pričom veľká časť z nich sú zriedkavé a drahé kovy, pri ktorých musíme priznať, že sú v Európe takmer nedostupné (8).

| 2.6 | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta návrh Európskej komisie zverejniť v roku 2008 oznámenie o zlepšení trvalej dostupnosti surovín. Oznámenie by malo odporučiť uskutočniteľné, realistické a užitočné akcie, prostredníctvom ktorých môže priemysel dospieť k zlepšenému trvalému prístupu k zdrojom. Je to mimoriadne dôležité, keďže priemysel musí zvládať vážne výzvy v oblasti dodávok:






  — | zmenšená dostupnosť ťažiteľných zásob nerastných surovín dôsledkom nedostačujúceho alebo krátkodobého územného plánovania alebo kvôli nedostatočnej integrácii geologických poznatkov, |
| --- | --- | --- |

2.6

Európsky hospodársky a sociálny výbor víta návrh Európskej komisie zverejniť v roku 2008 oznámenie o zlepšení trvalej dostupnosti surovín. Oznámenie by malo odporučiť uskutočniteľné, realistické a užitočné akcie, prostredníctvom ktorých môže priemysel dospieť k zlepšenému trvalému prístupu k zdrojom. Je to mimoriadne dôležité, keďže priemysel musí zvládať vážne výzvy v oblasti dodávok:

—

zmenšená dostupnosť ťažiteľných zásob nerastných surovín dôsledkom nedostačujúceho alebo krátkodobého územného plánovania alebo kvôli nedostatočnej integrácii geologických poznatkov,

| — | veľké administratívne prekážky a náklady na získanie ťažobného povolenia kvôli ďalším predpisom a časovo náročným predbežným štúdiám, |
| --- | --- |

—

veľké administratívne prekážky a náklady na získanie ťažobného povolenia kvôli ďalším predpisom a časovo náročným predbežným štúdiám,

| — | ťažkosti pri získavaní ťažobných povolení pri otváraní nových hlbinných a povrchových baní a pri rozširovaní jestvujúcich. |
| --- | --- |

—

ťažkosti pri získavaní ťažobných povolení pri otváraní nových hlbinných a povrchových baní a pri rozširovaní jestvujúcich.

| 2.7 | Európsky hospodársky a sociálny výbor si cení príspevky odborníkov Komisie do pracovného dokumentu Komisie „Analýza konkurencieschopnosti neenergetického ťažobného priemyslu v EÚ“ (9) a vyzdvihuje, že európske kapacity na zabezpečovanie vlastných dodávok kovových nerastov vďaka domácej ťažbe je obmedzené napriek rozšíreniu EÚ. |
| --- | --- |

2.7

Európsky hospodársky a sociálny výbor si cení príspevky odborníkov Komisie do pracovného dokumentu Komisie „Analýza konkurencieschopnosti neenergetického ťažobného priemyslu v EÚ“ (9) a vyzdvihuje, že európske kapacity na zabezpečovanie vlastných dodávok kovových nerastov vďaka domácej ťažbe je obmedzené napriek rozšíreniu EÚ.

| 2.7.1 | Istotu dodávok pre európsky priemysel je možné zlepšiť ďalšími podstatnými investíciami do odvetvia ťažby v nových členských štátoch s geologickým potenciálom pri využití a zlepšení jestvujúceho mechanizmu podpory v EÚ. |
| --- | --- |

2.7.1

Istotu dodávok pre európsky priemysel je možné zlepšiť ďalšími podstatnými investíciami do odvetvia ťažby v nových členských štátoch s geologickým potenciálom pri využití a zlepšení jestvujúceho mechanizmu podpory v EÚ.

| 2.7.2 | Hlavné nerastné zdroje sú dostupné vo východoeurópskych krajinách, v ktorých geologická štruktúra vždy umožňovala rozvoj baníctva. V týchto nových členských krajinách EÚ však štát do tohto odvetvia dostatočne neinvestoval, takže súčasný stav neodráža skutočný potenciál neenergetického ťažobného priemyslu. Z tohto hľadiska je nevyhnutné, aby sa do týchto banských spoločností investoval súkromný kapitál na získanie finančných zdrojov, ktoré doteraz poskytoval zväčša štát. |
| --- | --- |

2.7.2

Hlavné nerastné zdroje sú dostupné vo východoeurópskych krajinách, v ktorých geologická štruktúra vždy umožňovala rozvoj baníctva. V týchto nových členských krajinách EÚ však štát do tohto odvetvia dostatočne neinvestoval, takže súčasný stav neodráža skutočný potenciál neenergetického ťažobného priemyslu. Z tohto hľadiska je nevyhnutné, aby sa do týchto banských spoločností investoval súkromný kapitál na získanie finančných zdrojov, ktoré doteraz poskytoval zväčša štát.

| 2.7.3 | Na zabezpečenie dodávok surovín pre európsky priemysel a posilnenie jeho konkurencieschopnosti je rozhodujúce riešiť problematiku nerovnakých podmienok hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o trvalo udržateľné dodávky a dostupnosť nerastných zdrojov. Uvedená problematika sa musí riešiť na vysokej úrovni komplexným prístupom, ktorý zahŕňa širokú paletu politických oblastí, napríklad obchod, rozvoj, energetiku, infraštruktúru a dopravu, podnikateľskú a spotrebiteľskú politiku. |
| --- | --- |

2.7.3

Na zabezpečenie dodávok surovín pre európsky priemysel a posilnenie jeho konkurencieschopnosti je rozhodujúce riešiť problematiku nerovnakých podmienok hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o trvalo udržateľné dodávky a dostupnosť nerastných zdrojov. Uvedená problematika sa musí riešiť na vysokej úrovni komplexným prístupom, ktorý zahŕňa širokú paletu politických oblastí, napríklad obchod, rozvoj, energetiku, infraštruktúru a dopravu, podnikateľskú a spotrebiteľskú politiku.

| 2.7.4 | Ťažobný priemysel je vzájomne prepojený s celým radom iných priemyselných odvetví, napríklad dodávateľmi technológií, strojov a zariadení, výskumom, konzultačnými spoločnosťami, finančnými a ekologickými službami atď. (10) Preto ťažobná činnosť zvyčajne v priemere vytvára štyrikrát viac nepriamych pracovných miest než priamych v regióne, v ktorom sa vykonáva. Regionálny rastový potenciál je značný najmä v oblastiach, v ktorých je iný hospodársky rozvoj sťažený. |
| --- | --- |

2.7.4

Ťažobný priemysel je vzájomne prepojený s celým radom iných priemyselných odvetví, napríklad dodávateľmi technológií, strojov a zariadení, výskumom, konzultačnými spoločnosťami, finančnými a ekologickými službami atď. (10) Preto ťažobná činnosť zvyčajne v priemere vytvára štyrikrát viac nepriamych pracovných miest než priamych v regióne, v ktorom sa vykonáva. Regionálny rastový potenciál je značný najmä v oblastiach, v ktorých je iný hospodársky rozvoj sťažený.

| 2.7.5 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby preskúmala osvedčené postupy a modelové činnosti, ktoré jestvujú na úrovni členských štátov, na ich rozvoj a propagovanie na úrovni EÚ pri zohľadňovaní nielen technickej problematiky v súvislosti s technológiami, ale aj skúseností členských štátov pri organizovaní geologického dohľadu a v správe hlbinných a povrchových baní na nerastné suroviny (11).
  Na medzinárodnej úrovni bol vyvinutý projekt dostupnosti zdrojov (Resource Endowment Project (12)) Takáto prípadová štúdia by sa mohla vypracovať aj v EÚ. |
| --- | --- |

2.7.5

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby preskúmala osvedčené postupy a modelové činnosti, ktoré jestvujú na úrovni členských štátov, na ich rozvoj a propagovanie na úrovni EÚ pri zohľadňovaní nielen technickej problematiky v súvislosti s technológiami, ale aj skúseností členských štátov pri organizovaní geologického dohľadu a v správe hlbinných a povrchových baní na nerastné suroviny (11).

Na medzinárodnej úrovni bol vyvinutý projekt dostupnosti zdrojov (Resource Endowment Project (12)) Takáto prípadová štúdia by sa mohla vypracovať aj v EÚ.

3.   Hlavné piliere a odporúčania pre budúce dodávky surovín

3.1   Domáce dodávky

| 3.1.1 | Výsledkom obmedzenej dostupnosti zdrojov, veľkých administratívnych prekážok a zvyšujúcich sa nákladov na konania na získanie povolení sú znížené investície v EÚ do neenergetického priemyslu, aj v oblastiach s vysokým dopytom. Na zabezpečenie lepšej koordinácie národných plánovacích právomocí s európskou úrovňou politiky musí európska politika dodávok surovín zohľadňovať priemyselnú a environmentálnu politiku aj územné plánovanie. |
| --- | --- |

3.1.1

Výsledkom obmedzenej dostupnosti zdrojov, veľkých administratívnych prekážok a zvyšujúcich sa nákladov na konania na získanie povolení sú znížené investície v EÚ do neenergetického priemyslu, aj v oblastiach s vysokým dopytom. Na zabezpečenie lepšej koordinácie národných plánovacích právomocí s európskou úrovňou politiky musí európska politika dodávok surovín zohľadňovať priemyselnú a environmentálnu politiku aj územné plánovanie.

| 3.1.2 | Niektoré iniciatívy členských štátov týkajúce sa plánovania využívania nerastných zdrojov spoločenstvami a lokálnou správou môžu byť dobrým príkladom toho, ako integrovaným spôsobom skĺbiť potreby spoločnosti a hospodárstva v oblasti nerastných surovín, spolu s obmedzovaním vplyvov ťažby a spracovania na ľudí a životné prostredie. |
| --- | --- |

3.1.2

Niektoré iniciatívy členských štátov týkajúce sa plánovania využívania nerastných zdrojov spoločenstvami a lokálnou správou môžu byť dobrým príkladom toho, ako integrovaným spôsobom skĺbiť potreby spoločnosti a hospodárstva v oblasti nerastných surovín, spolu s obmedzovaním vplyvov ťažby a spracovania na ľudí a životné prostredie.

| 3.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby v navrhovanom oznámení odporúčala: |
| --- | --- |

3.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby v navrhovanom oznámení odporúčala:

| 3.2.1 | Zlepšenie právneho rámca a sústavy na vydávanie povolení (lepšia tvorba právnych predpisov):






  — | zlepšením politiky plánovania využívania nerastných zdrojov výmenou osvedčených postupov v pracovnej skupine Európskej komisie, ktorá sa zaoberá dodávkami surovín (13), konkrétne na jednej strane vzhľadom na zapojenie geologického prieskumu, jeho odbornosti a znalostí o ložiskách a na druhej strane vzhľadom na konzultácie s prevádzkovateľmi, ktorí sú už v príslušnej oblasti prítomní prostredníctvom infraštruktúry a plánovania ochrany prírody; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Zlepšenie právneho rámca a sústavy na vydávanie povolení (lepšia tvorba právnych predpisov):

—

zlepšením politiky plánovania využívania nerastných zdrojov výmenou osvedčených postupov v pracovnej skupine Európskej komisie, ktorá sa zaoberá dodávkami surovín (13), konkrétne na jednej strane vzhľadom na zapojenie geologického prieskumu, jeho odbornosti a znalostí o ložiskách a na druhej strane vzhľadom na konzultácie s prevádzkovateľmi, ktorí sú už v príslušnej oblasti prítomní prostredníctvom infraštruktúry a plánovania ochrany prírody;

| — | vývojom systému jedného kontaktného miesta pre všetky stránky zúčastňujúce sa na vydávaní povolení, ktorého bude schopné zhodnotiť hospodárske, sociálne a ekologické otázky, aby sa zlepšilo územné plánovanie a konania na vydávanie povolení. Vývoj takého systému je v kompetencii každého členského štátu EÚ; |
| --- | --- |

—

vývojom systému jedného kontaktného miesta pre všetky stránky zúčastňujúce sa na vydávaní povolení, ktorého bude schopné zhodnotiť hospodárske, sociálne a ekologické otázky, aby sa zlepšilo územné plánovanie a konania na vydávanie povolení. Vývoj takého systému je v kompetencii každého členského štátu EÚ;

| — | uľahčovaním prieskumu podporou prieskumnej činnosti v Európe lepšími právnymi predpismi členských štátov:






  — | poskytovaním stimulov prieskumným spoločnostiam na vykonávané prieskumné práce, |
| --- | --- | --- |

—

uľahčovaním prieskumu podporou prieskumnej činnosti v Európe lepšími právnymi predpismi členských štátov:

—

poskytovaním stimulov prieskumným spoločnostiam na vykonávané prieskumné práce,

| — | zlepšením istoty pri prenajímaní skúmaných nehnuteľností na zvýšenie dôvery investorov, |
| --- | --- |

—

zlepšením istoty pri prenajímaní skúmaných nehnuteľností na zvýšenie dôvery investorov,

| — | skrátením času potrebného na nadobudnutie preskúmanej nehnuteľnosti, |
| --- | --- |

—

skrátením času potrebného na nadobudnutie preskúmanej nehnuteľnosti,

| — | uskutočňovaním propagačných kampaní na stimulovanie k zriaďovaniu prieskumných spoločností a na prilákanie zahraničných spoločností, aby vykonávali prieskum v rámci EÚ (14); |
| --- | --- |

—

uskutočňovaním propagačných kampaní na stimulovanie k zriaďovaniu prieskumných spoločností a na prilákanie zahraničných spoločností, aby vykonávali prieskum v rámci EÚ (14);

| — | uľahčovaním prieskumu a ťažby preskúmaním jestvujúcich právnych predpisov a zabezpečením lepšej implementácie efektívnejšími postupmi a časovými obmedzeniami; |
| --- | --- |

—

uľahčovaním prieskumu a ťažby preskúmaním jestvujúcich právnych predpisov a zabezpečením lepšej implementácie efektívnejšími postupmi a časovými obmedzeniami;

| — | zabezpečením dôsledného uplatňovania, pokiaľ ide o zlučiteľnosť cieľov ochrany prírody a ťažby nerastných zdrojov; |
| --- | --- |

—

zabezpečením dôsledného uplatňovania, pokiaľ ide o zlučiteľnosť cieľov ochrany prírody a ťažby nerastných zdrojov;

| — | zohľadnením aspektov trvalej udržateľnosti skôr rozširovaním jestvujúcich surovinových baní než otváraním nových na inom mieste, aby sa uspokojil dopyt, a taktiež zohľadnením hospodárskych, sociálnych a ekologických cieľov; |
| --- | --- |

—

zohľadnením aspektov trvalej udržateľnosti skôr rozširovaním jestvujúcich surovinových baní než otváraním nových na inom mieste, aby sa uspokojil dopyt, a taktiež zohľadnením hospodárskych, sociálnych a ekologických cieľov;

| — | zjednodušením jestvujúcej legislatívy a odstránením zbytočných administratívnych prekážok, napríklad viacnásobného vykazovania; |
| --- | --- |

—

zjednodušením jestvujúcej legislatívy a odstránením zbytočných administratívnych prekážok, napríklad viacnásobného vykazovania;

| — | zabezpečením zásob nerastných surovín tým, že sa nerastným zdrojom dá väčšia priorita v politike EÚ (konkurencieschopnosť, rozvoj, životné prostredie, výskum, priemysel, regionálny rozvoj), takže overené zásoby sa nezablokujú vývojom, ktorý neumožní využívanie nerastných zdrojov. Dalo by sa to dosiahnuť:






  — | zabezpečením toho, že každý členský štát EÚ bude mať vlastnú stratégiu zásobovania, o ktorej bude pravidelne zverejňovať ucelenú správu, a to v angličtine; |
| --- | --- | --- |

—

zabezpečením zásob nerastných surovín tým, že sa nerastným zdrojom dá väčšia priorita v politike EÚ (konkurencieschopnosť, rozvoj, životné prostredie, výskum, priemysel, regionálny rozvoj), takže overené zásoby sa nezablokujú vývojom, ktorý neumožní využívanie nerastných zdrojov. Dalo by sa to dosiahnuť:

—

zabezpečením toho, že každý členský štát EÚ bude mať vlastnú stratégiu zásobovania, o ktorej bude pravidelne zverejňovať ucelenú správu, a to v angličtine;

| — | určením súčasného a budúceho nerastného potenciálu EÚ a pravidelným aktualizovaním takýchto informácií a ich dobrým sprístupnením; |
| --- | --- |

—

určením súčasného a budúceho nerastného potenciálu EÚ a pravidelným aktualizovaním takýchto informácií a ich dobrým sprístupnením;

| — | určením strategických nerastných surovín EÚ a koordinovaním opatrení členských štátov pri ich dodávkach. |
| --- | --- |

—

určením strategických nerastných surovín EÚ a koordinovaním opatrení členských štátov pri ich dodávkach.

| 3.2.2 | Zlepšenie zlučiteľnosti ťažby a ochrany životného prostredia






  — | vyvinutím informačnej sústavy založenej na systéme GIS (15) s údajmi o umiestnení, charaktere, druhu a rozsahu zdroja pri suchozemských a podmorských zásobách nerastných surovín EÚ na uľahčenie začlenenia nerastného potenciálu do územného plánovania, okrem iného pri výbere a určovaní chránených oblastí; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Zlepšenie zlučiteľnosti ťažby a ochrany životného prostredia

—

vyvinutím informačnej sústavy založenej na systéme GIS (15) s údajmi o umiestnení, charaktere, druhu a rozsahu zdroja pri suchozemských a podmorských zásobách nerastných surovín EÚ na uľahčenie začlenenia nerastného potenciálu do územného plánovania, okrem iného pri výbere a určovaní chránených oblastí;

| — | vypracovaním prípadových štúdií osvedčených postupov na uplatňovanie článku 6 smernice „Natura 2000“; |
| --- | --- |

—

vypracovaním prípadových štúdií osvedčených postupov na uplatňovanie článku 6 smernice „Natura 2000“;

| — | zlepšením efektívnosti a účinnosti hodnotení ekologických a sociálnych vplyvov vypracovaním lepších a jasnejších implementačných smerníc pre členské štáty na:






  — | zabezpečenie harmonizovaného prístupu v celej EÚ; |
| --- | --- | --- |

—

zlepšením efektívnosti a účinnosti hodnotení ekologických a sociálnych vplyvov vypracovaním lepších a jasnejších implementačných smerníc pre členské štáty na:

—

zabezpečenie harmonizovaného prístupu v celej EÚ;

| — | skrátenie období na predloženie týchto hodnotení, ako aj na odpovede orgánov, čím sa investorom poskytne právna stabilita a zabezpečí predvídateľnosť; |
| --- | --- |

—

skrátenie období na predloženie týchto hodnotení, ako aj na odpovede orgánov, čím sa investorom poskytne právna stabilita a zabezpečí predvídateľnosť;

| — | podporou využívania osvedčených postupov pri ťažbe na zastavenie úbytku biodiverzity; |
| --- | --- |

—

podporou využívania osvedčených postupov pri ťažbe na zastavenie úbytku biodiverzity;

| — | propagovaním zásady proximity pri dodávkach nerastných surovín v EÚ tam, kde je to možné, aby sa zredukovala doprava a s ňou súvisiace emisie a hluk; |
| --- | --- |

—

propagovaním zásady proximity pri dodávkach nerastných surovín v EÚ tam, kde je to možné, aby sa zredukovala doprava a s ňou súvisiace emisie a hluk;

| — | sprístupnením odľahlých oblastí začlenením prístupu k zásobám nerastných surovín do infraštruktúrneho plánovania Európskej komisie a členských štátov, pri zohľadnení ekologickejšej dopravy veľkoobjemových materiálov, napr. železničnej, riečnej a námornej, tam kde je to vhodné; |
| --- | --- |

—

sprístupnením odľahlých oblastí začlenením prístupu k zásobám nerastných surovín do infraštruktúrneho plánovania Európskej komisie a členských štátov, pri zohľadnení ekologickejšej dopravy veľkoobjemových materiálov, napr. železničnej, riečnej a námornej, tam kde je to vhodné;

| — | využívaním kameniva z morského dna; |
| --- | --- |

—

využívaním kameniva z morského dna;

| — | zmenšením odmietania ťažby v blízkosti ľudských sídel výskumným programom na zníženie hlučnosti a teda zlepšenie akceptovateľnosti spoločenstvami. |
| --- | --- |

—

zmenšením odmietania ťažby v blízkosti ľudských sídel výskumným programom na zníženie hlučnosti a teda zlepšenie akceptovateľnosti spoločenstvami.

| 3.2.3 | Podpora inteligentného využívania nerastných surovín na úrovni EÚ






  — | tým, že sa tvorcom politiky poskytnú komplexnejšie údaje o zdrojoch, výrobe, zamestnancoch, príjmoch z hospodárenia, územiach využívaných na ťažbu nerastných surovín a navrátených územiach, ktoré sa môžu inak využívať, aby sa zabezpečilo, že sa pri rozhodovaní môžu využívať najlepšie dostupné údaje; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Podpora inteligentného využívania nerastných surovín na úrovni EÚ

—

tým, že sa tvorcom politiky poskytnú komplexnejšie údaje o zdrojoch, výrobe, zamestnancoch, príjmoch z hospodárenia, územiach využívaných na ťažbu nerastných surovín a navrátených územiach, ktoré sa môžu inak využívať, aby sa zabezpečilo, že sa pri rozhodovaní môžu využívať najlepšie dostupné údaje;

| — | venovaním väčšej pozornosti rastúcej dôležitosti európskych kovov, priemyselných nerastov a kameniva na európskej aj národnej úrovni v politike aj v právnych predpisoch; |
| --- | --- |

—

venovaním väčšej pozornosti rastúcej dôležitosti európskych kovov, priemyselných nerastov a kameniva na európskej aj národnej úrovni v politike aj v právnych predpisoch;

| — | zabezpečením toho, že sa geologické informácie budú zohľadňovať pri územnom plánovaní, že sa prednostne budú poskytovať informácie o zásobách nerastných surovín pre databázy využívania území a že sa vážne bude uvažovať o vytvorení európskeho geologického orgánu založeného na jestvujúcich národných a regionálnych orgánoch geologického dohľadu a ich schopnostiach. Do jeho právomocí by mohlo patriť:






  — | určovanie strategických zdrojov a ich odporúčanie členským štátom ako kľúčových priorít územného plánovania; |
| --- | --- | --- |

—

zabezpečením toho, že sa geologické informácie budú zohľadňovať pri územnom plánovaní, že sa prednostne budú poskytovať informácie o zásobách nerastných surovín pre databázy využívania území a že sa vážne bude uvažovať o vytvorení európskeho geologického orgánu založeného na jestvujúcich národných a regionálnych orgánoch geologického dohľadu a ich schopnostiach. Do jeho právomocí by mohlo patriť:

—

určovanie strategických zdrojov a ich odporúčanie členským štátom ako kľúčových priorít územného plánovania;

| — | začlenenie Európskej koncepcie územného rozvoja (16) (politický rámec, ktorý je latentný od roku 1999), ktorá je koncepciou EÚ, pokiaľ ide o prístup k zdrojom nerastných surovín a ich prepojenie s politikou plánovania ich využívania v jednotlivých členských štátoch EÚ; |
| --- | --- |

—

začlenenie Európskej koncepcie územného rozvoja (16) (politický rámec, ktorý je latentný od roku 1999), ktorá je koncepciou EÚ, pokiaľ ide o prístup k zdrojom nerastných surovín a ich prepojenie s politikou plánovania ich využívania v jednotlivých členských štátoch EÚ;

| — | analýza vplyvov politiky pre oblasť klimatických zmien na dodávky nerastných surovín a otázky sebestačnosti; |
| --- | --- |

—

analýza vplyvov politiky pre oblasť klimatických zmien na dodávky nerastných surovín a otázky sebestačnosti;

| — | zlepšenie poznatkov o rozdelení a akosti nerastných zdrojov v EÚ a ich strategickej dôležitosti a hodnotenie potenciálu v rámci Globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti (GMES); |
| --- | --- |

—

zlepšenie poznatkov o rozdelení a akosti nerastných zdrojov v EÚ a ich strategickej dôležitosti a hodnotenie potenciálu v rámci Globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti (GMES);

| — | vyvinutie celoeurópskej geologickej databázy, založenej na zásade Inspire (17) a na hodnotení potenciálu neobjavených zásob kovových rúd a iných nerastov v hlavných oblastiach bohatých na kovové rudy a ostatné nerasty;






  — | využívanie informácií a služieb odvodených od pozorovania Zeme, napríklad v rámci GMES, čo je iniciatíva Spoločenstva, ktorú priniesol göteborský summit v roku 2001 spolu s Európskou stratégiou trvalo udržateľného rozvoja. Land Monitoring Core Service (LMCS) ako jedna z monitorovacích služieb v rámci GMES bude počnúc rokom 2008 poskytovať ucelené digitálne vektorové mapy aktuálneho využívania a pokrytia území v celej Európe (38 krajín vrátane Turecka) s postupne sa zvyšujúcou presnosťou (minimálna mapovaná jednotka 1 ha vychádzajúc zo súčasného mapovania v rámci projektu CORINE Land Cover, kde je to 25 ha). Iná časť LMCS je zameraná na mestá a iné „dôležité lokality“ s ešte väčšou presnosťou (0,25 ha) a obsahom prispôsobeným správe oblastí, ktoré sa intenzívne využívajú a menia.
  Takisto získavanie väčších poznatkov o nerastnom potenciáli hlbších častí hlavných európskych metalogenetických území: geologické informácie a poznatky o väčšine Európy sú veľmi dobré, pokiaľ ide o prvých 100 m pod povrchom, ale poznatky a priestorové informácie o hlbších častiach týchto území zostávajú obmedzené, aj keď pravdepodobne obsahujú ložiská nerastov, ktoré Európa bude potrebovať na uspokojenie svojich potrieb v budúcnosti. Využívanie hlbšie umiestnených ložísk má niekoľko výhod: veľmi malé ovplyvňovanie na povrchu, a preto väčšia spoločenská akceptovateľnosť a obmedzené ekologické vplyvy. |
| --- | --- | --- |

—

vyvinutie celoeurópskej geologickej databázy, založenej na zásade Inspire (17) a na hodnotení potenciálu neobjavených zásob kovových rúd a iných nerastov v hlavných oblastiach bohatých na kovové rudy a ostatné nerasty;

—

využívanie informácií a služieb odvodených od pozorovania Zeme, napríklad v rámci GMES, čo je iniciatíva Spoločenstva, ktorú priniesol göteborský summit v roku 2001 spolu s Európskou stratégiou trvalo udržateľného rozvoja. Land Monitoring Core Service (LMCS) ako jedna z monitorovacích služieb v rámci GMES bude počnúc rokom 2008 poskytovať ucelené digitálne vektorové mapy aktuálneho využívania a pokrytia území v celej Európe (38 krajín vrátane Turecka) s postupne sa zvyšujúcou presnosťou (minimálna mapovaná jednotka 1 ha vychádzajúc zo súčasného mapovania v rámci projektu CORINE Land Cover, kde je to 25 ha). Iná časť LMCS je zameraná na mestá a iné „dôležité lokality“ s ešte väčšou presnosťou (0,25 ha) a obsahom prispôsobeným správe oblastí, ktoré sa intenzívne využívajú a menia.

Takisto získavanie väčších poznatkov o nerastnom potenciáli hlbších častí hlavných európskych metalogenetických území: geologické informácie a poznatky o väčšine Európy sú veľmi dobré, pokiaľ ide o prvých 100 m pod povrchom, ale poznatky a priestorové informácie o hlbších častiach týchto území zostávajú obmedzené, aj keď pravdepodobne obsahujú ložiská nerastov, ktoré Európa bude potrebovať na uspokojenie svojich potrieb v budúcnosti. Využívanie hlbšie umiestnených ložísk má niekoľko výhod: veľmi malé ovplyvňovanie na povrchu, a preto väčšia spoločenská akceptovateľnosť a obmedzené ekologické vplyvy.

| — | Vyvíja sa aj globálna zložka zameraná na podporu zahraničnej politiky EÚ. Takéto informácie umožnia:






  — | zbierať dostatok ťažobných údajov, ktoré sú priestorovo reprezentatívne a predpovedateľné; |
| --- | --- | --- |

—

Vyvíja sa aj globálna zložka zameraná na podporu zahraničnej politiky EÚ. Takéto informácie umožnia:

—

zbierať dostatok ťažobných údajov, ktoré sú priestorovo reprezentatívne a predpovedateľné;

| — | určiť a kvantifikovať oblasti povrchovej ťažby a/alebo banské infraštruktúry; |
| --- | --- |

—

určiť a kvantifikovať oblasti povrchovej ťažby a/alebo banské infraštruktúry;

| — | určiť potenciálne sporné oblasti (napr. chránené prírodné územia) alebo kompenzačné oblasti; |
| --- | --- |

—

určiť potenciálne sporné oblasti (napr. chránené prírodné územia) alebo kompenzačné oblasti;

| — | sledovať vplyv na vodu pre domácnosti a účinky znečistenia; |
| --- | --- |

—

sledovať vplyv na vodu pre domácnosti a účinky znečistenia;

| — | sledovať proces renaturalizácie po uzavretí bane; |
| --- | --- |

—

sledovať proces renaturalizácie po uzavretí bane;

| — | urobiť naliehavé opatrenia v prípade nešťastí. |
| --- | --- |

—

urobiť naliehavé opatrenia v prípade nešťastí.

4.   Medzinárodné dodávky

| 4.1 | EÚ ani jej členské štáty nehodnotili celý vplyv globalizácie na dopyt a ponuku nerastných surovín (18). Európsky hospodársky a sociálny výbor uznáva, že je veľa dôvodov na dovoz surovín z krajín mimo EÚ. Avšak skutočnosť, že pri dovážaných výrobkoch sa počas výrobného procesu nemuseli dodržiavať európske ekologické a sociálne normy, by mohla viesť nielen k strate konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ, ale aj k relokácii ekologických a sociálnych problémov. |
| --- | --- |

4.1

EÚ ani jej členské štáty nehodnotili celý vplyv globalizácie na dopyt a ponuku nerastných surovín (18). Európsky hospodársky a sociálny výbor uznáva, že je veľa dôvodov na dovoz surovín z krajín mimo EÚ. Avšak skutočnosť, že pri dovážaných výrobkoch sa počas výrobného procesu nemuseli dodržiavať európske ekologické a sociálne normy, by mohla viesť nielen k strate konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ, ale aj k relokácii ekologických a sociálnych problémov.

| 4.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby v navrhovanom oznámení odporúčala:






  — | určiť strategické zdroje a odporučiť ich členským štátom ako kľúčové priority územného plánovania; |
| --- | --- | --- |

4.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby v navrhovanom oznámení odporúčala:

—

určiť strategické zdroje a odporučiť ich členským štátom ako kľúčové priority územného plánovania;

| — | čo najlepším využívaním výsledkov výskumu a inovácie a podporou investícií vytvoriť podmienky, ktoré stimulujú konkurencieschopnosť európskeho ťažobného priemyslu; |
| --- | --- |

—

čo najlepším využívaním výsledkov výskumu a inovácie a podporou investícií vytvoriť podmienky, ktoré stimulujú konkurencieschopnosť európskeho ťažobného priemyslu;

| — | identifikovať a dokumentovať dovozné a vývozné toky pri surovinách a hodnotiť dlhodobú politickú hodnovernosť a hospodársku spoľahlivosť; |
| --- | --- |

—

identifikovať a dokumentovať dovozné a vývozné toky pri surovinách a hodnotiť dlhodobú politickú hodnovernosť a hospodársku spoľahlivosť;

| — | vytvoriť nové programy prostredníctvom európskych fondov na zlepšenie trvalej udržateľnosti ťažby, dopravy a využívania nerastných surovín v regiónoch s dobrým potenciálom zdrojov; |
| --- | --- |

—

vytvoriť nové programy prostredníctvom európskych fondov na zlepšenie trvalej udržateľnosti ťažby, dopravy a využívania nerastných surovín v regiónoch s dobrým potenciálom zdrojov;

| — | zabezpečiť prostredníctvom Európskej komisie, OECD a fóra trvalej udržateľnosti využívania surovín UNEP, aby sa dovážané materiály vyrábali trvalo udržateľným spôsobom; |
| --- | --- |

—

zabezpečiť prostredníctvom Európskej komisie, OECD a fóra trvalej udržateľnosti využívania surovín UNEP, aby sa dovážané materiály vyrábali trvalo udržateľným spôsobom;

| — | podporovať investície EÚ v nečlenských krajinách s osobitným zameraním na krajiny Latinskej Ameriky, Afriky, na Rusko a na krajiny Strednej Ázie (19); |
| --- | --- |

—

podporovať investície EÚ v nečlenských krajinách s osobitným zameraním na krajiny Latinskej Ameriky, Afriky, na Rusko a na krajiny Strednej Ázie (19);

| — | pomôcť pri implementácii európskych noriem v krajinách pôvodu prostredníctvom programov spolupráce; |
| --- | --- |

—

pomôcť pri implementácii európskych noriem v krajinách pôvodu prostredníctvom programov spolupráce;

| — | zlepšenie prístupu a dlhodobá stabilita toku dodávok sa musia zohľadňovať pri tvorbe zahraničnej politiky EÚ a mali by sa im venovať predstavitelia EÚ na dvojstranných rokovaniach a na summitoch na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

—

zlepšenie prístupu a dlhodobá stabilita toku dodávok sa musia zohľadňovať pri tvorbe zahraničnej politiky EÚ a mali by sa im venovať predstavitelia EÚ na dvojstranných rokovaniach a na summitoch na vysokej úrovni.

5.   Vytváranie kapacít

| 5.1 | Pokiaľ ide o vytváranie kapacít, európsky priemysel neenergetickej ťažby zápasí s rozličnými výzvami, ku ktorým patrí rozvoj jestvujúcich kapacít a vytváranie nových. Dôležitou zložkou je zlepšenie imidžu odvetvia. Nie je to však jediné opatrenie, ktoré sa musí urobiť na pritiahnutie nových a mladých ľudí na zachovanie jestvujúcej európskej pracovnej sily v tomto odvetví a zlepšenie ich schopnosti zvládať modernizáciu odvetvia. |
| --- | --- |

5.1

Pokiaľ ide o vytváranie kapacít, európsky priemysel neenergetickej ťažby zápasí s rozličnými výzvami, ku ktorým patrí rozvoj jestvujúcich kapacít a vytváranie nových. Dôležitou zložkou je zlepšenie imidžu odvetvia. Nie je to však jediné opatrenie, ktoré sa musí urobiť na pritiahnutie nových a mladých ľudí na zachovanie jestvujúcej európskej pracovnej sily v tomto odvetví a zlepšenie ich schopnosti zvládať modernizáciu odvetvia.

| 5.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby vo svojom oznámení podporila:






  — | vytvorenie kvalifikačného programu podporovaného na úrovni EÚ alebo členských štátov pre jestvujúcich vyškolených pracovníkov, ktorí potrebujú ďalšiu odbornú prípravu a vzdelávanie, a účinnej politiky celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- | --- |

5.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby vo svojom oznámení podporila:

—

vytvorenie kvalifikačného programu podporovaného na úrovni EÚ alebo členských štátov pre jestvujúcich vyškolených pracovníkov, ktorí potrebujú ďalšiu odbornú prípravu a vzdelávanie, a účinnej politiky celoživotného vzdelávania;

| — | začatie špeciálnych programov EÚ, na čo najlepšie využitie kvalifikovanej pracovnej sily na európskej úrovni pre budúcu ponuku práce a investovanie do potenciálnych globálnych ťažobných oblastí, čo je jedným z hlavných činiteľov (technológie, know-how, inteligentná ťažba) pri sprístupňovaní dôležitých ložísk nerastov na celom svete; |
| --- | --- |

—

začatie špeciálnych programov EÚ, na čo najlepšie využitie kvalifikovanej pracovnej sily na európskej úrovni pre budúcu ponuku práce a investovanie do potenciálnych globálnych ťažobných oblastí, čo je jedným z hlavných činiteľov (technológie, know-how, inteligentná ťažba) pri sprístupňovaní dôležitých ložísk nerastov na celom svete;

| — | investovanie do univerzít a vzdelávacích programov na zvýšenie celkovej kapacity v danej oblasti preskúmaním súčasnej národnej podpory ťažby a spracovania nerastných surovín, oblastí týkajúcich sa geológie na prilákanie vyššieho počtu študentov do tejto oblasti, ako aj výskumných činností v týchto disciplínach; |
| --- | --- |

—

investovanie do univerzít a vzdelávacích programov na zvýšenie celkovej kapacity v danej oblasti preskúmaním súčasnej národnej podpory ťažby a spracovania nerastných surovín, oblastí týkajúcich sa geológie na prilákanie vyššieho počtu študentov do tejto oblasti, ako aj výskumných činností v týchto disciplínach;

| — | rozvoj zoskupení a technologických parkov v baníckych oblastiach, podporovaný rozhodovacími orgánmi, keďže ťažobný priemysel je vo veľkej miere prepojený s inými priemyselnými odvetviami a poskytovateľmi služieb a vieme, že jedno pracovné miesto vytvorené v oblasti ťažby prináša ďalšie štyri pracovné miesta; |
| --- | --- |

—

rozvoj zoskupení a technologických parkov v baníckych oblastiach, podporovaný rozhodovacími orgánmi, keďže ťažobný priemysel je vo veľkej miere prepojený s inými priemyselnými odvetviami a poskytovateľmi služieb a vieme, že jedno pracovné miesto vytvorené v oblasti ťažby prináša ďalšie štyri pracovné miesta;

| — | zvyšovanie povedomia s ohľadom na úlohu nerastných surovín a trvalú udržateľnosť priemyslu prostredníctvom vzdelávacích kurzov, pracovných stretnutí, diskusií, konferencií, a to s interdisciplinárnym prístupom, napríklad: podpora niektorých koncepcií v školách a na univerzitách, ako je ekologická ťažba, hospodárska geológia, zodpovedné využívanie nerastných zdrojov atď.; |
| --- | --- |

—

zvyšovanie povedomia s ohľadom na úlohu nerastných surovín a trvalú udržateľnosť priemyslu prostredníctvom vzdelávacích kurzov, pracovných stretnutí, diskusií, konferencií, a to s interdisciplinárnym prístupom, napríklad: podpora niektorých koncepcií v školách a na univerzitách, ako je ekologická ťažba, hospodárska geológia, zodpovedné využívanie nerastných zdrojov atď.;

| — | podpora a výskum v oblasti problematiky bezpečnosti a ochrany zdravia ako neodmysliteľný predpoklad trvalej udržateľnosti odvetvia nerastných zdrojov; |
| --- | --- |

—

podpora a výskum v oblasti problematiky bezpečnosti a ochrany zdravia ako neodmysliteľný predpoklad trvalej udržateľnosti odvetvia nerastných zdrojov;

| — | špeciálny dôraz na prevenciu v oblasti bezpečnosti práce a zdravotných opatrení. |
| --- | --- |

—

špeciálny dôraz na prevenciu v oblasti bezpečnosti práce a zdravotných opatrení.

6.   Efektívne využívanie zdrojov

| 6.1 | Pri efektívnom využívaní zdrojov je rozhodujúce aktívne zapojenie ostatných odvetví podieľajúcich sa na ťažbe nerastov. Treba zdôrazniť, že aktívny ťažobný priemysel v Európe je zároveň motorom rozvoja európskych technológií a poskytovateľov služieb svetovej úrovne. |
| --- | --- |

6.1

Pri efektívnom využívaní zdrojov je rozhodujúce aktívne zapojenie ostatných odvetví podieľajúcich sa na ťažbe nerastov. Treba zdôrazniť, že aktívny ťažobný priemysel v Európe je zároveň motorom rozvoja európskych technológií a poskytovateľov služieb svetovej úrovne.

| 6.2 | Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby v navrhovanom oznámení odporúčala:






  — | podporiť Komisiu v snahe plne sa venovať Európskej technologickej platforme pre udržateľné zdroje nerastných surovín (20), ktorá bola iba nedávno oficiálne uznaná; |
| --- | --- | --- |

6.2

Európsky hospodársky a sociálny výbor vyzýva Komisiu, aby v navrhovanom oznámení odporúčala:

—

podporiť Komisiu v snahe plne sa venovať Európskej technologickej platforme pre udržateľné zdroje nerastných surovín (20), ktorá bola iba nedávno oficiálne uznaná;

| — | podporovať účasť priemyslu na programoch EÚ a členských štátov v oblasti výskumu a vývoja, ktoré prebiehajú v spolupráci s Európskou komisiou na zvýšenie trvalej udržateľnosti ťažby, a na programe využívania surovín zlepšenými technológiami; |
| --- | --- |

—

podporovať účasť priemyslu na programoch EÚ a členských štátov v oblasti výskumu a vývoja, ktoré prebiehajú v spolupráci s Európskou komisiou na zvýšenie trvalej udržateľnosti ťažby, a na programe využívania surovín zlepšenými technológiami;

| — | zapojiť do takéhoto programu výrobcov strojov, aby sa ďalej redukovali:






  — | hluk a zároveň zvyšovala bezpečnosť, |
| --- | --- | --- |

—

zapojiť do takéhoto programu výrobcov strojov, aby sa ďalej redukovali:

—

hluk a zároveň zvyšovala bezpečnosť,

| — | prašnosť v spolupráci s výrobcami filtrov, |
| --- | --- |

—

prašnosť v spolupráci s výrobcami filtrov,

| — | úrovne CO2 a energetická náročnosť, aj v spolupráci s energetickými podnikmi, |
| --- | --- |

—

úrovne CO2 a energetická náročnosť, aj v spolupráci s energetickými podnikmi,

| — | vibrácie na pracovisku, |
| --- | --- |

—

vibrácie na pracovisku,

| — | používanie vody v celom priemyselnom odvetví; |
| --- | --- |

—

používanie vody v celom priemyselnom odvetví;

| — | zlepšiť správu a operačnú akceptovateľnosť:






  — | recyklovaním, |
| --- | --- | --- |

—

zlepšiť správu a operačnú akceptovateľnosť:

—

recyklovaním,

| — | spracovaním surovín na zlepšenie efektívnosti (t. j. urobiť viacej s menšími nákladmi), |
| --- | --- |

—

spracovaním surovín na zlepšenie efektívnosti (t. j. urobiť viacej s menšími nákladmi),

| — | využívaním nerastov na ušetrenie drahých a vzácnych zdrojov, |
| --- | --- |

—

využívaním nerastov na ušetrenie drahých a vzácnych zdrojov,

| — | využívaním alternatívnych surovín vrátane druhotných surovín a odpadov, ak je to možné, |
| --- | --- |

—

využívaním alternatívnych surovín vrátane druhotných surovín a odpadov, ak je to možné,

| — | podporovaním príspevku priemyslu k životnému cyklu; |
| --- | --- |

—

podporovaním príspevku priemyslu k životnému cyklu;

| — | propagovať ekologické synergie, napr. miestnu výroby na odstránenie problémov s dopravou; |
| --- | --- |

—

propagovať ekologické synergie, napr. miestnu výroby na odstránenie problémov s dopravou;

| — | prostredníctvom riaditeľstiev Komisie podporovať hodnotenie súčasnej situácie v štruktúrach dopravných nákladov (železničná, riečna a námorná lodná doprava) a ich konkurencieschopnosti v medzinárodných súvislostiach tak, ako sa to robí v odvetví energetiky; |
| --- | --- |

—

prostredníctvom riaditeľstiev Komisie podporovať hodnotenie súčasnej situácie v štruktúrach dopravných nákladov (železničná, riečna a námorná lodná doprava) a ich konkurencieschopnosti v medzinárodných súvislostiach tak, ako sa to robí v odvetví energetiky;

| — | podporovať štúdie o biodiverzite v prostredí hlbinných a povrchových baní; |
| --- | --- |

—

podporovať štúdie o biodiverzite v prostredí hlbinných a povrchových baní;

| — | podporovať využívanie druhotných surovín v súlade s trvalo udržateľným rozvojom. |
| --- | --- |

—

podporovať využívanie druhotných surovín v súlade s trvalo udržateľným rozvojom.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri podrobné odporúčania v bode 3.2.1.

1

(2)  Pozri podrobné odporúčania v bode 3.2.2.

2

(3)  Podľa SEK(2007) 771 sa neenergetické nerastné suroviny klasifikujú ako: kovové nerasty (meď, železo, striebro atď.), priemyselné nerasty (soľ, živec, kaolín atď.) a stavebné nerasty. V prípade kovových nerastov je podľa IP/07/767 schopnosť Európy zabezpečiť spotrebu vlastnou ťažbou veľmi obmedzená. Na ilustráciu: do EÚ bolo v roku 2004 dovezených 177 miliónov ton kovových nerastov (rúd) s celkovou hodnotou 10,4 miliardy EUR v porovnaní s produkciou EÚ, ktorá dosiahla približne 30 miliónov ton.

3

(4)  Zdroj: Euromines.

4

(5)  Zdroj: Eurostat.

5

(6)  China's commodity hunger. Implications for Africa and Latin America, Deutsche Bank Research.

6

(7)  Zmluva o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele podpísaná v roku 1951.

7

(8)  Toto konštatovanie môžeme nájsť v Štvrtej správe skupiny na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie z 27. novembra 2007 a objavilo sa na stretnutí G8 6. – 8. júna 2007 v Heiligendamme. Skupina na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie je platformou na podnietenie k politickým záväzkom potrebným na začatie ucelenej stratégie na zlepšenie dostupnosti surovín.

8

(9)  SEK(2007) 771.

9

(10)  Napríklad v modernom baníctve sú finančné služby veľmi dôležité na rozvoj bane. Finančné produkty sa odlišujú podľa vývojových etáp: prieskum, posudzovanie realizácie, sprístupnenie bane, prevádzka, uzavretie bane.

10

(11)  Možno vidieť v prípadových štúdiách vypracovaných vo Fínsku, Švédsku, Spojenom kráľovstve a iných európskych krajinách.

11

(12)  Iniciatíva, ktorú v roku 2004 začal Medzinárodný výbor baníctva a kovov (ICMM). Snaží sa o určenie dobrej politiky investovania do baníctva a kovov na národnej, regionálnej a podnikovej úrovni v rámci rozvojových krajín.

12

(13)  Pracovnú skupinu pre dodávky surovín tvoria zástupcovia zainteresovaných skupín: priemyslu, ekologických mimovládnych organizácií, odborov, členských štátov a Komisie.

13

(14)  Podľa osemnásteho ročníka dokumentu „Corporate Exploration Strategies“ organizácie Metals Economic Group zvýšili vysoké ceny surovín hodnotu celosvetového prieskumu nekovových surovín v roku 2007 na sumu 10,5 miliardy USD. Medzi desať krajín s najväčším rozpočtom na banský prieskum patrí Kanada (19 %), Austrália (12 %), USA (7 %), Rusko (6 %), Mexiko (6 %), Peru (5 %), Čile (4 %), Južná Afrika (4 %), Čína (3 %), Brazília (3 %).

14

(15)  Geografický informačný systém.

15

(16)  Cieľom politiky územného rozvoja ako bol definovaný na neformálnom zasadnutí Rady ministrov EÚ zodpovedných za územné plánovanie, ktoré sa uskutočnilo 10. a 11. mája 1999 v Postupimi, je pracovať na vyváženom a trvalo udržateľnom rozvoji územia Európskej únie na dosiahnutie hospodárskej a sociálnej súdržnosti, zachovanie prírodných zdrojov a kultúrneho dedičstva a hospodárenie s nimi a dosiahnutie vyváženejšej konkurencieschopnosti EÚ.

16

(17)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES ktorou sa zriaďuje infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve.

17

(18)  Na celosvetovej úrovni hodnotí túto problematiku Konferencia OSN o obchode a rozvoji (UNCTAD) v druhej časti svojej správy „World Investment Report 2007“.

18

(19)  Podľa dokumentu „Raw Materials Data“, Stockholm, január 2008, na konci roku 2007 predstavovali celkové investície do svetového ťažobného priemyslu sumu 308 miliárd USD. Bolo to o 50 % viac ako v roku 2006, kedy zvýšenie oproti roku 2005 bolo 20 %.

19

(20)  ETP SMR, internet: http://www.etpsmr.org/.

20

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/88 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/88

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Integrácia menšín – Rómovia“

(2009/C 27/20)

Európska komisia sa 27. októbra 2006 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument

„Integrácia menšín – Rómovia“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. júna 2008. Spravodajkyňou bola pani Sigmund a pomocnou spravodajkyňou pani Sharma.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla 2008) prijal 130 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 10 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

Odporúčania

Radikálny posun potrebný vo vzťahoch medzi menšinami (1), najmä Rómami, a väčšinou obyvateľstva vrátane ich integrácie a zmeny sociálno-ekonomickej situácie je dlhodobým procesom, ktorý však napriek tomu vyžaduje dvojúrovňový prístup:

| a) | z krátkodobého hľadiska riešenie tejto problematiky, ktorá vyžaduje okamžité núdzové opatrenia, napríklad prijatie právnych predpisov v členských štátoch na presadzovanie a uplatňovanie európskych protidiskriminačných právnych predpisov týkajúcich sa ochrany občianskych práv, |
| --- | --- |

a)

z krátkodobého hľadiska riešenie tejto problematiky, ktorá vyžaduje okamžité núdzové opatrenia, napríklad prijatie právnych predpisov v členských štátoch na presadzovanie a uplatňovanie európskych protidiskriminačných právnych predpisov týkajúcich sa ochrany občianskych práv,

| b) | iniciovanie dlhodobého procesu, ktorý potrvá desaťročia, a to najmä na úrovni jednotlivých členských štátov, ako aj na regionálnej a miestnej úrovni, napríklad zlepšenie školskej dochádzky detí a rómskych dievčat a chlapcov alebo podpora rómskeho jazyka a kultúry atď. |
| --- | --- |

b)

iniciovanie dlhodobého procesu, ktorý potrvá desaťročia, a to najmä na úrovni jednotlivých členských štátov, ako aj na regionálnej a miestnej úrovni, napríklad zlepšenie školskej dochádzky detí a rómskych dievčat a chlapcov alebo podpora rómskeho jazyka a kultúry atď.

Riešenia preto vyžadujú lepšiu spoluprácu a partnerstvá nielen na európskej úrovni, ale najmä na úrovni jednotlivých členských štátov, regionálnej a miestnej úrovni.

Integrácia menšín, najmä Rómov, vyžaduje:

| 1. | právny základ na konanie, ktorý vychádza z acquis, ako aj príslušných oblastí otvorenej metódy koordinácie (vzdelávanie, zamestnanosť, sociálna ochrana a sociálne začlenenie); |
| --- | --- |

1.

právny základ na konanie, ktorý vychádza z acquis, ako aj príslušných oblastí otvorenej metódy koordinácie (vzdelávanie, zamestnanosť, sociálna ochrana a sociálne začlenenie);

| 2. | súdržnú a dlhodobú zastrešujúcu politickú stratégiu Komisie; |
| --- | --- |

2.

súdržnú a dlhodobú zastrešujúcu politickú stratégiu Komisie;

| 3. | štruktúrovanú, transparentnú a trvalo udržateľnú spoluprácu medzi všetkými organizovanými subjektmi občianskej spoločnosti a podporu budovania kapacít pre MVO; |
| --- | --- |

3.

štruktúrovanú, transparentnú a trvalo udržateľnú spoluprácu medzi všetkými organizovanými subjektmi občianskej spoločnosti a podporu budovania kapacít pre MVO;

| 4. | aktívne a zodpovedné zapojenie rómskych predstaviteľov do tohto procesu; a |
| --- | --- |

4.

aktívne a zodpovedné zapojenie rómskych predstaviteľov do tohto procesu; a

| 5. | zodpovednú inštitucionalizovanú štruktúru platformy na praktickú realizáciu konkrétnych krokov; |
| --- | --- |

5.

zodpovednú inštitucionalizovanú štruktúru platformy na praktickú realizáciu konkrétnych krokov;

| 6. | vypracovanie pozitívnych akčných programov týkajúcich sa vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti vrátane samostatnej zárobkovej činnosti. |
| --- | --- |

6.

vypracovanie pozitívnych akčných programov týkajúcich sa vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti vrátane samostatnej zárobkovej činnosti.

Okrem toho výbor žiada založenie katedry Jeana Monneta pre rómsky jazyk (rómčinu) a rómsku kultúru.

Tieto odporúčania sa neuvedú do praxe, ak sa bude využívať prístup zhora nadol. Pozitívny vývoj možno dosiahnuť len presvedčením členov rómskeho spoločenstva, najmä jeho mužských vedúcich osobností. To vyžaduje investície do odbornej prípravy Rómov. V tejto súvislosti možno využiť európske štrukturálne fondy.

1.   Úvod

| 1.1 | V liste z 27. októbra 2006 požiadala pri príležitosti Európskeho roka rovnakých príležitostí (2007) podpredsedníčka Komisie zodpovedná za vnútorné záležitosti Margot Wallström výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska o tom, „ako podporiť úsilie s cieľom maximalizovať vplyv a účinnosť všetkých príslušných nástrojov na boj proti diskriminácii a podporu integrácie menšín, predovšetkým Rómov“. |
| --- | --- |

1.1

V liste z 27. októbra 2006 požiadala pri príležitosti Európskeho roka rovnakých príležitostí (2007) podpredsedníčka Komisie zodpovedná za vnútorné záležitosti Margot Wallström výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska o tom, „ako podporiť úsilie s cieľom maximalizovať vplyv a účinnosť všetkých príslušných nástrojov na boj proti diskriminácii a podporu integrácie menšín, predovšetkým Rómov“.

| 1.2 | Keďže sa výbor problematikou diskriminácie menšín v rôznych oblastiach každodenného života už zaoberal v množstve stanovísk (2), poukazuje najskôr na niektoré body v nich uvedené a na ich význam pre Rómov a v tomto stanovisku sa sústreďuje na zvláštnu situáciu tejto menšiny vo všetkých oblastiach života. Výbor dúfa, že jeho návrhy pomôžu riešiť túto problematiku a zdôrazňuje dôležitosť súdržnej zastrešujúcej stratégie, na základe ktorej sa budú môcť Rómovia začleniť do procesu európskej integrácie. |
| --- | --- |

1.2

Keďže sa výbor problematikou diskriminácie menšín v rôznych oblastiach každodenného života už zaoberal v množstve stanovísk (2), poukazuje najskôr na niektoré body v nich uvedené a na ich význam pre Rómov a v tomto stanovisku sa sústreďuje na zvláštnu situáciu tejto menšiny vo všetkých oblastiach života. Výbor dúfa, že jeho návrhy pomôžu riešiť túto problematiku a zdôrazňuje dôležitosť súdržnej zastrešujúcej stratégie, na základe ktorej sa budú môcť Rómovia začleniť do procesu európskej integrácie.

2.   Rómovia v Európe

| 2.1 | Rómovia a ich história: Keďže historický pôvod menšiny má zodpovedajúci vplyv na jej sociálnu a politickú identitu a s tým spojený potenciál vypuknutia konfliktov, znalosť vlastnej histórie je mimoriadne dôležitá pre menšinovú aj väčšinovú spoločnosť.
  Rómovia žijú v Európe viac než sedem storočí. Prítomnosť rôznych rómskych skupín takmer v každej európskej krajine od konca pätnásteho storočia je zdokumentovaná rovnako dobre ako opatrenia prijímané na ich diskrimináciu, vylúčenie a perzekvovanie. V niektorých krajinách sa Rómovia stávali obeťami otroctva a v dvadsiatom storočí podliehali obzvlášť desivej štátnej perzekúcii: vo všeobecnosti sa predpokladá, že počet rómskych obetí rasovej perzekúcie a genocídy počas nacizmu prekročil pol milióna.
  Stručne povedané, história Rómov v Európe je históriou perzekúcií a neustálej diskriminácie po celé stáročia, ktorá pochopiteľne často viedla k traumatizovaniu mnohých členov tohto spoločenstva.
  Preto musíme vyvinúť všetko potrebné úsilie na to, aby sme pomohli Rómom zbaviť sa tejto stigmy obetí a transformovať sa z pasívnych objektov – na ktoré sa hľadí s väčšou či menšou nedôverou – na aktívne subjekty, ktoré sú pripravené a schopné zohrávať aktívnu a zodpovednú úlohu v spoločnosti, najmä v oblasti politík týkajúcich sa Rómov. |
| --- | --- |

2.1

Rómovia a ich história: Keďže historický pôvod menšiny má zodpovedajúci vplyv na jej sociálnu a politickú identitu a s tým spojený potenciál vypuknutia konfliktov, znalosť vlastnej histórie je mimoriadne dôležitá pre menšinovú aj väčšinovú spoločnosť.

Rómovia žijú v Európe viac než sedem storočí. Prítomnosť rôznych rómskych skupín takmer v každej európskej krajine od konca pätnásteho storočia je zdokumentovaná rovnako dobre ako opatrenia prijímané na ich diskrimináciu, vylúčenie a perzekvovanie. V niektorých krajinách sa Rómovia stávali obeťami otroctva a v dvadsiatom storočí podliehali obzvlášť desivej štátnej perzekúcii: vo všeobecnosti sa predpokladá, že počet rómskych obetí rasovej perzekúcie a genocídy počas nacizmu prekročil pol milióna.

Stručne povedané, história Rómov v Európe je históriou perzekúcií a neustálej diskriminácie po celé stáročia, ktorá pochopiteľne často viedla k traumatizovaniu mnohých členov tohto spoločenstva.

Preto musíme vyvinúť všetko potrebné úsilie na to, aby sme pomohli Rómom zbaviť sa tejto stigmy obetí a transformovať sa z pasívnych objektov – na ktoré sa hľadí s väčšou či menšou nedôverou – na aktívne subjekty, ktoré sú pripravené a schopné zohrávať aktívnu a zodpovednú úlohu v spoločnosti, najmä v oblasti politík týkajúcich sa Rómov.

| 2.2 | Rómovia a demografia Rómov: Nedostatok spoľahlivých štatistických údajov svedčí o tom, že o Rómoch neexistujú zmysluplné demografické údaje. V dôsledku toho sa odhady počtu Rómov žijúcich v Európe pohybujú od desiatich do dvanástich miliónov (siedmich až deviatich miliónov v EÚ). Podľa odhadov 60 % z nich žije v najväčšej chudobe na okraji spoločnosti (3). Spôsob a rozsah vylúčenia je podobný vo všetkých členských štátoch, hoci existujú rozdiely vyplývajúce z historických a sociálno-politických faktorov.
  Demografické trendy Rómov sa líšia od demografických trendov väčšinovej populácie: ich rastúci podiel, napriek vysokej detskej úmrtnosti a nízkemu priemernému veku, na celkovej populácii predstavuje z dlhodobého hľadiska veľkú výzvu vo všetkých oblastiach sociálnej a vzdelávacej politiky. Bez významných zlepšení v oblasti vzdelávania a zvyšovania úrovne kvalifikácie Rómov budú mať členské štáty čoraz väčšie množstvo nedostatočne vyškolených občanov s nízkou kvalifikáciou, ktorí budú brzdiť hospodársky rozvoj a vyčerpávať systémy sociálneho zabezpečenia. To znamená, že sú potrebné politiky vzdelávania a zamestnanosti, ktoré budú citlivo reagovať na tradície Rómov a ich sociálno-ekonomické životné podmienky. Iba vtedy, ak sa poskytnú možnosti vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré budú Rómovia akceptovať, budú Rómovia aktívnou súčasťou spoločnosti, do ktorej patria, a ktorá na nich oprávnene kladie isté očakávania. |
| --- | --- |

2.2

Rómovia a demografia Rómov: Nedostatok spoľahlivých štatistických údajov svedčí o tom, že o Rómoch neexistujú zmysluplné demografické údaje. V dôsledku toho sa odhady počtu Rómov žijúcich v Európe pohybujú od desiatich do dvanástich miliónov (siedmich až deviatich miliónov v EÚ). Podľa odhadov 60 % z nich žije v najväčšej chudobe na okraji spoločnosti (3). Spôsob a rozsah vylúčenia je podobný vo všetkých členských štátoch, hoci existujú rozdiely vyplývajúce z historických a sociálno-politických faktorov.

Demografické trendy Rómov sa líšia od demografických trendov väčšinovej populácie: ich rastúci podiel, napriek vysokej detskej úmrtnosti a nízkemu priemernému veku, na celkovej populácii predstavuje z dlhodobého hľadiska veľkú výzvu vo všetkých oblastiach sociálnej a vzdelávacej politiky. Bez významných zlepšení v oblasti vzdelávania a zvyšovania úrovne kvalifikácie Rómov budú mať členské štáty čoraz väčšie množstvo nedostatočne vyškolených občanov s nízkou kvalifikáciou, ktorí budú brzdiť hospodársky rozvoj a vyčerpávať systémy sociálneho zabezpečenia. To znamená, že sú potrebné politiky vzdelávania a zamestnanosti, ktoré budú citlivo reagovať na tradície Rómov a ich sociálno-ekonomické životné podmienky. Iba vtedy, ak sa poskytnú možnosti vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré budú Rómovia akceptovať, budú Rómovia aktívnou súčasťou spoločnosti, do ktorej patria, a ktorá na nich oprávnene kladie isté očakávania.

| 2.2.1 | Rómovia a ich jazyk: Rómčina je indoeurópsky jazyk, ktorým sa v mnohých verziách hovorí v rôznych rómskych spoločenstvách v celej Európe, a hoci existujú rôzne varianty a dialekty rómčiny, veľkej časti slovnej zásoby rozumie väčšina európskych Rómov. V mnohých spoločenstvách je rómčina dokonca materinským jazykom. Výnimkou sú krajiny ako napr. Španielsko, v ktorých bol tento jazyk zakázaný, a čiastočne sa vytratil. Veľký význam v rámci tejto menšiny aj mimo nej má preto uznanie dôležitosti rómčiny, ako aj jej kodifikovanie a výučba. Okrem parížskeho Institut des langues et des civilisations orientales sa v nej prednáša aj na fakulte cudzích jazykov Bukureštskej univerzity. Miestny rómsky dialekt sa spracúva aj na pražskej Karlovej univerzite a na univerzite Eötvös v Budapešti sa realizuje jazykový kurz rómčiny v rámci Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov. Uskutočňuje sa tiež výskum na univerzite v Manchestri.
  Spoločným jazykom sa formuje spoločná identita. Podpora jazyka je preto mimoriadne dôležitá pre uznanie a kultúrnu identitu Rómov.
  Z tohto dôvodu výbor žiada založenie katedry Jeana Monneta pre Rómov a rómsku kultúru. |
| --- | --- |

2.2.1

Rómovia a ich jazyk: Rómčina je indoeurópsky jazyk, ktorým sa v mnohých verziách hovorí v rôznych rómskych spoločenstvách v celej Európe, a hoci existujú rôzne varianty a dialekty rómčiny, veľkej časti slovnej zásoby rozumie väčšina európskych Rómov. V mnohých spoločenstvách je rómčina dokonca materinským jazykom. Výnimkou sú krajiny ako napr. Španielsko, v ktorých bol tento jazyk zakázaný, a čiastočne sa vytratil. Veľký význam v rámci tejto menšiny aj mimo nej má preto uznanie dôležitosti rómčiny, ako aj jej kodifikovanie a výučba. Okrem parížskeho Institut des langues et des civilisations orientales sa v nej prednáša aj na fakulte cudzích jazykov Bukureštskej univerzity. Miestny rómsky dialekt sa spracúva aj na pražskej Karlovej univerzite a na univerzite Eötvös v Budapešti sa realizuje jazykový kurz rómčiny v rámci Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov. Uskutočňuje sa tiež výskum na univerzite v Manchestri.

Spoločným jazykom sa formuje spoločná identita. Podpora jazyka je preto mimoriadne dôležitá pre uznanie a kultúrnu identitu Rómov.

Z tohto dôvodu výbor žiada založenie katedry Jeana Monneta pre Rómov a rómsku kultúru.

2.3   Rómovia ako prvok európskej kultúry

To, že Rómovia prispievajú k rozmanitosti európskej kultúry už celé stáročia, najlepšie vidno v oblastiach, akými sú hudba a výtvarné umenie. Vzhľadom na to, že rok 2008 je rokom medzikultúrneho dialógu, ponúka sa výborná príležitosť na zdôraznenie a zintenzívnenie tohto vzájomného prepojenia.

3.   Rómovia a rôzne dimenzie ich života

| 3.1 | Rómovia – život v diskriminácii: Dnes je spoločenská a inštitucionálna diskriminácia vrátane proticigánskych postojov na dennom poriadku a často sa objavuje v médiách, čo je podľa právnych predpisov Spoločenstva neprijateľné. Rómovia sú občanmi rozšírenej Európy a majú svoje práva vyplývajúce z ratifikovanej zmluvy, najmä z jej článku 13. Ak tieto práva nie sú zaručené, ide o skutkovú podstatu diskriminácie (niekedy dokonca inštitucionálnej). |
| --- | --- |

3.1

Rómovia – život v diskriminácii: Dnes je spoločenská a inštitucionálna diskriminácia vrátane proticigánskych postojov na dennom poriadku a často sa objavuje v médiách, čo je podľa právnych predpisov Spoločenstva neprijateľné. Rómovia sú občanmi rozšírenej Európy a majú svoje práva vyplývajúce z ratifikovanej zmluvy, najmä z jej článku 13. Ak tieto práva nie sú zaručené, ide o skutkovú podstatu diskriminácie (niekedy dokonca inštitucionálnej).

| 3.1.1 | Pred narodením a po narodení: Diskriminácia, ktorá je prirodzenou súčasťou sociálnych systémov, má za následok, že mnohé chudobné, podvyživené a nevzdelané rómske dievčatá sa stávajú chudobnými a podvyživenými matkami detí s podváhou. Prenatálna starostlivosť v rámci menšinových spoločenstiev vo všeobecnosti chýba, v dôsledku čoho majú matky aj ich deti nedostatok výživy. Zdravotná starostlivosť pred pôrodom je nedostatočná, dostupné pôrodnícke a opatrovateľské služby sú obmedzené a dostupnosť nemocníc závisí od možností cestovania alebo finančných možností. V dôsledku toho sa deti úradne nezapisujú do matriky a v prvých rokoch života sa neočkujú. Začlenenie Rómov do existujúcich systémov zdravotnej starostlivosti skrátka na zníženie nepriaznivých trendov v oblasti zdravia nestačí. Je potrebné v celých spoločenstvách zaviesť okamžité opatrenia zohľadňujúce kultúrne tradície, ako napríklad zdravotnú osvetu a plánované rodičovstvo, hromadné očkovania a vyšetrovanie TBC. Tie sa musia podporiť aktívnym zapojením (prostredníctvom školení) rómskych žien a rómskych zdravotných mediátorov prostredníctvom mobilných zdravotných jednotiek a dostupných informácií, ktoré budú pre rómske spoločenstvá zrozumiteľné. Členské štáty musia zabezpečiť, aby bolo každé rómske dieťa zapísané v matrike a malo rodný list. |
| --- | --- |

3.1.1

Pred narodením a po narodení: Diskriminácia, ktorá je prirodzenou súčasťou sociálnych systémov, má za následok, že mnohé chudobné, podvyživené a nevzdelané rómske dievčatá sa stávajú chudobnými a podvyživenými matkami detí s podváhou. Prenatálna starostlivosť v rámci menšinových spoločenstiev vo všeobecnosti chýba, v dôsledku čoho majú matky aj ich deti nedostatok výživy. Zdravotná starostlivosť pred pôrodom je nedostatočná, dostupné pôrodnícke a opatrovateľské služby sú obmedzené a dostupnosť nemocníc závisí od možností cestovania alebo finančných možností. V dôsledku toho sa deti úradne nezapisujú do matriky a v prvých rokoch života sa neočkujú. Začlenenie Rómov do existujúcich systémov zdravotnej starostlivosti skrátka na zníženie nepriaznivých trendov v oblasti zdravia nestačí. Je potrebné v celých spoločenstvách zaviesť okamžité opatrenia zohľadňujúce kultúrne tradície, ako napríklad zdravotnú osvetu a plánované rodičovstvo, hromadné očkovania a vyšetrovanie TBC. Tie sa musia podporiť aktívnym zapojením (prostredníctvom školení) rómskych žien a rómskych zdravotných mediátorov prostredníctvom mobilných zdravotných jednotiek a dostupných informácií, ktoré budú pre rómske spoločenstvá zrozumiteľné. Členské štáty musia zabezpečiť, aby bolo každé rómske dieťa zapísané v matrike a malo rodný list.

| 3.1.2 | Vývoj v ranom detstve je kľúčový na úspešné zvládnutie školskej dochádzky a začlenenie, keďže „čo sa za mladi naučíš, na starosť ako keby si našiel“. Z tohto pohľadu sú užitočné programy pre matky s deťmi, skupiny hrania, ako aj programy vzdelávania rodičov, ktoré poskytujú tiež integrovaný prístup v každom zmysle a zohľadňujú potreby rodín. Program Bezpečný štart (Sure Start) zavedený v Spojenom kráľovstve a rozšírený v mnohých krajinách EÚ je dobrým príkladom začlenenia matiek a malých detí a poskytovania opatrovateľských služieb. Vo všetkých krajinách EÚ a podľa barcelonských cieľov existuje nedostatok kvalitných opatrovateľských služieb a rómske deti sú často odmietané. |
| --- | --- |

3.1.2

Vývoj v ranom detstve je kľúčový na úspešné zvládnutie školskej dochádzky a začlenenie, keďže „čo sa za mladi naučíš, na starosť ako keby si našiel“. Z tohto pohľadu sú užitočné programy pre matky s deťmi, skupiny hrania, ako aj programy vzdelávania rodičov, ktoré poskytujú tiež integrovaný prístup v každom zmysle a zohľadňujú potreby rodín. Program Bezpečný štart (Sure Start) zavedený v Spojenom kráľovstve a rozšírený v mnohých krajinách EÚ je dobrým príkladom začlenenia matiek a malých detí a poskytovania opatrovateľských služieb. Vo všetkých krajinách EÚ a podľa barcelonských cieľov existuje nedostatok kvalitných opatrovateľských služieb a rómske deti sú často odmietané.

| 3.1.3 | Školský vek (6 až 14): Nízka miera školskej dochádzky Rómov. Ďalšími faktormi, na ktoré sa poukazuje v mnohých správach, sú chýbajúce zápisy v matrike a neochota rodičov posielať svoje deti (najmä dievčatá) do školy, segregácia a výučba nedostatočnej kvality (4). Na prelomenie začarovaného kruhu generácií nevzdelaných Rómov sú najdôležitejšie nástroje na posilnenie školskej dochádzky a prekonanie segregácie. Program CCT (Conditional Cash Transfer) zavedený v niektorých krajinách predstavuje možnosť na podporu školskej dochádzky a mal by sa doplniť o podmienku poskytnúť dôkaz o zápise do matriky a predloženie rodného listu dieťaťa. Školská dochádzka sa môže očakávať v prípade detí, ktoré sú integrované a ktorým sa poskytli všetky potrebné služby a vzdelávacie metódy, aby mohli splniť požiadavky (jazyk, odklad atď.). Znovu by sa mali zaviesť bezplatné školské obedy (v závislosti od príjmu) a učebnice pre všetky deti na základných školách. Ak má byť vzdelávanie dlhodobou prioritou, jednotlivé vlády by to mali zvážiť.
  Segregácia v oblasti vzdelávania vyplýva v prvom rade z geografického oddelenia rómskych osád od väčšinovej populácie. Okrem toho, nerómski občania často odhlasujú svoje deti zo škôl, v ktorých je v triedach vysoké percento rómskych detí, čo vedie k vytváraniu segregovaných škôl alebo tried rómskych detí. Z mnohých dôvodov tieto školy nespĺňajú požadované normy, čo zase vedie k vytváraniu podmienok na preraďovanie schopných rómskych detí do osobitných škôl a zvyčajne aj k znemožneniu ich ďalšieho vzdelávania.
  Osobitným problémom je umiestňovanie rómskych detí do osobitných škôl pre deti s poruchami učenia. To sa často deje prostredníctvom diskriminačných prijímacích skúšok, ale niekedy aj na základe nesprávnej motivácie, napríklad bezplatnej dopravy alebo školských obedov. Prax neodôvodneného umiestňovania do osobitných škôl je bezohľadným porušovaním základných práv a musíme jej čeliť všetkými právnymi a administratívnymi prostriedkami.
  Taktiež je potrebné poukázať na to, že jedným z dôvodov nechodenia do školy je chudoba, keďže rodičia buď nemôžu (alebo nechcú) platiť súvisiace náklady, alebo posielajú deti do práce, aby vypomohli rodine alebo sa starali o mladších súrodencov. To sa týka najmä dievčat. |
| --- | --- |

3.1.3

Školský vek (6 až 14): Nízka miera školskej dochádzky Rómov. Ďalšími faktormi, na ktoré sa poukazuje v mnohých správach, sú chýbajúce zápisy v matrike a neochota rodičov posielať svoje deti (najmä dievčatá) do školy, segregácia a výučba nedostatočnej kvality (4). Na prelomenie začarovaného kruhu generácií nevzdelaných Rómov sú najdôležitejšie nástroje na posilnenie školskej dochádzky a prekonanie segregácie. Program CCT (Conditional Cash Transfer) zavedený v niektorých krajinách predstavuje možnosť na podporu školskej dochádzky a mal by sa doplniť o podmienku poskytnúť dôkaz o zápise do matriky a predloženie rodného listu dieťaťa. Školská dochádzka sa môže očakávať v prípade detí, ktoré sú integrované a ktorým sa poskytli všetky potrebné služby a vzdelávacie metódy, aby mohli splniť požiadavky (jazyk, odklad atď.). Znovu by sa mali zaviesť bezplatné školské obedy (v závislosti od príjmu) a učebnice pre všetky deti na základných školách. Ak má byť vzdelávanie dlhodobou prioritou, jednotlivé vlády by to mali zvážiť.

Segregácia v oblasti vzdelávania vyplýva v prvom rade z geografického oddelenia rómskych osád od väčšinovej populácie. Okrem toho, nerómski občania často odhlasujú svoje deti zo škôl, v ktorých je v triedach vysoké percento rómskych detí, čo vedie k vytváraniu segregovaných škôl alebo tried rómskych detí. Z mnohých dôvodov tieto školy nespĺňajú požadované normy, čo zase vedie k vytváraniu podmienok na preraďovanie schopných rómskych detí do osobitných škôl a zvyčajne aj k znemožneniu ich ďalšieho vzdelávania.

Osobitným problémom je umiestňovanie rómskych detí do osobitných škôl pre deti s poruchami učenia. To sa často deje prostredníctvom diskriminačných prijímacích skúšok, ale niekedy aj na základe nesprávnej motivácie, napríklad bezplatnej dopravy alebo školských obedov. Prax neodôvodneného umiestňovania do osobitných škôl je bezohľadným porušovaním základných práv a musíme jej čeliť všetkými právnymi a administratívnymi prostriedkami.

Taktiež je potrebné poukázať na to, že jedným z dôvodov nechodenia do školy je chudoba, keďže rodičia buď nemôžu (alebo nechcú) platiť súvisiace náklady, alebo posielajú deti do práce, aby vypomohli rodine alebo sa starali o mladších súrodencov. To sa týka najmä dievčat.

3.1.4   Dospelosť

| 3.1.4.1 | Pre bývanie sú typické zlé životné podmienky a neustála segregácia. Periférie s nedostatočnou infraštruktúrou alebo údržbou, chýbajúcimi verejnými službami a veľkým environmentálnym a hygienickým znečistením nezabezpečujú svojim obyvateľom žiadne vlastnícke práva, ani adresu trvalého pobytu, na základe ktorej sa môžu dovolávať svojich práv na sociálne príspevky alebo zamestnanie resp. vzdelanie a zdravotnú starostlivosť. Mnohé z týchto podmienok vyplývajú zo spoločenskej diskriminácie a „proticigánskych postojov“. Je potrebné podotknúť, že ich nomádsky spôsob života je skôr dôsledkom než príčinou tohto vylúčenia. Hoci prevažná väčšina Rómov vedie v súčasnosti usadlý spôsob života, stále sa ich vylúčenie vysvetľuje nomádskym spôsobom života. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Pre bývanie sú typické zlé životné podmienky a neustála segregácia. Periférie s nedostatočnou infraštruktúrou alebo údržbou, chýbajúcimi verejnými službami a veľkým environmentálnym a hygienickým znečistením nezabezpečujú svojim obyvateľom žiadne vlastnícke práva, ani adresu trvalého pobytu, na základe ktorej sa môžu dovolávať svojich práv na sociálne príspevky alebo zamestnanie resp. vzdelanie a zdravotnú starostlivosť. Mnohé z týchto podmienok vyplývajú zo spoločenskej diskriminácie a „proticigánskych postojov“. Je potrebné podotknúť, že ich nomádsky spôsob života je skôr dôsledkom než príčinou tohto vylúčenia. Hoci prevažná väčšina Rómov vedie v súčasnosti usadlý spôsob života, stále sa ich vylúčenie vysvetľuje nomádskym spôsobom života.

| 3.1.4.2 | Vzdelanie je jednou z najdôležitejších investícií do budúcnosti. Vysoká miera negramotnosti a nízka úroveň vzdelania Rómov je zlým signálom do budúcnosti. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa v rámci vzdelávacích systémov Rómovia nediskriminovali, a zaviesť programy pre dospelých v oblasti čítania, počítania a celoživotného vzdelávania.
  Pre Rómov je mimoriadne zložité získať vyššie vzdelanie a dobrú odbornú prípravu. Členské štáty musia okrem úsilia integrovať Rómov do bežného vzdelávacieho systému a systému odbornej prípravy využívať aj modely uznávania neformálne nadobudnutých zručností a byť veľkodušnejšie pri uznávaní kvalifikácie získanej v zahraničí.
  V prospech Rómov by sa mala využiť aj integrovaná politika jazykového vzdelávania zavedená Komisiou, ktorej cieľom je podporovať učenie jazykov menšín. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Vzdelanie je jednou z najdôležitejších investícií do budúcnosti. Vysoká miera negramotnosti a nízka úroveň vzdelania Rómov je zlým signálom do budúcnosti. Členské štáty musia zabezpečiť, aby sa v rámci vzdelávacích systémov Rómovia nediskriminovali, a zaviesť programy pre dospelých v oblasti čítania, počítania a celoživotného vzdelávania.

Pre Rómov je mimoriadne zložité získať vyššie vzdelanie a dobrú odbornú prípravu. Členské štáty musia okrem úsilia integrovať Rómov do bežného vzdelávacieho systému a systému odbornej prípravy využívať aj modely uznávania neformálne nadobudnutých zručností a byť veľkodušnejšie pri uznávaní kvalifikácie získanej v zahraničí.

V prospech Rómov by sa mala využiť aj integrovaná politika jazykového vzdelávania zavedená Komisiou, ktorej cieľom je podporovať učenie jazykov menšín.

| 3.1.4.3 | Ekonomická integrácia vyžaduje, aby príslušníci menšín prekonávali množstvo prekážok, ktoré sa často len posilňujú (5). Žiadne alebo veľmi nízke vzdelanie alebo odborná kvalifikácia, ako aj nedostatočná či neuznaná kvalifikácia, predstavujú automatickú diskrimináciu jednotlivcov, zatiaľ čo proticigánske postoje tieto prekážky ešte zdvojnásobujú. Tucty zdokumentovaných prípadov dokazujú, že nezamestnanosť Rómov je často dôsledkom rasovej diskriminácie. Príslušníci menšinových spoločenstiev nemajú prakticky žiadny prístup k opatreniam na podporu celoživotného vzdelávania.
  Priemerný Róm dokáže veľmi dobre myslieť a konať ako podnikateľ; preto by sa mali nájsť spôsoby a prostriedky na to, aby Rómovia mohli vystúpiť z tieňa ekonomiky a zúčastňovať sa pravidelnej hospodárskej činnosti, napríklad prostredníctvom mikroúverov a mechanizmov na podporu začatia podnikania s cieľom pomôcť im prekonať výzvy a prekážky.
  Príjmy mnohých rómskych domácností do veľkej miery závisia od sociálnych dávok a ďalších dávok štátu (napr. dôchodkov alebo prídavkov na deti), zatiaľ čo ich účasť na ekonomike je relatívne obmedzená. Tým je rómska účasť v systémoch sociálnej ochrany nerovnomerná (t. j. ako skupina dostávajú viac, než platia). Táto nerovnomernosť je dôležitou príčinou sociálneho napätia a predsudkov a s tým súvisiaceho vylúčenia.
  Mohli by tak byť dané k dispozícii ďalšie prostriedky, ktoré by poskytli podnety na oficiálnu zárobkovú činnosť podľa zásady „pozitívne príspevky za pozitívne úsilie“. Inak bude naďalej pretrvávať hlavný a systematický zdroj rasového vylúčenia. V rámci partnerstiev verejného a súkromného sektora by sa mohli zaviesť programy, ktoré by poberateľov sociálnych dávok podnecovali zapojiť sa do pracovného procesu.
  Dobre zdokumentovaná je diskriminácia na pracovisku a počas hľadania práce a proti tejto praxi sa musia zaviesť legislatívne nástroje. Na dosiahnutie úplnej kultúrnej zmeny sa musí zabezpečiť prístup k príslušnej odbornej príprave, aby mohli Rómovia postúpiť z pozície nekvalifikovaných alebo čiastočne kvalifikovaných pracovníkov. |
| --- | --- |

3.1.4.3

Ekonomická integrácia vyžaduje, aby príslušníci menšín prekonávali množstvo prekážok, ktoré sa často len posilňujú (5). Žiadne alebo veľmi nízke vzdelanie alebo odborná kvalifikácia, ako aj nedostatočná či neuznaná kvalifikácia, predstavujú automatickú diskrimináciu jednotlivcov, zatiaľ čo proticigánske postoje tieto prekážky ešte zdvojnásobujú. Tucty zdokumentovaných prípadov dokazujú, že nezamestnanosť Rómov je často dôsledkom rasovej diskriminácie. Príslušníci menšinových spoločenstiev nemajú prakticky žiadny prístup k opatreniam na podporu celoživotného vzdelávania.

Priemerný Róm dokáže veľmi dobre myslieť a konať ako podnikateľ; preto by sa mali nájsť spôsoby a prostriedky na to, aby Rómovia mohli vystúpiť z tieňa ekonomiky a zúčastňovať sa pravidelnej hospodárskej činnosti, napríklad prostredníctvom mikroúverov a mechanizmov na podporu začatia podnikania s cieľom pomôcť im prekonať výzvy a prekážky.

Príjmy mnohých rómskych domácností do veľkej miery závisia od sociálnych dávok a ďalších dávok štátu (napr. dôchodkov alebo prídavkov na deti), zatiaľ čo ich účasť na ekonomike je relatívne obmedzená. Tým je rómska účasť v systémoch sociálnej ochrany nerovnomerná (t. j. ako skupina dostávajú viac, než platia). Táto nerovnomernosť je dôležitou príčinou sociálneho napätia a predsudkov a s tým súvisiaceho vylúčenia.

Mohli by tak byť dané k dispozícii ďalšie prostriedky, ktoré by poskytli podnety na oficiálnu zárobkovú činnosť podľa zásady „pozitívne príspevky za pozitívne úsilie“. Inak bude naďalej pretrvávať hlavný a systematický zdroj rasového vylúčenia. V rámci partnerstiev verejného a súkromného sektora by sa mohli zaviesť programy, ktoré by poberateľov sociálnych dávok podnecovali zapojiť sa do pracovného procesu.

Dobre zdokumentovaná je diskriminácia na pracovisku a počas hľadania práce a proti tejto praxi sa musia zaviesť legislatívne nástroje. Na dosiahnutie úplnej kultúrnej zmeny sa musí zabezpečiť prístup k príslušnej odbornej príprave, aby mohli Rómovia postúpiť z pozície nekvalifikovaných alebo čiastočne kvalifikovaných pracovníkov.

| 3.1.4.4 | Zdravotná starostlivosť: Nízka životná úroveň (nedostatok príjmov) a zlé životné podmienky (špina, zlá hygiena, nedostatok čistej vody) prestavujú závažné zdravotné riziko. Prístup k zdravotnej starostlivosti v rómskych osadách je obmedzený, a to najmä preto, že väčšina z ich obyvateľov nebola po narodení zapísaná v matrike, čiže nepatria ani do systému zdravotnej starostlivosti. Ak je prístup do zariadenia umožnený, veľmi často len na oddelenom oddelení, a to je diskriminácia. Prístup ku kvalitným službám je základným právom všetkých európskych občanov. |
| --- | --- |

3.1.4.4

Zdravotná starostlivosť: Nízka životná úroveň (nedostatok príjmov) a zlé životné podmienky (špina, zlá hygiena, nedostatok čistej vody) prestavujú závažné zdravotné riziko. Prístup k zdravotnej starostlivosti v rómskych osadách je obmedzený, a to najmä preto, že väčšina z ich obyvateľov nebola po narodení zapísaná v matrike, čiže nepatria ani do systému zdravotnej starostlivosti. Ak je prístup do zariadenia umožnený, veľmi často len na oddelenom oddelení, a to je diskriminácia. Prístup ku kvalitným službám je základným právom všetkých európskych občanov.

| 3.1.4.5 | Je pravidlom, že rómske ženy majú v rodinnej hierarchii nižšie postavenie, sú chudobné a nemajú žiadne vzdelanie, v dôsledku čoho majú veľmi malú šancu zamestnať sa. Často sa vydávajú mladé a sú často tehotné. Nemalo by sa podceňovať ani domáce násilie, ktoré sa často nezaznamenáva. Nesmierne znepokojujúce je najmä to, že jeho súčasťou je aj prostitúcia a obchodovanie s ľuďmi.
  Je však dôležité pripomenúť, že hoci to vždy nie je v nerómskej spoločnosti zjavné, rómske ženy sú často hnacou silou spoločenstva, najmä v oblasti budovania kapacít a kultúrnej zmeny, napríklad pri zdôrazňovaní dôležitosti vzdelávania svojich detí, najmä dievčat. Zapojenie a angažovanosť matiek v rámci združení rodičov žiakov má veľmi pozitívny vplyv na školskú dochádzku detí. |
| --- | --- |

3.1.4.5

Je pravidlom, že rómske ženy majú v rodinnej hierarchii nižšie postavenie, sú chudobné a nemajú žiadne vzdelanie, v dôsledku čoho majú veľmi malú šancu zamestnať sa. Často sa vydávajú mladé a sú často tehotné. Nemalo by sa podceňovať ani domáce násilie, ktoré sa často nezaznamenáva. Nesmierne znepokojujúce je najmä to, že jeho súčasťou je aj prostitúcia a obchodovanie s ľuďmi.

Je však dôležité pripomenúť, že hoci to vždy nie je v nerómskej spoločnosti zjavné, rómske ženy sú často hnacou silou spoločenstva, najmä v oblasti budovania kapacít a kultúrnej zmeny, napríklad pri zdôrazňovaní dôležitosti vzdelávania svojich detí, najmä dievčat. Zapojenie a angažovanosť matiek v rámci združení rodičov žiakov má veľmi pozitívny vplyv na školskú dochádzku detí.

| 3.1.4.6 | Spoločenská diskriminácia a proticigánske postoje vo forme stereotypov a predsudkov, ktorým menšinové spoločenstvá, a najmä Rómovia, čelia, sú hlboko zakorenené a pramenia z generácií ignorovania a kultúrnych rozdielov. Rozšírený predsudok, že tieto spoločenstvá majú menšiu hodnotu pre spoločnosť, vedie len k ďalšej izolácii, chudobe, násiliu a nakoniec vylúčeniu. |
| --- | --- |

3.1.4.6

Spoločenská diskriminácia a proticigánske postoje vo forme stereotypov a predsudkov, ktorým menšinové spoločenstvá, a najmä Rómovia, čelia, sú hlboko zakorenené a pramenia z generácií ignorovania a kultúrnych rozdielov. Rozšírený predsudok, že tieto spoločenstvá majú menšiu hodnotu pre spoločnosť, vedie len k ďalšej izolácii, chudobe, násiliu a nakoniec vylúčeniu.

3.2   Rómovia – život v integrácii

| 3.2.1 | Integrácia nie je jednosmerná ulica, ale obojsmerný proces, ktorý vyžaduje snahu menšiny aj väčšiny. Zo strachu pred tým, že sa budú musieť v priebehu integrácie vzdať svojich zásad, tradícií a identity, zaujímajú mnohí Rómovia k integračným opatreniam zdržanlivý prístup. Podobne ako v prípade diskriminácie zakorenenej v mnohých generáciách je pre nerómskych občanov ťažké odložiť predsudky a privítať rómsku kultúru. |
| --- | --- |

3.2.1

Integrácia nie je jednosmerná ulica, ale obojsmerný proces, ktorý vyžaduje snahu menšiny aj väčšiny. Zo strachu pred tým, že sa budú musieť v priebehu integrácie vzdať svojich zásad, tradícií a identity, zaujímajú mnohí Rómovia k integračným opatreniam zdržanlivý prístup. Podobne ako v prípade diskriminácie zakorenenej v mnohých generáciách je pre nerómskych občanov ťažké odložiť predsudky a privítať rómsku kultúru.

| 3.2.2 | Na druhej strane, 40 % Rómov nežije v chudobe, ale v blahobyte, hoci niekedy veľmi skromnom. Možno to nie sú najviditeľnejšie príklady Rómov, ale sú dôkazom toho, že Rómovia sú schopní integrácie do spoločnosti, v ktorej žijú, bez toho, aby sa museli vzdať svojej identity. |
| --- | --- |

3.2.2

Na druhej strane, 40 % Rómov nežije v chudobe, ale v blahobyte, hoci niekedy veľmi skromnom. Možno to nie sú najviditeľnejšie príklady Rómov, ale sú dôkazom toho, že Rómovia sú schopní integrácie do spoločnosti, v ktorej žijú, bez toho, aby sa museli vzdať svojej identity.

| 3.2.3 | Rómske organizácie vypracovali množstvo dokumentov na zvýšenie viditeľnosti, aktívnu účasť v spoločnosti a zvyšovanie osvety (6). Investovaním do spoločenstiev, kde sú súčasťou tejto úlohy záväzky, vlastníctvo a zodpovednosť, sa dá urobiť ešte viac. Na podporu infraštruktúry alebo vzdelávacích systémov sa ako finančné nástroje môžu použiť systémy mikroúverov, bežne používané na podnikanie. Financie by sa mohli poskytovať v malých sumách za čestný prísľub, napríklad posielania detí do školy alebo na pravidelné lekárske prehliadky (7). |
| --- | --- |

3.2.3

Rómske organizácie vypracovali množstvo dokumentov na zvýšenie viditeľnosti, aktívnu účasť v spoločnosti a zvyšovanie osvety (6). Investovaním do spoločenstiev, kde sú súčasťou tejto úlohy záväzky, vlastníctvo a zodpovednosť, sa dá urobiť ešte viac. Na podporu infraštruktúry alebo vzdelávacích systémov sa ako finančné nástroje môžu použiť systémy mikroúverov, bežne používané na podnikanie. Financie by sa mohli poskytovať v malých sumách za čestný prísľub, napríklad posielania detí do školy alebo na pravidelné lekárske prehliadky (7).

| 3.2.4 | Rovnaká účasť menšín v spoločnosti predpokladá účinné, a trvalé opatrenia šité na mieru. Hoci by mali mať jasný cieľ, nemali by vylučovať iné skupiny. Na to, aby sa využívala zásada nediskriminácie, podpory rovnakých príležitostí, ako aj rozmanitosti, je potrebná vôľa zo strany politikov, podnikov a spoločnosti ako celku. Na podporu týchto programov možno využiť európske štrukturálne fondy.
  Musí sa vyvinúť maximálne úsilie na odstránenie výhrad a predsudkov rómskych aj nerómskych občanov, a to nielen prijímaním potrebných praktických krokov, ale aj spoluprácou (vedúcich predstaviteľov a mediátorov na oboch stranách) na vypracovaní stratégií do budúcnosti. Modely úloh z rómskych spoločenstiev v tejto oblasti zohrávajú dôležitú úlohu. |
| --- | --- |

3.2.4

Rovnaká účasť menšín v spoločnosti predpokladá účinné, a trvalé opatrenia šité na mieru. Hoci by mali mať jasný cieľ, nemali by vylučovať iné skupiny. Na to, aby sa využívala zásada nediskriminácie, podpory rovnakých príležitostí, ako aj rozmanitosti, je potrebná vôľa zo strany politikov, podnikov a spoločnosti ako celku. Na podporu týchto programov možno využiť európske štrukturálne fondy.

Musí sa vyvinúť maximálne úsilie na odstránenie výhrad a predsudkov rómskych aj nerómskych občanov, a to nielen prijímaním potrebných praktických krokov, ale aj spoluprácou (vedúcich predstaviteľov a mediátorov na oboch stranách) na vypracovaní stratégií do budúcnosti. Modely úloh z rómskych spoločenstiev v tejto oblasti zohrávajú dôležitú úlohu.

4.   Rómovia a Európa

4.1   Európska komisia

| 4.1.1 | Komisia sa už dlho zapája do riešenia problému integrácie. Zriadením medziútvarovej skupiny Komisie pre rómske otázky pred niekoľkými rokmi sa zlepšil tok informácií medzi rôznymi útvarmi Komisie a dosiahla určitá úroveň koordinácie medzi rôznymi oblasťami činností. |
| --- | --- |

4.1.1

Komisia sa už dlho zapája do riešenia problému integrácie. Zriadením medziútvarovej skupiny Komisie pre rómske otázky pred niekoľkými rokmi sa zlepšil tok informácií medzi rôznymi útvarmi Komisie a dosiahla určitá úroveň koordinácie medzi rôznymi oblasťami činností.

| 4.1.2 | Skupina na vysokej úrovni pre sociálnu integráciu etnických menšín zriadená Komisiou v januári 2006 pripravila v decembri 2007 (8) svoju – kritickú správu, ktorá obsahuje odporúčania týkajúce sa „politík na zlepšenie postavenia Rómov v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania“. Skupina expertov vo svojej správe jasne uviedla, že trvalé riešenia prinesie len kombinácia politík a pragmatického prístupu. |
| --- | --- |

4.1.2

Skupina na vysokej úrovni pre sociálnu integráciu etnických menšín zriadená Komisiou v januári 2006 pripravila v decembri 2007 (8) svoju – kritickú správu, ktorá obsahuje odporúčania týkajúce sa „politík na zlepšenie postavenia Rómov v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania“. Skupina expertov vo svojej správe jasne uviedla, že trvalé riešenia prinesie len kombinácia politík a pragmatického prístupu.

| 4.1.3 | Agentúra Európskej únie pre základné práva sa touto otázkou podrobne zaoberá (9). Spomenúť by sa mali aj všeobecné štúdie, správy a podujatia jej predchodcu, Európske centrum pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie. |
| --- | --- |

4.1.3

Agentúra Európskej únie pre základné práva sa touto otázkou podrobne zaoberá (9). Spomenúť by sa mali aj všeobecné štúdie, správy a podujatia jej predchodcu, Európske centrum pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie.

4.2   Európsky parlament

| 4.2.1 | Európsky parlament sa už dlho naprieč politickým spektrom energicky zasadzuje za otázky menšín, integrácie Rómov a boja proti diskriminácii. Preto už bolo o tejto problematike prijatých množstvo správ a uznesení, posledné 31. januára 2008 (10). |
| --- | --- |

4.2.1

Európsky parlament sa už dlho naprieč politickým spektrom energicky zasadzuje za otázky menšín, integrácie Rómov a boja proti diskriminácii. Preto už bolo o tejto problematike prijatých množstvo správ a uznesení, posledné 31. januára 2008 (10).

4.3   Rada

| 4.3.1 | Európska rada túto problematiku riešila 14. decembra 2007 v súvislosti s Európskym rokom rovnakých príležitostí (11). |
| --- | --- |

4.3.1

Európska rada túto problematiku riešila 14. decembra 2007 v súvislosti s Európskym rokom rovnakých príležitostí (11).

4.4   Rada Európy a OBSE

Obe organizácie v mnohých oblastiach prispeli k zlepšeniu situácie a pokračujú vo svojej práci prijímaním opatrení zameraných na Rómov. Mimoriadne dôležitým na ochranu práv menšín (a teda aj Rómov) je rámcový dohovor Rady Európy na ochranu národnostných menšín a Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov. Kampaň Dosta! je taktiež vynikajúcim pozitívnym príkladom na zlepšenie osvety vo väčšinovej spoločnosti v oblasti predsudkov a negatívnych stereotypov.

| 4.5 | Európsky súd pre ľudské práva prijal niekoľko prelomových rozsudkov, ktoré tvoria dôležitý základ na uplatňovanie práv Rómov (12). |
| --- | --- |

4.5

Európsky súd pre ľudské práva prijal niekoľko prelomových rozsudkov, ktoré tvoria dôležitý základ na uplatňovanie práv Rómov (12).

| 4.6 | Spojené národy podporujú integráciu Rómov už roky, najmä prostredníctvom fondov UNDP, UNICEF a UNESCO. |
| --- | --- |

4.6

Spojené národy podporujú integráciu Rómov už roky, najmä prostredníctvom fondov UNDP, UNICEF a UNESCO.

4.7   Organizovaná občianska spoločnosť

| 4.7.1 | Inštitút otvorenej spoločnosti podporovaný Svetovou bankou inicioval program Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015 (13). |
| --- | --- |

4.7.1

Inštitút otvorenej spoločnosti podporovaný Svetovou bankou inicioval program Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015 (13).

| 4.7.2 | Nedávno zriadené Európske centrum pre ľudské práva Rómov
   (14) sa zaviazalo realizovať zásadu začlenenia prostredníctvom účasti a „jeho cieľom je podporiť účasť Rómov na všetkých príslušných procesoch“. |
| --- | --- |

4.7.2

Nedávno zriadené Európske centrum pre ľudské práva Rómov
   (14) sa zaviazalo realizovať zásadu začlenenia prostredníctvom účasti a „jeho cieľom je podporiť účasť Rómov na všetkých príslušných procesoch“.

| 4.7.3 | Európske fórum Rómov a kočovníkov
   (15) si zaslúži osobitnú zmienku. Bolo zriadené z podnetu fínskej prezidentky Tarje Halonen a uzatvorilo dohodu o partnerstve s Radou Európy, na základe ktorej sa teší privilegovanému štatútu v rámci tejto organizácie, ktorý mu umožňuje aktívne sa zúčastňovať na jej práci. |
| --- | --- |

4.7.3

Európske fórum Rómov a kočovníkov
   (15) si zaslúži osobitnú zmienku. Bolo zriadené z podnetu fínskej prezidentky Tarje Halonen a uzatvorilo dohodu o partnerstve s Radou Európy, na základe ktorej sa teší privilegovanému štatútu v rámci tejto organizácie, ktorý mu umožňuje aktívne sa zúčastňovať na jej práci.

| 4.7.4 | Keďže jedna z prioritných oblastí integrácie Rómov (zamestnanosť) patrí do oblasti ich pôsobnosti, sociálni partneri tu tiež zohrávajú svoju dôležitú úlohu. Dôležitými prvkami pri spustení tohto procesu môžu byť aj skúsenosti Európskej konfederácie odborových zväzov, ako aj národných odborov a organizácií európskych a vnútroštátnych zamestnávateľov. |
| --- | --- |

4.7.4

Keďže jedna z prioritných oblastí integrácie Rómov (zamestnanosť) patrí do oblasti ich pôsobnosti, sociálni partneri tu tiež zohrávajú svoju dôležitú úlohu. Dôležitými prvkami pri spustení tohto procesu môžu byť aj skúsenosti Európskej konfederácie odborových zväzov, ako aj národných odborov a organizácií európskych a vnútroštátnych zamestnávateľov.

5.   Záver

| 5.1 | Poznatok, že všetky doterajšie snahy o začlenenie Rómov a presadzovanie ich práv sa ukázali ako neprimerané, sa neustále objavuje v priebehu práce v tejto oblasti. |
| --- | --- |

5.1

Poznatok, že všetky doterajšie snahy o začlenenie Rómov a presadzovanie ich práv sa ukázali ako neprimerané, sa neustále objavuje v priebehu práce v tejto oblasti.

| 5.2 | Potrebné opatrenia sú v kompetencii tak Únie, ako aj jednotlivých členských štátov. Na základe článku 13 Amsterdamskej zmluvy boli v roku 2000 prijaté smernice proti diskriminácii, ktoré poskytujú dôležitý stimul a inštitucionálny rámec na riešenie diskriminácie Rómov. Komisia by mala preskúmať, ako sa môžu rozšíriť právne predpisy Spoločenstva s cieľom riešiť situáciu Rómov, napríklad prostredníctvom prijatia smernice proti segregácii. Integrácia Rómov by okrem toho mala byť prioritou pri využívaní štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

5.2

Potrebné opatrenia sú v kompetencii tak Únie, ako aj jednotlivých členských štátov. Na základe článku 13 Amsterdamskej zmluvy boli v roku 2000 prijaté smernice proti diskriminácii, ktoré poskytujú dôležitý stimul a inštitucionálny rámec na riešenie diskriminácie Rómov. Komisia by mala preskúmať, ako sa môžu rozšíriť právne predpisy Spoločenstva s cieľom riešiť situáciu Rómov, napríklad prostredníctvom prijatia smernice proti segregácii. Integrácia Rómov by okrem toho mala byť prioritou pri využívaní štrukturálnych fondov.

| 5.3 | V prípadoch, kde o opatreniach týkajúcich sa Rómov rozhodujú členské štáty; v 90. rokoch bol objavený možný a účinný prístup k riešeniu prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie (16). Výbor preto navrhuje použitie otvorenej metódy koordinácie a jej rozšírenie na problematiku menšín, najmä na integráciu Rómov. Ako prvý krok odporúčame, aby situácia Rómov bola zohľadnená v rôznych existujúcich procesoch otvorenej metódy koordinácie (predovšetkým zamestnanosti, sociálneho začlenenia a vzdelávania). Metódu otvorenej koordinácie a jej nástroje môžu členské štáty využívať spoločne, aby mohli stanoviť modely osvedčených postupov a dodatočne skúmať globálne modely alebo miestne projekty. Ak majú byť tieto projekty úspešné a trvalo udržateľné, musia sa týkať viacerých sektorov a pripravovať akčné plány so všetkými zainteresovanými stranami, najmä s rómskymi organizáciami. Akčné plány musia obsahovať záväzky, činnosti, hodnotenia, spätnú väzbu a mechanizmy šírenia, ktoré musia byť primerane podporované aj prostredníctvom štrukturálnych fondov. Výbor je presvedčený, že otvorená metóda koordinácie predstavuje ideálny a účinný prístup k mnohým právnym, sociálnym a historicky emotívnym otázkam týkajúcim sa záujmov menšín, a najmä Rómov. |
| --- | --- |

5.3

V prípadoch, kde o opatreniach týkajúcich sa Rómov rozhodujú členské štáty; v 90. rokoch bol objavený možný a účinný prístup k riešeniu prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie (16). Výbor preto navrhuje použitie otvorenej metódy koordinácie a jej rozšírenie na problematiku menšín, najmä na integráciu Rómov. Ako prvý krok odporúčame, aby situácia Rómov bola zohľadnená v rôznych existujúcich procesoch otvorenej metódy koordinácie (predovšetkým zamestnanosti, sociálneho začlenenia a vzdelávania). Metódu otvorenej koordinácie a jej nástroje môžu členské štáty využívať spoločne, aby mohli stanoviť modely osvedčených postupov a dodatočne skúmať globálne modely alebo miestne projekty. Ak majú byť tieto projekty úspešné a trvalo udržateľné, musia sa týkať viacerých sektorov a pripravovať akčné plány so všetkými zainteresovanými stranami, najmä s rómskymi organizáciami. Akčné plány musia obsahovať záväzky, činnosti, hodnotenia, spätnú väzbu a mechanizmy šírenia, ktoré musia byť primerane podporované aj prostredníctvom štrukturálnych fondov. Výbor je presvedčený, že otvorená metóda koordinácie predstavuje ideálny a účinný prístup k mnohým právnym, sociálnym a historicky emotívnym otázkam týkajúcim sa záujmov menšín, a najmä Rómov.

| 5.4 | Úspech týchto iniciatív bude do veľkej miery závisieť od toho, či sa podarí zriadiť funkčnú sieť spolupráce medzi všetkými subjektmi. Výbor pri mnohých príležitostiach ukázal svoju pridanú hodnotu ako most k organizovanej občianskej spoločnosti (17) a bude prispievať prostredníctvom inštitucionalizovanej, a preto trvalo udržateľnej, spolupráce k riešeniu integrácie menšín, najmä Rómov. |
| --- | --- |

5.4

Úspech týchto iniciatív bude do veľkej miery závisieť od toho, či sa podarí zriadiť funkčnú sieť spolupráce medzi všetkými subjektmi. Výbor pri mnohých príležitostiach ukázal svoju pridanú hodnotu ako most k organizovanej občianskej spoločnosti (17) a bude prispievať prostredníctvom inštitucionalizovanej, a preto trvalo udržateľnej, spolupráce k riešeniu integrácie menšín, najmä Rómov.

| 5.5 | Konferencia na vysokej úrovni o začlenení Rómov plánovaná na september Komisiou bude vhodnou príležitosťou na verejnú diskusiu o jej návrhoch na zlepšenie účinnosti vnútroštátnych a európskych politík a podniknutie prvých konkrétnych krokov v tomto procese.
  Pri tejto príležitosti môže výbor predstaviť konkrétne opatrenia plánované ako ďalšie kroky po vypracovaní tohto stanoviska. Premyslieť by sa mali aj spôsoby spolupráce s médiami, ktoré sledujú dlhodobé ciele a prekračujú podávanie správ o udalostiach. |
| --- | --- |

5.5

Konferencia na vysokej úrovni o začlenení Rómov plánovaná na september Komisiou bude vhodnou príležitosťou na verejnú diskusiu o jej návrhoch na zlepšenie účinnosti vnútroštátnych a európskych politík a podniknutie prvých konkrétnych krokov v tomto procese.

Pri tejto príležitosti môže výbor predstaviť konkrétne opatrenia plánované ako ďalšie kroky po vypracovaní tohto stanoviska. Premyslieť by sa mali aj spôsoby spolupráce s médiami, ktoré sledujú dlhodobé ciele a prekračujú podávanie správ o udalostiach.

6.   Záverečné pripomienky

| 6.1 | Výbor začal svoju prácu najprv v súvislosti s rokom rovnakých príležitostí, ale potom ju po dohode s Komisiou prispôsobil kontextu roka medzikultúrneho dialógu.
  Kultúra, ako ju chápe výbor, je procesom, ktorý ovplyvňuje všetky oblasti života, ako proklamovanie spoločných hodnôt, spoločného štýlu života a základný komunikačný prostriedok, čiže súčasť každej snahy o lepšiu integráciu vo všetkých oblastiach, keďže spája racionalitu s pocitmi, a tým ponúka holistický prístup k riešeniu problémov. Tento sociálny rozmer kultúry napomáha premenu medzikultúrneho dialógu na nástroj mieru a stability, a to interne aj externe. Z hľadiska menšín, ale najmä Rómov, to znamená, že medzikultúrny dialóg je najlepším prostriedkom na postupné odstránenie stereotypov nedôvery, predsudkov a nedostatočného pochopenia, ktoré sa vyvinuli v priebehu storočí, a na vytvorenie formy integrácie v atmosfére vzájomného rešpektovania, ktorá bude prijateľná pre obe strany, pričom ju bude podporovať silný legislatívny rámec. |
| --- | --- |

6.1

Výbor začal svoju prácu najprv v súvislosti s rokom rovnakých príležitostí, ale potom ju po dohode s Komisiou prispôsobil kontextu roka medzikultúrneho dialógu.

Kultúra, ako ju chápe výbor, je procesom, ktorý ovplyvňuje všetky oblasti života, ako proklamovanie spoločných hodnôt, spoločného štýlu života a základný komunikačný prostriedok, čiže súčasť každej snahy o lepšiu integráciu vo všetkých oblastiach, keďže spája racionalitu s pocitmi, a tým ponúka holistický prístup k riešeniu problémov. Tento sociálny rozmer kultúry napomáha premenu medzikultúrneho dialógu na nástroj mieru a stability, a to interne aj externe. Z hľadiska menšín, ale najmä Rómov, to znamená, že medzikultúrny dialóg je najlepším prostriedkom na postupné odstránenie stereotypov nedôvery, predsudkov a nedostatočného pochopenia, ktoré sa vyvinuli v priebehu storočí, a na vytvorenie formy integrácie v atmosfére vzájomného rešpektovania, ktorá bude prijateľná pre obe strany, pričom ju bude podporovať silný legislatívny rámec.

| 6.2 | Výbor dúfa, že prvé konkrétne kroky na realizáciu jeho návrhov sa prijmú pred skončením roka medzikultúrneho dialógu a že v priebehu rokov 2009 (Európsky rok tvorivosti a inovácií) a 2010 (Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu) sa prijmú ďalšie kroky. |
| --- | --- |

6.2

Výbor dúfa, že prvé konkrétne kroky na realizáciu jeho návrhov sa prijmú pred skončením roka medzikultúrneho dialógu a že v priebehu rokov 2009 (Európsky rok tvorivosti a inovácií) a 2010 (Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu) sa prijmú ďalšie kroky.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  V odporúčaní parlamentného zhromaždenia Rady Európy č. 1201 (1993) – Dohovore na ochranu ľudských práv a základných slobôd sa výraz „národnostná menšina“ vzťahuje na skupinu osôb v rámci štátu, ktoré: majú trvalý pobyt na území tohto štátu a sú jeho občanmi, udržiavajú s týmto štátom dlhotrvajúce, pevné a trvalé väzby, vyznačujú sa charakteristickými etnickými, kultúrnymi, náboženskými a jazykovými črtami, je ich dostatočný počet, hoci ich je menej ako ostatných obyvateľov štátu alebo daného regiónu štátu, majú záujem spoločne zachovávať to, čo vytvára ich identitu, vrátane vlastnej kultúry, tradícií, náboženstva alebo jazyka.

1

http://assembly.coe.int/Main.asp?link=/Documents/AdoptedText/ta93/EREC1201.htm

(2)  Stanovisko EHSV z 13. septembra 2006 na tému Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti, spravodajca: Pariza Castańos (Ú. v. ES C 318, 23.12.2006), stanovisko EHSV z 10. decembra 2003 na tému Prisťahovalectvo, integrácia a zamestnanosť, spravodajca: Pariza Castańos (Ú. v. EÚ C 80 z 30.3.2004), stanovisko EHSV z 5. júna 2000 na tému Opatrenia na boj proti diskriminácii, spravodajkyňa: pani Sharma (Ú. v. ES C 204, 18.7.2000); stanovisko EHSV z 10. decembra 2003 na tému Európske centrum monitorovania rasizmu a xenofóbie, spravodajkyňa: M. Sharma (Ú. v. EÚ C 80, 30.4.2004).

2

Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti

Prisťahovalectvo, integrácia a zamestnanosť

Európske centrum monitorovania rasizmu a xenofóbie

(3)  Toto sú niektoré z hlavných dokumentov, ktoré sa zaoberajú touto problematikou. Internetové stránky obsahujú množstvo ďalších odkazov a adries, ako aj príkladov osvedčených postupov, a sú v rôznych jazykových verziách.

3

| | Situácia Rómov v rozšírenej Európe, správa Európskej komisie, 2004
  (http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/) |
| --- | --- |

Situácia Rómov v rozšírenej Európe, správa Európskej komisie, 2004

(http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/roma/)

| | Predchádzanie pasci závislosti, UNDP, 2003
  (http://roma.undp.sk/) |
| --- | --- |

Predchádzanie pasci závislosti, UNDP, 2003

(http://roma.undp.sk/)

| | Záverečná správa o situácii v oblasti ľudských práv Rómov, Sintov a kočovníkov v Európe, Rada Európy, 2006, správa Alvara Gil Roblesa, vysokého komisára pre ľudské práva
  (http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp) |
| --- | --- |

Záverečná správa o situácii v oblasti ľudských práv Rómov, Sintov a kočovníkov v Európe, Rada Európy, 2006, správa Alvara Gil Roblesa, vysokého komisára pre ľudské práva

(http://www.coe.int/t/dg3/romatravellers/documentation/default_en.asp)

| | Akčný plán na zlepšenie situácie Rómov a Sintov v oblasti OBSE
  (www.osce.org/odihr/) |
| --- | --- |

Akčný plán na zlepšenie situácie Rómov a Sintov v oblasti OBSE

(www.osce.org/odihr/)

| | Analýza protisegregačných politík v krajinách zúčastňujúcich sa iniciatívy Dekáda začleňovania rómskej populácie
  (www.romadecade.org) |
| --- | --- |

Analýza protisegregačných politík v krajinách zúčastňujúcich sa iniciatívy Dekáda začleňovania rómskej populácie

(www.romadecade.org)

(4)  40 % rómskych detí nechodí do školy (v porovnaní s 0,5 % väčšinovej populácie) a 38 % školu nedokončí (v porovnaní so 4 % väčšinovej populácie). Dievčatá sú v ešte nevýhodnejšom postavení, len jedno z troch získa základné vzdelanie (v porovnaní s 19 z 20 dievčat väčšinovej populácie).

4

Len 8 % rómskych detí získa úplné stredoškolské vzdelanie (v porovnaní so 64 % väčšinovej populácie) a menej než 0,5 % sa rozhodne pre vysokoškolské vzdelanie (údaje o získaní vysokoškolského vzdelanie nie sú dostupné). Zdroj: UNDP.

(5)  Poradná skupina expertov na vysokej úrovni pre sociálnu integráciu etnických menšín a ich plnú účasť na pracovnom trhu predložila v decembri 2007 správu Etnické menšiny na pracovnom trhu. Obsahuje najvýznamnejšie prekážky vstupu na pracovný trh.

5

(http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/pdf/hlg/etmin_en.pdf)

(6)  Napríklad: http://www.soros.org/initiatives/roma, http://www.romeurope.org/?page_id=14, http://www.romnews.com/community/index.php, http://www.enar-eu.org/, http://www.unionromani.org/union_in.htm, http://www.romanicriss.org/, http://www.erionet.org/, http://www.grtleeds.co.uk/index.html, http://www.etudestsiganes.asso.fr/, http://www.fnasat.asso.fr/, http://romove.radio.cz/en/, http://www.spolu.nl/index.html

6

(7)  Držiteľ Nobelovej ceny za rok 2006 Mohamed Janus. Bangladéšsky model banky Grameen by sa mohol prijať aj pre rómske spoločenstvá.

7

(8)  „Napriek veľkému počtu programov a iniciatív zameraných na Rómov sa zmeny uskutočňovali pomaly a výsledky nedosiahli očakávania, a to najmä pre štrukturálne problémy. Je potrebné zdôrazniť, že hoci by malo byť strategickým cieľom EÚ a členských štátov presadzovanie rovnosti, je nevyhnutné prijať konkrétne činnosti zamerané na začlenenie Rómov“ (pozri poznámku pod čiarou 6).

8

(9)  Rómovia a kočovníci v oblasti verejného vzdelávania, EUMC/FRA, 2006

9

(http://fra.europa.eu/fra/material/pub/ROMA/roma_report.pdf)

(10)  Spoločný návrh uznesenia z 28. januára 2008 o európskej stratégii pre Rómov, bod 6: „Nalieha na Komisiu, aby vytvorila európsku rámcovú stratégiu zameranú na začlenenie Rómov, ktorej cieľom by bolo zabezpečiť politickú súdržnosť na úrovni EÚ vzhľadom na sociálne začleňovanie Rómov, a zároveň nalieha na Komisiu, aby vypracovala komplexný akčný plán Spoločenstva na začlenenie Rómov, ktorého úlohou bude poskytovať finančnú podporu realizácii cieľa európskej rámcovej stratégie pre začlenenie Rómov“.

10

(http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2008-0035+0+DOC+XML+V0//SK).

(11)  Závery predsedníctva, odsek 50. V tejto súvislosti Európska rada, ktorá si uvedomuje veľmi špecifickú situáciu Rómov v Únii, vyzýva členské štáty a Úniu, aby použili všetky prostriedky na zlepšenie ich začlenenia. Z tohto dôvodu vyzýva Komisiu, aby preskúmala existujúce politiky a nástroje a do konca júna 20008 podala Rade správu o dosiahnutom pokroku.

11

(http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?id=432&lang=fr&mode=g)

(12)  (http://cmiskp.echr.coe.int/tkp197/portal.asp?sessionId=7828574&skin=hudoc-en&action=request)

12

(13)  Koncepcia programu Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015 bola prijatá na konferencii Rómovia v rozširujúcej sa Európe – výzva do budúcnosti v júni 2003 za aktívnej spolupráce Komisie. Účastnícke krajiny (Česká republika, Slovensko, Maďarsko, Chorvátsko, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Macedónsko a Čierna Hora) prijali akčné plány, ktoré obsahovali návrhy na dosiahnutie štyroch hlavných cieľov: vzdelania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania. Na konferencii sa zriadil aj Rómsky vzdelávací fond.

13

(http://www.romadecade.org/) ( http://romaeducationfund.hu/)

(14)  Členovia: Amnesty International, Európske centrum pre práva Rómov, Európska rómska informačná kancelária, Európska sieť proti rasizmu, Inštitút otvorenej spoločnosti, Medzinárodná nadácia Spolu, Medzinárodná skupina pre práva menšín a Európska rómska koreňová organizácia.

14

(http://www.romadecade.org/portal/downloads/News/Towards %20an %20EU %20Roma %20Policy %20ERPC %20- %20Final.pdf)

(15)  Európske fórum Rómov a kočovníkov.

15

(http://www.ertf.org/en/index.html)

(16)  Zasadnutie Európskej rady v Lisabone použilo metódu otvorenej koordinácie na lisabonský proces v oblastiach zamestnanosti, sociálnej ochrany, výchovy a vzdelávania detí, podnikateľskej politiky, politiky inovácií a výskumy, ako aj v oblasti štrukturálnej hospodárskej reformy. Göteborská Európska rada rozšírila svoj záujem na prisťahovalectvo a azyl. Metóda otvorenej koordinácie sa odvtedy rozšírila na oblasť problematiky mládeže. V oznámení o európskej stratégii pre kultúru v globalizovanom svete (KOM(2007)0242 v konečnom znení) navrhla Európska komisia použitie metódy otvorenej koordinácie na oblasť kultúry. V tejto súvislosti výslovne stanovila, aby sa do tohto procesu zapojili aj Európsky parlament, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov.

16

(17)  Pozri prácu Poradnej komisie pre priemyselné zmeny, Lisabonskej skupiny a styčnej skupiny medzi Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a organizáciami a sieťami európskej občianskej spoločnosti.

17

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/95 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/95

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Základné prvky štruktúry, organizácie a fungovania platformy pre väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do podpory integračnej politiky štátnych príslušníkov tretích krajín na úrovni EÚ“

(2009/C 27/21)

Pani Margot WALLSTRÖM a pán Franco FRATTINI, podpredsedovia Európskej komisie, listom z 24. júla 2007 požiadali, podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Základné prvky štruktúry, organizácie a fungovania platformy pre väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do podpory integračnej politiky štátnych príslušníkov tretích krajín na úrovni EÚ“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko dňa 10. júna 2008. Spravodajcom bol pán PARIZA CASTAÑOS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) prijal 136 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Prostredníctvom pána Franca FRATTINIHO a pani Margot WALLSTRÖM, podpredsedov Európskej komisie, Komisia požiadala EHSV, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Základné prvky štruktúry, organizácie a fungovania platformy pre väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do podpory integračnej politiky štátnych príslušníkov tretích krajín na úrovni EÚ“. |
| --- | --- |

1.1

Prostredníctvom pána Franca FRATTINIHO a pani Margot WALLSTRÖM, podpredsedov Európskej komisie, Komisia požiadala EHSV, aby vypracoval prieskumné stanovisko na tému „Základné prvky štruktúry, organizácie a fungovania platformy pre väčšie zapojenie občianskej spoločnosti do podpory integračnej politiky štátnych príslušníkov tretích krajín na úrovni EÚ“.

| 1.2 | V priebehu posledných rokov výbor vypracoval viacero stanovísk (1), v ktorých sa zdôrazňuje, že integrácia by mala byť centrom európskych politík v oblasti azylu a prisťahovalectva a aktívne spolupracoval na podpore týchto politík s Komisiou, Parlamentom a Radou. |
| --- | --- |

1.2

V priebehu posledných rokov výbor vypracoval viacero stanovísk (1), v ktorých sa zdôrazňuje, že integrácia by mala byť centrom európskych politík v oblasti azylu a prisťahovalectva a aktívne spolupracoval na podpore týchto politík s Komisiou, Parlamentom a Radou.

| 1.3 | Povzbudil organizácie občianskej spoločnosti, hlavných aktérov integračných politík, aby sa podieľali na vypracovávaní stanovísk. V tejto súvislosti EHSV a Európska komisia pozvali už v roku 2002 sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti členských štátov na veľkú konferenciu (2), ktorá predstavovala prvý impulz k spoločnému zameraniu európskych integračných politík a ktorá vo svojich záveroch navrhla vypracovanie integračného programu Spoločenstva a vyčlenenie finančných prostriedkov na financovanie stanovených cieľov. |
| --- | --- |

1.3

Povzbudil organizácie občianskej spoločnosti, hlavných aktérov integračných politík, aby sa podieľali na vypracovávaní stanovísk. V tejto súvislosti EHSV a Európska komisia pozvali už v roku 2002 sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti členských štátov na veľkú konferenciu (2), ktorá predstavovala prvý impulz k spoločnému zameraniu európskych integračných politík a ktorá vo svojich záveroch navrhla vypracovanie integračného programu Spoločenstva a vyčlenenie finančných prostriedkov na financovanie stanovených cieľov.

2.   Rámec pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín do Európskej únie

| 2.1 | Vo svojom stanovisku na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ z 21. marca 2002 (3) EHSV zdôraznil potrebu uplatňovať jasné a efektívne integračné politiky v rámcovom programe EÚ. Aj keď vypracovať spoločný rámec pre integráciu prisťahovalcov nebolo ľahké, Európska únia bude mať po ratifikácii Lisabonskej zmluvy k dispozícii lepšie politické a právne nástroje potrebné k jeho uplatňovaniu. |
| --- | --- |

2.1

Vo svojom stanovisku na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ z 21. marca 2002 (3) EHSV zdôraznil potrebu uplatňovať jasné a efektívne integračné politiky v rámcovom programe EÚ. Aj keď vypracovať spoločný rámec pre integráciu prisťahovalcov nebolo ľahké, Európska únia bude mať po ratifikácii Lisabonskej zmluvy k dispozícii lepšie politické a právne nástroje potrebné k jeho uplatňovaniu.

| 2.2 | V Haagskom programe (4) pre posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v EÚ sa zdôrazňuje, že integrácia príslušníkov je kľúčovou politickou stratégiou na posilnenie slobody v EÚ počas obdobia 2005 – 2009 (5). |
| --- | --- |

2.2

V Haagskom programe (4) pre posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v EÚ sa zdôrazňuje, že integrácia príslušníkov je kľúčovou politickou stratégiou na posilnenie slobody v EÚ počas obdobia 2005 – 2009 (5).

| 2.3 | Európska rada zdôraznila potrebu – definovanú v spoločných základných zásadách, ktoré vytvárajú spoločný rámec pre integráciu prisťahovalcov do Európskej únie, prijatých Radou pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti 19. novembra 2004 (6) – podporiť koordináciu medzi vnútroštátnymi integračnými politikami a iniciatívami Spoločenstva. Toto nasmerovanie potvrdila aj Európska komisia vo svojom oznámení „Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“
   (7), ktorý odkazuje na potrebu vytvoriť rámec Spoločenstva pre integráciu založený na spoločných základných zásadách (SZZ), ktoré zaručujú rešpektovanie hodnôt a základných práv Európskej únie a podporujú boj proti diskriminácii. |
| --- | --- |

2.3

Európska rada zdôraznila potrebu – definovanú v spoločných základných zásadách, ktoré vytvárajú spoločný rámec pre integráciu prisťahovalcov do Európskej únie, prijatých Radou pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti 19. novembra 2004 (6) – podporiť koordináciu medzi vnútroštátnymi integračnými politikami a iniciatívami Spoločenstva. Toto nasmerovanie potvrdila aj Európska komisia vo svojom oznámení „Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“
   (7), ktorý odkazuje na potrebu vytvoriť rámec Spoločenstva pre integráciu založený na spoločných základných zásadách (SZZ), ktoré zaručujú rešpektovanie hodnôt a základných práv Európskej únie a podporujú boj proti diskriminácii.

| 2.4 | Tieto zásady poskytujú koherentnú analýzu európskeho konceptu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín na základe cieľa „občianskej integrácie“, ktorý, ako uvádza výbor (8), je charakteristický „postupným vyrovnaním povinností a práv prisťahovalcov so zvyškom populácie, ako aj zabezpečením prístupu k tovarom a službám a občianskej účasti za podmienok rovnakého zaobchádzania“. Majú za cieľ integráciu na základe dvojakého prístupu, ktorý predpokladá snahu o adaptáciu a vzájomnú zodpovednosť, ktorú musia preukázať prisťahovalci a prijímajúce obyvateľstvo. |
| --- | --- |

2.4

Tieto zásady poskytujú koherentnú analýzu európskeho konceptu integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín na základe cieľa „občianskej integrácie“, ktorý, ako uvádza výbor (8), je charakteristický „postupným vyrovnaním povinností a práv prisťahovalcov so zvyškom populácie, ako aj zabezpečením prístupu k tovarom a službám a občianskej účasti za podmienok rovnakého zaobchádzania“. Majú za cieľ integráciu na základe dvojakého prístupu, ktorý predpokladá snahu o adaptáciu a vzájomnú zodpovednosť, ktorú musia preukázať prisťahovalci a prijímajúce obyvateľstvo.

| 2.5 | Vo svojom oznámení z 1. septembra 2005 na tému „Spoločný program pre zahrnutie – Rámec pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín do Európskej únie“
   (9) Európska komisia predložila konkrétne opatrenia určené na uvedenie do praxe a na posilnenie uplatnenia SZZ na úrovni celej Únie. Komisia uznáva aj skutočnosť, že je potrebná účasť všetkých príslušných aktérov, aby bolo možné zaručiť úspech integrácie a že je potrebné v rámci EÚ zachovať celkový a koherentný prístup. |
| --- | --- |

2.5

Vo svojom oznámení z 1. septembra 2005 na tému „Spoločný program pre zahrnutie – Rámec pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín do Európskej únie“
   (9) Európska komisia predložila konkrétne opatrenia určené na uvedenie do praxe a na posilnenie uplatnenia SZZ na úrovni celej Únie. Komisia uznáva aj skutočnosť, že je potrebná účasť všetkých príslušných aktérov, aby bolo možné zaručiť úspech integrácie a že je potrebné v rámci EÚ zachovať celkový a koherentný prístup.

| 2.6 | V tomto smere sa navrhlo, aby sa v spolupráci so sieťou národných kontaktných bodov vytvorila internetová sieť, vypracovali príručky a výročné správy o migrácii a integrácii a zriadilo sa Európske fórum pre integráciu. |
| --- | --- |

2.6

V tomto smere sa navrhlo, aby sa v spolupráci so sieťou národných kontaktných bodov vytvorila internetová sieť, vypracovali príručky a výročné správy o migrácii a integrácii a zriadilo sa Európske fórum pre integráciu.

| 2.7 | V záveroch zo svojho zasadnutia z júna 2007 Európska rada „víta úsilie vynaložené na zlepšenie prebiehajúcej prehĺbenej spolupráce na úrovni EÚ a medzi členskými štátmi v oblasti integrácie a medzikultúrneho dialógu. Víta najmä závery Rady z 12. júna o posilnení integračných politík v EÚ prostredníctvom podpory jednoty v rozmanitosti. Zdôrazňuje význam ďalších iniciatív na zjednodušenie výmeny skúseností členských štátov s integračnými politikami“
   (10). |
| --- | --- |

2.7

V záveroch zo svojho zasadnutia z júna 2007 Európska rada „víta úsilie vynaložené na zlepšenie prebiehajúcej prehĺbenej spolupráce na úrovni EÚ a medzi členskými štátmi v oblasti integrácie a medzikultúrneho dialógu. Víta najmä závery Rady z 12. júna o posilnení integračných politík v EÚ prostredníctvom podpory jednoty v rozmanitosti. Zdôrazňuje význam ďalších iniciatív na zjednodušenie výmeny skúseností členských štátov s integračnými politikami“
   (10).

| 2.8 | EHSV zdieľa globálny prístup, ktorý nedávno formulovala Európska rada, spočívajúci v skutočnosti, že integrácia a medzikultúrny dialóg musia byť dva základné prvky prisťahovaleckej politiky EÚ. |
| --- | --- |

2.8

EHSV zdieľa globálny prístup, ktorý nedávno formulovala Európska rada, spočívajúci v skutočnosti, že integrácia a medzikultúrny dialóg musia byť dva základné prvky prisťahovaleckej politiky EÚ.

| 2.9 | Vo svojich záveroch Rada pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti z 12. a 13. júna 2007 (11) uznala vzájomný a nerozlučný vzťah, ktorý spája prisťahovalectvo a integráciu. V nadväznosti na odporúčania prijaté na neformálnej schôdzi, na ktorej sa zišli 10. a 11. mája 2007 v Postdame ministri poverení integráciou a na ktorej sa zúčastnil EHSV, Rada zdôraznila potrebu znovu preskúmať politický dosah nových opatrení, ktoré majú za cieľ posilniť európsky integračný rámec a integračné politiky členských štátov. |
| --- | --- |

2.9

Vo svojich záveroch Rada pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti z 12. a 13. júna 2007 (11) uznala vzájomný a nerozlučný vzťah, ktorý spája prisťahovalectvo a integráciu. V nadväznosti na odporúčania prijaté na neformálnej schôdzi, na ktorej sa zišli 10. a 11. mája 2007 v Postdame ministri poverení integráciou a na ktorej sa zúčastnil EHSV, Rada zdôraznila potrebu znovu preskúmať politický dosah nových opatrení, ktoré majú za cieľ posilniť európsky integračný rámec a integračné politiky členských štátov.

| 2.10 | Organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri zohrávajú osobitnú úlohu pokiaľ ide o posilnenie súdržnosti a efektívnosti procesu sociálnej integrácie prisťahovalcov a vypracovávanie politík alebo zhodnotenie ich vplyvu v rámci EÚ. Vo svojom stanovisku z 13. septembra 2006 na tému „Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“
   (12) EHSV uvádza aktívnu spoluprácu s občianskou spoločnosťou a sociálnymi partnermi ako základný prvok pre podporu európskych integračných politík. EHSV zdôrazňuje hlavne význam sociálnych partnerov, organizácií na ochranu ľudských práv, organizácií prisťahovalcov, kultúrnych a športových združení, náboženských spoločenstiev, susedských združení, vzdelávacích, školských, univerzitných a mediálnych spoločenstiev, atď., a úlohu, ktorú zohrávajú v tomto integračnom procese na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Zdôrazňuje, že je potrebné rozvinúť, posilniť a uznať tieto organizácie na európskej úrovni pri modernizácii rámca EÚ pre integráciu prisťahovalcov. |
| --- | --- |

2.10

Organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri zohrávajú osobitnú úlohu pokiaľ ide o posilnenie súdržnosti a efektívnosti procesu sociálnej integrácie prisťahovalcov a vypracovávanie politík alebo zhodnotenie ich vplyvu v rámci EÚ. Vo svojom stanovisku z 13. septembra 2006 na tému „Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“
   (12) EHSV uvádza aktívnu spoluprácu s občianskou spoločnosťou a sociálnymi partnermi ako základný prvok pre podporu európskych integračných politík. EHSV zdôrazňuje hlavne význam sociálnych partnerov, organizácií na ochranu ľudských práv, organizácií prisťahovalcov, kultúrnych a športových združení, náboženských spoločenstiev, susedských združení, vzdelávacích, školských, univerzitných a mediálnych spoločenstiev, atď., a úlohu, ktorú zohrávajú v tomto integračnom procese na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Zdôrazňuje, že je potrebné rozvinúť, posilniť a uznať tieto organizácie na európskej úrovni pri modernizácii rámca EÚ pre integráciu prisťahovalcov.

| 2.11 | Spustenie uvítacích a integračných politík a programov pre prisťahovalcov musí sprevádzať široká účasť organizácií občianskej spoločnosti a združení prisťahovalcov a priame zapojenie z ich strany. Toto nasmerovanie bolo potvrdené aj v 3. výročnej správe o prisťahovalectve a integrácii, ktorú zverejnila 11. septembra 2007 Európska komisia (13). Táto správa preberá návrh vytvoriť Európske fórum pre integráciu v rámci ktorého by si mohli príslušní aktéri pracujúci na téme integrácie v Európskej únii vymieňať skúsenosti a vypracovávať odporúčania (14). |
| --- | --- |

2.11

Spustenie uvítacích a integračných politík a programov pre prisťahovalcov musí sprevádzať široká účasť organizácií občianskej spoločnosti a združení prisťahovalcov a priame zapojenie z ich strany. Toto nasmerovanie bolo potvrdené aj v 3. výročnej správe o prisťahovalectve a integrácii, ktorú zverejnila 11. septembra 2007 Európska komisia (13). Táto správa preberá návrh vytvoriť Európske fórum pre integráciu v rámci ktorého by si mohli príslušní aktéri pracujúci na téme integrácie v Európskej únii vymieňať skúsenosti a vypracovávať odporúčania (14).

| 2.12 | Prijatie pevného a ambiciózneho finančného rámca prinesie okrem iného veľkú podporu integračným politikám a výmenám skúseností. V rámci programu solidarity a riadenia migračných tokov pre obdobie 2007 – 2013 uľahčí Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín (15) vypracovávanie národných politík inšpirovaných SZZ a podporí obnovu politiky EÚ v oblasti integrácie prisťahovalcov. |
| --- | --- |

2.12

Prijatie pevného a ambiciózneho finančného rámca prinesie okrem iného veľkú podporu integračným politikám a výmenám skúseností. V rámci programu solidarity a riadenia migračných tokov pre obdobie 2007 – 2013 uľahčí Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín (15) vypracovávanie národných politík inšpirovaných SZZ a podporí obnovu politiky EÚ v oblasti integrácie prisťahovalcov.

| 2.13 | Takisto v reformnej zmluve prijatej 18. októbra 2007 v Lisabone (Lisabonská zmluva) sa formálne uznalo, že zavedenie spoločnej európskej integračnej politiky pre prisťahovalcov predstavuje jednu z kľúčových politík Európskej únie. Podľa novej hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie bude mať Európska únia po prvýkrát právny základ (článok 63a 4, nový článok 79.4), ktorý jej umožní stanoviť spoločné legislatívne opatrenia s cieľom podporiť a posilniť činnosti členských štátov v oblasti integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín (16). |
| --- | --- |

2.13

Takisto v reformnej zmluve prijatej 18. októbra 2007 v Lisabone (Lisabonská zmluva) sa formálne uznalo, že zavedenie spoločnej európskej integračnej politiky pre prisťahovalcov predstavuje jednu z kľúčových politík Európskej únie. Podľa novej hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie bude mať Európska únia po prvýkrát právny základ (článok 63a 4, nový článok 79.4), ktorý jej umožní stanoviť spoločné legislatívne opatrenia s cieľom podporiť a posilniť činnosti členských štátov v oblasti integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín (16).

3.   Návrhy EHSV vzhľadom na vytvorenie Európskeho fóra pre integráciu

| 3.1 | Výbor sa nazdáva, že po zavedení viacerých nástrojov (spoločný program pre integráciu, Európsky fond pre integráciu, národné kontaktné miesta pre integráciu, príručky pre integráciu, výročné správy o migrácii a integrácii, internetová stránka, atď.) by bolo treba zlepšiť súdržnosť politík EÚ. Taktiež sa nazdáva, že je potrebné znovu začať diskusie o otvorenej metóde koordinácie. Európska komisia by mala Rade navrhnúť, aby pri integrácii uplatňovala otvorenú metódu koordinácie, čo Rada pred niekoľkými rokmi odmietla. |
| --- | --- |

3.1

Výbor sa nazdáva, že po zavedení viacerých nástrojov (spoločný program pre integráciu, Európsky fond pre integráciu, národné kontaktné miesta pre integráciu, príručky pre integráciu, výročné správy o migrácii a integrácii, internetová stránka, atď.) by bolo treba zlepšiť súdržnosť politík EÚ. Taktiež sa nazdáva, že je potrebné znovu začať diskusie o otvorenej metóde koordinácie. Európska komisia by mala Rade navrhnúť, aby pri integrácii uplatňovala otvorenú metódu koordinácie, čo Rada pred niekoľkými rokmi odmietla.

| 3.2 | Nazdáva sa, že na posilnenie súdržnosti tejto politiky a jej nástrojov je potrebné pristúpiť k vytvoreniu platformy pre účasť občianskej spoločnosti. Výbor preto s potešením prijíma skutočnosť, že ho Európska komisia žiada o toto prieskumné stanovisko. |
| --- | --- |

3.2

Nazdáva sa, že na posilnenie súdržnosti tejto politiky a jej nástrojov je potrebné pristúpiť k vytvoreniu platformy pre účasť občianskej spoločnosti. Výbor preto s potešením prijíma skutočnosť, že ho Európska komisia žiada o toto prieskumné stanovisko.

| 3.3 | Vzhľadom na ostatné existujúce platformy (v rámci iných politík EÚ) a na skúsenosti členských štátov (pozri prílohu) výbor navrhuje, aby bola európska platforma, ako to navrhuje Komisia (17), pomenovaná Európske fórum pre integráciu. |
| --- | --- |

3.3

Vzhľadom na ostatné existujúce platformy (v rámci iných politík EÚ) a na skúsenosti členských štátov (pozri prílohu) výbor navrhuje, aby bola európska platforma, ako to navrhuje Komisia (17), pomenovaná Európske fórum pre integráciu.

| 3.4 | Výbor sa nazdáva, že toto fórum by malo byť zostavené postupne. Prvá schôdza fóra by sa mala uskutočniť na jeseň 2008 s cieľom vypracovať pracovný program a skompletizovať jeho štruktúru. |
| --- | --- |

3.4

Výbor sa nazdáva, že toto fórum by malo byť zostavené postupne. Prvá schôdza fóra by sa mala uskutočniť na jeseň 2008 s cieľom vypracovať pracovný program a skompletizovať jeho štruktúru.

3.5   Aké úlohy by malo mať fórum?

| 3.5.1 | Výbor vo viacerých stanoviskách (18) uviedol, že je treba prijať celkový prístup k integrácii, čo predpokladá združiť viacero aktérov, hlavne sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.5.1

Výbor vo viacerých stanoviskách (18) uviedol, že je treba prijať celkový prístup k integrácii, čo predpokladá združiť viacero aktérov, hlavne sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti.

| 3.5.2 | V svojom oznámení o spoločnom programe pre integráciu (19) Komisia vyjadrila názor, že „hlavnými úlohami fóra budú konzultácie, výmena odborných znalostí a príprava odporúčaní, ktoré budú zverejnené na internetovej stránke o integrácii“. |
| --- | --- |

3.5.2

V svojom oznámení o spoločnom programe pre integráciu (19) Komisia vyjadrila názor, že „hlavnými úlohami fóra budú konzultácie, výmena odborných znalostí a príprava odporúčaní, ktoré budú zverejnené na internetovej stránke o integrácii“.

| 3.5.3 | Výbor súhlasí s touto pozíciou a nazdáva sa, že fórum by mohlo vykonávať tieto úlohy vypracovávaním správ (ktoré môžu obsahovať odporúčania) o integračných politikách. |
| --- | --- |

3.5.3

Výbor súhlasí s touto pozíciou a nazdáva sa, že fórum by mohlo vykonávať tieto úlohy vypracovávaním správ (ktoré môžu obsahovať odporúčania) o integračných politikách.

| 3.5.4 | Komisia, Parlament a Rada môžu konzultovať fórum pokiaľ ide o európske integračné politiky. |
| --- | --- |

3.5.4

Komisia, Parlament a Rada môžu konzultovať fórum pokiaľ ide o európske integračné politiky.

| 3.5.5 | Fórum môže z vlastnej iniciatívy vypracovať pre inštitúcie EÚ správy zamerané na zlepšenie integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín. |
| --- | --- |

3.5.5

Fórum môže z vlastnej iniciatívy vypracovať pre inštitúcie EÚ správy zamerané na zlepšenie integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín.

| 3.5.6 | Výmena technických skúseností a osvedčených postupov musí byť, v spolupráci so sieťou národných kontaktných miest, veľmi dôležitou úlohou fóra. |
| --- | --- |

3.5.6

Výmena technických skúseností a osvedčených postupov musí byť, v spolupráci so sieťou národných kontaktných miest, veľmi dôležitou úlohou fóra.

| 3.5.7 | Fórum bude mať takisto možnosť spolupracovať na konferenciách, ktoré sa týkajú Príručky pre integráciu a zúčastňovať sa na schôdzach národných kontaktných miest. |
| --- | --- |

3.5.7

Fórum bude mať takisto možnosť spolupracovať na konferenciách, ktoré sa týkajú Príručky pre integráciu a zúčastňovať sa na schôdzach národných kontaktných miest.

| 3.5.8 | Činnosti fóra, ako aj jeho správy a závery budú zverejnené na internetovej stránke EHSV, ako aj na stránke Komisie venovanej integrácii, ktorá bude takisto sprostredkovateľom umožňujúcim účasť európskych občanov a štátnych príslušníkov tretích krajín (virtuálne fórum). |
| --- | --- |

3.5.8

Činnosti fóra, ako aj jeho správy a závery budú zverejnené na internetovej stránke EHSV, ako aj na stránke Komisie venovanej integrácii, ktorá bude takisto sprostredkovateľom umožňujúcim účasť európskych občanov a štátnych príslušníkov tretích krajín (virtuálne fórum).

3.6   Členovia

| 3.6.1 | Výbor bude mať maximálne 100 členov a bude sa schádzať dvakrát ročne. |
| --- | --- |

3.6.1

Výbor bude mať maximálne 100 členov a bude sa schádzať dvakrát ročne.

| 3.6.2 | Komisia sa nazdáva, že prínos fóra bude spočívať v „združovaní rôznych subjektov pôsobiacich v oblasti integrácie na úrovni EÚ. Príslušnými subjektmi teda budú napríklad zastrešovacie organizácie EÚ s členskou základňou vo viacerých členských štátoch“
   (20). EHSV súhlasí s týmto pokročilým kritériom Komisie a nazdáva sa, že integrácia na pracovnom trhu za rovnakých podmienok je jednou z priorít a je preto nevyhnutné, aby sa aj samotní sociálni partneri zúčastňovali na fóre. |
| --- | --- |

3.6.2

Komisia sa nazdáva, že prínos fóra bude spočívať v „združovaní rôznych subjektov pôsobiacich v oblasti integrácie na úrovni EÚ. Príslušnými subjektmi teda budú napríklad zastrešovacie organizácie EÚ s členskou základňou vo viacerých členských štátoch“
   (20). EHSV súhlasí s týmto pokročilým kritériom Komisie a nazdáva sa, že integrácia na pracovnom trhu za rovnakých podmienok je jednou z priorít a je preto nevyhnutné, aby sa aj samotní sociálni partneri zúčastňovali na fóre.

| 3.6.3 | Je dôležité, aby sa pri práci fóra uplatňoval európsky prístup, ktorý berie do úvahy skúsenosti a národnú prax. výbor preto navrhuje, aby sa do tohto fóra zapojili predstavitelia organizácií fungujúcich na európskej i národnej úrovni. |
| --- | --- |

3.6.3

Je dôležité, aby sa pri práci fóra uplatňoval európsky prístup, ktorý berie do úvahy skúsenosti a národnú prax. výbor preto navrhuje, aby sa do tohto fóra zapojili predstavitelia organizácií fungujúcich na európskej i národnej úrovni.

| 3.6.4 | Tretina členov fóra bude pochádzať z týchto organizácií fungujúcich na úrovni EÚ, ktoré pracujú v oblasti integrácie prisťahovalcov vrátane sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

3.6.4

Tretina členov fóra bude pochádzať z týchto organizácií fungujúcich na úrovni EÚ, ktoré pracujú v oblasti integrácie prisťahovalcov vrátane sociálnych partnerov.

| 3.6.5 | Ostatní účastníci budú pochádzať z národných poradných orgánov (jeden až štyria zástupcovia). Na fóre sa zúčastnia ďalšie fóra, platformy, rady a podobné inštitúcie existujúce v členských štátoch, obzvlášť tie, ktoré spolupracujú s organizáciami prisťahovalcov. V členských štátoch, ktoré nemajú takéto inštitúcie, sa môžu zúčastniť hospodárske a sociálne rady (alebo podobné inštitúcie). |
| --- | --- |

3.6.5

Ostatní účastníci budú pochádzať z národných poradných orgánov (jeden až štyria zástupcovia). Na fóre sa zúčastnia ďalšie fóra, platformy, rady a podobné inštitúcie existujúce v členských štátoch, obzvlášť tie, ktoré spolupracujú s organizáciami prisťahovalcov. V členských štátoch, ktoré nemajú takéto inštitúcie, sa môžu zúčastniť hospodárske a sociálne rady (alebo podobné inštitúcie).

| 3.6.6 | EHSV sa nazdáva, že je dôležité uľahčiť účasť na fóre pre integráciu organizáciám prisťahovalcov, z ktorých mnohé fungujú iba na národnej úrovni a nie sú začlenené do európskej siete, a z tohto dôvodu fóra, platformy, rady alebo národné HSR vymenujú tých najreprezentatívnejších zástupcov organizácií prisťahovalcov. |
| --- | --- |

3.6.6

EHSV sa nazdáva, že je dôležité uľahčiť účasť na fóre pre integráciu organizáciám prisťahovalcov, z ktorých mnohé fungujú iba na národnej úrovni a nie sú začlenené do európskej siete, a z tohto dôvodu fóra, platformy, rady alebo národné HSR vymenujú tých najreprezentatívnejších zástupcov organizácií prisťahovalcov.

| 3.7 | Organizácie musia dbať na to, aby sa pri vymenovaní členov rešpektovala rovnoprávnosť mužov a žien. |
| --- | --- |

3.7

Organizácie musia dbať na to, aby sa pri vymenovaní členov rešpektovala rovnoprávnosť mužov a žien.

| 3.7.1 | Na schôdze fóra môžu byť pozvaní pozorovatelia a experti, hlavne špecializované európske agentúry, vysokoškolskí profesori a výskumníci, ako aj európske siete územných samospráv. |
| --- | --- |

3.7.1

Na schôdze fóra môžu byť pozvaní pozorovatelia a experti, hlavne špecializované európske agentúry, vysokoškolskí profesori a výskumníci, ako aj európske siete územných samospráv.

| 3.7.2 | S cieľom dosiahnuť čo najširšiu účasť musí európske fórum pre integráciu spolupracovať s organizáciami občianskej spoločnosti (miestnymi, regionálnymi, národnými a európskymi organizáciami). |
| --- | --- |

3.7.2

S cieľom dosiahnuť čo najširšiu účasť musí európske fórum pre integráciu spolupracovať s organizáciami občianskej spoločnosti (miestnymi, regionálnymi, národnými a európskymi organizáciami).

| 3.7.3 | V súlade s ustanoveniami bodu 3.7 sa EHSV zúčastní na schôdzach fóra; môžu sa na ňom zúčastniť aj zástupcovia Komisie, Európskeho parlamentu a Výboru regiónov. |
| --- | --- |

3.7.3

V súlade s ustanoveniami bodu 3.7 sa EHSV zúčastní na schôdzach fóra; môžu sa na ňom zúčastniť aj zástupcovia Komisie, Európskeho parlamentu a Výboru regiónov.

3.8   Záväzok Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

| 3.8.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa bude veľmi aktívne angažovať v rámci činností fóra a vytvorí v tomto zmysle v sekcii SOC stálu študijnú skupinu, ktorá bude mať pätnásť členov. Prostredníctvom tejto študijnej skupiny bude fórum spolupracovať s EHSV pri vypracovávaní stanovísk. |
| --- | --- |

3.8.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa bude veľmi aktívne angažovať v rámci činností fóra a vytvorí v tomto zmysle v sekcii SOC stálu študijnú skupinu, ktorá bude mať pätnásť členov. Prostredníctvom tejto študijnej skupiny bude fórum spolupracovať s EHSV pri vypracovávaní stanovísk.

| 3.8.2 | Členovia stálej študijnej skupiny sa zúčastnia na plenárnych zasadnutiach fóra. |
| --- | --- |

3.8.2

Členovia stálej študijnej skupiny sa zúčastnia na plenárnych zasadnutiach fóra.

| 3.8.3 | Vzhľadom na nový právny základ, ktorý poskytuje Lisabonská zmluva, výbor vypracuje nové stanoviská s návrhmi a politickými odporúčaniami, s cieľom podporiť a posilniť činnosť členských štátov v oblasti integrácie. |
| --- | --- |

3.8.3

Vzhľadom na nový právny základ, ktorý poskytuje Lisabonská zmluva, výbor vypracuje nové stanoviská s návrhmi a politickými odporúčaniami, s cieľom podporiť a posilniť činnosť členských štátov v oblasti integrácie.

3.9   Štruktúra

| 3.9.1 | EHSV navrhuje, aby malo fórum veľmi jednoduchú štruktúru:






  — | predseda (predsedníčka), ktorého (ktorú) menuje EHSV po dohode s Komisiou, |
| --- | --- | --- |

3.9.1

EHSV navrhuje, aby malo fórum veľmi jednoduchú štruktúru:

—

predseda (predsedníčka), ktorého (ktorú) menuje EHSV po dohode s Komisiou,

| — | traja podpredsedovia menovaní fórom, |
| --- | --- |

—

traja podpredsedovia menovaní fórom,

| — | grémium, zložené z predsedu a troch podpredsedov, ktoré sa stretne najmenej štyrikrát ročne, |
| --- | --- |

—

grémium, zložené z predsedu a troch podpredsedov, ktoré sa stretne najmenej štyrikrát ročne,

| — | malý sekretariát, zložený z dvoch osôb z EHSV, |
| --- | --- |

—

malý sekretariát, zložený z dvoch osôb z EHSV,

| — | fórum sa bude stretávať v sídle EHSV, ktoré bude aj jeho sídlom, |
| --- | --- |

—

fórum sa bude stretávať v sídle EHSV, ktoré bude aj jeho sídlom,

| — | pokiaľ ide o vypracovávanie správ, bude možné vytvoriť menšie študijné skupiny. |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o vypracovávanie správ, bude možné vytvoriť menšie študijné skupiny.

3.10   Pracovný program fóra

| 3.10.1 | Spoločné základné zásady stanovia plán činností fóra, ako aj jeho pracovný program. |
| --- | --- |

3.10.1

Spoločné základné zásady stanovia plán činností fóra, ako aj jeho pracovný program.

| 3.10.2 | Pracovný program vypracuje grémium fóra a zoberie do úvahy pracovný program inštitúcií EÚ a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.10.2

Pracovný program vypracuje grémium fóra a zoberie do úvahy pracovný program inštitúcií EÚ a organizácií občianskej spoločnosti.

| 3.10.3 | Fórum by mohlo vyhodnotiť ciele a programy európskeho integračného fondu, ako aj iných nástrojov naplánovaných v rámci európskej integračnej politiky. |
| --- | --- |

3.10.3

Fórum by mohlo vyhodnotiť ciele a programy európskeho integračného fondu, ako aj iných nástrojov naplánovaných v rámci európskej integračnej politiky.

3.11   Vnútorný poriadok

| 3.11.1 | EHSV navrhuje, aby Európska komisia na návrh EHSV schválila vnútorný poriadok. |
| --- | --- |

3.11.1

EHSV navrhuje, aby Európska komisia na návrh EHSV schválila vnútorný poriadok.

| 3.11.2 | EHSV navrhuje, aby Európska komisia na návrh EHSV menovala účastníkov fóra. |
| --- | --- |

3.11.2

EHSV navrhuje, aby Európska komisia na návrh EHSV menovala účastníkov fóra.

3.12   Finančný rámec

| 3.12.1 | Fórum by malo byť financované zo zdrojov, ktoré mu poskytnú inštitúcie EÚ. |
| --- | --- |

3.12.1

Fórum by malo byť financované zo zdrojov, ktoré mu poskytnú inštitúcie EÚ.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 21. marca 2002 na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 125, 27.5.2002.

1

Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 10. a 11. decembra 2003 k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a zamestnanosť“, (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004.

Prisťahovalectvo, integrácia a zamestnanosť

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 13. a 14. septembra 2006 na tému „Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“ (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006.

„Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“

(2)  Konferencia na tému „Prisťahovalectvo: úloha organizácií občianskej spoločnosti“, Brusel, 9. a 10. septembra 2002.

2

Prisťahovalectvo: úloha organizácií občianskej spoločnosti

(3)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 21. marca 2002 na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 125, 27.5.2002.

3

Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti

(4)  Haagsky program: posilniť slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť v Európskej únii, Rada, Ú. v. EÚ C 53, 3.3.2005, s. 1.

4

(5)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15. decembra 2005 na tému: „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“ (Spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006.

5

Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti

(6)  Rada Európskej únie, zasadnutie č. 2618 Rady pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti, Brusel, 19. novembra 2004, 14615/04.

6

(7)  Oznámenie Komisie: Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, KOM(2005) 184 v konečnom znení, Brusel, 10. mája 2005.

7

(8)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 21. marca 2002 na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ (Spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 125, 27.5.2002.

8

Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti

(9)  Oznámenie Komisie „Spoločný program pre zahrnutie – Rámec pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín do Európskej únie“, KOM(2005) 389 v konečnom znení, Brusel, 1. septembra 2005.

9

„Spoločný program pre zahrnutie

Rámec pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín do Európskej únie

(10)  http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/fr/ec/94933.pdf, odsek 20.

10

(11)  Rada Európskej únie, zasadnutie č. 2807 Rady pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti, 12. a 13. júna 2007, 10267/07.

11

(12)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 13. a 14. septembra 2006 na tému „Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“ (spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006.

12

Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti

(13)  Oznámenie Komisie, Tretia výročná správa o migrácii a integrácii, KOM(2007) 512 v konečnom znení, Brusel, 11. septembra 2007.

13

(14)  Pozri sekciu 3.1 oznámenia KOM(2007) 512 v konečnom znení.

14

(15)  http://ec.europa.eu/justice_home/funding/integration/funding_integration_en.htm.

15

(16)  Článok 63a.4: „Európsky parlament a Rada môžu v súlade s riadnym legislatívnym postupom ustanoviť opatrenia na povzbudzovanie a podporu činnosti členských štátov s cieľom presadzovať integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na ich územiach, pričom je vylúčená akákoľvek harmonizácia zákonov a iných právnych predpisov členských štátov.“

16

(17)  KOM(2005) 389 v konečnom znení.

17

(18)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 21. marca 2002 na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ (Spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 125, 27.5.2002 a stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“ (Spravodajca: pán PARIZA CASTAÑOS), Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006.

18

„Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“

Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti

(19)  KOM(2005) 389 v konečnom znení.

19

(20)  KOM(2005) 389 v konečnom znení.

20

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/99

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti“

(2009/C 27/22)

Nastávajúce francúzske predsedníctvo Rady EÚ požiadalo 25. októbra 2007 Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby vypracoval stanovisko na tému

„Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 10. júna 2008. Spravodajcom bol pán Olsson.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla 2008) 133 hlasmi za, 2 hlasmi proti, pričom 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

V čase prijímania tohto stanoviska a na základe referenda o Lisabonskej zmluve, ktoré sa konalo 12. júna, je potrebné vyjasniť štatút a budúcnosť tejto zmluvy. Stanovisko sa viackrát odvoláva na Lisabonskú zmluvu a na jej sociálno-politický rozmer a potenciál. Výbor zastáva názor, že ambiciózny a participatívny nový európsky akčný program v sociálnej oblasti je stále aktuálny a ešte viac potrebný.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti (ESAP) je potrebný, aby sociálny rozvoj v EÚ dokázal držať krok s hospodárskym a trhovým vývojom. Na základe novej Lisabonskej zmluvy, ktorá vytvára nové možnosti, zodpovednosti a ciele, je vhodné vytvoriť participatívnejšiu a dynamickejšiu sociálnu Európu. Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti by mal konkrétne a prakticky podporovať ciele a ambície európskej sociálnej politiky aj po roku 2010 a mal by byť komplexným plánom uplatňovania činností. |
| --- | --- |

1.1

Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti (ESAP) je potrebný, aby sociálny rozvoj v EÚ dokázal držať krok s hospodárskym a trhovým vývojom. Na základe novej Lisabonskej zmluvy, ktorá vytvára nové možnosti, zodpovednosti a ciele, je vhodné vytvoriť participatívnejšiu a dynamickejšiu sociálnu Európu. Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti by mal konkrétne a prakticky podporovať ciele a ambície európskej sociálnej politiky aj po roku 2010 a mal by byť komplexným plánom uplatňovania činností.

| 1.2 | Sociálny dialóg je naďalej jedným z hlavných pilierov a je potrebné ho posilniť. Program by mal byť prepojený s občanmi a organizovanou občianskou spoločnosťou, a zároveň umožniť, aby participatívne postupy „zdola nahor“, vrátane občianskeho dialógu, pôsobili spolu s iniciatívami EÚ. |
| --- | --- |

1.2

Sociálny dialóg je naďalej jedným z hlavných pilierov a je potrebné ho posilniť. Program by mal byť prepojený s občanmi a organizovanou občianskou spoločnosťou, a zároveň umožniť, aby participatívne postupy „zdola nahor“, vrátane občianskeho dialógu, pôsobili spolu s iniciatívami EÚ.

| 1.3 | Program by sa mal zaoberať osobitne oblasťami politiky ako kvalita života, základné sociálne práva, podpora ľudí, sociálna súdržnosť, zamestnanosť a kvalitná práca, spoločenská podnikavosť, riadenie zmien, podpora hlavných sociálnych noriem v zahraničných vzťahoch a EÚ, najmä v oblasti obchodu. Je potrebné využiť všetky dostupné nástroje. Metóda Spoločenstva by mala aj naďalej zostať rámcom, ale je nevyhnutné doplniť ju „novými metódami“. Na podporu programu je možné prideliť finančné zdroje z existujúceho rozpočtu. Reforma rozpočtu po roku 2013 sa musí zamerať na sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

1.3

Program by sa mal zaoberať osobitne oblasťami politiky ako kvalita života, základné sociálne práva, podpora ľudí, sociálna súdržnosť, zamestnanosť a kvalitná práca, spoločenská podnikavosť, riadenie zmien, podpora hlavných sociálnych noriem v zahraničných vzťahoch a EÚ, najmä v oblasti obchodu. Je potrebné využiť všetky dostupné nástroje. Metóda Spoločenstva by mala aj naďalej zostať rámcom, ale je nevyhnutné doplniť ju „novými metódami“. Na podporu programu je možné prideliť finančné zdroje z existujúceho rozpočtu. Reforma rozpočtu po roku 2013 sa musí zamerať na sociálnu súdržnosť.

2.   Úvod – základné informácie

| 2.1 | Nastávajúce francúzske predsedníctvo Rady EÚ predložilo Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru myšlienku európskeho akčného programu v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

2.1

Nastávajúce francúzske predsedníctvo Rady EÚ predložilo Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru myšlienku európskeho akčného programu v sociálnej oblasti.

| 2.2 | Tento francúzsky návrh je možné považovať za nadväzujúci na predchádzajúce stanovisko výboru na tému Hodnotenie situácie európskej spoločnosti, v ktorom sa uvádzalo, že „v snahe vybudovať základ pre dosiahnutie konsenzu v oblasti sociálnych problémov Európy by mohol byť navrhnutý nový sociálny akčný plán, ktorý bude brať do úvahy hospodársku realitu, ako aj sociálne očakávania“ (1). |
| --- | --- |

2.2

Tento francúzsky návrh je možné považovať za nadväzujúci na predchádzajúce stanovisko výboru na tému Hodnotenie situácie európskej spoločnosti, v ktorom sa uvádzalo, že „v snahe vybudovať základ pre dosiahnutie konsenzu v oblasti sociálnych problémov Európy by mohol byť navrhnutý nový sociálny akčný plán, ktorý bude brať do úvahy hospodársku realitu, ako aj sociálne očakávania“ (1).

| 2.3 | Uvedené stanovisko sa týka európskeho akčného programu v sociálnej oblasti z roku 1989, ktorý tvoril neoddeliteľnú súčasť takzvaného európskeho sociálneho modelu a zobrazil situáciu sociálneho rozmeru jednotného vnútorného trhu. Bol to 3-ročný program činností, „centrálnej podpory iniciatív Komisie v sociálnej oblasti“ so 45 jasnými opatreniami, ktoré boli považované za „nevyhnutné, aby bolo možné napredovať s cieľom dať na úrovni Spoločenstva konkrétny výraz zásadám stanoveným v Charte základných sociálnych práv pracovníkov“ (2). Uvedené opatrenia boli legislatívne a nelegislatívne a zahŕňali činnosti Spoločenstva takmer vo všetkých sociálnych oblastiach na dosiahnutie cieľov zmluvy zameraných na „lepšie životné a pracovné podmienky“. |
| --- | --- |

2.3

Uvedené stanovisko sa týka európskeho akčného programu v sociálnej oblasti z roku 1989, ktorý tvoril neoddeliteľnú súčasť takzvaného európskeho sociálneho modelu a zobrazil situáciu sociálneho rozmeru jednotného vnútorného trhu. Bol to 3-ročný program činností, „centrálnej podpory iniciatív Komisie v sociálnej oblasti“ so 45 jasnými opatreniami, ktoré boli považované za „nevyhnutné, aby bolo možné napredovať s cieľom dať na úrovni Spoločenstva konkrétny výraz zásadám stanoveným v Charte základných sociálnych práv pracovníkov“ (2). Uvedené opatrenia boli legislatívne a nelegislatívne a zahŕňali činnosti Spoločenstva takmer vo všetkých sociálnych oblastiach na dosiahnutie cieľov zmluvy zameraných na „lepšie životné a pracovné podmienky“.

| 2.4 | Európske acquis v sociálnej oblasti, ktoré bolo výsledkom akčného programu v sociálnej oblasti z roku 1989, sa neprispôsobilo súčasným hospodárskym a sociálnym výzvam vyplývajúcim z globalizácie, klimatických zmien a demografického vývoja. Na základe spomalenia hospodárskeho rastu, finančného zmätku a hroziacej potravinovej krízy sú tieto výzvy ešte naliehavejšie. Medzi niektorými skupinami a občanmi existuje dokonca domnienka, že európska sociálna politika sa nachádza v slepej uličke v porovnaní s pokrokom politík vnútorného trhu. |
| --- | --- |

2.4

Európske acquis v sociálnej oblasti, ktoré bolo výsledkom akčného programu v sociálnej oblasti z roku 1989, sa neprispôsobilo súčasným hospodárskym a sociálnym výzvam vyplývajúcim z globalizácie, klimatických zmien a demografického vývoja. Na základe spomalenia hospodárskeho rastu, finančného zmätku a hroziacej potravinovej krízy sú tieto výzvy ešte naliehavejšie. Medzi niektorými skupinami a občanmi existuje dokonca domnienka, že európska sociálna politika sa nachádza v slepej uličke v porovnaní s pokrokom politík vnútorného trhu.

| 2.5 | Z hodnotenia spoločnosti vyplýva, že konzumná a rýchlo sa meniaca európska spoločnosť poskytuje viac príležitostí, vznikajú však nové sociálne riziká. V hodnotení boli zdôraznené také otázky, ako napríklad odlišné príjmy a rovnaké príležitosti, zmeny na trhu práce, medzery v otázke rodovej rovnosti a platov, chudoba detí a sociálne vylúčenie, narušené vzťahy medzi generáciami, zmenená štruktúra rodiny a prístup k bývaniu a starostlivosti o deti, situácia telesne postihnutých osôb, migrácia a integrácia. |
| --- | --- |

2.5

Z hodnotenia spoločnosti vyplýva, že konzumná a rýchlo sa meniaca európska spoločnosť poskytuje viac príležitostí, vznikajú však nové sociálne riziká. V hodnotení boli zdôraznené také otázky, ako napríklad odlišné príjmy a rovnaké príležitosti, zmeny na trhu práce, medzery v otázke rodovej rovnosti a platov, chudoba detí a sociálne vylúčenie, narušené vzťahy medzi generáciami, zmenená štruktúra rodiny a prístup k bývaniu a starostlivosti o deti, situácia telesne postihnutých osôb, migrácia a integrácia.

3.   Nový rámec pre európsky akčný program v sociálnej oblasti

| 3.1 | Politici si čoraz viac uvedomujú, že na splnenie úloh európskeho modelu spoločnosti sú nevyhnutné nové politické orientácie. Európski občania očakávajú nové opatrenia v oblasti sociálnej politiky, ktoré musia byť sociálne pokrokové a hospodársky trvalo udržateľné. |
| --- | --- |

3.1

Politici si čoraz viac uvedomujú, že na splnenie úloh európskeho modelu spoločnosti sú nevyhnutné nové politické orientácie. Európski občania očakávajú nové opatrenia v oblasti sociálnej politiky, ktoré musia byť sociálne pokrokové a hospodársky trvalo udržateľné.

| 3.2 | Lisabonská reformná zmluva vytvára novú príležitosť realizovať európsky akčný program v sociálnej oblasti prostredníctvom poskytnutia nových sociálnych cieľov pre EÚ (3): „dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, boj proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii, podpora sociálnej spravodlivosti a ochrany, rovnosť medzi ženami a mužmi, solidarita medzi generáciami a ochrana práv dieťaťa“. |
| --- | --- |

3.2

Lisabonská reformná zmluva vytvára novú príležitosť realizovať európsky akčný program v sociálnej oblasti prostredníctvom poskytnutia nových sociálnych cieľov pre EÚ (3): „dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, boj proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii, podpora sociálnej spravodlivosti a ochrany, rovnosť medzi ženami a mužmi, solidarita medzi generáciami a ochrana práv dieťaťa“.

| 3.3 | Reformná zmluva upevňuje povinnosti Európskej únie spojené s dosiahnutím uvedených sociálnych cieľov. |
| --- | --- |

3.3

Reformná zmluva upevňuje povinnosti Európskej únie spojené s dosiahnutím uvedených sociálnych cieľov.

| 3.4 | Príležitosti pre sociálnejšiu Európu sú zakotvené v Charte základných práv, v záväznom opatrení „spoločnej sociálnej doložky“ a v protokole o službách všeobecného záujmu. Zmluva tiež poskytuje príležitosti na „rozšírenú spoluprácu“, ktorú môžu členské štáty podporiť a využiť v sociálnej oblasti (4). |
| --- | --- |

3.4

Príležitosti pre sociálnejšiu Európu sú zakotvené v Charte základných práv, v záväznom opatrení „spoločnej sociálnej doložky“ a v protokole o službách všeobecného záujmu. Zmluva tiež poskytuje príležitosti na „rozšírenú spoluprácu“, ktorú môžu členské štáty podporiť a využiť v sociálnej oblasti (4).

| 3.5 | Zmluva potvrdzuje úlohu sociálnych partnerov prispieť k hospodárskemu a sociálnemu pokroku v Európe. Prostredníctvom ustanovení o participatívnej demokracii poskytuje tiež nové možnosti a ďalšie nástroje – napríklad „občiansku iniciatívu“ – na zapojenie občanov a ich organizácií do budovania sociálnejšej Európy. V tejto súvislosti musí hrať EHSV aktívnu úlohu. |
| --- | --- |

3.5

Zmluva potvrdzuje úlohu sociálnych partnerov prispieť k hospodárskemu a sociálnemu pokroku v Európe. Prostredníctvom ustanovení o participatívnej demokracii poskytuje tiež nové možnosti a ďalšie nástroje – napríklad „občiansku iniciatívu“ – na zapojenie občanov a ich organizácií do budovania sociálnejšej Európy. V tejto súvislosti musí hrať EHSV aktívnu úlohu.

| 3.6 | EHSV by sa tiež rád odvolal na vyhlásenie (5) deviatich vlád, v ktorom sa zdôrazňuje nevyhnutnosť posilniť európsky sociálny model, pretože jeho výsledkom je sociálny pokrok a môže prijať výzvy súčasnosti. Vo vyhlásení sa zdôrazňuje povinnosť európskych inštitúcií opätovne začať sociálnu Európu a využiť všetky dostupné nástroje, s dôrazom na sociálny dialóg. „EÚ-27 nemôže byť len zónou voľného obchodu, ale má zabezpečiť nevyhnutnú rovnováhu medzi hospodárskou slobodou a sociálnymi právami, aby bolo možné regulovať vnútorný trh aj na sociálnej úrovni“. Únia by mala podporovať vo svojej externej politike hodnoty sociálneho modelu, aby sa dosiahla spravodlivá globalizácia a slušné pracovné podmienky pre všetkých. |
| --- | --- |

3.6

EHSV by sa tiež rád odvolal na vyhlásenie (5) deviatich vlád, v ktorom sa zdôrazňuje nevyhnutnosť posilniť európsky sociálny model, pretože jeho výsledkom je sociálny pokrok a môže prijať výzvy súčasnosti. Vo vyhlásení sa zdôrazňuje povinnosť európskych inštitúcií opätovne začať sociálnu Európu a využiť všetky dostupné nástroje, s dôrazom na sociálny dialóg. „EÚ-27 nemôže byť len zónou voľného obchodu, ale má zabezpečiť nevyhnutnú rovnováhu medzi hospodárskou slobodou a sociálnymi právami, aby bolo možné regulovať vnútorný trh aj na sociálnej úrovni“. Únia by mala podporovať vo svojej externej politike hodnoty sociálneho modelu, aby sa dosiahla spravodlivá globalizácia a slušné pracovné podmienky pre všetkých.

| 3.7 | Stručne, nový európsky akčný program v sociálnej oblasti je potrebný, aby sociálny rozvoj v EÚ dokázal udržať krok s vývojom hospodárstva a na trhu, na potvrdenie Lisabonskej stratégie a posilnenie jeho sociálnych, hospodárskych a environmentálnych aspektov, ako aj podporu spoločného pokroku v týchto oblastiach. V súvislosti s novou Lisabonskou zmluvou je tiež vhodné opätovne budovať participatívnejšiu a dynamickejšiu sociálnu Európu, ktorá splní potreby a očakávania občanov. Preto je nevyhnutné, aby bol európsky akčný program v sociálnej oblasti úplne začlenený do post-lisabonskej stratégie založenej na pracovných miestach, raste, sociálnej súdržnosti a trvalej udržateľnosti, kde bude sociálny rozmer na rovnakej úrovni ako hospodársky rozmer. |
| --- | --- |

3.7

Stručne, nový európsky akčný program v sociálnej oblasti je potrebný, aby sociálny rozvoj v EÚ dokázal udržať krok s vývojom hospodárstva a na trhu, na potvrdenie Lisabonskej stratégie a posilnenie jeho sociálnych, hospodárskych a environmentálnych aspektov, ako aj podporu spoločného pokroku v týchto oblastiach. V súvislosti s novou Lisabonskou zmluvou je tiež vhodné opätovne budovať participatívnejšiu a dynamickejšiu sociálnu Európu, ktorá splní potreby a očakávania občanov. Preto je nevyhnutné, aby bol európsky akčný program v sociálnej oblasti úplne začlenený do post-lisabonskej stratégie založenej na pracovných miestach, raste, sociálnej súdržnosti a trvalej udržateľnosti, kde bude sociálny rozmer na rovnakej úrovni ako hospodársky rozmer.

4.   Zásady a prvky nového európskeho akčného programu v sociálnej oblasti

| 4.1 | Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti musí byť pevne založený na hodnotách a cieľoch Európskej únie stanovených v Lisabonskej zmluve. Mal by byť referenčným rámcom pre demokratickú, na solidarite založenú, trvalo udržateľnú, sociálne integrovanú a konkurencieschopnú oblasť blahobytu pre všetkých občanov Európy, základom ktorej bude rozdelenie životných príležitostí, ktorá nebude nikoho marginalizovať a bude hlavným nástrojom na zaručenie práv občanov, tak ako sa uvádza v Charte základných práv. Tento akčný program musí byť založený na pozitívnej spolupráci medzi členskými štátmi, nie na konkurenčných „pretekoch ku dnu“ v oblasti sociálnych práv, sociálnej ochrany a pracovných podmienok. Európska únia tým potvrdí svoje zámery v oblasti ľudských práv s cieľom zaručiť ich na čo najvyššej úrovni. |
| --- | --- |

4.1

Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti musí byť pevne založený na hodnotách a cieľoch Európskej únie stanovených v Lisabonskej zmluve. Mal by byť referenčným rámcom pre demokratickú, na solidarite založenú, trvalo udržateľnú, sociálne integrovanú a konkurencieschopnú oblasť blahobytu pre všetkých občanov Európy, základom ktorej bude rozdelenie životných príležitostí, ktorá nebude nikoho marginalizovať a bude hlavným nástrojom na zaručenie práv občanov, tak ako sa uvádza v Charte základných práv. Tento akčný program musí byť založený na pozitívnej spolupráci medzi členskými štátmi, nie na konkurenčných „pretekoch ku dnu“ v oblasti sociálnych práv, sociálnej ochrany a pracovných podmienok. Európska únia tým potvrdí svoje zámery v oblasti ľudských práv s cieľom zaručiť ich na čo najvyššej úrovni.

| 4.2 | Európsky akčný program v sociálnej oblasti upevní predstavu európskeho modelu spoločnosti, ktorý zahŕňa zároveň pojem sociálneho trhového hospodárstva a európsky sociálny model. Reaguje na potreby a túžby občanov tým, že im dáva práva a povinnosti, a zároveň podporuje participatívnu demokraciu, identifikuje a mobilizuje účastníkov v rámci posilneného sociálneho dialógu, a podporuje účinnejší občiansky dialóg. Nový európsky akčný program by mal umožniť tvorivý a inovačný prístup k riešeniu nových úloh a rizík. |
| --- | --- |

4.2

Európsky akčný program v sociálnej oblasti upevní predstavu európskeho modelu spoločnosti, ktorý zahŕňa zároveň pojem sociálneho trhového hospodárstva a európsky sociálny model. Reaguje na potreby a túžby občanov tým, že im dáva práva a povinnosti, a zároveň podporuje participatívnu demokraciu, identifikuje a mobilizuje účastníkov v rámci posilneného sociálneho dialógu, a podporuje účinnejší občiansky dialóg. Nový európsky akčný program by mal umožniť tvorivý a inovačný prístup k riešeniu nových úloh a rizík.

| 4.3 | Tento nový program by mal byť založený na dlhodobých sociálnych a spoločenských perspektívach a reagovať na nové očakávania a skutočnosti. V rámci tejto perspektívy dlhodobej udržateľnosti by sa mali vyzdvihnúť opatrenia zamerané na deti a mladú generáciu. |
| --- | --- |

4.3

Tento nový program by mal byť založený na dlhodobých sociálnych a spoločenských perspektívach a reagovať na nové očakávania a skutočnosti. V rámci tejto perspektívy dlhodobej udržateľnosti by sa mali vyzdvihnúť opatrenia zamerané na deti a mladú generáciu.

| 4.4 | Je preto nevyhnutné program aktualizovať a znovu potvrdiť ciele a návrhy európskej sociálnej politiky ako aj ambície po roku 2010. Mal by to byť komplexný plán činnosti na všetkých úrovniach pre opätovne stimulovanú sociálnu Európu, podporený pravidelne aktualizovanými „sociálnymi programami“ (6) na základe spoločných hodnôt. |
| --- | --- |

4.4

Je preto nevyhnutné program aktualizovať a znovu potvrdiť ciele a návrhy európskej sociálnej politiky ako aj ambície po roku 2010. Mal by to byť komplexný plán činnosti na všetkých úrovniach pre opätovne stimulovanú sociálnu Európu, podporený pravidelne aktualizovanými „sociálnymi programami“ (6) na základe spoločných hodnôt.

| 4.5 | Tento európsky program pôsobí spolu s dynamickým európskym sociálnym modelom (7). Silnou stránkou tohto modelu je v zásade jeho schopnosť budovať na spoločných hodnotách, ktoré sú obsiahnuté v rôznych situáciách, s cieľom spoločne vytvoriť nástroje, postupy a činnosti u oprávnených účastníkov, a zároveň umožniť skutočnú konvergenciu v oblasti pokroku. Možnosť financovania z prostriedkov EÚ je určujúcim faktorom zabezpečenia trvalého rozvoja a umožňuje štrukturálne zaostávajúcim krajinám vyrovnať sa ostatným. |
| --- | --- |

4.5

Tento európsky program pôsobí spolu s dynamickým európskym sociálnym modelom (7). Silnou stránkou tohto modelu je v zásade jeho schopnosť budovať na spoločných hodnotách, ktoré sú obsiahnuté v rôznych situáciách, s cieľom spoločne vytvoriť nástroje, postupy a činnosti u oprávnených účastníkov, a zároveň umožniť skutočnú konvergenciu v oblasti pokroku. Možnosť financovania z prostriedkov EÚ je určujúcim faktorom zabezpečenia trvalého rozvoja a umožňuje štrukturálne zaostávajúcim krajinám vyrovnať sa ostatným.

| 4.6 | Tento program uznáva, že hospodársky rozvoj a sociálny pokrok sa vzájomne zlepšujú a sú navzájom prepojené. Spojenie hospodárskej konkurencieschopnosti so sociálnou spravodlivosťou a solidaritou je najvhodnejším spôsobom podpory blahobytu občanov Európy. Program by mohol za určitých záruk pre príjemcov spojiť súkromné a verejné iniciatívy tiež preto, aby sa našli trvalo udržateľné finančné zdroje pre sociálny blahobyt. S tým cieľom by sa mal vytvoriť rámec, ktorý by tiež zaručil, že služby všeobecného záujmu budú univerzálne, prístupné a kvalitné. |
| --- | --- |

4.6

Tento program uznáva, že hospodársky rozvoj a sociálny pokrok sa vzájomne zlepšujú a sú navzájom prepojené. Spojenie hospodárskej konkurencieschopnosti so sociálnou spravodlivosťou a solidaritou je najvhodnejším spôsobom podpory blahobytu občanov Európy. Program by mohol za určitých záruk pre príjemcov spojiť súkromné a verejné iniciatívy tiež preto, aby sa našli trvalo udržateľné finančné zdroje pre sociálny blahobyt. S tým cieľom by sa mal vytvoriť rámec, ktorý by tiež zaručil, že služby všeobecného záujmu budú univerzálne, prístupné a kvalitné.

| 4.7 | Nový akčný program v sociálnej oblasti by mal podporovať sociálne zodpovedné podniky, spravodlivú hospodársku súťaž a priestor, čím by zároveň poskytol vnútornému trhu možnosť prosperovať tak, aby ho neoslaboval „sociálny dumping“. V tejto súvislosti by sa mal do budúcnosti zamerať predovšetkým na kvalitné pracovné miesta a pridruženú spoločnosť založenú na vedomostiach, ktorá je potrebná. |
| --- | --- |

4.7

Nový akčný program v sociálnej oblasti by mal podporovať sociálne zodpovedné podniky, spravodlivú hospodársku súťaž a priestor, čím by zároveň poskytol vnútornému trhu možnosť prosperovať tak, aby ho neoslaboval „sociálny dumping“. V tejto súvislosti by sa mal do budúcnosti zamerať predovšetkým na kvalitné pracovné miesta a pridruženú spoločnosť založenú na vedomostiach, ktorá je potrebná.

| 4.8 | Posilnenie podnikateľského zmýšľania v širšom zmysle slova, tak ako ho definovala Komisia (8), všeobecne zlepší hospodárske a sociálne výsledky (9). V podnikoch je nevyhnutné zabezpečiť pluralitu a podporu s cieľom využiť výhody osobitných vlastností malých a stredných podnikov a podnikov sociálneho hospodárstva a ich prínos k sociálnemu rozmeru. Na vytvorenie priestoru medzi hospodárskymi účastníkmi sú nevyhnutné európske stanovy združení, nadácií, vzájomných fondov a malých podnikov. |
| --- | --- |

4.8

Posilnenie podnikateľského zmýšľania v širšom zmysle slova, tak ako ho definovala Komisia (8), všeobecne zlepší hospodárske a sociálne výsledky (9). V podnikoch je nevyhnutné zabezpečiť pluralitu a podporu s cieľom využiť výhody osobitných vlastností malých a stredných podnikov a podnikov sociálneho hospodárstva a ich prínos k sociálnemu rozmeru. Na vytvorenie priestoru medzi hospodárskymi účastníkmi sú nevyhnutné európske stanovy združení, nadácií, vzájomných fondov a malých podnikov.

| 4.9 | Európsky akčný program v sociálnej oblasti by sa mal zakladať na komplexnom a jasnom prístupe, a tiež preskúmať koncepciu presadzovania sociálnej politiky v ostatných oblastiach politiky. Je nevyhnutné, aby sa stal prirodzenou súčasťou makroekonomickej politiky, daňovej politiky a politiky hospodárskej súťaže, stratégie pre trvalo udržateľný rozvoj, priemyselnej politiky, územnej súdržnosti a vonkajšieho rozmeru EÚ. |
| --- | --- |

4.9

Európsky akčný program v sociálnej oblasti by sa mal zakladať na komplexnom a jasnom prístupe, a tiež preskúmať koncepciu presadzovania sociálnej politiky v ostatných oblastiach politiky. Je nevyhnutné, aby sa stal prirodzenou súčasťou makroekonomickej politiky, daňovej politiky a politiky hospodárskej súťaže, stratégie pre trvalo udržateľný rozvoj, priemyselnej politiky, územnej súdržnosti a vonkajšieho rozmeru EÚ.

| 4.10 | Nový akčný program v sociálnej oblasti konkrétne zlepší novú sociálnu víziu „životné príležitosti“ pre 21. storočie, ktorú nedávno predstavila Komisia (10). Komisia navrhuje rámec pre politiky EÚ a zdôrazňuje, že program „príležitosti, prístup a solidarita“ vyžaduje dlhodobé investície do sociálneho a ľudského kapitálu. Uvedené investície zvýšia hospodársky výkon a môžu byť opodstatnené z perspektívy trvalo udržateľného rozvoja. Výbor pevne podporuje túto myšlienku a domnieva sa, že inovačné spôsoby financovania ľudského a sociálneho kapitálu musia byť zabezpečené na úrovni EÚ aj členských štátov. Na tento účel má slúžiť rozpočet EÚ. Tiež je možné preskúmať možnosť pôžičky v rámci celej Európy na rozvoj sociálnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

4.10

Nový akčný program v sociálnej oblasti konkrétne zlepší novú sociálnu víziu „životné príležitosti“ pre 21. storočie, ktorú nedávno predstavila Komisia (10). Komisia navrhuje rámec pre politiky EÚ a zdôrazňuje, že program „príležitosti, prístup a solidarita“ vyžaduje dlhodobé investície do sociálneho a ľudského kapitálu. Uvedené investície zvýšia hospodársky výkon a môžu byť opodstatnené z perspektívy trvalo udržateľného rozvoja. Výbor pevne podporuje túto myšlienku a domnieva sa, že inovačné spôsoby financovania ľudského a sociálneho kapitálu musia byť zabezpečené na úrovni EÚ aj členských štátov. Na tento účel má slúžiť rozpočet EÚ. Tiež je možné preskúmať možnosť pôžičky v rámci celej Európy na rozvoj sociálnej infraštruktúry.

| 4.11 | ESAP by mal tiež prispieť k dosiahnutiu spravodlivejšej a vyváženejšej globalizácie prostredníctvom propagovania zásad a hodnôt svojho sociálneho modelu v zahraničných vzťahoch EÚ. Na propagáciu sociálneho a občianskeho dialógu, ako aj politiky zamestnanosti a sociálneho blahobytu je potrebné ponúknuť partnerstvo s tretími krajinami spolu so zvýšenou technickou a finančnou pomocou. Obchodné vzťahy by mali byť spojené s dodržiavaním základných ľudských a sociálnych ľudských práv, ktoré sú stanovené napríklad v zásadách a štandardoch ILO (11). |
| --- | --- |

4.11

ESAP by mal tiež prispieť k dosiahnutiu spravodlivejšej a vyváženejšej globalizácie prostredníctvom propagovania zásad a hodnôt svojho sociálneho modelu v zahraničných vzťahoch EÚ. Na propagáciu sociálneho a občianskeho dialógu, ako aj politiky zamestnanosti a sociálneho blahobytu je potrebné ponúknuť partnerstvo s tretími krajinami spolu so zvýšenou technickou a finančnou pomocou. Obchodné vzťahy by mali byť spojené s dodržiavaním základných ľudských a sociálnych ľudských práv, ktoré sú stanovené napríklad v zásadách a štandardoch ILO (11).

5.   Viacúrovňové riadenie

| 5.1 | Aby bolo možné dosiahnuť sociálny pokrok, musia sa inštitúcie Európskej únie správať podľa svojej vedúcej úlohy a povinností, ktoré im vyplývajú zo Zmluvy. Preto je vhodný nový európsky akčný program v sociálnej oblasti. V praxi to znamená, že všetky dostupné nástroje a opatrenia na tento účel uvedené v Zmluve (12) by mali byť prakticky a účinne využité, a zároveň by mali byť uznané požiadavky subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

5.1

Aby bolo možné dosiahnuť sociálny pokrok, musia sa inštitúcie Európskej únie správať podľa svojej vedúcej úlohy a povinností, ktoré im vyplývajú zo Zmluvy. Preto je vhodný nový európsky akčný program v sociálnej oblasti. V praxi to znamená, že všetky dostupné nástroje a opatrenia na tento účel uvedené v Zmluve (12) by mali byť prakticky a účinne využité, a zároveň by mali byť uznané požiadavky subsidiarity a proporcionality.

| 5.2 | Európsky akčný program v sociálnej oblasti z roku 1989, spolu s projektom jednotného trhu z roku 1992 dokázali hodnotu „postupu Spoločenstva“. Keďže tento postup stále platí pre súčasnú revíziu vnútorného trhu, výbor sa domnieva, že by mal byť platný aj pre obnovený sociálny rozmer. V rámci EÚ-27 teda existuje rámec legislatívnych činností. |
| --- | --- |

5.2

Európsky akčný program v sociálnej oblasti z roku 1989, spolu s projektom jednotného trhu z roku 1992 dokázali hodnotu „postupu Spoločenstva“. Keďže tento postup stále platí pre súčasnú revíziu vnútorného trhu, výbor sa domnieva, že by mal byť platný aj pre obnovený sociálny rozmer. V rámci EÚ-27 teda existuje rámec legislatívnych činností.

| 5.3 | Zároveň môže bohatá a rôznorodá účasť sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti na rôznych úrovniach prispieť k dosiahnutiu väčšieho zmyslu „vlastníctva“. Je potrebné, aby sa zúčastnili všetky dotknuté zainteresované strany s cieľom vytvoriť aktuálny, konkrétny, praktický a na potreby občanov reagujúci európsky akčný program v sociálnej oblasti. Týmto spôsobom by mal v iniciatívach EÚ pôsobiť proaktívny prístup spolu s prístupom „zdola nahor“, ktorý je už vyššie opísaný. |
| --- | --- |

5.3

Zároveň môže bohatá a rôznorodá účasť sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti na rôznych úrovniach prispieť k dosiahnutiu väčšieho zmyslu „vlastníctva“. Je potrebné, aby sa zúčastnili všetky dotknuté zainteresované strany s cieľom vytvoriť aktuálny, konkrétny, praktický a na potreby občanov reagujúci európsky akčný program v sociálnej oblasti. Týmto spôsobom by mal v iniciatívach EÚ pôsobiť proaktívny prístup spolu s prístupom „zdola nahor“, ktorý je už vyššie opísaný.

| 5.4 | Je nevyhnutné identifikovať potreby, záujmy a túžby občanov. Iniciatíva Komisie EÚ týkajúca sa hodnotenia skutočnej spoločnosti môže slúžiť ako vzor a môže byť organizovaná na trvalejšom základe, ktorý zároveň dosiahne aj miestnu úroveň. Hlavnou úlohou zastupiteľských organizácií občianskej spoločnosti je prepojiť požiadavky občanov s primeranou úrovňou vrátane európskej. Musia sa systematicky zúčastňovať hodnotení a konzultácií Komisie EÚ, pričom výbor bude zohrávať úlohu sprostredkovateľa. |
| --- | --- |

5.4

Je nevyhnutné identifikovať potreby, záujmy a túžby občanov. Iniciatíva Komisie EÚ týkajúca sa hodnotenia skutočnej spoločnosti môže slúžiť ako vzor a môže byť organizovaná na trvalejšom základe, ktorý zároveň dosiahne aj miestnu úroveň. Hlavnou úlohou zastupiteľských organizácií občianskej spoločnosti je prepojiť požiadavky občanov s primeranou úrovňou vrátane európskej. Musia sa systematicky zúčastňovať hodnotení a konzultácií Komisie EÚ, pričom výbor bude zohrávať úlohu sprostredkovateľa.

| 5.5 | EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje význam usporiadania trvalej diskusie na všetkých úrovniach s cieľom riešiť budúce výzvy a strategické voľby v oblasti sociálnych politík. Podstatou tejto diskusie by mal byť prínos k novému pokrokovému konsenzu o európskej sociálnej politike, ktorý by mal byť založený na spoločnom záväzku všetkých zúčastnených. |
| --- | --- |

5.5

EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje význam usporiadania trvalej diskusie na všetkých úrovniach s cieľom riešiť budúce výzvy a strategické voľby v oblasti sociálnych politík. Podstatou tejto diskusie by mal byť prínos k novému pokrokovému konsenzu o európskej sociálnej politike, ktorý by mal byť založený na spoločnom záväzku všetkých zúčastnených.

| 5.6 | Medzisektorový, sektorový a nadnárodný sociálny dialóg je naďalej jedným z hlavných pilierov sociálneho modelu v členských štátoch a na úrovni EÚ. Zamestnávatelia a odborové zväzy majú kľúčovú úlohu riešiť sociálne výzvy, pretože sú to silné hybné sily na dosiahnutie hospodárskeho a sociálneho pokroku. Základnými prvkami rámca vhodných činností na európskej a národnej úrovni budú spoločné analytické správy a priority stanovené európskymi sociálnymi partnermi (13). |
| --- | --- |

5.6

Medzisektorový, sektorový a nadnárodný sociálny dialóg je naďalej jedným z hlavných pilierov sociálneho modelu v členských štátoch a na úrovni EÚ. Zamestnávatelia a odborové zväzy majú kľúčovú úlohu riešiť sociálne výzvy, pretože sú to silné hybné sily na dosiahnutie hospodárskeho a sociálneho pokroku. Základnými prvkami rámca vhodných činností na európskej a národnej úrovni budú spoločné analytické správy a priority stanovené európskymi sociálnymi partnermi (13).

| 5.7 | Občiansky dialóg, jasne odlíšený od sociálneho dialógu, bude v budúcnosti ďalším hlavným pilierom. Skutočnou výzvou bude zapojiť občanov a ich organizácie na všetkých úrovniach do budovania sociálnej Európy. |
| --- | --- |

5.7

Občiansky dialóg, jasne odlíšený od sociálneho dialógu, bude v budúcnosti ďalším hlavným pilierom. Skutočnou výzvou bude zapojiť občanov a ich organizácie na všetkých úrovniach do budovania sociálnej Európy.

| 5.8 | Hospodárske a sociálne rady a podobné orgány by sa mali spolu so svojimi vládami vo všetkých fázach prizvané, aby sa zapojili do tvorenia a realizácie európskeho akčného programu v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

5.8

Hospodárske a sociálne rady a podobné orgány by sa mali spolu so svojimi vládami vo všetkých fázach prizvané, aby sa zapojili do tvorenia a realizácie európskeho akčného programu v sociálnej oblasti.

| 5.9 | V praxi je potrebné posilniť existujúce partnerstvá a dialógy v oblasti sociálnych politík. Pozitívne skúsenosti a vzory partnerstva z členských štátov, ako aj z kohéznej politiky EÚ, ktoré prispeli k sociálnemu blahobytu, je nevyhnutné šíriť a prípadne ďalej preskúmať. |
| --- | --- |

5.9

V praxi je potrebné posilniť existujúce partnerstvá a dialógy v oblasti sociálnych politík. Pozitívne skúsenosti a vzory partnerstva z členských štátov, ako aj z kohéznej politiky EÚ, ktoré prispeli k sociálnemu blahobytu, je nevyhnutné šíriť a prípadne ďalej preskúmať.

| 5.10 | Primerané verejné opatrenia majú propagovať a podporovať autonómiu a schopnosti sociálnych a hospodárskych účastníkov s cieľom vytvoriť vhodné prostredie, ktoré zlepší ich schopnosť vyjadriť perspektívu zdola nahor a identifikovať kľúčové oblasti politiky. |
| --- | --- |

5.10

Primerané verejné opatrenia majú propagovať a podporovať autonómiu a schopnosti sociálnych a hospodárskych účastníkov s cieľom vytvoriť vhodné prostredie, ktoré zlepší ich schopnosť vyjadriť perspektívu zdola nahor a identifikovať kľúčové oblasti politiky.

6.   Kľúčové oblasti politiky

6.1   Trvalo udržateľný životný smer

| — | Bezpečné individuálne cesty prostredníctvom kolektívnych záväzkov. Spoločné zásady riešenia prechodov počas celého života, a tiež podpory „flexiistoty“ (14) prostredníctvom zaručeného vzdelávania a odborného vzdelávania, prístupu k službám, zachovaných práv a dostatočného príjmu ako aj prostredníctvom verejného a/alebo súkromného financovania na základe zvoleného sociálneho zabezpečenia. Ak je to možné, kolektívne dohody a na vzájomnosti založené finančné ustanovenia by mali upravovať a dopĺňať systémy sociálnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

Bezpečné individuálne cesty prostredníctvom kolektívnych záväzkov. Spoločné zásady riešenia prechodov počas celého života, a tiež podpory „flexiistoty“ (14) prostredníctvom zaručeného vzdelávania a odborného vzdelávania, prístupu k službám, zachovaných práv a dostatočného príjmu ako aj prostredníctvom verejného a/alebo súkromného financovania na základe zvoleného sociálneho zabezpečenia. Ak je to možné, kolektívne dohody a na vzájomnosti založené finančné ustanovenia by mali upravovať a dopĺňať systémy sociálnej bezpečnosti.

| — | Lepšia kvalita života prostredníctvom charty sociálnej udržateľnosti, ktorá zahŕňa napríklad základné sociálne práva, sociálnu ochranu, sociálne služby, zdravie a práva pacientov vrátane duševne chorých. |
| --- | --- |

—

Lepšia kvalita života prostredníctvom charty sociálnej udržateľnosti, ktorá zahŕňa napríklad základné sociálne práva, sociálnu ochranu, sociálne služby, zdravie a práva pacientov vrátane duševne chorých.

6.2   Záruka základných sociálnych práv

| — | Európska Charta základných práv. Zásady a ustanovenia charty by mali pomôcť viesť a podnietiť pokrok a činnosti európskej sociálnej politiky. |
| --- | --- |

—

Európska Charta základných práv. Zásady a ustanovenia charty by mali pomôcť viesť a podnietiť pokrok a činnosti európskej sociálnej politiky.

| — | Ostražitosť v boji proti všetkým formám diskriminácie. Doplnkové činnosti a ostatné opatrenia na zaručenie ustanovení zmluvy (15) s cieľom zahrnúť všetky dôvody diskriminácie. |
| --- | --- |

—

Ostražitosť v boji proti všetkým formám diskriminácie. Doplnkové činnosti a ostatné opatrenia na zaručenie ustanovení zmluvy (15) s cieľom zahrnúť všetky dôvody diskriminácie.

| — | Ratifikácia medzinárodných a európskych nástrojov v oblasti ľudských práv. Činnosti na zabezpečenie právneho a praktického vykonávania ustanovení zahrnutých v uvedených nástrojoch a lepšie monitorovanie zo strany EÚ a členských štátov. Predovšetkým je nevyhnutné venovať osobitnú pozornosť Dohovoru OSN o právach dieťaťa. |
| --- | --- |

—

Ratifikácia medzinárodných a európskych nástrojov v oblasti ľudských práv. Činnosti na zabezpečenie právneho a praktického vykonávania ustanovení zahrnutých v uvedených nástrojoch a lepšie monitorovanie zo strany EÚ a členských štátov. Predovšetkým je nevyhnutné venovať osobitnú pozornosť Dohovoru OSN o právach dieťaťa.

6.3   Podpora ľudí – vytváranie možností

| — | Európsky program na zvýšenie vedomostí
   (16). Kľúčové priority a činnosti celoživotného vzdelávania, s právnym základom a poskytnutím dostatočných finančných zdrojov. |
| --- | --- |

—

Európsky program na zvýšenie vedomostí
   (16). Kľúčové priority a činnosti celoživotného vzdelávania, s právnym základom a poskytnutím dostatočných finančných zdrojov.

| — | Uplatňovanie Európskeho paktu mládeže, predovšetkým:






  — | Balíček zamestnanosti mládeže založený na podstatných investíciách, ktorý mladým ľuďom sprístupňuje prvú slušnú pracovnú skúsenosť vedúcu k trvalejšej zamestnanosti na pracovnom trhu. |
| --- | --- | --- |

—

Uplatňovanie Európskeho paktu mládeže, predovšetkým:

—

Balíček zamestnanosti mládeže založený na podstatných investíciách, ktorý mladým ľuďom sprístupňuje prvú slušnú pracovnú skúsenosť vedúcu k trvalejšej zamestnanosti na pracovnom trhu.

| — | Poskytnutie druhej príležitosti pre tých, ktorí predčasne skončili vzdelávanie. |
| --- | --- |

—

Poskytnutie druhej príležitosti pre tých, ktorí predčasne skončili vzdelávanie.

| — | Rámcový program Spoločenstva pre integračné politiky. Integračné politiky prisťahovalcov, utečencov a menšín založené na účinných, jasných právach a podporené ambicióznymi finančnými zdrojmi. EHSV a Komisia majú vytvoriť trvalú podporu pre navrhované európske integračné fórum s cieľom vyjadriť názory prisťahovalcov. |
| --- | --- |

—

Rámcový program Spoločenstva pre integračné politiky. Integračné politiky prisťahovalcov, utečencov a menšín založené na účinných, jasných právach a podporené ambicióznymi finančnými zdrojmi. EHSV a Komisia majú vytvoriť trvalú podporu pre navrhované európske integračné fórum s cieľom vyjadriť názory prisťahovalcov.

6.4   K spoločnosti pre všetkých

| — | Odstránenie chudoby






  — | zachovanie cieľa odstrániť chudobu vo všetkých členských štátoch, |
| --- | --- | --- |

—

Odstránenie chudoby

—

zachovanie cieľa odstrániť chudobu vo všetkých členských štátoch,

| — | realizácia vízie nulovej chudoby detí, |
| --- | --- |

—

realizácia vízie nulovej chudoby detí,

| — | slušné dôchodky ako prostriedok proti chudobe starých ľudí, |
| --- | --- |

—

slušné dôchodky ako prostriedok proti chudobe starých ľudí,

| — | zavedenie spoločných zásad týkajúcich sa slušného minimálneho príjmu so zreteľom na subsidiaritu. |
| --- | --- |

—

zavedenie spoločných zásad týkajúcich sa slušného minimálneho príjmu so zreteľom na subsidiaritu.

| — | Rodová rovnosť






  — | uplatňovanie paktu pre rodovú rovnosť (právnymi predpismi, OMK a spoločnými zásadami), |
| --- | --- | --- |

—

Rodová rovnosť

—

uplatňovanie paktu pre rodovú rovnosť (právnymi predpismi, OMK a spoločnými zásadami),

| — | zaručenie individuálnych práv žien, |
| --- | --- |

—

zaručenie individuálnych práv žien,

| — | zvýšenie ich účasti vo všetkých oblastiach spoločnosti, |
| --- | --- |

—

zvýšenie ich účasti vo všetkých oblastiach spoločnosti,

| — | boj proti chudobe žien, |
| --- | --- |

—

boj proti chudobe žien,

| — | investície do prijateľnej a dostupnej starostlivosti o deti a starších ľudí, |
| --- | --- |

—

investície do prijateľnej a dostupnej starostlivosti o deti a starších ľudí,

| — | revízia daňového systému a systému sociálnej bezpečnosti, |
| --- | --- |

—

revízia daňového systému a systému sociálnej bezpečnosti,

| — | boj proti násiliu voči ženám. |
| --- | --- |

—

boj proti násiliu voči ženám.

| — | Reakcia na potreby starnúcej spoločnosti






  — | aktivácia Aliancie pre rodiny schválenej hlavami štátov EÚ v tomto smere, |
| --- | --- | --- |

—

Reakcia na potreby starnúcej spoločnosti

—

aktivácia Aliancie pre rodiny schválenej hlavami štátov EÚ v tomto smere,

| — | vytvorenie Aliancie pre seniorov (17), |
| --- | --- |

—

vytvorenie Aliancie pre seniorov (17),

| — | zaručenie všeobecného prístupu a trvalej finančnej udržateľnosti dlhodobej starostlivosti, |
| --- | --- |

—

zaručenie všeobecného prístupu a trvalej finančnej udržateľnosti dlhodobej starostlivosti,

| — | začatie výskumného programu, |
| --- | --- |

—

začatie výskumného programu,

| — | vytvorenie observatória osvedčených postupov. |
| --- | --- |

—

vytvorenie observatória osvedčených postupov.

| — | Komplexná stratégia EÚ pre pomoc osobám so zdravotným postihnutím






  — | predloženie osobitného antidiskriminačného návrhu rámca pre osoby so zdravotným postihnutím, |
| --- | --- | --- |

—

Komplexná stratégia EÚ pre pomoc osobám so zdravotným postihnutím

—

predloženie osobitného antidiskriminačného návrhu rámca pre osoby so zdravotným postihnutím,

| — | upevnenie zásady presadzovania stratégie týkajúcej sa zdravotného postihnutia vo všetkých politikách, |
| --- | --- |

—

upevnenie zásady presadzovania stratégie týkajúcej sa zdravotného postihnutia vo všetkých politikách,

| — | vytvorenie komplexného balíčka legislatívnych opatrení a posúdenie vplyvu iných právnych predpisov. |
| --- | --- |

—

vytvorenie komplexného balíčka legislatívnych opatrení a posúdenie vplyvu iných právnych predpisov.

| — | Lepšie služby všeobecného záujmu






  — | vytvorenie právnej stability potrebnej na zabezpečenie fungovania služieb všeobecného záujmu a najmä sociálnych služieb všeobecného záujmu a zároveň udržanie vysokej úrovne kvality, pričom budú zachované právomoci jednotlivých subjektov, |
| --- | --- | --- |

—

Lepšie služby všeobecného záujmu

—

vytvorenie právnej stability potrebnej na zabezpečenie fungovania služieb všeobecného záujmu a najmä sociálnych služieb všeobecného záujmu a zároveň udržanie vysokej úrovne kvality, pričom budú zachované právomoci jednotlivých subjektov,

| — | vytvorenie nástrojov kvality na zhodnotenie výkonu týchto služieb s cieľom zvýšiť ich účinnosť, a to aj pokiaľ ide o náklady, |
| --- | --- |

—

vytvorenie nástrojov kvality na zhodnotenie výkonu týchto služieb s cieľom zvýšiť ich účinnosť, a to aj pokiaľ ide o náklady,

| — | podporovanie investícií prostredníctvom nástrojov spájajúcich verejné a súkromné financovanie (verejno-súkromné partnerstvo) najmä v oblasti verejných infraštruktúr, ktorých prevádzka prináša zisk. |
| --- | --- |

—

podporovanie investícií prostredníctvom nástrojov spájajúcich verejné a súkromné financovanie (verejno-súkromné partnerstvo) najmä v oblasti verejných infraštruktúr, ktorých prevádzka prináša zisk.

6.5   Vytvorenie zamestnanosti a kvalitných pracovných miest

| — | Ambiciózna a účinná európska stratégia zamestnanosti, predovšetkým merateľné ciele v oblasti aktivácie, celoživotného vzdelávania, zamestnanosti mládeže a rodovej rovnosti, ktoré môžu byť označené referenčným ukazovateľom. Komisia by mala mať väčšie presadzovacie právomoci. |
| --- | --- |

—

Ambiciózna a účinná európska stratégia zamestnanosti, predovšetkým merateľné ciele v oblasti aktivácie, celoživotného vzdelávania, zamestnanosti mládeže a rodovej rovnosti, ktoré môžu byť označené referenčným ukazovateľom. Komisia by mala mať väčšie presadzovacie právomoci.

| — | Mobilita príležitosťou pre všetkých. Je potrebné úplne využiť výhody vnútorného trhu, a zároveň úplne realizovať voľný pohyb pracovných síl v rámci EÚ, spolu s:






  — | vhodnými opatreniami sociálnej bezpečnosti (účinná medzinárodná koordinácia sociálnej bezpečnosti, ako aj prenosnosť sociálnych práv na dôchodky a zdravie), |
| --- | --- | --- |

—

Mobilita príležitosťou pre všetkých. Je potrebné úplne využiť výhody vnútorného trhu, a zároveň úplne realizovať voľný pohyb pracovných síl v rámci EÚ, spolu s:

—

vhodnými opatreniami sociálnej bezpečnosti (účinná medzinárodná koordinácia sociálnej bezpečnosti, ako aj prenosnosť sociálnych práv na dôchodky a zdravie),

| — | prístupom k bývaniu, starostlivosti o deti a vzdelaniu, |
| --- | --- |

—

prístupom k bývaniu, starostlivosti o deti a vzdelaniu,

| — | rovnakým prístupom ku preloženým a mobilným pracovníkom a k pracovníkom v prijímajúcej krajine, |
| --- | --- |

—

rovnakým prístupom ku preloženým a mobilným pracovníkom a k pracovníkom v prijímajúcej krajine,

| — | účinnejšími a koordinovanejšími kontrolnými mechanizmami preloženia pracovníkov na iné miesto. |
| --- | --- |

—

účinnejšími a koordinovanejšími kontrolnými mechanizmami preloženia pracovníkov na iné miesto.

| — | Kvalitné pracovné miesta so spravodlivou mzdou






  — | spoločné zásady propagovania kvalitných pracovných miest so spravodlivou mzdou, a zároveň zníženie riskantnej zamestnanosti, |
| --- | --- | --- |

—

Kvalitné pracovné miesta so spravodlivou mzdou

—

spoločné zásady propagovania kvalitných pracovných miest so spravodlivou mzdou, a zároveň zníženie riskantnej zamestnanosti,

| — | opatrenia pre nedostatočne kvalifikovaných pracovníkov a pracovníkov, ktorí ešte nemajú kvalifikáciu, |
| --- | --- |

—

opatrenia pre nedostatočne kvalifikovaných pracovníkov a pracovníkov, ktorí ešte nemajú kvalifikáciu,

| — | intenzívnejšie činnosti na boj proti nelegálnej práci, |
| --- | --- |

—

intenzívnejšie činnosti na boj proti nelegálnej práci,

| — | vytvorenie európskeho označenia kvality práce, |
| --- | --- |

—

vytvorenie európskeho označenia kvality práce,

| — | opatrenia na zlepšenie zdravia a bezpečnosti na pracovisku s účinnými opatreniami na vyrovnanie sa s novými rizikami, a to aj pokiaľ ide o nové druhy práce. |
| --- | --- |

—

opatrenia na zlepšenie zdravia a bezpečnosti na pracovisku s účinnými opatreniami na vyrovnanie sa s novými rizikami, a to aj pokiaľ ide o nové druhy práce.

| — | Odstránenie každého druhu diskriminácie na pracovnom trhu tiež prostredníctvom vykonávania účinných stratégií na zníženie rozdielov medzi mužmi a ženami, na zabránenie vylúčeniu a vytvorenie ciest na začlenenie. |
| --- | --- |

—

Odstránenie každého druhu diskriminácie na pracovnom trhu tiež prostredníctvom vykonávania účinných stratégií na zníženie rozdielov medzi mužmi a ženami, na zabránenie vylúčeniu a vytvorenie ciest na začlenenie.

6.6   Podpora podnikania v spoločenskom kontexte

Podnikanie by malo byť v najvšeobecnejšom zmysle podporované s cieľom vytvoriť vyšší rast a lepšie pracovné miesta, ako aj dosiahnuť sociálnu súdržnosť a bojovať proti sociálnemu vylúčeniu.

| — | Podniky, najmä sociálne podniky a iné sociálne formy podnikania ako spôsoby účinnej integrácie do spoločnosti a práce. |
| --- | --- |

—

Podniky, najmä sociálne podniky a iné sociálne formy podnikania ako spôsoby účinnej integrácie do spoločnosti a práce.

| — | Programy Komisie na podporu podnikania by mali byť aj naďalej zamerané na kvalitné pracovné miesta. |
| --- | --- |

—

Programy Komisie na podporu podnikania by mali byť aj naďalej zamerané na kvalitné pracovné miesta.

| — | Sociálna zodpovednosť podnikov. Prostredníctvom spoločných činností zamestnancov, odborových zväzov, mimovládnych organizácií a verejných orgánov, vytvorením modelov a osvedčených postupov v úplnom súlade s pracovným a sociálnym právom a trvalo udržateľným spôsobom, s podporou stimulov EÚ dosiahnuť, aby bola Európa výnimočná v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti. |
| --- | --- |

—

Sociálna zodpovednosť podnikov. Prostredníctvom spoločných činností zamestnancov, odborových zväzov, mimovládnych organizácií a verejných orgánov, vytvorením modelov a osvedčených postupov v úplnom súlade s pracovným a sociálnym právom a trvalo udržateľným spôsobom, s podporou stimulov EÚ dosiahnuť, aby bola Európa výnimočná v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti.

6.7   Očakávanie a sledovanie štrukturálnych zmien

| — | Riadenie zmien v rámci partnerstva medzi podnikmi a všetkými dotknutými účastníkmi, pričom účasť a konzultácia pracovníkov a ich zástupcov je nevyhnutná pre nájdenie vhodných riešení. |
| --- | --- |

—

Riadenie zmien v rámci partnerstva medzi podnikmi a všetkými dotknutými účastníkmi, pričom účasť a konzultácia pracovníkov a ich zástupcov je nevyhnutná pre nájdenie vhodných riešení.

| — | Integrácia environmentálneho, priemyselného, hospodárskeho a sociálneho rozmeru do európskych návrhov v oblasti priemyslu, klimatických zmien a životného prostredia, spolu s konkrétnymi nástrojmi financovania na podporu novej technológie a zamestnanosti. |
| --- | --- |

—

Integrácia environmentálneho, priemyselného, hospodárskeho a sociálneho rozmeru do európskych návrhov v oblasti priemyslu, klimatických zmien a životného prostredia, spolu s konkrétnymi nástrojmi financovania na podporu novej technológie a zamestnanosti.

6.8   Zdôraznenie vonkajšieho rozmeru

| — | Propagovať vlastnosti európskeho sociálneho modelu vo vonkajších politikách EÚ (predovšetkým význam slušnej práce, sociálny dialóg a občiansky dialóg napríklad v politikách týkajúcich sa obchodu, krajín AKT a susedných krajín). |
| --- | --- |

—

Propagovať vlastnosti európskeho sociálneho modelu vo vonkajších politikách EÚ (predovšetkým význam slušnej práce, sociálny dialóg a občiansky dialóg napríklad v politikách týkajúcich sa obchodu, krajín AKT a susedných krajín).

| — | Podporiť prístup ILO






  — | ratifikovať a implementovať členskými štátmi všetky príslušné dohovory ILO vrátane tých, ktoré sa týkajú nediskriminácie, |
| --- | --- | --- |

—

Podporiť prístup ILO

—

ratifikovať a implementovať členskými štátmi všetky príslušné dohovory ILO vrátane tých, ktoré sa týkajú nediskriminácie,

| — | začleniť kľúčové štandardy ILO do obchodných dohôd, |
| --- | --- |

—

začleniť kľúčové štandardy ILO do obchodných dohôd,

| — | posilniť systém dohľadu ILO. |
| --- | --- |

—

posilniť systém dohľadu ILO.

| — | Podpora sociálneho a environmentálneho označenia |
| --- | --- |

—

Podpora sociálneho a environmentálneho označenia

| — | Zaistiť, aby boli dohovory systému GSP Plus referenčným bodom
   (18) |
| --- | --- |

—

Zaistiť, aby boli dohovory systému GSP Plus referenčným bodom
   (18)

| — | Podpora medzinárodných systémov správy v súvislosti s novými technologickými a environmentálnymi alternatívami a novými medzinárodnými finančnými pravidlami. |
| --- | --- |

—

Podpora medzinárodných systémov správy v súvislosti s novými technologickými a environmentálnymi alternatívami a novými medzinárodnými finančnými pravidlami.

| — | Podpora medzinárodných dohôd o podnikovej sociálnej zodpovednosti |
| --- | --- |

—

Podpora medzinárodných dohôd o podnikovej sociálnej zodpovednosti

| — | Vytvorenie a riadenie imigračnej politiky v spolupráci s krajinami pôvodu |
| --- | --- |

—

Vytvorenie a riadenie imigračnej politiky v spolupráci s krajinami pôvodu

7.   Postupy a nástroje

7.1   Všeobecné poznámky

| 7.1.1 | Je veľmi dôležité hľadať vhodné a účinné postupy na riešenie nových výziev s cieľom podporiť sociálny pokrok. |
| --- | --- |

7.1.1

Je veľmi dôležité hľadať vhodné a účinné postupy na riešenie nových výziev s cieľom podporiť sociálny pokrok.

| 7.1.2 | Je potrebné úplne využiť existujúce aj nové prvky vyššie uvedenej zmluvy, ako aj posilniť vykonávanie „sociálneho acquis“. To isté platí pre ostatné spôsoby činností a opatrenia. |
| --- | --- |

7.1.2

Je potrebné úplne využiť existujúce aj nové prvky vyššie uvedenej zmluvy, ako aj posilniť vykonávanie „sociálneho acquis“. To isté platí pre ostatné spôsoby činností a opatrenia.

7.2   Nové a prerokúvané právne predpisy

| 7.2.1 | V súvislosti s článkami 136 a 137 Zmluvy je nevyhnutné dodržiavať niektoré legislatívne opatrenia, ako napríklad:






  — | Uvoľnenie prerokúvaných právnych predpisov (pracovný čas, práca prostredníctvom agentúry a dočasná práca, prenosné doplnkové dôchodky atď.), |
| --- | --- | --- |

7.2.1

V súvislosti s článkami 136 a 137 Zmluvy je nevyhnutné dodržiavať niektoré legislatívne opatrenia, ako napríklad:

—

Uvoľnenie prerokúvaných právnych predpisov (pracovný čas, práca prostredníctvom agentúry a dočasná práca, prenosné doplnkové dôchodky atď.),

| — | Zlepšenie určitých smerníc, |
| --- | --- |

—

Zlepšenie určitých smerníc,

| — | Postupné zrušenie výnimiek, |
| --- | --- |

—

Postupné zrušenie výnimiek,

| — | Vytvorenie rámca pre nové formy zamestnanosti a nové riziká na pracovisku. |
| --- | --- |

—

Vytvorenie rámca pre nové formy zamestnanosti a nové riziká na pracovisku.

7.3   Posilnenie presunutia, sledovania a postupu hodnotenia činnosti

| — | Je nevyhnutné dôsledne dodržiavať rozhodnutia Európskeho súdneho dvora a ich vplyvy na sociálne acquis v prípade potreby prijať politické a legislatívne opatrenia, aby sa znemožnili zásahy do základných práv (19). |
| --- | --- |

—

Je nevyhnutné dôsledne dodržiavať rozhodnutia Európskeho súdneho dvora a ich vplyvy na sociálne acquis v prípade potreby prijať politické a legislatívne opatrenia, aby sa znemožnili zásahy do základných práv (19).

| — | Je nevyhnutné uvoľniť celkový potenciál sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti v procese transpozície a uplatňovania právnych predpisov, činností a programov Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

Je nevyhnutné uvoľniť celkový potenciál sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti v procese transpozície a uplatňovania právnych predpisov, činností a programov Spoločenstva.

| — | Je nevyhnutné zlepšiť možnosti riadenia a kontroly v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci a uplatňovania práv pracovníkov. |
| --- | --- |

—

Je nevyhnutné zlepšiť možnosti riadenia a kontroly v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci a uplatňovania práv pracovníkov.

7.4   Spoločná regulácia a samoregulácia

| 7.4.1 | Spoločná regulácia a samoregulácia (dohody, dobrovoľné kódexy správania, normy atď.) môžu dopĺňať európske rámcové právne predpisy a ostatné opatrenia aj v sociálnej oblasti. Sociálny dialóg ako taký je jedným prvkom tohto nástroja. Spoločná regulácia a samoregulácia môžu byť dynamickým procesom a reagovať na rýchly vývoj sociálnej skutočnosti. Vždy však musí byť dôkladne posúdený a založený na účasti a zodpovednosti všetkých dotknutých zainteresovaných strán a nemal by viesť k slabšiemu právnemu stavu ako je dostupný postup Spoločenstva. |
| --- | --- |

7.4.1

Spoločná regulácia a samoregulácia (dohody, dobrovoľné kódexy správania, normy atď.) môžu dopĺňať európske rámcové právne predpisy a ostatné opatrenia aj v sociálnej oblasti. Sociálny dialóg ako taký je jedným prvkom tohto nástroja. Spoločná regulácia a samoregulácia môžu byť dynamickým procesom a reagovať na rýchly vývoj sociálnej skutočnosti. Vždy však musí byť dôkladne posúdený a založený na účasti a zodpovednosti všetkých dotknutých zainteresovaných strán a nemal by viesť k slabšiemu právnemu stavu ako je dostupný postup Spoločenstva.

7.5   Nevyhnutné posilnenie samosprávy a účinnosti sociálneho dialógu

| 7.5.1 | Zo súčasného spoločného pracovného programu európskych sociálnych partnerov na roky 2006 – 2008 vyplýva, že európsky sociálny dialóg je na dobrej ceste čeliť výzvam Európy, ak európski sociálni partneri prijmú opatrenia na vytvorenie dobre fungujúcej a dynamickej kultúry autonómnych priemyselných vzťahov na všetkých úrovniach. EÚ môže tento proces podporiť prostredníctvom:






  — | zabezpečenia riadnej konzultácie európskych sociálnych partnerov v rámci článku 133 Zmluvy, |
| --- | --- | --- |

7.5.1

Zo súčasného spoločného pracovného programu európskych sociálnych partnerov na roky 2006 – 2008 vyplýva, že európsky sociálny dialóg je na dobrej ceste čeliť výzvam Európy, ak európski sociálni partneri prijmú opatrenia na vytvorenie dobre fungujúcej a dynamickej kultúry autonómnych priemyselných vzťahov na všetkých úrovniach. EÚ môže tento proces podporiť prostredníctvom:

—

zabezpečenia riadnej konzultácie európskych sociálnych partnerov v rámci článku 133 Zmluvy,

| — | zaručenia plynulej realizácie ich spoločných dlhodobých pracovných programov, |
| --- | --- |

—

zaručenia plynulej realizácie ich spoločných dlhodobých pracovných programov,

| — | podporenia možností odborových zväzov a zamestnancov v oblasti odborného vzdelávania a prijatia opatrení prostredníctvom nových prostriedkov, predovšetkým v nových členských štátoch, |
| --- | --- |

—

podporenia možností odborových zväzov a zamestnancov v oblasti odborného vzdelávania a prijatia opatrení prostredníctvom nových prostriedkov, predovšetkým v nových členských štátoch,

| — | podporenia kolektívnych medzinárodných dohôd tým, že sociálni partneri budú mať zaručený stabilný rámec celoeurópskych kolektívnych vyjednávaní vrátane ustanovení pre transpozíciu kolektívnych dohôd, |
| --- | --- |

—

podporenia kolektívnych medzinárodných dohôd tým, že sociálni partneri budú mať zaručený stabilný rámec celoeurópskych kolektívnych vyjednávaní vrátane ustanovení pre transpozíciu kolektívnych dohôd,

| — | ďalšieho rozvoja smerníc o spoluúčasti zamestnancov, predovšetkým pokiaľ ide o práva pracovníkov na informácie a konzultácie. |
| --- | --- |

—

ďalšieho rozvoja smerníc o spoluúčasti zamestnancov, predovšetkým pokiaľ ide o práva pracovníkov na informácie a konzultácie.

7.6   Občiansky dialóg – posilnenie participatívnej demokracie

| 7.6.1 | Ustanovenia (20) Lisabonskej zmluvy týkajúce sa „participatívnej demokracie“ poskytujú nové možnosti na úplné zapojenie iných organizácií občianskej spoločnosti ako sociálnych partnerov do tvorby európskej sociálnej politiky, a predovšetkým v rámci nového európskeho akčného programu v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

7.6.1

Ustanovenia (20) Lisabonskej zmluvy týkajúce sa „participatívnej demokracie“ poskytujú nové možnosti na úplné zapojenie iných organizácií občianskej spoločnosti ako sociálnych partnerov do tvorby európskej sociálnej politiky, a predovšetkým v rámci nového európskeho akčného programu v sociálnej oblasti.

| 7.6.2 | EHSV je inštitúciou, ktorá zastupuje organizovanú občiansku spoločnosť na úrovni EÚ. Lisabonská zmluva poskytuje výboru ďalší rámec, aby mohol úplne hrať svoju úlohu sprostredkovateľa medzi organizovanou občianskou spoločnosťou a rozhodujúcimi orgánmi EÚ. Hlavnou povinnosťou EHSV je posilnenie participatívnej demokracie. Prijme iniciatívy a preskúma spôsoby a prostriedky s cieľom uviesť do činnosti nový článok Zmluvy, ako aj posúdiť rôzne metódy účasti, konzultácie a hodnotenia vplyvu, ktoré používa Komisia a ostatné európske inštitúcie, aby boli ešte spoľahlivejšie, užitočnejšie a participatívnejšie. Výbor v tejto súvislosti opakovane pripomína svoju výzvu na prijatie stanov európskych asociácií (21). |
| --- | --- |

7.6.2

EHSV je inštitúciou, ktorá zastupuje organizovanú občiansku spoločnosť na úrovni EÚ. Lisabonská zmluva poskytuje výboru ďalší rámec, aby mohol úplne hrať svoju úlohu sprostredkovateľa medzi organizovanou občianskou spoločnosťou a rozhodujúcimi orgánmi EÚ. Hlavnou povinnosťou EHSV je posilnenie participatívnej demokracie. Prijme iniciatívy a preskúma spôsoby a prostriedky s cieľom uviesť do činnosti nový článok Zmluvy, ako aj posúdiť rôzne metódy účasti, konzultácie a hodnotenia vplyvu, ktoré používa Komisia a ostatné európske inštitúcie, aby boli ešte spoľahlivejšie, užitočnejšie a participatívnejšie. Výbor v tejto súvislosti opakovane pripomína svoju výzvu na prijatie stanov európskych asociácií (21).

7.7   Právo občanov na iniciatívu – dôležitý nástroj

| 7.7.1 | Právo občanov na iniciatívu (22) sa môže považovať za jeden z najdôležitejších nástrojov, ktorým sa občianska spoločnosť usiluje propagovať sociálnu Európu bližšie k občanom a ich očakávaniam v sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

7.7.1

Právo občanov na iniciatívu (22) sa môže považovať za jeden z najdôležitejších nástrojov, ktorým sa občianska spoločnosť usiluje propagovať sociálnu Európu bližšie k občanom a ich očakávaniam v sociálnej oblasti.

| 7.7.2 | Organizácie občianskej spoločnosti preto musia posúdiť účinnosť tejto novej doložky Zmluvy. Musia preskúmať, za akých podmienok ju môžu použiť a ako ju uviesť do činnosti. EHSV môže prispieť k tejto analýze tiež prostredníctvom zapojenia národných hospodárskych a sociálnych rád, ako aj národných organizácií, ktorých členov zastupujú. |
| --- | --- |

7.7.2

Organizácie občianskej spoločnosti preto musia posúdiť účinnosť tejto novej doložky Zmluvy. Musia preskúmať, za akých podmienok ju môžu použiť a ako ju uviesť do činnosti. EHSV môže prispieť k tejto analýze tiež prostredníctvom zapojenia národných hospodárskych a sociálnych rád, ako aj národných organizácií, ktorých členov zastupujú.

7.8   Lepšia spolupráca

| 7.8.1 | Neustále sa zvyšujúca rôznorodosť Európskej únie je jedným z argumentov pre lepšiu spoluprácu. Členské štáty, ktoré chcú rýchlejšie pokračovať vo veciach sociálnej politiky, môžu využiť túto príležitosť a nájsť spoločné a vhodné riešenia. To by však nemalo viesť k „sociálnemu dumpingu“ ani úplnému zaostávaniu nezúčastnených. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v niektorých oblastiach už existuje spolupráca medzi určitými členskými štátmi (23). |
| --- | --- |

7.8.1

Neustále sa zvyšujúca rôznorodosť Európskej únie je jedným z argumentov pre lepšiu spoluprácu. Členské štáty, ktoré chcú rýchlejšie pokračovať vo veciach sociálnej politiky, môžu využiť túto príležitosť a nájsť spoločné a vhodné riešenia. To by však nemalo viesť k „sociálnemu dumpingu“ ani úplnému zaostávaniu nezúčastnených. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v niektorých oblastiach už existuje spolupráca medzi určitými členskými štátmi (23).

| 7.8.2 | Niektoré prípadné oblasti pre lepšiu spoluprácu môžu byť:






  — | dosiahnuť spoločný prístup týkajúci sa integrácie hospodárskych a sociálnych politík do eurozóny, |
| --- | --- | --- |

7.8.2

Niektoré prípadné oblasti pre lepšiu spoluprácu môžu byť:

—

dosiahnuť spoločný prístup týkajúci sa integrácie hospodárskych a sociálnych politík do eurozóny,

| — | prenosnosť iných sociálnych práv ako tých, ktoré sú zahrnuté v nariadení týkajúcom sa koordinácie systémov sociálnej bezpečnosti (24), |
| --- | --- |

—

prenosnosť iných sociálnych práv ako tých, ktoré sú zahrnuté v nariadení týkajúcom sa koordinácie systémov sociálnej bezpečnosti (24),

| — | činnosti na posilnenie rôznych stratégií EÚ, v ktorých sú právomoci hlavne na strane členských štátov, ako napríklad v oblasti vzdelávania a výučby dejín Európy. |
| --- | --- |

—

činnosti na posilnenie rôznych stratégií EÚ, v ktorých sú právomoci hlavne na strane členských štátov, ako napríklad v oblasti vzdelávania a výučby dejín Európy.

7.9   Otvorená metóda koordinácie (OMK)

| 7.9.1 | Výbor v rôznych stanoviskách podporuje OMK, domnieva sa však, že by mala byť účinnejšia. OMK už má niekoľko výsledkov, ale členské štáty príliš často preukázali nedostatok zaangažovanosti pre ciele a činnosti, na ktorých sa spoločne dohodli. |
| --- | --- |

7.9.1

Výbor v rôznych stanoviskách podporuje OMK, domnieva sa však, že by mala byť účinnejšia. OMK už má niekoľko výsledkov, ale členské štáty príliš často preukázali nedostatok zaangažovanosti pre ciele a činnosti, na ktorých sa spoločne dohodli.

| 7.9.2 | Výbor navrhol, aby sa OMK využívala na vytvorenie kvalitatívnych a kvantitatívnych cieľov s lepšími sociálnymi ukazovateľmi a aby sa využívali v nových oblastiach, napríklad v politikách týkajúcich sa integrácie, medzigeneračnej solidarity a telesne postihnutých osôb. |
| --- | --- |

7.9.2

Výbor navrhol, aby sa OMK využívala na vytvorenie kvalitatívnych a kvantitatívnych cieľov s lepšími sociálnymi ukazovateľmi a aby sa využívali v nových oblastiach, napríklad v politikách týkajúcich sa integrácie, medzigeneračnej solidarity a telesne postihnutých osôb.

| 7.9.3 | OMK by sa mala orientovať viac miestne, aby odrážala participatívny prístup zdola nahor a nevyhnutnú koordináciu partnerov a politík na dosiahnutie miestneho a regionálneho rozvoja s podporou štrukturálnych fondov. |
| --- | --- |

7.9.3

OMK by sa mala orientovať viac miestne, aby odrážala participatívny prístup zdola nahor a nevyhnutnú koordináciu partnerov a politík na dosiahnutie miestneho a regionálneho rozvoja s podporou štrukturálnych fondov.

| 7.9.4 | Niekoľko návrhov:






  — | miestne, regionálne a národné akčné plány ako základný prvok európskeho akčného programu v sociálnej oblasti, |
| --- | --- | --- |

7.9.4

Niekoľko návrhov:

—

miestne, regionálne a národné akčné plány ako základný prvok európskeho akčného programu v sociálnej oblasti,

| — | orientačné porovnávanie samotnej OMK prostredníctvom cieľov a ukazovateľov, partnerských preskúmaní, ako aj výmeny osvedčených postupov, pričom je potrebné zdôrazniť vládu a predovšetkým účasť organizovanej občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach, a národných hospodárskych a sociálnych výborov. |
| --- | --- |

—

orientačné porovnávanie samotnej OMK prostredníctvom cieľov a ukazovateľov, partnerských preskúmaní, ako aj výmeny osvedčených postupov, pričom je potrebné zdôrazniť vládu a predovšetkým účasť organizovanej občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach, a národných hospodárskych a sociálnych výborov.

7.10   Spoločné zásady

| 7.10.1 | Posledné iniciatívy Komisie týkajúce sa napríklad flexiistoty zaviedli novú metódu založenú na spoločných zásadách, ktoré slúžia členským štátom ako odporúčania, a to na základe ich vlastného rozhodnutia (25). |
| --- | --- |

7.10.1

Posledné iniciatívy Komisie týkajúce sa napríklad flexiistoty zaviedli novú metódu založenú na spoločných zásadách, ktoré slúžia členským štátom ako odporúčania, a to na základe ich vlastného rozhodnutia (25).

| 7.10.2 | Táto metóda sa zdá hodnotná, keď sa zameriava na veľmi špecifické témy a v oblasti, v ktorej chcú členské štáty dosiahnuť pokrok, dokonca aj keď je právomoc EÚ obmedzená. Integrovaný prístup je nevyhnutný, keďže táto metóda zahŕňa mnoho oblastí politiky. |
| --- | --- |

7.10.2

Táto metóda sa zdá hodnotná, keď sa zameriava na veľmi špecifické témy a v oblasti, v ktorej chcú členské štáty dosiahnuť pokrok, dokonca aj keď je právomoc EÚ obmedzená. Integrovaný prístup je nevyhnutný, keďže táto metóda zahŕňa mnoho oblastí politiky.

| 7.10.3 | Metóda „spoločných zásad“ je tiež príležitosťou na účasť organizovanej občianskej spoločnosti s cieľom formulovať ich, a dokonca vyjednávať o nich a ich uplatňovaní. |
| --- | --- |

7.10.3

Metóda „spoločných zásad“ je tiež príležitosťou na účasť organizovanej občianskej spoločnosti s cieľom formulovať ich, a dokonca vyjednávať o nich a ich uplatňovaní.

| 7.10.4 | Je však nevyhnutné nájsť prepojenie s ostatnými nástrojmi a metódami EÚ, napríklad s OMK a integrovanými usmerneniami Lisabonskej stratégie s cieľom posúdiť a zistiť účinnosť tejto „novej“ metódy a jej vhodného uplatnenia. Pri implementácii je dôležité účinne dodržiavať spoločné zásady, aby sa predišlo nekalej súťaži. |
| --- | --- |

7.10.4

Je však nevyhnutné nájsť prepojenie s ostatnými nástrojmi a metódami EÚ, napríklad s OMK a integrovanými usmerneniami Lisabonskej stratégie s cieľom posúdiť a zistiť účinnosť tejto „novej“ metódy a jej vhodného uplatnenia. Pri implementácii je dôležité účinne dodržiavať spoločné zásady, aby sa predišlo nekalej súťaži.

7.11   Ukazovatele

| 7.11.1 | Výbor navrhuje, aby bola v rámci ESAP s aktívnou účasťou dotknutých zainteresovaných strán zavedená konkrétna činnosť týkajúca sa ukazovateľov. Mala by:






  — | vytvoriť nové ukazovatele „blahobytu“, ktoré nebudú úzko založené na HDP/HNP, ale budú môcť ukázať pokrok v oblasti sociálneho rozvoja (26), |
| --- | --- | --- |

7.11.1

Výbor navrhuje, aby bola v rámci ESAP s aktívnou účasťou dotknutých zainteresovaných strán zavedená konkrétna činnosť týkajúca sa ukazovateľov. Mala by:

—

vytvoriť nové ukazovatele „blahobytu“, ktoré nebudú úzko založené na HDP/HNP, ale budú môcť ukázať pokrok v oblasti sociálneho rozvoja (26),

| — | vypracovať kvalitné, spoľahlivé a porovnateľné sociálne ukazovatele s cieľom poskytnúť dostatočne podrobný, verný obraz pokroku spojeného s cieľmi, |
| --- | --- |

—

vypracovať kvalitné, spoľahlivé a porovnateľné sociálne ukazovatele s cieľom poskytnúť dostatočne podrobný, verný obraz pokroku spojeného s cieľmi,

| — | vytvoriť kvantitatívne ukazovatele s cieľom zistiť napríklad prístupnosť a kvalitu v súvislosti s očakávaniami, ako aj zainteresovanosť užívateľa a pre užívateľa vhodné zaobchádzanie, a ktoré ukážu, ako sa plnia potreby občanov. |
| --- | --- |

—

vytvoriť kvantitatívne ukazovatele s cieľom zistiť napríklad prístupnosť a kvalitu v súvislosti s očakávaniami, ako aj zainteresovanosť užívateľa a pre užívateľa vhodné zaobchádzanie, a ktoré ukážu, ako sa plnia potreby občanov.

7.12   Posúdenie vplyvu politík EÚ

| 7.12.1 | Je potrebné preskúmať sociálny vplyv právnych predpisov Európskej únie, jej politík a programov. Komisia má osobitnú zodpovednosť za uvedené posúdenie vplyvu, ktoré by malo úzko zahŕňať všetkých dotknutých zúčastnených. Každých päť rokov by mali byť posúdené všetky hlavné oblasti sociálnej politiky, predovšetkým ich vplyv na zamestnanosť, rast, sociálnu súdržnosť a trvalú udržateľnosť. Na podporu nevyhnutnej analýzy a posúdenia je potrebné vytvoriť kvalitatívne kritériá. |
| --- | --- |

7.12.1

Je potrebné preskúmať sociálny vplyv právnych predpisov Európskej únie, jej politík a programov. Komisia má osobitnú zodpovednosť za uvedené posúdenie vplyvu, ktoré by malo úzko zahŕňať všetkých dotknutých zúčastnených. Každých päť rokov by mali byť posúdené všetky hlavné oblasti sociálnej politiky, predovšetkým ich vplyv na zamestnanosť, rast, sociálnu súdržnosť a trvalú udržateľnosť. Na podporu nevyhnutnej analýzy a posúdenia je potrebné vytvoriť kvalitatívne kritériá.

7.13   Finančné zdroje

| 7.13.1 | Rozpočtový nástroj na realizáciu akčného programu v sociálnej oblasti by sa mal posudzovať v rámci komplexnej vízie európskych a národných finančných zdrojov. |
| --- | --- |

7.13.1

Rozpočtový nástroj na realizáciu akčného programu v sociálnej oblasti by sa mal posudzovať v rámci komplexnej vízie európskych a národných finančných zdrojov.

| 7.13.2 | V rozpočtovej reforme je potrebné zdôrazniť činnosť na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Na zabezpečenie a podporu súdržnosti, zamestnanosti a európskeho sociálneho modelu, a teda aj ESAP, je potrebné opätovné pridelenie zdrojov, a to v súlade s analýzami vypracovanými každých päť rokov (pozri bod 7.12.1). |
| --- | --- |

7.13.2

V rozpočtovej reforme je potrebné zdôrazniť činnosť na podporu hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Na zabezpečenie a podporu súdržnosti, zamestnanosti a európskeho sociálneho modelu, a teda aj ESAP, je potrebné opätovné pridelenie zdrojov, a to v súlade s analýzami vypracovanými každých päť rokov (pozri bod 7.12.1).

| 7.13.3 | Pokiaľ však nebude účinný nový rozpočet (2013), je možné určité opätovné pridelenie v rámci súčasného rozpočtu, a to aj bez opätovných rokovaní medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

7.13.3

Pokiaľ však nebude účinný nový rozpočet (2013), je možné určité opätovné pridelenie v rámci súčasného rozpočtu, a to aj bez opätovných rokovaní medzi členskými štátmi.

| 7.13.4 | Medzi rôznymi fondmi (napr. kohéznym, regionálnym, sociálnym, rozvoja vidieka, Európskym fondom na prispôsobenie sa globalizácii (EGF)) je potrebná väčšia súdržnosť a koordinácia s cieľom začleniť sociálny rozmer do rôznych politík. |
| --- | --- |

7.13.4

Medzi rôznymi fondmi (napr. kohéznym, regionálnym, sociálnym, rozvoja vidieka, Európskym fondom na prispôsobenie sa globalizácii (EGF)) je potrebná väčšia súdržnosť a koordinácia s cieľom začleniť sociálny rozmer do rôznych politík.

| 7.13.5 | Návrhy na strednodobé iniciatívy






  — | opätovne preskúmať EGF s osobitným dôrazom na rozsah, metódy uplatnenia a lepšieho prístupu k finančným prostriedkom vrátane posilnenia prepojenia k ESF. Je potrebné uvažovať o prípadnom rozšírení EGF s cieľom zahrnúť vplyv klimatických zmien a environmentálnych politík na zamestnanosť, |
| --- | --- | --- |

7.13.5

Návrhy na strednodobé iniciatívy

—

opätovne preskúmať EGF s osobitným dôrazom na rozsah, metódy uplatnenia a lepšieho prístupu k finančným prostriedkom vrátane posilnenia prepojenia k ESF. Je potrebné uvažovať o prípadnom rozšírení EGF s cieľom zahrnúť vplyv klimatických zmien a environmentálnych politík na zamestnanosť,

| — | štrukturálne fondy by mali viac reagovať na malú, ale účinnú pomoc na domácej úrovni, |
| --- | --- |

—

štrukturálne fondy by mali viac reagovať na malú, ale účinnú pomoc na domácej úrovni,

| — | mohol by byť vytvorený fond na sociálnu inováciu s cieľom podporiť nové experimentálne iniciatívy v súlade s pozitívnou skúsenosťou rovnakého programu, |
| --- | --- |

—

mohol by byť vytvorený fond na sociálnu inováciu s cieľom podporiť nové experimentálne iniciatívy v súlade s pozitívnou skúsenosťou rovnakého programu,

| — | urýchlene vytvoriť demografický fond (27), |
| --- | --- |

—

urýchlene vytvoriť demografický fond (27),

| — | posilniť Európskeho fondu pre integráciu. |
| --- | --- |

—

posilniť Európskeho fondu pre integráciu.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV z 18.1.2007 na tému „Hodnotenie skutočnej situácie európskej spoločnosti“, spravodajca: pán Olsson (Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007), bod 5.8.

1

(2)  Od charty k programu, Sociálna Európa 1/90, strana 28.

2

(3)  Článok 2.

3

(4)  Hlava IV, článok 10.

4

(5)  Zlepšenie sociálnej Európy (Enhancing Social Europe), predložili ministri práce Belgicka, Bulharska, Grécka, Španielska, Francúzska, Talianska, Cypru, Luxemburska a Maďarska

5

http://www.obreal.unibo.it/File.aspx?IdFile=816.

(6)  Komisia schválila obnovený sociálny program 2. júla 2008 (KOM(2008) 412 v konečnom znení).

6

(7)  Pozri stanovisko ESHV zo 6. júla 2006 na tému „Európsky sociálny model“, spravodajca: pán Ehnmark (Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006).

7

(8)  Definícia Komisie: „Podnikanie sa vzťahuje na schopnosť jednotlivca zmeniť myšlienky na skutky. Zahŕňa kreativitu, inováciu a prijímanie rizika, ako aj schopnosť plánovať a riadiť projekty za účelom dosiahnuť ciele. Toto podporuje každého v každodennom živote doma a v spoločnosti, zamestnancov, aby si boli vedomí kontextu práce, a aby mohli využiť príležitosti, a je základom pre špecifickejšie zručnosti a vedomosti, ktoré potrebujú podnikatelia zakladajúci podnik zameraný na spoločenskú alebo obchodnú činnosť.“, pozri stanovisko EHSV z 25. októbra 2007 na tému: „Podnikateľské zmýšľanie a lisabonská agenda“, bod 2.2. Spravodajkyňa: pani Sharma, pomocný spravodajca: pán Olsson (Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008, s. 84).

8

(9)  Pozri stanovisko spomenuté v poznámke pod čiarou č. 8.

9

(10)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Príležitosti, prístup a solidarita: smerom k novej sociálnej vízii pre Európu 21. storočia, KOM(2007) 726 v konečnom znení.

10

(11)  Stanovisko EHSV z 22. apríla 2008 na tému „Nové rokovania o obchodných zmluvách“(New trade agreements negotiations). Spravodajca: pán Peel a pomocná spravodajkyňa: pani Pichenot. Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 82.

11

(12)  Konkrétne článok 136 Lisabonskej zmluvy.

12

(13)  Ako napríklad spoločná analytická správa „Kľúčové výzvy, ktorým čelia európske pracovné trhy“ (Key challenges facing European Labour markets), ktorú v októbri 2007 zverejnili BusinessEurope, CCEP a ETUC.

13

(14)  Stanovisko EHSV z 22. apríla 2008 na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – K spoločným zásadám flexiistoty: Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a k zlepšeniu ich kvality“. Spravodajca: pán Janson a spoluspravodajca: pán Ardhe. Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 48

14

(15)  Článok 16 E Lisabonskej zmluvy (predchádzajúci článok 13).

15

(16)  Pozri Günther Schmied: „Prechodné pracovné trhy: Riadenie sociálneho rizika počas celého života“ (Transitional Labour Markets: Managing Social Risks over the Life Course), príspevok na neformálnom zasadnutí ministrov práce a sociálnych vecí, Guimarães, Portugalsko, júl 2007

16

http://www.mtss.gov.pt/eu2007pt/en/preview_documentos.asp?r=29&m=pdf, s. 69).

(17)  SOC/308, návrh stanoviska na tému „Zohľadnenie potrieb starších“, spravodajkyňa: pani Heinisch. Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku (stanovisko bolo prijaté v septembri 2008).

17

(18)  Pozri bod 5.7. v stanovisku EHSV z 22. apríla 2008 na tému „Rokovania o nových obchodných dohodách – postoj EHSV“ (New trade agreements negotiations – The EESC position). Spravodajca: pán Peel a spoluspravodajkyňa: pani Pichenot. Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 82.

18

(19)  Napríklad Laval un Partneri Ltd. Rozhodnutie ESD C-341/05 z 18. decembra 2007. Rozhodnutie ESD vo veci Viking a Rüffert C 346/06.

19

(20)  Článok 8 B.

20

(21)  Pozri napríklad stanovisko EHSV z 28. januára 1998 na tému „Dobrovoľné organizácie a nadácie v Európe“(Voluntary Organizations and Foundations in Europe), spravodajca: pán Olsson (Ú. v. ES C 95, 30.3.1998).

21

(22)  Článok 8 B.4.

22

(23)  Napríklad Euro a Schengen.

23

(24)  Nariadenie 883/04.

24

(25)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – K spoločným zásadám flexiistoty Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality, KOM(2007) 359 v konečnom znení, a iné. Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 48.

25

(26)  Podľa práce ekonóma Armatya Sena, laureáta Nobelovej ceny.

26

(27)  Pozri stanovisko EHSV z 18. decembra 2007 na tému „Štvrtá správa o hospodárskej a sociálnej kohézii“, spravodajca: pán Derruine (Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008).

27

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/108 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/108

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania“

KOM(2007) 637 v konečnom znení – 2007/0228 (CNS)

(2009/C 27/23)

Rada sa 7. februára 2008 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. júna 2008. Spravodajcom bol pán PARIZA CASTAÑOS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla 2008) prijal 139 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 9 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvodné pripomienky

| 1.1 | Prešlo osem rokov od zasadnutia Európskej rady v Tampere, kde sa EÚ rozhodla vytvoriť spoločnú prisťahovaleckú politiku, avšak aj napriek tomu v jednej z najdôležitejších oblastí, v politike a právnych predpisoch týkajúcich sa prijímania prisťahovalcov, nebol dosiahnutý dostatočný pokrok. Regulácia prijímania prisťahovalcov naďalej ostáva v právomoci členských štátov, bez akejkoľvek harmonizácie zo strany EÚ, a tieto právne predpisy jednotlivých štátov sa do značnej miery odlišujú a odrážajú protichodné politické prístupy. |
| --- | --- |

1.1

Prešlo osem rokov od zasadnutia Európskej rady v Tampere, kde sa EÚ rozhodla vytvoriť spoločnú prisťahovaleckú politiku, avšak aj napriek tomu v jednej z najdôležitejších oblastí, v politike a právnych predpisoch týkajúcich sa prijímania prisťahovalcov, nebol dosiahnutý dostatočný pokrok. Regulácia prijímania prisťahovalcov naďalej ostáva v právomoci členských štátov, bez akejkoľvek harmonizácie zo strany EÚ, a tieto právne predpisy jednotlivých štátov sa do značnej miery odlišujú a odrážajú protichodné politické prístupy.

| 1.2 | Ubehlo už viac ako šesť rokov odvtedy, ako Komisia vypracovala návrh smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín za účelom vykonávania plateného zamestnania a samostatnej zárobkovej činnosti (1). EHSV a Európsky parlament vypracovali kladné stanoviská (2). Napriek tomu tento návrh neprešiel cez prvé čítanie v Rade. Odvtedy niektoré členské štáty vypracovali nové právne predpisy v oblasti ekonomického prisťahovalectva, aj keď so značnými rozdielmi v prístupe. |
| --- | --- |

1.2

Ubehlo už viac ako šesť rokov odvtedy, ako Komisia vypracovala návrh smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín za účelom vykonávania plateného zamestnania a samostatnej zárobkovej činnosti (1). EHSV a Európsky parlament vypracovali kladné stanoviská (2). Napriek tomu tento návrh neprešiel cez prvé čítanie v Rade. Odvtedy niektoré členské štáty vypracovali nové právne predpisy v oblasti ekonomického prisťahovalectva, aj keď so značnými rozdielmi v prístupe.

| 1.3 | Počas nesledujúcich rokov budeme my Európania potrebovať, aby noví ekonomickí prisťahovalci prispievali k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju (3). Demografická situácia nás upozorňuje na skutočnosť, že ak nezmeníme prisťahovalecké politiky, Lisabonská stratégia môže stroskotať. Potrebujeme aktívne politiky prijímania vysokokvalifikovaných pracovníkov ako aj pracovníkov s nižšou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

1.3

Počas nesledujúcich rokov budeme my Európania potrebovať, aby noví ekonomickí prisťahovalci prispievali k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju (3). Demografická situácia nás upozorňuje na skutočnosť, že ak nezmeníme prisťahovalecké politiky, Lisabonská stratégia môže stroskotať. Potrebujeme aktívne politiky prijímania vysokokvalifikovaných pracovníkov ako aj pracovníkov s nižšou kvalifikáciou.

| 1.4 | Je poľutovaniahodné, že v Rade Európskej únie niektoré vlády vetovali legislatívne návrhy Komisie a zachovávajú staré reštriktívne politiky z minulosti. Medzitým rastie čierna ekonomika a nelegálna práca, čo v skutočnosti priťahuje prisťahovalcov bez platných dokladov. Je snaha zamedziť tomuto fenoménu prostredníctvom návrhu smernice o sankciách proti zamestnávateľom (4), ku ktorému EHSV vypracoval príslušné stanovisko (5). Vzhľadom na absenciu spoločnej európskej legislatívy prijímajú členské štáty nové zákony s veľmi rozdielnymi politickými programami, čo stavia ďalšie prekážky harmonizácii. Tieto rozdielne politické programy a legislatívne odlišnosti spôsobujú medzi občanmi zmätok a neistotu. |
| --- | --- |

1.4

Je poľutovaniahodné, že v Rade Európskej únie niektoré vlády vetovali legislatívne návrhy Komisie a zachovávajú staré reštriktívne politiky z minulosti. Medzitým rastie čierna ekonomika a nelegálna práca, čo v skutočnosti priťahuje prisťahovalcov bez platných dokladov. Je snaha zamedziť tomuto fenoménu prostredníctvom návrhu smernice o sankciách proti zamestnávateľom (4), ku ktorému EHSV vypracoval príslušné stanovisko (5). Vzhľadom na absenciu spoločnej európskej legislatívy prijímajú členské štáty nové zákony s veľmi rozdielnymi politickými programami, čo stavia ďalšie prekážky harmonizácii. Tieto rozdielne politické programy a legislatívne odlišnosti spôsobujú medzi občanmi zmätok a neistotu.

| 1.5 | EHSV podporuje myšlienku, aby Lisabonská zmluva obsahovala v rámci riadneho legislatívneho postupu právne predpisy týkajúce sa prisťahovalectva (iniciatíva Komisie, kvalifikovaná väčšina v Rade a spolurozhodovanie s Parlamentom). |
| --- | --- |

1.5

EHSV podporuje myšlienku, aby Lisabonská zmluva obsahovala v rámci riadneho legislatívneho postupu právne predpisy týkajúce sa prisťahovalectva (iniciatíva Komisie, kvalifikovaná väčšina v Rade a spolurozhodovanie s Parlamentom).

| 1.6 | Tento návrh smernice však v Rade naráža na neprekonateľnú prekážku požiadavky jednomyseľnosti. Preto, a ako EHSV navrhol v stanovisku o Haagskom programe (6), „táto zmena sa musí uskutočniť teraz, pred diskusiou o nových legislatívnych návrhoch“. EHSV navrhuje Rade, aby uplatnila postup preklenovacích ustanovení, ktorý už platí v oblasti azylu, aby tieto smernice boli schválené kvalifikovanou väčšinou a spolurozhodovaním s Európskym parlamentom. |
| --- | --- |

1.6

Tento návrh smernice však v Rade naráža na neprekonateľnú prekážku požiadavky jednomyseľnosti. Preto, a ako EHSV navrhol v stanovisku o Haagskom programe (6), „táto zmena sa musí uskutočniť teraz, pred diskusiou o nových legislatívnych návrhoch“. EHSV navrhuje Rade, aby uplatnila postup preklenovacích ustanovení, ktorý už platí v oblasti azylu, aby tieto smernice boli schválené kvalifikovanou väčšinou a spolurozhodovaním s Európskym parlamentom.

| 1.7 | Výbor už uviedol, že „pre novú prístupovú legislatívu je vhodnejší celkový horizontálny legislatívny rámec ako sektorová legislatíva“ (7). „Návrh smernice o vstupe, ktorý vypracovala Komisia a EHSV ho podporil, je s niekoľkými zmenami (8) stále dobrým legislatívnym návrhom. Navyše by sa mohli vypracovať špeciálne pravidlá pre sektorové otázky a určité situácie. Ak by si Rada Európskej únie vybrala sektorový prístup smerujúci iba k prijímaniu vysokokvalifikovaných migrantov, netýkal by sa väčšiny migrantov a bol by diskriminačný. Táto možnosť je možno pre Radu jednoduchšia, ale nezodpovedá potrebám Európy.“ |
| --- | --- |

1.7

Výbor už uviedol, že „pre novú prístupovú legislatívu je vhodnejší celkový horizontálny legislatívny rámec ako sektorová legislatíva“ (7). „Návrh smernice o vstupe, ktorý vypracovala Komisia a EHSV ho podporil, je s niekoľkými zmenami (8) stále dobrým legislatívnym návrhom. Navyše by sa mohli vypracovať špeciálne pravidlá pre sektorové otázky a určité situácie. Ak by si Rada Európskej únie vybrala sektorový prístup smerujúci iba k prijímaniu vysokokvalifikovaných migrantov, netýkal by sa väčšiny migrantov a bol by diskriminačný. Táto možnosť je možno pre Radu jednoduchšia, ale nezodpovedá potrebám Európy.“

| 1.8 | Lisabonská zmluva stanovuje hranice spoločnej legislatívy, vrátane práva členských štátov určiť počet prisťahovalcov, ktorí budú prijatí na ich územie. Tento limit nebráni dosiahnutiu vysokého stupňa zosúladenia legislatívy Európskej únie. Je to skôr podnet na používanie spoločných a transparentných konaní v rámci národného riadenia ekonomickej migrácie. Právo na vydávanie pracovných povolení a povolení na pobyt by prislúchalo úradom v členských štátoch, ale v rámci legislatívy Spoločenstva. Každý členský štát bude teda môcť v spolupráci so sociálnymi partnermi určiť charakteristické črty prisťahovalectva (9). Právne predpisy jednotlivých členských štátov by mali brať do úvahy špecifické okolnosti každého štátu, a to v rámci európskej legislatívy. |
| --- | --- |

1.8

Lisabonská zmluva stanovuje hranice spoločnej legislatívy, vrátane práva členských štátov určiť počet prisťahovalcov, ktorí budú prijatí na ich územie. Tento limit nebráni dosiahnutiu vysokého stupňa zosúladenia legislatívy Európskej únie. Je to skôr podnet na používanie spoločných a transparentných konaní v rámci národného riadenia ekonomickej migrácie. Právo na vydávanie pracovných povolení a povolení na pobyt by prislúchalo úradom v členských štátoch, ale v rámci legislatívy Spoločenstva. Každý členský štát bude teda môcť v spolupráci so sociálnymi partnermi určiť charakteristické črty prisťahovalectva (9). Právne predpisy jednotlivých členských štátov by mali brať do úvahy špecifické okolnosti každého štátu, a to v rámci európskej legislatívy.

| 1.9 | EHSV sa nazdáva, že právne predpisy v oblasti prijímania migrujúcich pracovníkov súvisia s vývojom na trhoch práce, a preto by orgány jednotlivých štátov mali viesť dialóg so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

1.9

EHSV sa nazdáva, že právne predpisy v oblasti prijímania migrujúcich pracovníkov súvisia s vývojom na trhoch práce, a preto by orgány jednotlivých štátov mali viesť dialóg so sociálnymi partnermi.

| 1.10 | Haagsky program z novembra 2004 na druhej strane uznal, že „legálna migrácia bude hrať dôležitú úlohu pri posilňovaní európskej znalostnej ekonomiky, pri podpore hospodárskeho rozvoja, a tým prispievať k uskutočňovaniu Lisabonskej stratégie“. |
| --- | --- |

1.10

Haagsky program z novembra 2004 na druhej strane uznal, že „legálna migrácia bude hrať dôležitú úlohu pri posilňovaní európskej znalostnej ekonomiky, pri podpore hospodárskeho rozvoja, a tým prispievať k uskutočňovaniu Lisabonskej stratégie“.

| 1.11 | Zasadnutie Európskej rady v decembri 2006 odsúhlasilo plán politiky v oblasti legálneho prisťahovalectva, ktorý by mal dať odpoveď na dva ciele: |
| --- | --- |

1.11

Zasadnutie Európskej rady v decembri 2006 odsúhlasilo plán politiky v oblasti legálneho prisťahovalectva, ktorý by mal dať odpoveď na dva ciele:

| 1.11.1 | Určiť podmienky prijímania pre určité kategórie migrantov, a to v štyroch špecifických legislatívnych návrhoch týkajúcich sa vysokokvalifikovaných pracovníkov, sezónnych robotníkov, odmeňovaných stážistov a pracovníkov preložených v rámci jednej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.11.1

Určiť podmienky prijímania pre určité kategórie migrantov, a to v štyroch špecifických legislatívnych návrhoch týkajúcich sa vysokokvalifikovaných pracovníkov, sezónnych robotníkov, odmeňovaných stážistov a pracovníkov preložených v rámci jednej spoločnosti.

| 1.11.2 | Vytvoriť všeobecný rámec pre vyvážený prístup založený na dodržiavaní práv pracovníkov v oblasti migrácie. |
| --- | --- |

1.11.2

Vytvoriť všeobecný rámec pre vyvážený prístup založený na dodržiavaní práv pracovníkov v oblasti migrácie.

| 1.12 | Výbor nedávno prijal dve stanoviská (10), pričom navrhol, aby sa s cieľom podpory rozvoja riadenie prisťahovalectva vykonávalo v spolupráci s krajinami pôvodu. EHSV vo svojom nedávnom stanovisku (11) uviedol, že je potrebné dosiahnuť väčšiu flexibilitu smernice 2003/109/ES pre osoby s dlhodobým pobytom a uviedol aj iné návrhy, ktoré by sa mali brať do úvahy pri vypracovaní nových smerníc a o prijímaní prisťahovalcov. |
| --- | --- |

1.12

Výbor nedávno prijal dve stanoviská (10), pričom navrhol, aby sa s cieľom podpory rozvoja riadenie prisťahovalectva vykonávalo v spolupráci s krajinami pôvodu. EHSV vo svojom nedávnom stanovisku (11) uviedol, že je potrebné dosiahnuť väčšiu flexibilitu smernice 2003/109/ES pre osoby s dlhodobým pobytom a uviedol aj iné návrhy, ktoré by sa mali brať do úvahy pri vypracovaní nových smerníc a o prijímaní prisťahovalcov.

2.   Návrh smernice

| 2.1 | Cieľom návrhu je zjednodušiť pritiahnutie vysokokvalifikovaných pracovníkov prostredníctvom zosúladenia zrýchlených konaní pri vstupe, ktoré budú založené na spoločných definíciách a kritériách, ako aj prostredníctvom vytvorenia priaznivejších podmienok pobytu. Obsahuje aj špeciálny režim pre mladých odborníkov a prispieva k mobilite v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.1

Cieľom návrhu je zjednodušiť pritiahnutie vysokokvalifikovaných pracovníkov prostredníctvom zosúladenia zrýchlených konaní pri vstupe, ktoré budú založené na spoločných definíciách a kritériách, ako aj prostredníctvom vytvorenia priaznivejších podmienok pobytu. Obsahuje aj špeciálny režim pre mladých odborníkov a prispieva k mobilite v rámci Spoločenstva.

2.2   Vecný a osobný rámec

| 2.2.1 | Cieľom je vytvoriť podmienky pre vstup štátnych príslušníkov tretích krajín a ich rodinných príslušníkov na územie členských štátov a pobyt na tomto území dlhší ako tri mesiace na účely vysokokvalifikovaného zamestnania, ako aj upraviť kritériá ich pobytu v iných členských štátoch. Vysokokvalifikované zamestnanie znamená výkon presne určenej a efektívnej práce pod vedením niekoho iného, za ktorú je osoba platená a pre ktorú sa vyžaduje vysokoškolské vzdelanie alebo najmenej tri roky rovnocennej odbornej praxe. |
| --- | --- |

2.2.1

Cieľom je vytvoriť podmienky pre vstup štátnych príslušníkov tretích krajín a ich rodinných príslušníkov na územie členských štátov a pobyt na tomto území dlhší ako tri mesiace na účely vysokokvalifikovaného zamestnania, ako aj upraviť kritériá ich pobytu v iných členských štátoch. Vysokokvalifikované zamestnanie znamená výkon presne určenej a efektívnej práce pod vedením niekoho iného, za ktorú je osoba platená a pre ktorú sa vyžaduje vysokoškolské vzdelanie alebo najmenej tri roky rovnocennej odbornej praxe.

| 2.2.2 | Rámec osobného uplatňovania sa vzťahuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o prijatie na územie členského štátu na účely vysokokvalifikovanej práce. Vylúčené sú tieto kategórie: žiadatelia, ktorí sa uchádzajú o medzinárodnú ochranu alebo spadajú do rámca schém dočasnej ochrany, utečenci, výskumní pracovníci, rodinní príslušníci európskych občanov, ktorí si uplatňujú právo na voľný pobyt, osoby, ktorým bol udelený štatút osoby s dlhodobým pobytom v EÚ a osoby spadajúce pod medzinárodné dohody. |
| --- | --- |

2.2.2

Rámec osobného uplatňovania sa vzťahuje na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o prijatie na územie členského štátu na účely vysokokvalifikovanej práce. Vylúčené sú tieto kategórie: žiadatelia, ktorí sa uchádzajú o medzinárodnú ochranu alebo spadajú do rámca schém dočasnej ochrany, utečenci, výskumní pracovníci, rodinní príslušníci európskych občanov, ktorí si uplatňujú právo na voľný pobyt, osoby, ktorým bol udelený štatút osoby s dlhodobým pobytom v EÚ a osoby spadajúce pod medzinárodné dohody.

| 2.2.3 | Smernica nebude mať vplyv na priaznivejšie ustanovenia začlenené do dvojstranných a mnohostranných dohôd s tretími krajinami. Neovplyvní ani právo členských štátov prijímať alebo zachovať priaznivejšie ustanovenia, okrem prípadov, ktoré sa týkajú podmienok vstupu do prvého členského štátu. |
| --- | --- |

2.2.3

Smernica nebude mať vplyv na priaznivejšie ustanovenia začlenené do dvojstranných a mnohostranných dohôd s tretími krajinami. Neovplyvní ani právo členských štátov prijímať alebo zachovať priaznivejšie ustanovenia, okrem prípadov, ktoré sa týkajú podmienok vstupu do prvého členského štátu.

2.3   Podmienky, postupy a práva

| 2.3.1 | Návrh stanovuje podmienky vstupu a kritériá pre prijímanie






  a) | predložiť platnú pracovnú zmluvu alebo záväznú pracovnú ponuku najmenej na obdobie jedného roka; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Návrh stanovuje podmienky vstupu a kritériá pre prijímanie

a)

predložiť platnú pracovnú zmluvu alebo záväznú pracovnú ponuku najmenej na obdobie jedného roka;

| b) | spĺňať podmienky stanovené vo vnútroštátnej legislatíve pre výkon regulovanej profesie, ktorá je uvedená v pracovnej zmluve alebo záväznej pracovnej ponuke; |
| --- | --- |

b)

spĺňať podmienky stanovené vo vnútroštátnej legislatíve pre výkon regulovanej profesie, ktorá je uvedená v pracovnej zmluve alebo záväznej pracovnej ponuke;

| c) | v prípade neregulovaných profesií predložiť dokumenty osvedčujúce relevantnú odbornú kvalifikáciu v odbore alebo špecifikovanom sektore; |
| --- | --- |

c)

v prípade neregulovaných profesií predložiť dokumenty osvedčujúce relevantnú odbornú kvalifikáciu v odbore alebo špecifikovanom sektore;

| d) | platný cestovný doklad a platné povolenie na pobyt; |
| --- | --- |

d)

platný cestovný doklad a platné povolenie na pobyt;

| e) | zdravotné poistenie; |
| --- | --- |

e)

zdravotné poistenie;

| f) | nepredstavovať ohrozenie verejného zdravia, verejnej bezpečnosti alebo verejného poriadku. |
| --- | --- |

f)

nepredstavovať ohrozenie verejného zdravia, verejnej bezpečnosti alebo verejného poriadku.

| 2.3.2 | Hrubý mesačný plat uvedený v pracovnej zmluve alebo záväznej pracovnej ponuke nesmie byť nižší ako národný platový prah určený a zverejnený na tento účel členskými štátmi, ktorý má byť najmenej trojnásobkom minimálnej hrubej mesačnej mzdy určenej vnútroštátnou legislatívou (12). |
| --- | --- |

2.3.2

Hrubý mesačný plat uvedený v pracovnej zmluve alebo záväznej pracovnej ponuke nesmie byť nižší ako národný platový prah určený a zverejnený na tento účel členskými štátmi, ktorý má byť najmenej trojnásobkom minimálnej hrubej mesačnej mzdy určenej vnútroštátnou legislatívou (12).

| 2.3.3 | Príslušníci tretích krajín, ktorí sú mladší ako 30 rokov a majú vysokoškolské vzdelanie budú z niektorých týchto podmienok vyňatí. Hrubý mesačný plat bude zodpovedať minimálne výške dvoch tretín národného mzdového prahu. Navyše, ak žiadateľ ukončil vyššie vzdelanie v členskom štáte a získal titul bakalára a titul magistra v inštitúcii vyššieho vzdelávania nachádzajúcej sa na území Spoločenstva, nebude sa vyžadovať preukazovanie odbornej praxe popri vysokoškolskom vzdelaní. |
| --- | --- |

2.3.3

Príslušníci tretích krajín, ktorí sú mladší ako 30 rokov a majú vysokoškolské vzdelanie budú z niektorých týchto podmienok vyňatí. Hrubý mesačný plat bude zodpovedať minimálne výške dvoch tretín národného mzdového prahu. Navyše, ak žiadateľ ukončil vyššie vzdelanie v členskom štáte a získal titul bakalára a titul magistra v inštitúcii vyššieho vzdelávania nachádzajúcej sa na území Spoločenstva, nebude sa vyžadovať preukazovanie odbornej praxe popri vysokoškolskom vzdelaní.

| 2.3.4 | Článkom 5 a článkom 19 ods. 5 nie sú dotknuté právomoci členských štátov určiť počty prijatých štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania. |
| --- | --- |

2.3.4

Článkom 5 a článkom 19 ods. 5 nie sú dotknuté právomoci členských štátov určiť počty prijatých štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania.

2.4   Modrá karta

| 2.4.1 | Príslušníkom tretích krajín, ktorí splnia tieto kritériá bude udelená modrá karta Európskej únie. Modrá karta bude platiť dva roky a jej platnosť bude môcť byť predĺžená najmenej na rovnakú dobu (13). Ak bude platnosť pracovnej zmluvy znieť na obdobie kratšie ako dva roky, dĺžka platnosti modrej karty bude zodpovedať dobe trvania pracovnej zmluvy. |
| --- | --- |

2.4.1

Príslušníkom tretích krajín, ktorí splnia tieto kritériá bude udelená modrá karta Európskej únie. Modrá karta bude platiť dva roky a jej platnosť bude môcť byť predĺžená najmenej na rovnakú dobu (13). Ak bude platnosť pracovnej zmluvy znieť na obdobie kratšie ako dva roky, dĺžka platnosti modrej karty bude zodpovedať dobe trvania pracovnej zmluvy.

| 2.4.2 | Členské štáty určia, či žiadosť o vydanie modrej karty EÚ má podávať štátny príslušník tretej krajiny alebo jeho zamestnávateľ. |
| --- | --- |

2.4.2

Členské štáty určia, či žiadosť o vydanie modrej karty EÚ má podávať štátny príslušník tretej krajiny alebo jeho zamestnávateľ.

| 2.4.3 | Vo všeobecnosti sa žiadosť posúdi a preskúma, keď sa štátny príslušník tretej krajiny zdržiava mimo územia EÚ. Návrh však poskytuje členským štátom možnosť, aby v súlade s ich vnútroštátnou legislatívou akceptovali žiadosť predloženú v čase, keď štátny príslušník tretej krajiny nemá povolenie na pobyt, ale legálne sa zdržiava na ich území. |
| --- | --- |

2.4.3

Vo všeobecnosti sa žiadosť posúdi a preskúma, keď sa štátny príslušník tretej krajiny zdržiava mimo územia EÚ. Návrh však poskytuje členským štátom možnosť, aby v súlade s ich vnútroštátnou legislatívou akceptovali žiadosť predloženú v čase, keď štátny príslušník tretej krajiny nemá povolenie na pobyt, ale legálne sa zdržiava na ich území.

2.5   Práva

| 2.5.1 | Počas prvých dvoch rokov pobytu v dotknutom členskom štáte v pozícii držiteľa modrej karty EÚ je prístup na trh práce pre danú osobu obmedzený na platené zamestnanecké činnosti, ktoré spĺňajú požiadavky platné pre vydanie karty. Po zavŕšení tejto lehoty bude migrujúcemu pracovníkovi priznané porovnateľné zaobchádzanie ako príslušníkom členského štátu pokiaľ ide o prístup na trh práce a vysokokvalifikované zamestnanie. Nezamestnanosť sama o sebe nezakladá dôvod na odobratie modrej karty EÚ, pokiaľ obdobie nezamestnanosti nepresiahne tri za sebou nasledujúce mesiace. |
| --- | --- |

2.5.1

Počas prvých dvoch rokov pobytu v dotknutom členskom štáte v pozícii držiteľa modrej karty EÚ je prístup na trh práce pre danú osobu obmedzený na platené zamestnanecké činnosti, ktoré spĺňajú požiadavky platné pre vydanie karty. Po zavŕšení tejto lehoty bude migrujúcemu pracovníkovi priznané porovnateľné zaobchádzanie ako príslušníkom členského štátu pokiaľ ide o prístup na trh práce a vysokokvalifikované zamestnanie. Nezamestnanosť sama o sebe nezakladá dôvod na odobratie modrej karty EÚ, pokiaľ obdobie nezamestnanosti nepresiahne tri za sebou nasledujúce mesiace.

| 2.5.2 | Modrá karta EÚ jej držiteľovi zaručuje rovnaké zaobchádzanie ako príslušníkom členských štátov v týchto oblastiach: pracovné podmienky (odmeňovanie, prepúšťanie, zdravie a bezpečnosť na pracovisku), sloboda združovania, zapájanie sa a členstvo v organizáciách zastupujúcich pracovníkov alebo zamestnávateľov, všeobecné vzdelávanie a odborné vzdelávanie (študijné granty), vzájomné uznávanie diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách, sociálne zabezpečenie, sociálna pomoc, výplata dosiahnutých dôchodkov pri presťahovaní sa do tretej krajiny, daňové výhody, prístup k tovaru a službám a k poskytovaniu tovarov a služieb dostupných pre verejnosť(vrátane postupov pri hľadaní ubytovania a pomoci poskytovanej úradmi práce) a voľný vstup na celé územie príslušného členského štátu. |
| --- | --- |

2.5.2

Modrá karta EÚ jej držiteľovi zaručuje rovnaké zaobchádzanie ako príslušníkom členských štátov v týchto oblastiach: pracovné podmienky (odmeňovanie, prepúšťanie, zdravie a bezpečnosť na pracovisku), sloboda združovania, zapájanie sa a členstvo v organizáciách zastupujúcich pracovníkov alebo zamestnávateľov, všeobecné vzdelávanie a odborné vzdelávanie (študijné granty), vzájomné uznávanie diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách, sociálne zabezpečenie, sociálna pomoc, výplata dosiahnutých dôchodkov pri presťahovaní sa do tretej krajiny, daňové výhody, prístup k tovaru a službám a k poskytovaniu tovarov a služieb dostupných pre verejnosť(vrátane postupov pri hľadaní ubytovania a pomoci poskytovanej úradmi práce) a voľný vstup na celé územie príslušného členského štátu.

| 2.5.3 | Členské štáty môžu uplatniť výnimky, ako napríklad zamedzenie prístupu k niektorým pracovným činnostiam a niektorým sociálnym právam. |
| --- | --- |

2.5.3

Členské štáty môžu uplatniť výnimky, ako napríklad zamedzenie prístupu k niektorým pracovným činnostiam a niektorým sociálnym právam.

| 2.5.4 | Preambula tohto návrhu uvádza, že priaznivé podmienky pre zlúčenie rodiny a prístup na trh práce pre manželských partnerov by mali byť základnými prvkami každého systému, ktorého cieľom je pritiahnuť vysokokvalifikovaných pracovníkov do EÚ. Návrh preto predkladá súbor výnimiek z podmienok uvedených v smernici 2003/86/ES o práve na zlúčenie rodiny (14) s cieľom umožniť uplatnenie tohto práva takémuto typu prisťahovalcov. |
| --- | --- |

2.5.4

Preambula tohto návrhu uvádza, že priaznivé podmienky pre zlúčenie rodiny a prístup na trh práce pre manželských partnerov by mali byť základnými prvkami každého systému, ktorého cieľom je pritiahnuť vysokokvalifikovaných pracovníkov do EÚ. Návrh preto predkladá súbor výnimiek z podmienok uvedených v smernici 2003/86/ES o práve na zlúčenie rodiny (14) s cieľom umožniť uplatnenie tohto práva takémuto typu prisťahovalcov.

| 2.5.5 | Návrh smernice tiež obsahuje súbor výnimiek k smernici 2003/109/ES o postavení štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom (15). Vysokokvalifikovaní štátni príslušníci tretích krajín budú mať prístup k väčšiemu počtu práv a priaznivejšie a flexibilnejšie administratívne podmienky ako ostatní prisťahovalci, ktorí majú štatút osoby s dlhodobým pobytom. |
| --- | --- |

2.5.5

Návrh smernice tiež obsahuje súbor výnimiek k smernici 2003/109/ES o postavení štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom (15). Vysokokvalifikovaní štátni príslušníci tretích krajín budú mať prístup k väčšiemu počtu práv a priaznivejšie a flexibilnejšie administratívne podmienky ako ostatní prisťahovalci, ktorí majú štatút osoby s dlhodobým pobytom.

| 2.5.6 | Príslušný členský štát bude musieť poskytnúť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorého žiadosť bola prijatá, všetky možnosti na získanie potrebných víz. |
| --- | --- |

2.5.6

Príslušný členský štát bude musieť poskytnúť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorého žiadosť bola prijatá, všetky možnosti na získanie potrebných víz.

| 2.5.7 | Po dvoch rokoch legálneho pobytu v niektorom členskom štáte v pozícii držiteľa modrej karty EÚ návrh poskytuje možnosť presťahovať sa za vysokokvalifikovaným zamestnaním do iného členského štátu, a to za predpokladu, že budú splnené rovnaké podmienky na získanie modrej karty ako v prvom členskom štáte. Rodinní príslušníci ho budú môcť sprevádzať alebo sa k nemu pripojiť. |
| --- | --- |

2.5.7

Po dvoch rokoch legálneho pobytu v niektorom členskom štáte v pozícii držiteľa modrej karty EÚ návrh poskytuje možnosť presťahovať sa za vysokokvalifikovaným zamestnaním do iného členského štátu, a to za predpokladu, že budú splnené rovnaké podmienky na získanie modrej karty ako v prvom členskom štáte. Rodinní príslušníci ho budú môcť sprevádzať alebo sa k nemu pripojiť.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor podporuje možnosť vytvorenia spoločného zrýchleného a transparentného konania pre prijímanie prisťahovalcov v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy o práve členských štátov určiť počet prisťahovalcov, ktorí budú prijatí na ich územie. |
| --- | --- |

3.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor podporuje možnosť vytvorenia spoločného zrýchleného a transparentného konania pre prijímanie prisťahovalcov v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy o práve členských štátov určiť počet prisťahovalcov, ktorí budú prijatí na ich územie.

| 3.2 | EHSV sa nazdáva, že v súlade so zásadami a hodnotami EÚ by mali právne predpisy v oblasti prisťahovalectva dodržiavať Chartu základných práv EÚ a antidiskriminačné právne predpisy. |
| --- | --- |

3.2

EHSV sa nazdáva, že v súlade so zásadami a hodnotami EÚ by mali právne predpisy v oblasti prisťahovalectva dodržiavať Chartu základných práv EÚ a antidiskriminačné právne predpisy.

| 3.3 | Po ratifikácii Lisabonskej zmluvy a jej vstupe do platnosti budú právomoci EÚ a členských štátov jasnejšie a Rada bude prijímať rozhodnutia kvalifikovanou väčšinou a spolurozhodovaním s Európskym parlamentom, pričom sa prekoná súčasná požiadavka jednomyseľnosti, ktorá bráni prijatiu skutočnej spoločnej legislatívy. |
| --- | --- |

3.3

Po ratifikácii Lisabonskej zmluvy a jej vstupe do platnosti budú právomoci EÚ a členských štátov jasnejšie a Rada bude prijímať rozhodnutia kvalifikovanou väčšinou a spolurozhodovaním s Európskym parlamentom, pričom sa prekoná súčasná požiadavka jednomyseľnosti, ktorá bráni prijatiu skutočnej spoločnej legislatívy.

| 3.4 | Európsky hospodársky a sociálny výbor navrhuje Rade, aby sa pri schvaľovaní legislatívy v oblasti prisťahovalectva (predkladanej smernice a nasledujúcich smerníc) uplatnil riadny legislatívy postup (rovnako ako v prípade legislatívy týkajúcej sa azylu), čím by sa v predstihu uplatnili ustanovenia Lisabonskej zmluvy. Ďalej navrhuje Komisii, aby urýchlila vypracovanie ostatných smerníc o prijímaní prisťahovalcov, ktoré sú naplánované na nasledujúce mesiace (pre sezónnych robotníkov, odmeňovaných stážistov a pracovníkov preložených v rámci spoločnosti). |
| --- | --- |

3.4

Európsky hospodársky a sociálny výbor navrhuje Rade, aby sa pri schvaľovaní legislatívy v oblasti prisťahovalectva (predkladanej smernice a nasledujúcich smerníc) uplatnil riadny legislatívy postup (rovnako ako v prípade legislatívy týkajúcej sa azylu), čím by sa v predstihu uplatnili ustanovenia Lisabonskej zmluvy. Ďalej navrhuje Komisii, aby urýchlila vypracovanie ostatných smerníc o prijímaní prisťahovalcov, ktoré sú naplánované na nasledujúce mesiace (pre sezónnych robotníkov, odmeňovaných stážistov a pracovníkov preložených v rámci spoločnosti).

| 3.5 | Výbor si želá, aby mala Európska únia adekvátnu spoločnú legislatívu s vysokým stupňom harmonizácie, ktorá by umožnila usmerňovanie prisťahovalectva prostredníctvom transparentných a flexibilných právnych konaní a na základe ktorej by mali štátni príslušníci tretích krajín právo na spravodlivé zaobchádzanie, vrátane práv a povinností porovnateľných s občanmi Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.5

Výbor si želá, aby mala Európska únia adekvátnu spoločnú legislatívu s vysokým stupňom harmonizácie, ktorá by umožnila usmerňovanie prisťahovalectva prostredníctvom transparentných a flexibilných právnych konaní a na základe ktorej by mali štátni príslušníci tretích krajín právo na spravodlivé zaobchádzanie, vrátane práv a povinností porovnateľných s občanmi Spoločenstva.

| 3.6 | Práva a povinnosti príslušníkov tretích krajín, ktoré stanovuje predkladaný návrh smernice na základe rovného zaobchádzania v oblasti odmeňovania, pracovných podmienok, slobody združovania, všeobecného vzdelávania a odbornej prípravy, predstavujú solídny základ pre vytvorenie právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva, ktoré by sa mali vzťahovať na všetky kategórie migrujúcich pracovníkov. |
| --- | --- |

3.6

Práva a povinnosti príslušníkov tretích krajín, ktoré stanovuje predkladaný návrh smernice na základe rovného zaobchádzania v oblasti odmeňovania, pracovných podmienok, slobody združovania, všeobecného vzdelávania a odbornej prípravy, predstavujú solídny základ pre vytvorenie právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva, ktoré by sa mali vzťahovať na všetky kategórie migrujúcich pracovníkov.

| 3.7 | EHSV súhlasí s tým, aby nové právne predpisy v oblasti prisťahovalectva obsahovali ustanovenia o zlučovaní rodiny, ktoré by boli menej reštriktívne ako v smernici 2003/86/ES. |
| --- | --- |

3.7

EHSV súhlasí s tým, aby nové právne predpisy v oblasti prisťahovalectva obsahovali ustanovenia o zlučovaní rodiny, ktoré by boli menej reštriktívne ako v smernici 2003/86/ES.

| 3.8 | EHSV tiež zdieľa názor, že právne predpisy v oblasti prisťahovalectva by mali byť flexibilnejšie pokiaľ ide o povolenia na pobyt, ako to už výbor navrhol v nedávnom stanovisku (16) s cieľom umožniť, aby systémy okružnej migrácie pomohli rozvoju krajín pôvodu a vyvážili negatívne dôsledky úniku mozgov. V spomínanom stanovisku EHSV navrhol niektoré úpravy smernice o postavení štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom (2003/109/ES) s cieľom zvýšiť flexibilitu niektorých postupov. Toto stanovisko obsahuje tiež viaceré návrhy týkajúce sa ostatných smerníc o prijímaní prisťahovalcov. |
| --- | --- |

3.8

EHSV tiež zdieľa názor, že právne predpisy v oblasti prisťahovalectva by mali byť flexibilnejšie pokiaľ ide o povolenia na pobyt, ako to už výbor navrhol v nedávnom stanovisku (16) s cieľom umožniť, aby systémy okružnej migrácie pomohli rozvoju krajín pôvodu a vyvážili negatívne dôsledky úniku mozgov. V spomínanom stanovisku EHSV navrhol niektoré úpravy smernice o postavení štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom (2003/109/ES) s cieľom zvýšiť flexibilitu niektorých postupov. Toto stanovisko obsahuje tiež viaceré návrhy týkajúce sa ostatných smerníc o prijímaní prisťahovalcov.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV sa nazdáva, že výška platu ako podmienka pre priznanie štatútu vysokokvalifikovaného pracovníka nie je vhodná. |
| --- | --- |

4.1

EHSV sa nazdáva, že výška platu ako podmienka pre priznanie štatútu vysokokvalifikovaného pracovníka nie je vhodná.

| 4.2 | Pojem vysokokvalifikovanej práce by sa mal viazať na vysokoškolské vzdelanie a titul alebo rovnocennú vyššiu odbornú kvalifikáciu, a nie na výšku platu, ktorý bude pracovník dostávať (17). |
| --- | --- |

4.2

Pojem vysokokvalifikovanej práce by sa mal viazať na vysokoškolské vzdelanie a titul alebo rovnocennú vyššiu odbornú kvalifikáciu, a nie na výšku platu, ktorý bude pracovník dostávať (17).

| 4.3 | Naopak, stanovenie výšky platu ako jednej z podmienok pre udelenie modrej karty EÚ skomplikuje vytvorenie spoločnej politiky Európskej únie. Výrazné rozdiely medzi členskými štátmi, ktoré v súčasnosti existujú v oblasti minimálneho platu na trhu práce bráni ich zosúladeniu. |
| --- | --- |

4.3

Naopak, stanovenie výšky platu ako jednej z podmienok pre udelenie modrej karty EÚ skomplikuje vytvorenie spoločnej politiky Európskej únie. Výrazné rozdiely medzi členskými štátmi, ktoré v súčasnosti existujú v oblasti minimálneho platu na trhu práce bráni ich zosúladeniu.

| 4.4 | EÚ by mala rýchlo pokročiť v oblasti uznávania odborných kvalifikácií, pričom je potrebné brať do úvahy Bolonský proces, ktorého cieľom je zjednodušiť vzájomné uznávanie diplomov z európskych univerzít. Kým nebude vytvorený európsky systém uznávania kvalifikácií, uznávanie diplomov by mal vykonávať národný orgán, a to v súlade so smernicou 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií, s kritériami, ktoré používa MOP (18) na definovanie pojmu vysokokvalifikovaný pracovník ako aj s medzinárodnou štandardnou klasifikáciou stupňov vzdelania (ISCED 1997 (19)) organizácie UNESCO. |
| --- | --- |

4.4

EÚ by mala rýchlo pokročiť v oblasti uznávania odborných kvalifikácií, pričom je potrebné brať do úvahy Bolonský proces, ktorého cieľom je zjednodušiť vzájomné uznávanie diplomov z európskych univerzít. Kým nebude vytvorený európsky systém uznávania kvalifikácií, uznávanie diplomov by mal vykonávať národný orgán, a to v súlade so smernicou 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií, s kritériami, ktoré používa MOP (18) na definovanie pojmu vysokokvalifikovaný pracovník ako aj s medzinárodnou štandardnou klasifikáciou stupňov vzdelania (ISCED 1997 (19)) organizácie UNESCO.

| 4.5 | EHSV súhlasí s kritériom troch rokov rovnocennej odbornej praxe pri definovaní pojmu vysokokvalifikované zamestnanie. Toto kritérium však môže spôsobiť problémy v praxi, a to v súvislosti s povolaniami, v ktorých je vyššia odborná kvalifikácia dlhodobejšia. V každom prípade by mal odbornú kvalifikáciu hodnotiť príslušný národný orgán v spolupráci so sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

4.5

EHSV súhlasí s kritériom troch rokov rovnocennej odbornej praxe pri definovaní pojmu vysokokvalifikované zamestnanie. Toto kritérium však môže spôsobiť problémy v praxi, a to v súvislosti s povolaniami, v ktorých je vyššia odborná kvalifikácia dlhodobejšia. V každom prípade by mal odbornú kvalifikáciu hodnotiť príslušný národný orgán v spolupráci so sociálnymi partnermi.

| 4.6 | EHSV sa nazdáva, že návrh Európskej komisie stanoviť podmienky uprednostňujúce migrujúcich vysokokvalifikovaných pracovníkov prostredníctvom zaobchádzania priaznivejšieho ako stanovujú smernice 2003/86/ES a 2003/109/ES môže podnietiť nerovné zaobchádzanie s jednotlivými kategóriami prisťahovalcov. Je potrebné zabezpečiť, aby výnimky neovplyvnili všeobecnú súdržnosť európskej prisťahovaleckej politiky a ani zásadu rovného zaobchádzania (20). |
| --- | --- |

4.6

EHSV sa nazdáva, že návrh Európskej komisie stanoviť podmienky uprednostňujúce migrujúcich vysokokvalifikovaných pracovníkov prostredníctvom zaobchádzania priaznivejšieho ako stanovujú smernice 2003/86/ES a 2003/109/ES môže podnietiť nerovné zaobchádzanie s jednotlivými kategóriami prisťahovalcov. Je potrebné zabezpečiť, aby výnimky neovplyvnili všeobecnú súdržnosť európskej prisťahovaleckej politiky a ani zásadu rovného zaobchádzania (20).

| 4.6.1 | Návrh smernice o vysokokvalifikovanom zamestnaní zjednoduší zlučovanie rodín a udelí viac práv v tejto oblasti. Výbor je toho názoru, že právo na rodinný život je základným právom, ktoré nemôže byť podmienené charakterom ekonomickej alebo pracovnej činnosti pracovníka. Výbor už v iných stanoviskách navrhol úpravu smernice 2003/86/ES o zlučovaní rodiny, ktorá by mala obsahovať výnimky stanovené v smernici o vysokokvalifikovanom zamestnaní (21). |
| --- | --- |

4.6.1

Návrh smernice o vysokokvalifikovanom zamestnaní zjednoduší zlučovanie rodín a udelí viac práv v tejto oblasti. Výbor je toho názoru, že právo na rodinný život je základným právom, ktoré nemôže byť podmienené charakterom ekonomickej alebo pracovnej činnosti pracovníka. Výbor už v iných stanoviskách navrhol úpravu smernice 2003/86/ES o zlučovaní rodiny, ktorá by mala obsahovať výnimky stanovené v smernici o vysokokvalifikovanom zamestnaní (21).

| 4.6.2 | Výbor vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že smernica nepriznáva rodinným príslušníkom držiteľa modrej karty EÚ právo na prácu, keď sa tento premiestni do iného členského štátu. |
| --- | --- |

4.6.2

Výbor vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že smernica nepriznáva rodinným príslušníkom držiteľa modrej karty EÚ právo na prácu, keď sa tento premiestni do iného členského štátu.

| 4.6.3 | Naopak, títo príslušníci tretích krajín, ktorí po päťročnom období pobytu získajú štatút osoby s dlhodobým pobytom, budú mať menej výhodný právny štatút v porovnaní s migrujúcimi vysokokvalifikovanými pracovníkmi. Faktor stabilného a trvalého pobytu sa v momente zabezpečenia právnej istoty a integrácie do EÚ stane druhoradým faktorom. EHSV už v nedávnom stanovisku (22) upozornil na to, že je potrebné dosiahnuť väčšiu flexibilitu uplatňovania smernice 2003/109/ES na všetky osoby s dlhodobým pobytom. |
| --- | --- |

4.6.3

Naopak, títo príslušníci tretích krajín, ktorí po päťročnom období pobytu získajú štatút osoby s dlhodobým pobytom, budú mať menej výhodný právny štatút v porovnaní s migrujúcimi vysokokvalifikovanými pracovníkmi. Faktor stabilného a trvalého pobytu sa v momente zabezpečenia právnej istoty a integrácie do EÚ stane druhoradým faktorom. EHSV už v nedávnom stanovisku (22) upozornil na to, že je potrebné dosiahnuť väčšiu flexibilitu uplatňovania smernice 2003/109/ES na všetky osoby s dlhodobým pobytom.

| 4.7 | Kompatibilita niektorých čŕt návrhu s povinnosťami členských štátov v rámci medzinárodného práva je diskutabilná. Napríklad požiadavka, že počas prvých dvoch rokov legálneho pobytu je držiteľ modrej karty EÚ obmedzený v oblasti pracovnej mobility, nie je v súlade s Európskym dohovorom o právnom postavení migrujúceho pracovníka z roku 1977, ktorý vo svojom článku 8 stanovuje toto obdobie na maximálne jeden rok. |
| --- | --- |

4.7

Kompatibilita niektorých čŕt návrhu s povinnosťami členských štátov v rámci medzinárodného práva je diskutabilná. Napríklad požiadavka, že počas prvých dvoch rokov legálneho pobytu je držiteľ modrej karty EÚ obmedzený v oblasti pracovnej mobility, nie je v súlade s Európskym dohovorom o právnom postavení migrujúceho pracovníka z roku 1977, ktorý vo svojom článku 8 stanovuje toto obdobie na maximálne jeden rok.

| 4.8 | Podľa návrhu smernice nebude osobe nezamestnanej počas troch nasledujúcich mesiacoch môcť byť obnovená modrá karta EÚ. Lehota troch mesiacov však tiež nezodpovedá lehote piatich mesiacov uznaných v rámci Európskeho dohovoru o právnom postavení migrujúcich pracovníkov (článok 9 ods. 4). |
| --- | --- |

4.8

Podľa návrhu smernice nebude osobe nezamestnanej počas troch nasledujúcich mesiacoch môcť byť obnovená modrá karta EÚ. Lehota troch mesiacov však tiež nezodpovedá lehote piatich mesiacov uznaných v rámci Európskeho dohovoru o právnom postavení migrujúcich pracovníkov (článok 9 ods. 4).

| 4.9 | Výbor navrhuje stanoviť túto lehotu na dobu šiestich mesiacov s cieľom dodržať ustanovenia medzinárodných dohovorov a umožniť pracovníkom, aby znovu získali prístup k zamestnaniu. Táto lehota je potrebná najmä v prípade, keď je pracovník zapojený do vzdelávacieho programu s cieľom získať nové zamestnanie. |
| --- | --- |

4.9

Výbor navrhuje stanoviť túto lehotu na dobu šiestich mesiacov s cieľom dodržať ustanovenia medzinárodných dohovorov a umožniť pracovníkom, aby znovu získali prístup k zamestnaniu. Táto lehota je potrebná najmä v prípade, keď je pracovník zapojený do vzdelávacieho programu s cieľom získať nové zamestnanie.

| 4.10 | EHSV považuje prechodné opatrenia, ktoré dočasne obmedzujú voľný pohyb pracovníkov pochádzajúcich z nových členských štátov za výnimku, ktorú by bolo potrebné rýchlo zrušiť, najmä pokiaľ ide o zamestnávanie vysokokvalifikovaných pracovníkov a zaručiť zásadu preferencie občanov EÚ. |
| --- | --- |

4.10

EHSV považuje prechodné opatrenia, ktoré dočasne obmedzujú voľný pohyb pracovníkov pochádzajúcich z nových členských štátov za výnimku, ktorú by bolo potrebné rýchlo zrušiť, najmä pokiaľ ide o zamestnávanie vysokokvalifikovaných pracovníkov a zaručiť zásadu preferencie občanov EÚ.

| 4.11 | Nie je vhodné, aby sa rámec uplatňovania smernice nevzťahoval na utečencov, žiadateľov o azyl. Ako už navrhol EHSV, osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu by mali mať možnosť pracovať (23), a to aj vrátane osôb s vysokou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

4.11

Nie je vhodné, aby sa rámec uplatňovania smernice nevzťahoval na utečencov, žiadateľov o azyl. Ako už navrhol EHSV, osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu by mali mať možnosť pracovať (23), a to aj vrátane osôb s vysokou kvalifikáciou.

| 4.12 | Skutočnosť, že smernica zvažuje flexibilnejší systém pre mladých ľudí vo veku menej ako 30 rokov (nižšia platová úroveň), môže byť chápaná ako obhajovanie diskriminačného systému, s čím EHSV nesúhlasí. |
| --- | --- |

4.12

Skutočnosť, že smernica zvažuje flexibilnejší systém pre mladých ľudí vo veku menej ako 30 rokov (nižšia platová úroveň), môže byť chápaná ako obhajovanie diskriminačného systému, s čím EHSV nesúhlasí.

| 4.13 | Na záver EHSV zdôrazňuje význam integrácie. Vypracoval viacero stanovísk z vlastnej iniciatívy na podporu integračných politík (24) a usporiadal niekoľko konferencií a verejných diskusií. EÚ a národné orgány by mali spolupracovať pri podpore integračných politík, pretože integrácia, rovnosť zaobchádzania a boj proti diskriminácii predstavujú výzvu pre európsku spoločnosť, a najmä pre miestne orgány, sociálnych partnerov a pre organizácie občianskej spoločnosti. Výbor spolupracuje s Európskou komisiou pri zriaďovaní Európskeho fóra pre integráciu (25). |
| --- | --- |

4.13

Na záver EHSV zdôrazňuje význam integrácie. Vypracoval viacero stanovísk z vlastnej iniciatívy na podporu integračných politík (24) a usporiadal niekoľko konferencií a verejných diskusií. EÚ a národné orgány by mali spolupracovať pri podpore integračných politík, pretože integrácia, rovnosť zaobchádzania a boj proti diskriminácii predstavujú výzvu pre európsku spoločnosť, a najmä pre miestne orgány, sociálnych partnerov a pre organizácie občianskej spoločnosti. Výbor spolupracuje s Európskou komisiou pri zriaďovaní Európskeho fóra pre integráciu (25).

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2001) 386 v konečnom znení.

1

(2)  Pozri stanovisko EHSV zo 16. januára 2002 na tému „Návrh smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely plateného zamestnania a samostatných zárobkových ekonomických aktivít“[neoficiálny preklad], spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. ES C 80, 3.4.2002) a správu EP v Ú. v. ES C 43 E, 19.2.2004, spravodajkyňa pani Terrón i Cusi.

2

(3)  Pozri závery Rady z decembra 2007 (Plán pre legálne prisťahovalectvo) a stanovisko EHSV z 10. decembra 2003 na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o prisťahovalectve, integrácii a zamestnanosti“ [neoficiálny preklad], spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. ES C 80, 30.4.2004).

3

(4)  KOM(2007) 249 v konečnom znení.

4

(5)  Pozri stanovisko EHSV z 13. marca 2008 na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín bez povolenia na pobyt“, spravodajkyňa: pani Roksandić, pomocný spravodajca: pán Almeida Freire, schválené na plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008. Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 70.

5

(6)  Pozri stanovisko EHSV z 15. decembra 2005 na tému „Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému: Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006).

6

(7)  Pozri Stanovisko EHSV z 9. júna 2005 na tému „Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005).

7

(8)  Pozri stanovisko EHSV zo 16. januára 2002 na tému ‚Návrh smernice podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely plateného zamestnania a samostatných zárobkových ekonomických aktivít‘ [neoficiálny preklad], spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. ES C 80, 3.4.2002).

8

(9)  Pozri poznámku pod čiarou 4.

9

(10)  Pozri stanovisko EHSV z 25. októbra 2007 na tému „Imigračná politika Spoločenstva a politika spolupráce s krajinami pôvodu na podporu rozvoja“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008) a stanovisko EHSV z 12. decembra 2007 na tému „Migrácia a rozvoj: príležitosti a výzvy“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajca: pán Sharma, schválené na plenárnom zasadnutí 12. a 13. decembra 2007. Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 82.

10

(11)  Pozri stanovisko EHSV z 25. októbra 2007 na tému „Imigračná politika Spoločenstva a politika spolupráce s krajinami pôvodu na podporu rozvoja“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008).

11

(12)  „Členské štáty, v ktorých minimálne mzdy nie sú určené, stanovia národný platový prah vo výške najmenej trojnásobku minimálneho príjmu, pod ktorým občania daného členského štátu majú nárok na sociálnu pomoc v tomto členskom štáte.“ Článok 5.2.

12

(13)  Forma povolenia na pobyt pod názvom modrá karta EÚ bude v súlade s nariadením (ES) č. 1030/2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín, z 13. júna 2002, Ú. v. ES L 157, 15.6.2002.

13

(14)  Smernica Rady 2003/86/ES o práve na zlúčenie rodiny z 22. septembra 2003, Ú. v. ES L 251, 3.10.2003.

14

(15)  Smernica Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o postavení štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom, Ú. v. ES L 16, 23.1.2004.

15

(16)  Pozri stanovisko EHSV z 25. októbra 2007 na tému „Imigračná politika Spoločenstva a politika spolupráce s krajinami pôvodu na podporu rozvoja“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 44, 16.2.2008).

16

(17)  Pozri stanovisko EHSV z 30. mája 2007 na tému „Návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca pre celoživotné vzdelávanie“, bod 5.6. spravodajca: pán Rodríguez García-Caro, Ú. v. EÚ C 175, 27.7.2007.

17

(18)  Pozri jednotnú medzinárodnú klasifikáciu povolaní MOP CIVO-88.

18

(19)  http:/www.unesco.org/education/information/nfsunesco/doc/isced_1997.htm.

19

(20)  Zasadnutie Európskej rady v Tampere, závery predsedníctva, 15. a 16. októbra 1999. Bod 18 záverov uvádza, že Európska únia by mala štátnym príslušníkom tretích krajín s riadnym pobytom na území Európskej únie zaručiť rovnosť zaobchádzania. Je potrebná aktívnejšia integračná politika zameraná na udeľovanie práv a povinností pre tieto osoby, porovnateľných s právami a povinnosťami občanov EÚ. Táto politika by mala tiež podporiť opatrenia proti diskriminácii v hospodárskej, sociálnej a kultúrnej sfére a rozvíjať opatrenia proti rasizmu a xenofóbii.

20

(21)  Komisia v nasledujúcich mesiacoch uverejní hodnotiacu správu o fungovaní smernice.

21

(22)  Pozri poznámku pod čiarou 18.

22

(23)  Stanovisko EHSV z 12. marca 2008 na tému „Zelená kniha o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme“, spravodajkyňa: pani Le Nouail-Marlière, schválené na plenárnom zasadnutí 12. a 13. marca 2008. Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 77.

23

(24)  Stanovisko EHSV z 21. marca 2002 na tému: „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“ [neoficiálny preklad], spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. ES C 125, 27.5.2002).

24

Stanovisko EHSV z 10. a 11. decembra 2003 na tému: „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o prisťahovalectve, integrácii a zamestnanosti“ [neoficiálny preklad], spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. ES C 80, 30.3.2004).

Stanovisko EHSV z 13. a 14. septembra 2006 na tému: „Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006).

Konferencia na tému „Prisťahovalectvo: úloha občianskej spoločnosti pri integrácii“, Brusel, 9. a 10. septembra 2002.

(25)  http://integrationforum.teamwork.fr/

25

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/114 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/114

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady o zjednotenom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte“

KOM(2007) 638 v konečnom znení – 2007/0229 (CNS)

(2009/C 27/24)

Rada sa 7. februára 2008 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Rady o zjednotenom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín a o spoločnom súbore práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 10. júna 2008. Spravodajcom bol pán Pariza CASTAÑOS.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla 2008) prijal 140 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvodné poznámky

| 1.1 | Od zasadnutia Európskej rady v Tampere, na ktorom sa EÚ rozhodla posilniť spoločnú prisťahovaleckú politiku uplynulo osem rokov. V oblasti politiky a právnych predpisov týkajúcich sa prijímania prisťahovalcov, ktoré patria medzi hlavné aspekty prisťahovaleckej politiky, sa však za tento čas dosiahol len slabý pokrok. Túto oblasť upravujú naďalej len vnútroštátne predpisy členských štátov a zatiaľ nedošlo k žiadnej harmonizácii zo strany EÚ. Predpisy jednotlivých členských štátov sa od seba navzájom značne líšia a presadzujú prístupy, ktoré si navzájom odporujú. |
| --- | --- |

1.1

Od zasadnutia Európskej rady v Tampere, na ktorom sa EÚ rozhodla posilniť spoločnú prisťahovaleckú politiku uplynulo osem rokov. V oblasti politiky a právnych predpisov týkajúcich sa prijímania prisťahovalcov, ktoré patria medzi hlavné aspekty prisťahovaleckej politiky, sa však za tento čas dosiahol len slabý pokrok. Túto oblasť upravujú naďalej len vnútroštátne predpisy členských štátov a zatiaľ nedošlo k žiadnej harmonizácii zo strany EÚ. Predpisy jednotlivých členských štátov sa od seba navzájom značne líšia a presadzujú prístupy, ktoré si navzájom odporujú.

| 1.2 | Ubehlo už viac ako šesť rokov odkedy Komisia vypracovala svoj Návrh smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely plateného zamestnania a výkonu samostatne zárobkovej hospodárskej činnosti (1). EHSV a Parlament vypracovali k tomuto návrhu kladné stanoviská (2). Napriek tomu však uvedený návrh neprešiel cez prvé čítanie v Rade. Medzičasom niektoré štáty vypracovali v oblasti hospodárskeho prisťahovalectva nové právne predpisy, ktorých zameranie sa od seba navzájom výrazne odlišovalo. |
| --- | --- |

1.2

Ubehlo už viac ako šesť rokov odkedy Komisia vypracovala svoj Návrh smernice o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely plateného zamestnania a výkonu samostatne zárobkovej hospodárskej činnosti (1). EHSV a Parlament vypracovali k tomuto návrhu kladné stanoviská (2). Napriek tomu však uvedený návrh neprešiel cez prvé čítanie v Rade. Medzičasom niektoré štáty vypracovali v oblasti hospodárskeho prisťahovalectva nové právne predpisy, ktorých zameranie sa od seba navzájom výrazne odlišovalo.

| 1.3 | V nadchádzajúcich rokoch bude Európa potrebovať nových hospodárskych prisťahovalcov, aby podporili jej hospodársky a sociálny rozvoj (3). Súčasná demografická situácia poukazuje na to, že Lisabonská stratégia by mohla zlyhať, pokiaľ sa neupravia jednotlivé prisťahovalecké politiky. Je potrebné rozvíjať aktívnu politiku v oblasti prijímania vysoko kvalifikovaných pracovníkov ako aj pracovníkov s nižším vzdelaním. |
| --- | --- |

1.3

V nadchádzajúcich rokoch bude Európa potrebovať nových hospodárskych prisťahovalcov, aby podporili jej hospodársky a sociálny rozvoj (3). Súčasná demografická situácia poukazuje na to, že Lisabonská stratégia by mohla zlyhať, pokiaľ sa neupravia jednotlivé prisťahovalecké politiky. Je potrebné rozvíjať aktívnu politiku v oblasti prijímania vysoko kvalifikovaných pracovníkov ako aj pracovníkov s nižším vzdelaním.

| 1.4 | Je ťažko pochopiteľné, prečo niektoré vlády v Rade Európskej únie odmietli návrhy právnych predpisov Komisie a naďalej presadzujú staré obmedzujúce politiky zavedené v minulosti. Tieňové hospodárstvo a nelegálne zamestnávanie sa zatiaľ rozvíjajú a pôsobia ako „magnet“ pre nelegálnych prisťahovalcov. Vzhľadom na chýbajúce spoločné európske predpisy prijímajú členské štáty nové predpisy so značne odlišným politickým zameraním, čím sa vytvárajú ďalšie problémy z hľadiska harmonizácie. Tieto rôznorodé politické prístupy a rozdiely v právnych predpisoch vytvárajú u občanov zmätok a neistotu. |
| --- | --- |

1.4

Je ťažko pochopiteľné, prečo niektoré vlády v Rade Európskej únie odmietli návrhy právnych predpisov Komisie a naďalej presadzujú staré obmedzujúce politiky zavedené v minulosti. Tieňové hospodárstvo a nelegálne zamestnávanie sa zatiaľ rozvíjajú a pôsobia ako „magnet“ pre nelegálnych prisťahovalcov. Vzhľadom na chýbajúce spoločné európske predpisy prijímajú členské štáty nové predpisy so značne odlišným politickým zameraním, čím sa vytvárajú ďalšie problémy z hľadiska harmonizácie. Tieto rôznorodé politické prístupy a rozdiely v právnych predpisoch vytvárajú u občanov zmätok a neistotu.

| 1.5 | EHSV navrhol, aby Rada Európskej únie v súvislosti s právnymi predpismi týkajúcimi sa prijímania prisťahovalcov zrušila pravidlo jednomyseľného schvaľovania a aby svoje rozhodnutia v tejto oblasti prijímala prostredníctvom kvalifikovanej väčšiny a spolurozhodovania s Parlamentom (4). Jedine týmto spôsobom sa budú dať vypracovať kvalitné právne predpisy, ktoré budú smerovať k väčšej harmonizácii na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.5

EHSV navrhol, aby Rada Európskej únie v súvislosti s právnymi predpismi týkajúcimi sa prijímania prisťahovalcov zrušila pravidlo jednomyseľného schvaľovania a aby svoje rozhodnutia v tejto oblasti prijímala prostredníctvom kvalifikovanej väčšiny a spolurozhodovania s Parlamentom (4). Jedine týmto spôsobom sa budú dať vypracovať kvalitné právne predpisy, ktoré budú smerovať k väčšej harmonizácii na úrovni EÚ.

| 1.6 | EHSV kladne hodnotí skutočnosť, že v Lisabonskej zmluve sa na právne predpisy v oblasti prisťahovalectva vzťahuje riadny legislatívny postup (iniciatíva Komisie, kvalifikovaná väčšina v Rade a spolurozhodovanie s Parlamentom). |
| --- | --- |

1.6

EHSV kladne hodnotí skutočnosť, že v Lisabonskej zmluve sa na právne predpisy v oblasti prisťahovalectva vzťahuje riadny legislatívny postup (iniciatíva Komisie, kvalifikovaná väčšina v Rade a spolurozhodovanie s Parlamentom).

| 1.7 | Napriek tomu sa pri rokovaniach o tomto návrhu smernice v Rade uplatňuje nekonštruktívne pravidlo jednomyseľnosti. Tak ako už výbor navrhol vo svojom stanovisku k Haagskemu programu (5), „táto zmena sa musí uskutočniť teraz, pred diskusiou o nových legislatívnych návrhoch“. EHSV navrhuje Rade, aby prijala tzv. „preklenovací“ postup, ktorý sa už uplatňuje v otázkach azylovej politiky, prostredníctvom ktorého by sa tieto smernice mohli schvaľovať na základe kvalifikovanej väčšiny a spolurozhodovania s Parlamentom. |
| --- | --- |

1.7

Napriek tomu sa pri rokovaniach o tomto návrhu smernice v Rade uplatňuje nekonštruktívne pravidlo jednomyseľnosti. Tak ako už výbor navrhol vo svojom stanovisku k Haagskemu programu (5), „táto zmena sa musí uskutočniť teraz, pred diskusiou o nových legislatívnych návrhoch“. EHSV navrhuje Rade, aby prijala tzv. „preklenovací“ postup, ktorý sa už uplatňuje v otázkach azylovej politiky, prostredníctvom ktorého by sa tieto smernice mohli schvaľovať na základe kvalifikovanej väčšiny a spolurozhodovania s Parlamentom.

| 1.8 | Výbor už konštatoval, že „pre novú prístupovú legislatívu je vhodnejší celkový horizontálny legislatívny rámec ako sektorová legislatíva. Návrh smernice o vstupe, ktorý vypracovala Komisia a EHSV ho podporil, je s niekoľkými zmenami stále dobrým legislatívnym návrhom. Navyše by sa mohli vypracovať špeciálne pravidlá pre sektorové otázky a určité situácie. Ak by si Rada Európskej únie vybrala sektorový prístup smerujúci iba k prijímaniu vysokokvalifikovaných migrantov, netýkal by sa väčšiny migrantov a bol by diskriminačný. Táto možnosť je možno pre Radu jednoduchšia, ale nezodpovedá potrebám Európy
   (6).“ |
| --- | --- |

1.8

Výbor už konštatoval, že „pre novú prístupovú legislatívu je vhodnejší celkový horizontálny legislatívny rámec ako sektorová legislatíva. Návrh smernice o vstupe, ktorý vypracovala Komisia a EHSV ho podporil, je s niekoľkými zmenami stále dobrým legislatívnym návrhom. Navyše by sa mohli vypracovať špeciálne pravidlá pre sektorové otázky a určité situácie. Ak by si Rada Európskej únie vybrala sektorový prístup smerujúci iba k prijímaniu vysokokvalifikovaných migrantov, netýkal by sa väčšiny migrantov a bol by diskriminačný. Táto možnosť je možno pre Radu jednoduchšia, ale nezodpovedá potrebám Európy
   (6).“

| 1.9 | Lisabonská zmluva stanovuje obmedzenia pre spoločné predpisy, pretože členským štátom udeľuje právo stanoviť počet prisťahovalcov, ktorých prijmú na svojom území. Toto obmedzenie nepredstavuje prekážku v súvislosti so snahou o dosiahnutie vysokého stupňa harmonizácie právnych predpisov v Európskej únii. Pôsobí ako stimul pre vnútroštátne riadenie hospodárskeho prisťahovalectva založené na spoločných a transparentných postupoch. Za vydávanie pracovných povolení a povolení na pobyt budú zodpovedať orgány členských štátov, ktoré však budú konať v rámci právnych predpisov Spoločenstva. Vďaka tomuto postupu bude môcť každý štát v spolupráci so sociálnymi partnermi rozhodovať o profile prisťahovalcov, ktorí sú pre danú krajinu potrební. Vnútroštátne právne predpisy by mali zohľadňovať konkrétnu situáciu v každej krajine, v rámci európskych právnych predpisov. |
| --- | --- |

1.9

Lisabonská zmluva stanovuje obmedzenia pre spoločné predpisy, pretože členským štátom udeľuje právo stanoviť počet prisťahovalcov, ktorých prijmú na svojom území. Toto obmedzenie nepredstavuje prekážku v súvislosti so snahou o dosiahnutie vysokého stupňa harmonizácie právnych predpisov v Európskej únii. Pôsobí ako stimul pre vnútroštátne riadenie hospodárskeho prisťahovalectva založené na spoločných a transparentných postupoch. Za vydávanie pracovných povolení a povolení na pobyt budú zodpovedať orgány členských štátov, ktoré však budú konať v rámci právnych predpisov Spoločenstva. Vďaka tomuto postupu bude môcť každý štát v spolupráci so sociálnymi partnermi rozhodovať o profile prisťahovalcov, ktorí sú pre danú krajinu potrební. Vnútroštátne právne predpisy by mali zohľadňovať konkrétnu situáciu v každej krajine, v rámci európskych právnych predpisov.

| 1.10 | Tento horizontálny návrh smernice týkajúci sa zjednoteného postupu vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj spoločného súboru práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte, spĺňa zámer Európskej únie vytvoriť komplexnú prisťahovaleckú politiku. |
| --- | --- |

1.10

Tento horizontálny návrh smernice týkajúci sa zjednoteného postupu vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a na prácu na území členského štátu vydávané pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj spoločného súboru práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte, spĺňa zámer Európskej únie vytvoriť komplexnú prisťahovaleckú politiku.

| 1.11 | Tento cieľ bol prijatý už na zasadnutí Európskej rady v Tampere v októbri 1999. V záverečnom vyhlásení z tohto zasadnutia sa konštatuje, že EÚ by mala zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín s oprávneným pobytom na území členských štátov a poskytnúť im práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami občanov EÚ. |
| --- | --- |

1.11

Tento cieľ bol prijatý už na zasadnutí Európskej rady v Tampere v októbri 1999. V záverečnom vyhlásení z tohto zasadnutia sa konštatuje, že EÚ by mala zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín s oprávneným pobytom na území členských štátov a poskytnúť im práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami občanov EÚ.

| 1.12 | V rámci Haagskeho programu z novembra 2004 sa však zúčastnené strany uzniesli na tom, že „legálna migrácia bude hrať dôležitú úlohu pri posilňovaní európskej znalostnej ekonomiky, pri podpore hospodárskeho rozvoja a tým bude prispievať k plneniu Lisabonskej stratégie“. |
| --- | --- |

1.12

V rámci Haagskeho programu z novembra 2004 sa však zúčastnené strany uzniesli na tom, že „legálna migrácia bude hrať dôležitú úlohu pri posilňovaní európskej znalostnej ekonomiky, pri podpore hospodárskeho rozvoja a tým bude prispievať k plneniu Lisabonskej stratégie“.

| 1.13 | Komisia vypracovala v roku 2004 zelenú knihu (7) s cieľom otvoriť diskusiu a obdobie konzultácií v oblasti riadenia hospodárskeho prisťahovalectva v EÚ. EHSV vypracoval stanovisko (8), v ktorom navrhoval, aby EÚ vytvorila spoločné právne predpisy pre oblasť prijímania prisťahovalcov, ktoré by sa vyznačovali vysokým stupňom harmonizácie, a v ktorom tiež uviedol, že horizontálne právne predpisy by boli lepšie ako sektorové. |
| --- | --- |

1.13

Komisia vypracovala v roku 2004 zelenú knihu (7) s cieľom otvoriť diskusiu a obdobie konzultácií v oblasti riadenia hospodárskeho prisťahovalectva v EÚ. EHSV vypracoval stanovisko (8), v ktorom navrhoval, aby EÚ vytvorila spoločné právne predpisy pre oblasť prijímania prisťahovalcov, ktoré by sa vyznačovali vysokým stupňom harmonizácie, a v ktorom tiež uviedol, že horizontálne právne predpisy by boli lepšie ako sektorové.

| 1.14 | Európska rada na svojom zasadnutí v decembri 2006 prijala Plán politiky pre legálnu migráciu, ktorý bol zameraný na dva ciele: |
| --- | --- |

1.14

Európska rada na svojom zasadnutí v decembri 2006 prijala Plán politiky pre legálnu migráciu, ktorý bol zameraný na dva ciele:

| 1.14.1 | ustanoviť podmienky prijímania špecifických kategórií prisťahovalcov, ktoré by sa rozvinuli v štyroch špecificky zameraných návrhoch právnych predpisov týkajúcich sa vysokokvalifikovaných pracovníkov, sezónnych pracovníkov, odmeňovaných stážistov a pracovníkov preložených v rámci spoločnosti; |
| --- | --- |

1.14.1

ustanoviť podmienky prijímania špecifických kategórií prisťahovalcov, ktoré by sa rozvinuli v štyroch špecificky zameraných návrhoch právnych predpisov týkajúcich sa vysokokvalifikovaných pracovníkov, sezónnych pracovníkov, odmeňovaných stážistov a pracovníkov preložených v rámci spoločnosti;

| 1.14.2 | predstaviť všeobecný rámec pre migráciu pracovnej sily založený na spravodlivom prístupe a dodržiavaní práv. |
| --- | --- |

1.14.2

predstaviť všeobecný rámec pre migráciu pracovnej sily založený na spravodlivom prístupe a dodržiavaní práv.

2.   Návrh smernice

| 2.1 | Cieľom návrhu smernice je zabezpečiť právne postavenie už prijatých pracovníkov z tretích krajín a zaviesť zjednodušený postup pri vybavovaní nových žiadateľov. |
| --- | --- |

2.1

Cieľom návrhu smernice je zabezpečiť právne postavenie už prijatých pracovníkov z tretích krajín a zaviesť zjednodušený postup pri vybavovaní nových žiadateľov.

| 2.2 | V súčasnosti možno pozorovať v prístupe jednotlivých členských štátov EÚ k migrujúcim pracovníkom výrazné rozdiely. |
| --- | --- |

2.2

V súčasnosti možno pozorovať v prístupe jednotlivých členských štátov EÚ k migrujúcim pracovníkom výrazné rozdiely.

| 2.3 | Dochádza tiež k výrazným rozdielom v zaobchádzaní s prisťahovalcami v porovnaní s pracovníkmi pochádzajúcimi zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.3

Dochádza tiež k výrazným rozdielom v zaobchádzaní s prisťahovalcami v porovnaní s pracovníkmi pochádzajúcimi zo Spoločenstva.

| 2.4 | Cieľom smernice je zaviesť zjednotený postup vybavovania žiadostí o jednotné povolenie, ktoré by umožňovalo štátnym príslušníkom tretích krajín bývať a pracovať na území členského štátu, a vytvoriť spoločný súbor práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte, pokiaľ ide o pracovné podmienky, mzdy, ukončenie pracovného pomeru, združovanie, prístup k odbornej príprave a základným dávkam sociálneho zabezpečenia atď. |
| --- | --- |

2.4

Cieľom smernice je zaviesť zjednotený postup vybavovania žiadostí o jednotné povolenie, ktoré by umožňovalo štátnym príslušníkom tretích krajín bývať a pracovať na území členského štátu, a vytvoriť spoločný súbor práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte, pokiaľ ide o pracovné podmienky, mzdy, ukončenie pracovného pomeru, združovanie, prístup k odbornej príprave a základným dávkam sociálneho zabezpečenia atď.

| 2.5 | Táto smernica má horizontálny charakter a vzťahuje sa na hospodárskych prisťahovalcov, ako aj na osoby, ktoré boli pôvodne prijaté z iných dôvodov ako je práca a bol im dodatočne umožnený prístup na trh práce na základe iných ustanovení Spoločenstva alebo vnútroštátnych ustanovení (zlúčené rodiny, utečenci, študenti, výskumní pracovníci atď.). |
| --- | --- |

2.5

Táto smernica má horizontálny charakter a vzťahuje sa na hospodárskych prisťahovalcov, ako aj na osoby, ktoré boli pôvodne prijaté z iných dôvodov ako je práca a bol im dodatočne umožnený prístup na trh práce na základe iných ustanovení Spoločenstva alebo vnútroštátnych ustanovení (zlúčené rodiny, utečenci, študenti, výskumní pracovníci atď.).

| 2.6 | Z jej pôsobnosti sú vylúčení pracovníci činní vo viacerých krajinách (9), pretože nie sú pokladaní za súčasť trhu práce členského štátu, do ktorého sú vyslaní, ako aj pracovníci preložení v rámci spoločnosti, dodávatelia služieb na zmluvu, stážisti, sezónni pracovníci a jednotlivci, ktorí získali postavenie osoby s dlhodobým pobytom. |
| --- | --- |

2.6

Z jej pôsobnosti sú vylúčení pracovníci činní vo viacerých krajinách (9), pretože nie sú pokladaní za súčasť trhu práce členského štátu, do ktorého sú vyslaní, ako aj pracovníci preložení v rámci spoločnosti, dodávatelia služieb na zmluvu, stážisti, sezónni pracovníci a jednotlivci, ktorí získali postavenie osoby s dlhodobým pobytom.

| 2.7 | Prostredníctvom predkladaného návrhu smernice sa členským štátom ukladá povinnosť skúmať žiadosti o získanie povolenia na prácu a na pobyt na území členského štátu v rámci zjednoteného postupu vybavovania žiadostí a v prípade priznania vydať jednotné povolenie umožňujúce žiadateľovi bývať a pracovať v danom štáte. |
| --- | --- |

2.7

Prostredníctvom predkladaného návrhu smernice sa členským štátom ukladá povinnosť skúmať žiadosti o získanie povolenia na prácu a na pobyt na území členského štátu v rámci zjednoteného postupu vybavovania žiadostí a v prípade priznania vydať jednotné povolenie umožňujúce žiadateľovi bývať a pracovať v danom štáte.

| 2.8 | Každý členský štát má na tento účel vymenovať príslušný orgán, ktorý bude prijímať žiadosti a vydávať jednotné povolenia, bez toho, aby bola dotknutá úloha a právomoc vnútroštátnych orgánov pokiaľ ide o preskúmanie predmetnej žiadosti a prijatie rozhodnutia. |
| --- | --- |

2.8

Každý členský štát má na tento účel vymenovať príslušný orgán, ktorý bude prijímať žiadosti a vydávať jednotné povolenia, bez toho, aby bola dotknutá úloha a právomoc vnútroštátnych orgánov pokiaľ ide o preskúmanie predmetnej žiadosti a prijatie rozhodnutia.

| 2.9 | Jednotné povolenie má mať harmonizovaný formát povolenia na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín v súlade s nariadením (ES) č. 1030/2002. |
| --- | --- |

2.9

Jednotné povolenie má mať harmonizovaný formát povolenia na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín v súlade s nariadením (ES) č. 1030/2002.

| 2.10 | Jednotným povolením sa priznáva jeho držiteľovi právo na vstúpenie, opätovné vstupovanie a voľný pohyb na celom území daného členského štátu, prechádzanie cez ostatné členské štáty a vykonávanie činností povolených v jednotnom povolení. |
| --- | --- |

2.10

Jednotným povolením sa priznáva jeho držiteľovi právo na vstúpenie, opätovné vstupovanie a voľný pohyb na celom území daného členského štátu, prechádzanie cez ostatné členské štáty a vykonávanie činností povolených v jednotnom povolení.

| 2.11 | V súvislosti so zjednoteným postupom sa stanovujú určité ochranné pravidlá a postupy, ako napr. povinnosť uvádzať dôvody zamietnutia žiadosti. Podmienky a kritériá, na základe ktorých žiadosť možno zamietnuť musia byť ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, pretože spadajú do právomoci členských štátov. |
| --- | --- |

2.11

V súvislosti so zjednoteným postupom sa stanovujú určité ochranné pravidlá a postupy, ako napr. povinnosť uvádzať dôvody zamietnutia žiadosti. Podmienky a kritériá, na základe ktorých žiadosť možno zamietnuť musia byť ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch, pretože spadajú do právomoci členských štátov.

| 2.12 | Zároveň sa zavádza povinnosť určiť opravný prostriedok v prípade zamietnutia žiadosti, ktorý má byť písomne oznámený žiadateľovi spolu so zamietnutím jeho žiadosti. Žiadatelia musia byť tiež informovaní o tom, aké doklady je potrebné priložiť k žiadosti, ako aj o poplatkoch, ktoré majú zaplatiť. |
| --- | --- |

2.12

Zároveň sa zavádza povinnosť určiť opravný prostriedok v prípade zamietnutia žiadosti, ktorý má byť písomne oznámený žiadateľovi spolu so zamietnutím jeho žiadosti. Žiadatelia musia byť tiež informovaní o tom, aké doklady je potrebné priložiť k žiadosti, ako aj o poplatkoch, ktoré majú zaplatiť.

| 2.13 | V oblasti práv sa stanovuje minimálna požiadavka pre rovnaké zaobchádzanie s držiteľmi jednotného povolenia bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov prijať priaznivejšie ustanovenia. |
| --- | --- |

2.13

V oblasti práv sa stanovuje minimálna požiadavka pre rovnaké zaobchádzanie s držiteľmi jednotného povolenia bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov prijať priaznivejšie ustanovenia.

| 2.14 | V návrhu smernice je pracovníkom z tretích krajín priznané rovnaké zaobchádzanie v porovnaní s vlastnými štátnymi príslušníkmi prinajmenšom, pokiaľ ide o:






  — | pracovné podmienky vrátane mzdy, ukončenia pracovného pomeru, ako aj zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku, |
| --- | --- | --- |

2.14

V návrhu smernice je pracovníkom z tretích krajín priznané rovnaké zaobchádzanie v porovnaní s vlastnými štátnymi príslušníkmi prinajmenšom, pokiaľ ide o:

—

pracovné podmienky vrátane mzdy, ukončenia pracovného pomeru, ako aj zdravotných a bezpečnostných podmienok na pracovisku,

| — | slobodu združovania, vstupovania do organizácií zastupujúcich pracovníkov alebo zamestnávateľov alebo akýchkoľvek profesijných organizácií, a členstva v nich, |
| --- | --- |

—

slobodu združovania, vstupovania do organizácií zastupujúcich pracovníkov alebo zamestnávateľov alebo akýchkoľvek profesijných organizácií, a členstva v nich,

| — | vzdelávanie a odbornú prípravu, |
| --- | --- |

—

vzdelávanie a odbornú prípravu,

| — | uznávanie diplomov, osvedčení a ďalších odborných kvalifikácií v súlade s vnútroštátnymi postupmi, |
| --- | --- |

—

uznávanie diplomov, osvedčení a ďalších odborných kvalifikácií v súlade s vnútroštátnymi postupmi,

| — | rovnaké zaobchádzanie v oblasti sociálneho zabezpečenia, zahŕňajúce výhody vymedzené v nariadení Rady (EHS) č. 1408/71, ktorého ustanovenia sa rozširujú aj na osoby prichádzajúce z tretích krajín, |
| --- | --- |

—

rovnaké zaobchádzanie v oblasti sociálneho zabezpečenia, zahŕňajúce výhody vymedzené v nariadení Rady (EHS) č. 1408/71, ktorého ustanovenia sa rozširujú aj na osoby prichádzajúce z tretích krajín,

| — | vyplatenie nadobudnutého dôchodku pri sťahovaní do tretej krajiny, |
| --- | --- |

—

vyplatenie nadobudnutého dôchodku pri sťahovaní do tretej krajiny,

| — | daňové výhody, |
| --- | --- |

—

daňové výhody,

| — | prístup k tovaru a službám vrátane prístupu k získavaniu ubytovania a pomoci poskytovanej úradmi práce. |
| --- | --- |

—

prístup k tovaru a službám vrátane prístupu k získavaniu ubytovania a pomoci poskytovanej úradmi práce.

| 2.15 | Členské štáty môžu obmedziť rovnaké zaobchádzanie:






  — | vyžadovaním ovládania jazyka na umožnenie prístupu k vzdelávaniu, |
| --- | --- | --- |

2.15

Členské štáty môžu obmedziť rovnaké zaobchádzanie:

—

vyžadovaním ovládania jazyka na umožnenie prístupu k vzdelávaniu,

| — | obmedzením práv na získanie štipendií, |
| --- | --- |

—

obmedzením práv na získanie štipendií,

| — | obmedzením rovnakých pracovných podmienok (mzdy, ukončenie pracovného pomeru a zdravotné podmienky na pracovisku), slobody združovania, daňových výhod a práv v oblasti sociálneho zabezpečenia na pracovníkov z tretích krajín, ktorí sú v danom čase zamestnaní. |
| --- | --- |

—

obmedzením rovnakých pracovných podmienok (mzdy, ukončenie pracovného pomeru a zdravotné podmienky na pracovisku), slobody združovania, daňových výhod a práv v oblasti sociálneho zabezpečenia na pracovníkov z tretích krajín, ktorí sú v danom čase zamestnaní.

| 2.16 | V súvislosti s uznávaním diplomov návrh stanovuje rovnaké zaobchádzanie pri uplatňovaní vnútroštátnych postupov, odkazujúc na smernicu 2005/36/ES, v súlade s ktorou by kvalifikácie, ktoré štátny príslušník tretej krajiny nadobudol v inom členskom štáte mali byť uznané za rovnakých podmienok ako občanom Únie. |
| --- | --- |

2.16

V súvislosti s uznávaním diplomov návrh stanovuje rovnaké zaobchádzanie pri uplatňovaní vnútroštátnych postupov, odkazujúc na smernicu 2005/36/ES, v súlade s ktorou by kvalifikácie, ktoré štátny príslušník tretej krajiny nadobudol v inom členskom štáte mali byť uznané za rovnakých podmienok ako občanom Únie.

| 2.17 | Pokiaľ ide o rovnaké zaobchádzanie v oblasti prístupu k tovaru a službám vrátane služieb súvisiacich s bývaním, členské štáty môžu obmedziť právo na bývanie v sociálnom sektore na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa zdržiavajú v danom členskom štáte aspoň tri roky. |
| --- | --- |

2.17

Pokiaľ ide o rovnaké zaobchádzanie v oblasti prístupu k tovaru a službám vrátane služieb súvisiacich s bývaním, členské štáty môžu obmedziť právo na bývanie v sociálnom sektore na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa zdržiavajú v danom členskom štáte aspoň tri roky.

| 2.18 | Návrh smernice napokon zaručuje dodržiavanie priaznivejších ustanovení obsiahnutých v dohodách Spoločenstva a v priaznivejších medzinárodných nástrojoch vrátane nástrojov prijatých v rámci Rady Európy, ktoré platia pre pracovníkov z tretích krajín – štátnych príslušníkov členských krajín Rady Európy. Týmto návrhom tiež nie sú dotknuté priaznivejšie ustanovenia obsiahnuté v medzinárodných dohovoroch zakazujúcich diskrimináciu na základe štátnej príslušnosti. |
| --- | --- |

2.18

Návrh smernice napokon zaručuje dodržiavanie priaznivejších ustanovení obsiahnutých v dohodách Spoločenstva a v priaznivejších medzinárodných nástrojoch vrátane nástrojov prijatých v rámci Rady Európy, ktoré platia pre pracovníkov z tretích krajín – štátnych príslušníkov členských krajín Rady Európy. Týmto návrhom tiež nie sú dotknuté priaznivejšie ustanovenia obsiahnuté v medzinárodných dohovoroch zakazujúcich diskrimináciu na základe štátnej príslušnosti.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV navrhol, aby Rada Európskej únie v súvislosti so schvaľovaním právnych predpisov týkajúcich sa prijímania prisťahovalcov zrušila pravidlo jednomyseľného schvaľovania a aby svoje rozhodnutia v tejto oblasti prijímala prostredníctvom kvalifikovanej väčšiny a spolurozhodovania s Parlamentom (10). Jedine týmto spôsobom sa budú dať vypracovať kvalitné právne predpisy, ktoré povedú k väčšej harmonizácii na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.1

EHSV navrhol, aby Rada Európskej únie v súvislosti so schvaľovaním právnych predpisov týkajúcich sa prijímania prisťahovalcov zrušila pravidlo jednomyseľného schvaľovania a aby svoje rozhodnutia v tejto oblasti prijímala prostredníctvom kvalifikovanej väčšiny a spolurozhodovania s Parlamentom (10). Jedine týmto spôsobom sa budú dať vypracovať kvalitné právne predpisy, ktoré povedú k väčšej harmonizácii na úrovni EÚ.

| 3.2 | EHSV súhlasí s tým, aby sa v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy pri prijímaní právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva uplatňoval riadny legislatívny postup (iniciatíva Komisie, kvalifikovaná väčšina v Rade a spolurozhodovanie s Parlamentom). |
| --- | --- |

3.2

EHSV súhlasí s tým, aby sa v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy pri prijímaní právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva uplatňoval riadny legislatívny postup (iniciatíva Komisie, kvalifikovaná väčšina v Rade a spolurozhodovanie s Parlamentom).

| 3.3 | Po ratifikácii a nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sa vyjasnia právomoci EÚ a členských štátov, Rada začne prijímať rozhodnutia prostredníctvom kvalifikovanej väčšiny a spolurozhodovania s Parlamentom a prestane sa uplatňovať súčasné pravidlo jednomyseľného schvaľovania, ktoré predstavovalo prekážku pri prijímaní skutočne spoločných právnych predpisov. Európsky hospodársky a sociálny výbor preto Rade navrhuje, aby pri prijímaní právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva uplatňovala riadny legislatívny postup (rovnako ako pri prijímaní právnych predpisov v oblasti azylovej politiky), čím by sa vyšlo v ústrety ustanoveniam Lisabonskej zmluvy. |
| --- | --- |

3.3

Po ratifikácii a nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sa vyjasnia právomoci EÚ a členských štátov, Rada začne prijímať rozhodnutia prostredníctvom kvalifikovanej väčšiny a spolurozhodovania s Parlamentom a prestane sa uplatňovať súčasné pravidlo jednomyseľného schvaľovania, ktoré predstavovalo prekážku pri prijímaní skutočne spoločných právnych predpisov. Európsky hospodársky a sociálny výbor preto Rade navrhuje, aby pri prijímaní právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva uplatňovala riadny legislatívny postup (rovnako ako pri prijímaní právnych predpisov v oblasti azylovej politiky), čím by sa vyšlo v ústrety ustanoveniam Lisabonskej zmluvy.

| 3.4 | Výbor navrhuje, aby práce prebiehajúce v Rade v súvislosti s touto smernicou mali prednosť pred prácami súvisiacimi so smernicou o vysokokvalifikovanom zamestnaní (KOM(2007) 627) a s inými sektorovými smernicami. Zároveň navrhuje Komisii, aby urýchlila vypracovanie ďalších smerníc týkajúcich sa prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré by mali byť prijaté v nasledujúcich mesiacoch (smernica o sezónnych pracovníkoch, odmeňovaných stážistoch a pracovníkoch preložených v rámci spoločnosti). |
| --- | --- |

3.4

Výbor navrhuje, aby práce prebiehajúce v Rade v súvislosti s touto smernicou mali prednosť pred prácami súvisiacimi so smernicou o vysokokvalifikovanom zamestnaní (KOM(2007) 627) a s inými sektorovými smernicami. Zároveň navrhuje Komisii, aby urýchlila vypracovanie ďalších smerníc týkajúcich sa prijímania štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré by mali byť prijaté v nasledujúcich mesiacoch (smernica o sezónnych pracovníkoch, odmeňovaných stážistoch a pracovníkoch preložených v rámci spoločnosti).

| 3.5 | Výbor si želá, aby EÚ mala adekvátne právne predpisy, ktoré by boli vo vysokej miere harmonizované, pretože takéto predpisy jej umožnia riadenie prisťahovalectva prostredníctvom legálnych, pružných a transparentných postupov, ktoré štátnym príslušníkom tretích krajín zaručia spravodlivé zaobchádzanie, ako aj práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami občanov Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.5

Výbor si želá, aby EÚ mala adekvátne právne predpisy, ktoré by boli vo vysokej miere harmonizované, pretože takéto predpisy jej umožnia riadenie prisťahovalectva prostredníctvom legálnych, pružných a transparentných postupov, ktoré štátnym príslušníkom tretích krajín zaručia spravodlivé zaobchádzanie, ako aj práva a povinnosti porovnateľné s právami a povinnosťami občanov Spoločenstva.

| 3.6 | Práva a povinnosti pre štátnych príslušníkov tretích krajín obsiahnuté v tomto návrhu smernice, ktoré sú založené na rovnakom zaobchádzaní v oblasti mzdových otázok, pracovných podmienok, slobody združovania, vzdelávania a odbornej prípravy predstavujú dobrý východiskový bod pre budúce právne predpisy týkajúce sa prisťahovalectva. |
| --- | --- |

3.6

Práva a povinnosti pre štátnych príslušníkov tretích krajín obsiahnuté v tomto návrhu smernice, ktoré sú založené na rovnakom zaobchádzaní v oblasti mzdových otázok, pracovných podmienok, slobody združovania, vzdelávania a odbornej prípravy predstavujú dobrý východiskový bod pre budúce právne predpisy týkajúce sa prisťahovalectva.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV sa domnieva, že táto horizontálna smernica stanovujúca zjednotený postup a súbor práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte má pre EÚ kľúčový význam, pretože vytvára základ spoločnej politiky v oblasti hospodárskeho prisťahovalectva. Návrh smernice rešpektuje právo členských štátov určovať počet prisťahovalcov, ktorých prijmú na svojom území. |
| --- | --- |

4.1

EHSV sa domnieva, že táto horizontálna smernica stanovujúca zjednotený postup a súbor práv pre pracovníkov z tretích krajín s oprávneným pobytom v členskom štáte má pre EÚ kľúčový význam, pretože vytvára základ spoločnej politiky v oblasti hospodárskeho prisťahovalectva. Návrh smernice rešpektuje právo členských štátov určovať počet prisťahovalcov, ktorých prijmú na svojom území.

| 4.2 | EHSV by chcel vyzdvihnúť význam tohto návrhu Komisie v rámci snahy vytvoriť pre EÚ horizontálne právne predpisy v oblasti postupu prijímania a práv pracovníkov z tretích krajín na území členských štátov. |
| --- | --- |

4.2

EHSV by chcel vyzdvihnúť význam tohto návrhu Komisie v rámci snahy vytvoriť pre EÚ horizontálne právne predpisy v oblasti postupu prijímania a práv pracovníkov z tretích krajín na území členských štátov.

| 4.3 | V stanovisku k zelenej knihe (11) EHSV podporil zjednotený postup pri riešení problematiky pracovného prisťahovalectva: „Vo vzťahu, ktorý sa vytvára medzi povolením na pobyt a pracovným povolením, existujú značné rozdiely medzi právnymi úpravami jednotlivých členských štátov. EHSV sa nazdáva, že je potrebné stanoviť harmonizovanú legislatívu pre EÚ. Zodpovedný orgán na vydávanie povolení bude z každého členského štátu. Povolenie udelené jedným štátom musí byť uznané na dané účely vo zvyšnej časti EÚ. EHSV si želá, aby táto legislatíva znížila v čo najväčšej miere byrokratické postupy a zjednodušila veci dotknutým osobám: imigranti, zamestnávatelia a kompetentné orgány. Vyjadruje sa želanie, aby existovalo jediné povolenie na pobyt, ktoré bude doplnené splnomocnením na prácu.“ |
| --- | --- |

4.3

V stanovisku k zelenej knihe (11) EHSV podporil zjednotený postup pri riešení problematiky pracovného prisťahovalectva: „Vo vzťahu, ktorý sa vytvára medzi povolením na pobyt a pracovným povolením, existujú značné rozdiely medzi právnymi úpravami jednotlivých členských štátov. EHSV sa nazdáva, že je potrebné stanoviť harmonizovanú legislatívu pre EÚ. Zodpovedný orgán na vydávanie povolení bude z každého členského štátu. Povolenie udelené jedným štátom musí byť uznané na dané účely vo zvyšnej časti EÚ. EHSV si želá, aby táto legislatíva znížila v čo najväčšej miere byrokratické postupy a zjednodušila veci dotknutým osobám: imigranti, zamestnávatelia a kompetentné orgány. Vyjadruje sa želanie, aby existovalo jediné povolenie na pobyt, ktoré bude doplnené splnomocnením na prácu.“

| 4.4 | V súvislosti s právami už EHSV v spomínanom stanovisku k zelenej knihe uviedol, že „počiatočným bodom v tejto diskusii by mala byť zásada nediskriminácie. Migrujúci zamestnanec, nezávisle na dĺžke trvania povolenia na pobyt a pracovného povolenia, by mal mať tie isté hospodárske, pracovné a sociálne práva ako ostatní zamestnanci.“ Výbor by chcel vyzdvihnúť významnú úlohu sociálnych partnerov pri podporovaní rovnakého zaobchádzania s pracovníkmi v rôznych oblastiach (podniky, odvetvia, národná aj európska úroveň). V spolupráci s Dublinskou nadáciou a európskymi sociálnymi partnermi EHSV usporiadal verejnú diskusiu, ktorej závery zhrnul v ďalšom stanovisku (12). |
| --- | --- |

4.4

V súvislosti s právami už EHSV v spomínanom stanovisku k zelenej knihe uviedol, že „počiatočným bodom v tejto diskusii by mala byť zásada nediskriminácie. Migrujúci zamestnanec, nezávisle na dĺžke trvania povolenia na pobyt a pracovného povolenia, by mal mať tie isté hospodárske, pracovné a sociálne práva ako ostatní zamestnanci.“ Výbor by chcel vyzdvihnúť významnú úlohu sociálnych partnerov pri podporovaní rovnakého zaobchádzania s pracovníkmi v rôznych oblastiach (podniky, odvetvia, národná aj európska úroveň). V spolupráci s Dublinskou nadáciou a európskymi sociálnymi partnermi EHSV usporiadal verejnú diskusiu, ktorej závery zhrnul v ďalšom stanovisku (12).

| 4.5 | V stanovisku k zelenej knihe (13) sa tiež uvádza: „EHSV navrhuje súbor práv, ktoré by mali byť priznané príslušníkom tretích krajín, ktorí legálne dočasne pracujú a žijú v EÚ“. Výbor pripomína, že migrujúci pracovníci platia dane vnútroštátnym orgánom hostiteľskej krajiny, ako aj príspevky na sociálne zabezpečenie súvisiace so zamestnaním, v súlade s právnymi predpismi členských štátov. |
| --- | --- |

4.5

V stanovisku k zelenej knihe (13) sa tiež uvádza: „EHSV navrhuje súbor práv, ktoré by mali byť priznané príslušníkom tretích krajín, ktorí legálne dočasne pracujú a žijú v EÚ“. Výbor pripomína, že migrujúci pracovníci platia dane vnútroštátnym orgánom hostiteľskej krajiny, ako aj príspevky na sociálne zabezpečenie súvisiace so zamestnaním, v súlade s právnymi predpismi členských štátov.

| 4.6 | Okrem rovnakého zaobchádzania na pracovisku (podmienky, mzdy, ukončenie pracovného pomeru, zdravie, bezpečnosť pri práci, práva na združovanie atď.) EHSV navrhoval, aby sa medzi tieto práva zahrnulo tiež:






  — | právo na sociálne poistenie, vrátane zdravotnej starostlivosti, |
| --- | --- | --- |

4.6

Okrem rovnakého zaobchádzania na pracovisku (podmienky, mzdy, ukončenie pracovného pomeru, zdravie, bezpečnosť pri práci, práva na združovanie atď.) EHSV navrhoval, aby sa medzi tieto práva zahrnulo tiež:

—

právo na sociálne poistenie, vrátane zdravotnej starostlivosti,

| — | právo prístupu k majetku a službám, vrátane bývania, za tých istých podmienok ako domáci občania, |
| --- | --- |

—

právo prístupu k majetku a službám, vrátane bývania, za tých istých podmienok ako domáci občania,

| — | právo prístupu k vzdelaniu a odbornému vzdelávaniu, |
| --- | --- |

—

právo prístupu k vzdelaniu a odbornému vzdelávaniu,

| — | uznávanie diplomov, vysvedčení a titulov v rámci legislatívy Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

uznávanie diplomov, vysvedčení a titulov v rámci legislatívy Spoločenstva,

| — | právo na vzdelanie detí, vrátane podpory a študijných štipendií, |
| --- | --- |

—

právo na vzdelanie detí, vrátane podpory a študijných štipendií,

| — | právo vyučovať a právo na vedecký výskum podľa návrhu smernice
   (14), |
| --- | --- |

—

právo vyučovať a právo na vedecký výskum podľa návrhu smernice
   (14),

| — | právo na bezplatné právne poradenstvo v prípade potreby, |
| --- | --- |

—

právo na bezplatné právne poradenstvo v prípade potreby,

| — | právo prístupu k bezplatným službám zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

právo prístupu k bezplatným službám zamestnanosti,

| — | právo učiť sa jazyk hostiteľskej krajiny, |
| --- | --- |

—

právo učiť sa jazyk hostiteľskej krajiny,

| — | rešpektovanie kultúrnej rozmanitosti, |
| --- | --- |

—

rešpektovanie kultúrnej rozmanitosti,

| — | právo na voľný pohyb a pobyt v rámci členského štátu. |
| --- | --- |

—

právo na voľný pohyb a pobyt v rámci členského štátu.

| 4.7 | EHSV prijal takisto v roku 2004 stanovisko (15) z vlastnej iniciatívy, v ktorom EÚ a členským štátom navrhuje, aby pristúpili k ratifikácií Medzinárodného dohovoru o ochrane práv pracovníkov – migrantov a ich rodinných príslušníkov, ktorá bola prijatá Valným zhromaždením OSN v roku 1990 (16) s cieľom podporiť zo strany Európy univerzalizáciu základných ľudských práv pracovníkov – migrantov. EHSV navrhuje Komisii, aby prijala nové iniciatívy na ratifikáciu dohovoru, v záujme posilnenia medzinárodného systému práv prisťahovalcov. |
| --- | --- |

4.7

EHSV prijal takisto v roku 2004 stanovisko (15) z vlastnej iniciatívy, v ktorom EÚ a členským štátom navrhuje, aby pristúpili k ratifikácií Medzinárodného dohovoru o ochrane práv pracovníkov – migrantov a ich rodinných príslušníkov, ktorá bola prijatá Valným zhromaždením OSN v roku 1990 (16) s cieľom podporiť zo strany Európy univerzalizáciu základných ľudských práv pracovníkov – migrantov. EHSV navrhuje Komisii, aby prijala nové iniciatívy na ratifikáciu dohovoru, v záujme posilnenia medzinárodného systému práv prisťahovalcov.

| 4.8 | Výbor navrhuje, aby sa do dôvodovej správy smernice vložil nový odsek, v ktorom by sa zdôraznilo, že v právnych predpisoch týkajúcich sa prisťahovalectva by mali byť zohľadnené normy MOP a hlavne dohovory MOP o migrujúcich pracovníkoch (C 97 a C 143). |
| --- | --- |

4.8

Výbor navrhuje, aby sa do dôvodovej správy smernice vložil nový odsek, v ktorom by sa zdôraznilo, že v právnych predpisoch týkajúcich sa prisťahovalectva by mali byť zohľadnené normy MOP a hlavne dohovory MOP o migrujúcich pracovníkoch (C 97 a C 143).

| 4.9 | EHSV tiež navrhuje, aby sa v smernici zohľadnila rovnoprávnosť mužov a žien, ktorá je súčasťou acquis communautaire, rovnako ako aj právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa boja proti diskriminácii. |
| --- | --- |

4.9

EHSV tiež navrhuje, aby sa v smernici zohľadnila rovnoprávnosť mužov a žien, ktorá je súčasťou acquis communautaire, rovnako ako aj právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa boja proti diskriminácii.

| 4.10 | Z rozsahu pôsobnosti smernice by nemali byť vylúčení sezónni pracovníci. Hoci Komisia pripravuje osobitnú smernicu v tejto oblasti, EHSV sa domnieva, že dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania, hlavne v pracovnej sfére, by malo byť zaručené aj pre túto kategóriu pracovníkov. |
| --- | --- |

4.10

Z rozsahu pôsobnosti smernice by nemali byť vylúčení sezónni pracovníci. Hoci Komisia pripravuje osobitnú smernicu v tejto oblasti, EHSV sa domnieva, že dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania, hlavne v pracovnej sfére, by malo byť zaručené aj pre túto kategóriu pracovníkov.

| 4.11 | Výbor vyjadruje obavy a nesúhlas v súvislosti so skutočnosťou, že smernica poskytuje členským štátom možnosť obmedziť právo na rovnaké zaobchádzanie (17) pokiaľ ide o pracovné podmienky (mzdy, ukončenie pracovného pomeru, bezpečnosť pri práci, sociálne zabezpečenie) a slobodu združovania. Toto obmedzenie je v rozpore s ustanoveniami článku 2. Takéto obmedzenia môžu tiež narušiť zásadu nediskriminácie. Výbor sa domnieva, že prihliadajúc na judikatúru Súdneho dvora Európskych spoločenstiev patrí rovnaké zaobchádzanie medzi zásady práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.11

Výbor vyjadruje obavy a nesúhlas v súvislosti so skutočnosťou, že smernica poskytuje členským štátom možnosť obmedziť právo na rovnaké zaobchádzanie (17) pokiaľ ide o pracovné podmienky (mzdy, ukončenie pracovného pomeru, bezpečnosť pri práci, sociálne zabezpečenie) a slobodu združovania. Toto obmedzenie je v rozpore s ustanoveniami článku 2. Takéto obmedzenia môžu tiež narušiť zásadu nediskriminácie. Výbor sa domnieva, že prihliadajúc na judikatúru Súdneho dvora Európskych spoločenstiev patrí rovnaké zaobchádzanie medzi zásady práva Spoločenstva.

| 4.12 | V každom prípade by obmedzenia mali byť vždy interpretované podľa iných záväzných medzinárodných právnych nástrojov, ktoré presadzujú priaznivejší prístup, ako je napr. Všeobecná deklarácia ľudských práv, Medzinárodný pakt o ekonomických, sociálnych a kultúrnych právach, Európsky dohovor o ochrane ľudských práv, rôzne dohovory MOP, a podľa právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré tiež presadzujú podobný prístup. |
| --- | --- |

4.12

V každom prípade by obmedzenia mali byť vždy interpretované podľa iných záväzných medzinárodných právnych nástrojov, ktoré presadzujú priaznivejší prístup, ako je napr. Všeobecná deklarácia ľudských práv, Medzinárodný pakt o ekonomických, sociálnych a kultúrnych právach, Európsky dohovor o ochrane ľudských práv, rôzne dohovory MOP, a podľa právnych predpisov Spoločenstva a vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré tiež presadzujú podobný prístup.

| 4.13 | V smernici sa uvádza, že v prípadoch, kedy sa jednotné povolenie zamietne, by mal byť žiadateľ o tejto skutočnosti informovaný písomne a mal by mať právo napadnúť toto rozhodnutie na súde daného členského štátu. Výbor navrhuje, aby sa v prípadoch, kedy sa zamietnutie týka obnovenia, pozastavenia alebo odobratia povolenia, odvolaním (18) dotknutej osoby na súde odložilo prijatie administratívneho rozhodnutia dovtedy, kým nebude prijaté konečné súdne rozhodnutie. |
| --- | --- |

4.13

V smernici sa uvádza, že v prípadoch, kedy sa jednotné povolenie zamietne, by mal byť žiadateľ o tejto skutočnosti informovaný písomne a mal by mať právo napadnúť toto rozhodnutie na súde daného členského štátu. Výbor navrhuje, aby sa v prípadoch, kedy sa zamietnutie týka obnovenia, pozastavenia alebo odobratia povolenia, odvolaním (18) dotknutej osoby na súde odložilo prijatie administratívneho rozhodnutia dovtedy, kým nebude prijaté konečné súdne rozhodnutie.

| 4.14 | Na záver by chcel výbor vyzdvihnúť význam integrácie. Vypracoval už viaceré stanoviská z vlastnej iniciatívy zamerané na podporu integračnej politiky (19) a na túto tému tiež usporiadal niekoľko konferencií a verejných diskusií. EÚ a vnútroštátne orgány by mali spolupracovať pri podporovaní integračnej politiky, pretože integrácia, ako aj presadzovanie rovnoprávneho zaobchádzania a boja proti diskriminácii predstavujú pre európsku spoločnosť výzvu, a to najmä pre miestne orgány, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti. Výbor v súčasnosti spolupracuje s Európskou komisiou na vytvorení Európskeho fóra pre integráciu (20). |
| --- | --- |

4.14

Na záver by chcel výbor vyzdvihnúť význam integrácie. Vypracoval už viaceré stanoviská z vlastnej iniciatívy zamerané na podporu integračnej politiky (19) a na túto tému tiež usporiadal niekoľko konferencií a verejných diskusií. EÚ a vnútroštátne orgány by mali spolupracovať pri podporovaní integračnej politiky, pretože integrácia, ako aj presadzovanie rovnoprávneho zaobchádzania a boja proti diskriminácii predstavujú pre európsku spoločnosť výzvu, a to najmä pre miestne orgány, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti. Výbor v súčasnosti spolupracuje s Európskou komisiou na vytvorení Európskeho fóra pre integráciu (20).

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  KOM(2001) 386 v konečnom znení.

1

(2)  Pozri stanovisko EHSV zo 16. januára 2002 na tému „Návrh smernice Rady o podmienkach vstupu a pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín na účely plateného zamestnania a výkonu samostatne zárobkovej hospodárskej činnosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. ES C 80, 3.4.2002) a stanovisko EP, Ú. v. EÚ C 43 E, 19.2.2004 (spravodajkyňa: pani TERRÓN i CUSÍ).

2

(3)  Závery Európskej rady z decembra 2006 (Plán politiky pre legálnu migráciu), stanovisko EHSV z 10. decembra 2003 na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o prisťahovalectve, integrácii a zamestnanosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004).

3

(4)  Stanovisko EHSV z 15. decembra 2005 na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Haagsky Program: Desať priorít na nasledujúcich päť rokov – Partnerstvo pre európsku obnovu v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006).

4

(5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

5

(6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

6

(7)  Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie, KOM(2004) 811 v konečnom znení.

7

(8)  Pozri stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 9. júna 2005 na tému „Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005).

8

(9)  Smernica 96/71/ES.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 4.

10

(11)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

11

(12)  Pozri stanovisko EHSV z 13. a 14. septembra 2006 na tému „Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006).

12

(13)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

13

(14)  Pozri Návrh smernice Komisie KOM(2004)178 o prijímaní štátnych príslušníkov tretích krajín za účelom vedeckého výskumu. Pozri stanovisko EHSV z 27. októbra 2004 na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o predložení návrhu smernice a dvoch návrhov odporúčaní na zjednodušenie prijímania štátnych príslušníkov z tretích krajín za účelom vedeckého výskumu v Európskom spoločenstve“, spravodajkyňa: pani KING (Ú. v. EÚ C 120, 20.5.2005).

14

(15)  Pozri stanovisko EHSV z 30. júna 2004 na tému „Medzinárodný dohovor o migračných pracovníkoch“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 302, 7.12.2004).

15

(16)  Rezolúcia 45/158 z 18. decembra 1990, ktorá vstúpila do platnosti 1. júla 2003.

16

(17)  Článok 12 ods. 2.

17

(18)  Článok 8.

18

(19)  Stanovisko EHSV z 21. marca 2002 na tému „Prisťahovalectvo, integrácia a úloha organizácií občianskej spoločnosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. ES C 125, 27.5.2002).

19

Stanovisko EHSV z 10. a 11. decembra 2003 na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o prisťahovalectve, integrácii a zamestnanosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños, (Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004).

Stanovisko EHSV z 13. a 14. septembra 2006 a na tému „Imigrácia a integrácia: spolupráca medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti“, spravodajca: pán Pariza Castaños (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006).

Konferencia na tému „Imigrácia a úloha občianskej spoločnosti v rámci integrácie“, Brusel, 9. a 10. septembra 2002.

(20)  http://integrationforum.teamwork.fr/

20

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/119 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/119

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku tvorivosti a inovácie (2009)“

KOM(2008) 159 v konečnom znení – 2008/0064 (COD)

(2009/C 27/25)

Rada sa 7. apríla 2008 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku tvorivosti a inovácie 2009“.

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo 21. apríla 2008 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla 2008) vymenovaný za hlavného spravodajcu pán RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO. Výbor prijal 108 hlasmi za, pričom 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | EHSV plne súhlasí s opatreniami na podporu tvorivosti a inovácií medzi občanmi Európskej únie a víta iniciatívu venovať jeden Európsky rok problematike podpory a posilnenia tvorivosti prostredníctvom celoživotného vzdelávania, ako hybnej sily inovácií. EHSV už opakovane zdôraznil význam podpory inovácie pri napĺňaní cieľov Lisabonskej stratégie (1). Napriek tomu, že EHSV súhlasí s rámcom, v ktorom sa Európsky rok tvorivosti a inovácie nachádza, domnieva sa, že návrh rozhodnutia, ku ktorému vypracoval stanovisko, nie je tým najvhodnejším nástrojom na dosiahnutie stanoveného cieľa. Tento svoj názor zakladá na pripomienkach uvedených v tomto stanovisku. |
| --- | --- |

1.1

EHSV plne súhlasí s opatreniami na podporu tvorivosti a inovácií medzi občanmi Európskej únie a víta iniciatívu venovať jeden Európsky rok problematike podpory a posilnenia tvorivosti prostredníctvom celoživotného vzdelávania, ako hybnej sily inovácií. EHSV už opakovane zdôraznil význam podpory inovácie pri napĺňaní cieľov Lisabonskej stratégie (1). Napriek tomu, že EHSV súhlasí s rámcom, v ktorom sa Európsky rok tvorivosti a inovácie nachádza, domnieva sa, že návrh rozhodnutia, ku ktorému vypracoval stanovisko, nie je tým najvhodnejším nástrojom na dosiahnutie stanoveného cieľa. Tento svoj názor zakladá na pripomienkach uvedených v tomto stanovisku.

| 1.2 | Zatiaľ čo iné Európske roky sa pripravovali počas dlhšieho časového obdobia a návrhy boli predkladané až 2 roky vopred, v tomto prípade ostáva od schválenia návrhu Komisie až po otvorenie Európskeho roka len sedem mesiacov na to, aby Európsky parlament a Rada rozhodnutie schválili a aby Európska komisia a členské štáty pripravili a koordinovali naplánované podujatia. EHSV sa domnieva, že tento postup je urýchlený a mohol by ohroziť oslavy Európskeho roka tvorivosti a inovácie, ktorý by si vzhľadom na svoj význam zaslúžil dôkladnejšiu prípravu. |
| --- | --- |

1.2

Zatiaľ čo iné Európske roky sa pripravovali počas dlhšieho časového obdobia a návrhy boli predkladané až 2 roky vopred, v tomto prípade ostáva od schválenia návrhu Komisie až po otvorenie Európskeho roka len sedem mesiacov na to, aby Európsky parlament a Rada rozhodnutie schválili a aby Európska komisia a členské štáty pripravili a koordinovali naplánované podujatia. EHSV sa domnieva, že tento postup je urýchlený a mohol by ohroziť oslavy Európskeho roka tvorivosti a inovácie, ktorý by si vzhľadom na svoj význam zaslúžil dôkladnejšiu prípravu.

| 1.3 | Návrh rozhodnutia je v dvoch aspektoch, ktoré sú podľa názoru EHSV veľmi dôležité, do veľkej miery nekonkrétny a preto by bolo potrebné text objasniť a konkretizovať. Týmito dvomi aspektmi sú: financovanie Európskeho roka a zmienka o podpore alebo účasti iných programov či politík Európskej únie, ktoré nesúvisia s celoživotným vzdelávaním. |
| --- | --- |

1.3

Návrh rozhodnutia je v dvoch aspektoch, ktoré sú podľa názoru EHSV veľmi dôležité, do veľkej miery nekonkrétny a preto by bolo potrebné text objasniť a konkretizovať. Týmito dvomi aspektmi sú: financovanie Európskeho roka a zmienka o podpore alebo účasti iných programov či politík Európskej únie, ktoré nesúvisia s celoživotným vzdelávaním.

| 1.3.1 | I keď EHSV súhlasí s návrhom Európskej komisie v tom zmysle, že na realizáciu Európskeho roka nie je potrebné vytvárať špecifické rozpočtové položky a súhlasí tiež s tým, aby boli využité rozpočtové prostriedky Programu celoživotného vzdelávania, zahŕňajúceho špecifické ciele týkajúce sa podpory inovácií, upozorňuje však na to, že text návrhu rozhodnutia neuvádza žiadnu konkrétnu čiastku určenú na toto podujatie. Udáva len to, že rozpočtovým zdrojom je už spomínaný Program celoživotného vzdelávania a to, že na financovaní sa budú spolupodieľať aj iné programy, ktoré však nie sú menované ani konkretizované. Vzhľadom na skutočnosti uvedené v návrhu rozhodnutia považuje výbor za potrebné, aby boli uvedené odhadované náklady na túto iniciatívu. EHSV považuje preto za vhodné, aby návrh uvádzal odhadovaný rozpočet. |
| --- | --- |

1.3.1

I keď EHSV súhlasí s návrhom Európskej komisie v tom zmysle, že na realizáciu Európskeho roka nie je potrebné vytvárať špecifické rozpočtové položky a súhlasí tiež s tým, aby boli využité rozpočtové prostriedky Programu celoživotného vzdelávania, zahŕňajúceho špecifické ciele týkajúce sa podpory inovácií, upozorňuje však na to, že text návrhu rozhodnutia neuvádza žiadnu konkrétnu čiastku určenú na toto podujatie. Udáva len to, že rozpočtovým zdrojom je už spomínaný Program celoživotného vzdelávania a to, že na financovaní sa budú spolupodieľať aj iné programy, ktoré však nie sú menované ani konkretizované. Vzhľadom na skutočnosti uvedené v návrhu rozhodnutia považuje výbor za potrebné, aby boli uvedené odhadované náklady na túto iniciatívu. EHSV považuje preto za vhodné, aby návrh uvádzal odhadovaný rozpočet.

| 1.3.2 | Čo sa týka finančnej pomoci, ktorú by mohli poskytnúť iné programy a politiky, tu je miera nejasnosti ešte väčšia. Z predmetného textu by sa teda dalo vyvodiť, že keďže podpora inovácií je zaradená medzi špecifické ciele iných programov, ako napr. Programu pre podnikanie a inováciu a Programu podpory informačných a komunikačných technológií, ktoré sú obidva začlenené do Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu, budú to práve tieto druhy programov, ktoré budú spolufinancovať podujatia počas Európskeho roka. Na základe týchto okolností EHSV považuje za vhodné, aby sa v texte návrhu konkrétne uviedlo ktoré programy sa budú na spolufinancovaní Európskeho roka podieľať, v akej miere a ako budú koordinované podujatia medzi rôznymi spolufinancujúcimi programami, ktorých riadenie spadá pod odlišné generálne riaditeľstvá Európskej komisie. |
| --- | --- |

1.3.2

Čo sa týka finančnej pomoci, ktorú by mohli poskytnúť iné programy a politiky, tu je miera nejasnosti ešte väčšia. Z predmetného textu by sa teda dalo vyvodiť, že keďže podpora inovácií je zaradená medzi špecifické ciele iných programov, ako napr. Programu pre podnikanie a inováciu a Programu podpory informačných a komunikačných technológií, ktoré sú obidva začlenené do Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu, budú to práve tieto druhy programov, ktoré budú spolufinancovať podujatia počas Európskeho roka. Na základe týchto okolností EHSV považuje za vhodné, aby sa v texte návrhu konkrétne uviedlo ktoré programy sa budú na spolufinancovaní Európskeho roka podieľať, v akej miere a ako budú koordinované podujatia medzi rôznymi spolufinancujúcimi programami, ktorých riadenie spadá pod odlišné generálne riaditeľstvá Európskej komisie.

| 1.4 | Na základe týchto argumentov, ktoré patria medzi tie najdôležitejšie spomedzi uvádzaných v stanovisku, EHSV navrhuje Európskej komisii, aby tento návrh znovu prehodnotila, a aby zvážila uvedené skutočnosti. EHSV tiež navrhuje Európskemu parlamentu a Rade, aby tieto pripomienky zvážili a v ich duchu modifikovali text rozhodnutia v aspektoch, ktoré sú najmenej konkrétne. |
| --- | --- |

1.4

Na základe týchto argumentov, ktoré patria medzi tie najdôležitejšie spomedzi uvádzaných v stanovisku, EHSV navrhuje Európskej komisii, aby tento návrh znovu prehodnotila, a aby zvážila uvedené skutočnosti. EHSV tiež navrhuje Európskemu parlamentu a Rade, aby tieto pripomienky zvážili a v ich duchu modifikovali text rozhodnutia v aspektoch, ktoré sú najmenej konkrétne.

2.   Úvod

| 2.1 | Popri potrebe vypracovať európsky referenčný rámec definujúci nové základné zručnosti, ktoré by sa mali získavať prostredníctvom celoživotného vzdelávania a popri zdôrazneniu skutočnosti, že ľudský kapitál je pre Európu hlavným aktívom sa v záveroch z mimoriadneho zasadania Európskej rady v Lisabone v marci 2000 vyzdvihla potreba prispôsobiť vzdelávacie a školiace systémy požiadavkám spoločnosti založenej na vedomostiach a tiež potreba zlepšiť úroveň a kvalitu zamestnania. |
| --- | --- |

2.1

Popri potrebe vypracovať európsky referenčný rámec definujúci nové základné zručnosti, ktoré by sa mali získavať prostredníctvom celoživotného vzdelávania a popri zdôrazneniu skutočnosti, že ľudský kapitál je pre Európu hlavným aktívom sa v záveroch z mimoriadneho zasadania Európskej rady v Lisabone v marci 2000 vyzdvihla potreba prispôsobiť vzdelávacie a školiace systémy požiadavkám spoločnosti založenej na vedomostiach a tiež potreba zlepšiť úroveň a kvalitu zamestnania.

| 2.2 | Tieto základné zručnosti alebo hlavné kompetencie celoživotného vzdelávania boli identifikované a zaznamenané v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 (2) a možno ich považovať za základný faktor inovácie, produktivity a konkurencieschopnosti, ktoré sú v spoločnosti založenej na vedomostiach rozhodujúce. EHSV sa k tomuto odporúčaniu v danom čase vyjadril (3). |
| --- | --- |

2.2

Tieto základné zručnosti alebo hlavné kompetencie celoživotného vzdelávania boli identifikované a zaznamenané v odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 (2) a možno ich považovať za základný faktor inovácie, produktivity a konkurencieschopnosti, ktoré sú v spoločnosti založenej na vedomostiach rozhodujúce. EHSV sa k tomuto odporúčaniu v danom čase vyjadril (3).

| 2.3 | V záveroch zasadania Európskej rady, ktorá sa konala v Bruseli 8. a 9. marca 2007 žiadala Rada členské štáty a inštitúcie Európskej únie, aby pokračovali vo vytváraní lepších rámcových podmienok pre inovácie a väčšie investície do výskumu a vývoja. V odseku, ktorý sa venuje podpore inováciám, výskumu a vzdelávaniu Rada uznáva, že členské štáty sú rozhodnuté zlepšiť rámcové podmienky pre inovácie, ako napr. konkurenčné trhy a mobilizovať dodatočné zdroje pre aktivity v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií. Európska rada preto vyzvala Komisiu a členské štáty, aby presadzovali uplatňovanie inovatívnej politickej stratégie, keďže si uvedomuje, že vzdelávanie a školenie sú predpokladmi dobre fungujúceho „vedomostného trojuholníka“ (vzdelanie – výskum – inovácie). |
| --- | --- |

2.3

V záveroch zasadania Európskej rady, ktorá sa konala v Bruseli 8. a 9. marca 2007 žiadala Rada členské štáty a inštitúcie Európskej únie, aby pokračovali vo vytváraní lepších rámcových podmienok pre inovácie a väčšie investície do výskumu a vývoja. V odseku, ktorý sa venuje podpore inováciám, výskumu a vzdelávaniu Rada uznáva, že členské štáty sú rozhodnuté zlepšiť rámcové podmienky pre inovácie, ako napr. konkurenčné trhy a mobilizovať dodatočné zdroje pre aktivity v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií. Európska rada preto vyzvala Komisiu a členské štáty, aby presadzovali uplatňovanie inovatívnej politickej stratégie, keďže si uvedomuje, že vzdelávanie a školenie sú predpokladmi dobre fungujúceho „vedomostného trojuholníka“ (vzdelanie – výskum – inovácie).

| 2.4 | Otvorenie Európskeho roka tvorivosti a inovácie je dobrým spôsobom, ako prispieť k úvahám o výzvach, pred ktorými Európa stojí, prostredníctvom zvyšovania povedomia obyvateľov o význame tvorivosti a schopnosti inovácie pre zlepšenie ich osobného rozvoja a rastu verejného blaha. |
| --- | --- |

2.4

Otvorenie Európskeho roka tvorivosti a inovácie je dobrým spôsobom, ako prispieť k úvahám o výzvach, pred ktorými Európa stojí, prostredníctvom zvyšovania povedomia obyvateľov o význame tvorivosti a schopnosti inovácie pre zlepšenie ich osobného rozvoja a rastu verejného blaha.

3.   Zhrnutie návrhu

| 3.1 | Návrh rozhodnutia ustanovuje rok 2009 za Európsky rok tvorivosti a inovácie a stanovuje jeho všeobecný cieľ, a to pomoc členským štátom v ich úsilí pri podpore tvorivosti prostredníctvom celoživotného vzdelávania, ktoré je hybnou silou inovácie a kľúčovým faktorom rozvoja osobných, pracovných, podnikateľských a spoločenských schopností jednotlivcov v spoločnosti. K tomuto všeobecnému cieľu sa pridružuje 13 faktorov, ktoré by mohli prispievať k podpore tvorivosti a schopnosti inovácie. |
| --- | --- |

3.1

Návrh rozhodnutia ustanovuje rok 2009 za Európsky rok tvorivosti a inovácie a stanovuje jeho všeobecný cieľ, a to pomoc členským štátom v ich úsilí pri podpore tvorivosti prostredníctvom celoživotného vzdelávania, ktoré je hybnou silou inovácie a kľúčovým faktorom rozvoja osobných, pracovných, podnikateľských a spoločenských schopností jednotlivcov v spoločnosti. K tomuto všeobecnému cieľu sa pridružuje 13 faktorov, ktoré by mohli prispievať k podpore tvorivosti a schopnosti inovácie.

| 3.2 | Opatrenia navrhnuté na dosiahnutie spomínaných cieľov zahŕňajú, okrem iných možností, konferencie a iniciatívy na zvyšovanie povedomia o tvorivosti a schopnosti inovácie, kampane na šírenie tohto hlavného posolstva, identifikáciu a šírenie príkladov osvedčených postupov a štúdie na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

3.2

Opatrenia navrhnuté na dosiahnutie spomínaných cieľov zahŕňajú, okrem iných možností, konferencie a iniciatívy na zvyšovanie povedomia o tvorivosti a schopnosti inovácie, kampane na šírenie tohto hlavného posolstva, identifikáciu a šírenie príkladov osvedčených postupov a štúdie na vnútroštátnej úrovni i na úrovni Spoločenstva.

| 3.3 | Návrh ustanovuje funkciu národného koordinátora Európskeho roka ako osobu zodpovednú za organizáciu a uvádza, že podujatia budú na úrovni EÚ koordinované prostredníctvom schôdzí národných koordinátorov, organizovaných Európskou komisiou. |
| --- | --- |

3.3

Návrh ustanovuje funkciu národného koordinátora Európskeho roka ako osobu zodpovednú za organizáciu a uvádza, že podujatia budú na úrovni EÚ koordinované prostredníctvom schôdzí národných koordinátorov, organizovaných Európskou komisiou.

| 3.4 | Na záver návrh stanovuje, že financovanie bude pochádzať z Programu celoživotného vzdelávania, čo nebude mať vplyv na eventuálnu pomoc či spolufinancovanie pochádzajúce z programov týkajúcich sa iných oblastí, ako napr. podnikania, súdržnosti, výskumu a informačnej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.4

Na záver návrh stanovuje, že financovanie bude pochádzať z Programu celoživotného vzdelávania, čo nebude mať vplyv na eventuálnu pomoc či spolufinancovanie pochádzajúce z programov týkajúcich sa iných oblastí, ako napr. podnikania, súdržnosti, výskumu a informačnej spoločnosti.

4.   Všeobecné pripomienky k návrhu

| 4.1 | Výbor plne podporuje aktivity na podporu tvorivosti a inovácií, ktoré sa rozvíjajú medzi občanmi Európskej únie. Vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Inovácia: Vplyv na priemyselné zmeny a úloha EIB“ (4), EHSV uviedol, že „základom inovácií bude musieť byť najmä rozsiahly systém vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s kritériami celoživotného vzdelávania“. V súlade so svojím tvrdením bude preto EHSV plne podporovať uplatňovanie nástrojov, ktoré by mohli prispieť k podpore tvorivosti a schopnosti inovácie. Považuje však za potrebné vyjadriť nasledujúce pripomienky k predkladanému návrhu. |
| --- | --- |

4.1

Výbor plne podporuje aktivity na podporu tvorivosti a inovácií, ktoré sa rozvíjajú medzi občanmi Európskej únie. Vo svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Inovácia: Vplyv na priemyselné zmeny a úloha EIB“ (4), EHSV uviedol, že „základom inovácií bude musieť byť najmä rozsiahly systém vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s kritériami celoživotného vzdelávania“. V súlade so svojím tvrdením bude preto EHSV plne podporovať uplatňovanie nástrojov, ktoré by mohli prispieť k podpore tvorivosti a schopnosti inovácie. Považuje však za potrebné vyjadriť nasledujúce pripomienky k predkladanému návrhu.

| 4.2 | Výbor víta iniciatívu venovať Európsky rok podpore a propagácii tvorivosti medzi európskymi občanmi prostredníctvom celoživotného vzdelávania, ako hybnej sily inovácie. Opakovane už vyjadril svoj názor o dôležitosti podpory inovácie pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie. V tejto súvislosti sa v Správe Aho (5) hovorí, že by mala byť podporovaná kultúra inovácií, s cieľom riešiť európske otázky v sociálnej oblasti a v oblasti produktivity.
  Hoci EHSV súhlasí s rámcom, v ktorom sa Európsky rok nachádza, domnieva sa však, že spomínaný návrh rozhodnutia nie je tým najlepším nástrojom na dosiahnutie stanoveného cieľa, z dôvodu obsahu tohto dokumentu i jeho formy, v rámci ktorej sa proces prípravy a schválenia vyvíja. |
| --- | --- |

4.2

Výbor víta iniciatívu venovať Európsky rok podpore a propagácii tvorivosti medzi európskymi občanmi prostredníctvom celoživotného vzdelávania, ako hybnej sily inovácie. Opakovane už vyjadril svoj názor o dôležitosti podpory inovácie pri dosahovaní cieľov Lisabonskej stratégie. V tejto súvislosti sa v Správe Aho (5) hovorí, že by mala byť podporovaná kultúra inovácií, s cieľom riešiť európske otázky v sociálnej oblasti a v oblasti produktivity.

Hoci EHSV súhlasí s rámcom, v ktorom sa Európsky rok nachádza, domnieva sa však, že spomínaný návrh rozhodnutia nie je tým najlepším nástrojom na dosiahnutie stanoveného cieľa, z dôvodu obsahu tohto dokumentu i jeho formy, v rámci ktorej sa proces prípravy a schválenia vyvíja.

| 4.3 | Plánovaný prístup k tejto iniciatíve nie je, podľa názoru výboru, pre tento druh podujatia ten najvhodnejší. V odseku 3 Dôvodovej správy návrhu rozhodnutia, týkajúcej sa konzultácií so zainteresovanými stranami sa spomína, že prebehli neformálne rozhovory s poslancami Európskeho parlamentu a s členskými štátmi. Znamená to, že sa pri príprave návrhu postupovalo systémom „zhora nadol“, teda od inštitúcií k občanom.
  EHSV sa domnieva, že prístup „zhora nadol“, v rámci ktorého sa spoločnosť, organizácie a jednotlivci nezúčastňujú na plánovaní a na prípravách Európskeho roka veľmi pravdepodobne prejde medzi občanmi nepovšimnutý, na rozdiel od prístupu spočívajúceho v tom, že sa podniknú kroky na aktívne zaangažovanie tých, ktorých prínos je pre úspešný výsledok nevyhnutný.
  V tejto súvislosti chce výbor spomenúť svoju pripomienku v stanovisku na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o implementácii, výsledkoch a celkovom zhodnotení Európskeho roka ľudí so zdravotným postihnutím 2003“. (6) V spomínanom stanovisku (7) výbor žiadal inštitúcie Spoločenstva, aby pri príprave tohto typu podujatí uprednostňovali prístup „zdola nahor“. EHSV preto zdôrazňuje, že takýto prístup by mal byť použitý pri príprave Európskeho roka. |
| --- | --- |

4.3

Plánovaný prístup k tejto iniciatíve nie je, podľa názoru výboru, pre tento druh podujatia ten najvhodnejší. V odseku 3 Dôvodovej správy návrhu rozhodnutia, týkajúcej sa konzultácií so zainteresovanými stranami sa spomína, že prebehli neformálne rozhovory s poslancami Európskeho parlamentu a s členskými štátmi. Znamená to, že sa pri príprave návrhu postupovalo systémom „zhora nadol“, teda od inštitúcií k občanom.

EHSV sa domnieva, že prístup „zhora nadol“, v rámci ktorého sa spoločnosť, organizácie a jednotlivci nezúčastňujú na plánovaní a na prípravách Európskeho roka veľmi pravdepodobne prejde medzi občanmi nepovšimnutý, na rozdiel od prístupu spočívajúceho v tom, že sa podniknú kroky na aktívne zaangažovanie tých, ktorých prínos je pre úspešný výsledok nevyhnutný.

V tejto súvislosti chce výbor spomenúť svoju pripomienku v stanovisku na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o implementácii, výsledkoch a celkovom zhodnotení Európskeho roka ľudí so zdravotným postihnutím 2003“. (6) V spomínanom stanovisku (7) výbor žiadal inštitúcie Spoločenstva, aby pri príprave tohto typu podujatí uprednostňovali prístup „zdola nahor“. EHSV preto zdôrazňuje, že takýto prístup by mal byť použitý pri príprave Európskeho roka.

| 4.4 | Keďže Európsky rok tvorivosti a inovácie by sa mal začať 1. januára 2009 a vzhľadom na časový rámec, ktorý ostáva pred jeho schválením Európskym parlamentom a Radou v prvom čítaní sa EHSV domnieva, že časový harmonogram na prípravu a schválenie Európskeho roka je veľmi urýchlený. V minulosti výbor schvaľoval svoje stanovisko rok pred tým, než sa podujatie začalo (8), čo svedčí o plánovanom harmonograme Komisie. Nemusíme chodiť ani tak ďaleko; ako dobrý príklad takéhoto plánovaného harmonogramu je schválenie – na plenárnom zasadnutí EHSV v máji 2008 (9) – stanoviska na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010)“. (10)

  Možno by bolo rozumnejšie odložiť túto iniciatívu a nevymenovať rok 2009 za žiadny Európsky rok, ako sa rýchlo hnať k schváleniu rozhodnutia, ktorého očakávané ciele nebude možné naplniť z dôvodu nedostatku času potrebného na naplánovanie podujatí. |
| --- | --- |

4.4

Keďže Európsky rok tvorivosti a inovácie by sa mal začať 1. januára 2009 a vzhľadom na časový rámec, ktorý ostáva pred jeho schválením Európskym parlamentom a Radou v prvom čítaní sa EHSV domnieva, že časový harmonogram na prípravu a schválenie Európskeho roka je veľmi urýchlený. V minulosti výbor schvaľoval svoje stanovisko rok pred tým, než sa podujatie začalo (8), čo svedčí o plánovanom harmonograme Komisie. Nemusíme chodiť ani tak ďaleko; ako dobrý príklad takéhoto plánovaného harmonogramu je schválenie – na plenárnom zasadnutí EHSV v máji 2008 (9) – stanoviska na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010)“. (10)

Možno by bolo rozumnejšie odložiť túto iniciatívu a nevymenovať rok 2009 za žiadny Európsky rok, ako sa rýchlo hnať k schváleniu rozhodnutia, ktorého očakávané ciele nebude možné naplniť z dôvodu nedostatku času potrebného na naplánovanie podujatí.

| 4.5 | V odseku 3.2 Dôvodovej správy návrhu sa uvádza, že sa očakáva, že Európsky rok bude mať aspoň tak významný dosah ako dosah iných predchádzajúcich iniciatív, ako napr. Európskeho roka celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy alebo Európskeho roka výchovy prostredníctvom športu. Návrh však neobsahuje žiadny bod alebo odkaz na neskoršie zhodnotenie výsledkov realizovaných podujatí. Preto možno predpokladať, že dôsledky budú analyzované buď empiricky alebo prostredníctvom nepriamych indikátorov Programu celoživotného vzdelávania alebo iných programov, ktoré môžu byť zainteresované do tejto iniciatívy. |
| --- | --- |

4.5

V odseku 3.2 Dôvodovej správy návrhu sa uvádza, že sa očakáva, že Európsky rok bude mať aspoň tak významný dosah ako dosah iných predchádzajúcich iniciatív, ako napr. Európskeho roka celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy alebo Európskeho roka výchovy prostredníctvom športu. Návrh však neobsahuje žiadny bod alebo odkaz na neskoršie zhodnotenie výsledkov realizovaných podujatí. Preto možno predpokladať, že dôsledky budú analyzované buď empiricky alebo prostredníctvom nepriamych indikátorov Programu celoživotného vzdelávania alebo iných programov, ktoré môžu byť zainteresované do tejto iniciatívy.

| 4.6 | Výbor súhlasí s názorom Komisie, že flexibilita pri stanovovaní priorít na ročnom alebo viacročnom základe a to v rámci Programu celoživotného vzdelávania ako aj v rámci iných existujúcich programov poskytuje dostatočný finančný rámec na to, aby nebolo potrebné vyčleňovať na podujatie Európsky rok rozdielne zdroje. Podpora inovácií je skutočne jedným zo špecifických cieľov Programu celoživotného vzdelávania a tiež iných programov, ako napr. Programu pre podnikanie a inovácie a Programu na podporu informačných a komunikačných technológií, ktoré sú obidva začlenené do Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu. Napriek tomu, že návrh výslovne neuvádza vyššie spomínaný rámcový program sa EHSV domnieva, že táto iniciatíva môže byť organizovaná na základe existujúcich programov a rozpočtov, ako sa uvádza v odseku 5 Dôvodovej správy. |
| --- | --- |

4.6

Výbor súhlasí s názorom Komisie, že flexibilita pri stanovovaní priorít na ročnom alebo viacročnom základe a to v rámci Programu celoživotného vzdelávania ako aj v rámci iných existujúcich programov poskytuje dostatočný finančný rámec na to, aby nebolo potrebné vyčleňovať na podujatie Európsky rok rozdielne zdroje. Podpora inovácií je skutočne jedným zo špecifických cieľov Programu celoživotného vzdelávania a tiež iných programov, ako napr. Programu pre podnikanie a inovácie a Programu na podporu informačných a komunikačných technológií, ktoré sú obidva začlenené do Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu. Napriek tomu, že návrh výslovne neuvádza vyššie spomínaný rámcový program sa EHSV domnieva, že táto iniciatíva môže byť organizovaná na základe existujúcich programov a rozpočtov, ako sa uvádza v odseku 5 Dôvodovej správy.

5.   Konkrétne pripomienky k textu návrhu

| 5.1 | Odsek 2 návrhu stanovuje špecifický cieľ vyzdvihnúť niekoľko faktorov, ktoré by mohli prispieť k podpore tvorivosti a schopnosti inovácie. Tieto faktory sú rozdelené do trinástich širších kategórií, z ktorých každá pokrýva zároveň rôzne aspekty.
  EHSV sa domnieva, že tieto ciele a/alebo faktory by mali byť viac konkretizované, aby sa aktivity, ktoré treba rozvíjať, sústreďovali na niekoľko hlavných aspektov: tvorivosť a inovácie ako hlavné osi celej iniciatívy, občanov a predovšetkým mládež ako cieľové skupiny realizovaných aktivít a vzdelávacie inštitúcie a spoločensko-ekonomickú a podnikateľskú sieť ako cestu pre túto iniciatívu. |
| --- | --- |

5.1

Odsek 2 návrhu stanovuje špecifický cieľ vyzdvihnúť niekoľko faktorov, ktoré by mohli prispieť k podpore tvorivosti a schopnosti inovácie. Tieto faktory sú rozdelené do trinástich širších kategórií, z ktorých každá pokrýva zároveň rôzne aspekty.

EHSV sa domnieva, že tieto ciele a/alebo faktory by mali byť viac konkretizované, aby sa aktivity, ktoré treba rozvíjať, sústreďovali na niekoľko hlavných aspektov: tvorivosť a inovácie ako hlavné osi celej iniciatívy, občanov a predovšetkým mládež ako cieľové skupiny realizovaných aktivít a vzdelávacie inštitúcie a spoločensko-ekonomickú a podnikateľskú sieť ako cestu pre túto iniciatívu.

| 5.2 | Európsky rok tvorivosti a inovácie by mal na dosahovanie vytýčených cieľov používať novátorské opatrenia. Opatrenia spomínané v odseku 3, i keď sú ako celok vhodné, sú zvyčajne používané na akýkoľvek druh kampane na zvyšovanie povedomia, na propagáciu a šírenie. EHSV sa domnieva, že by bolo mimoriadne poučné, hlavne pre mladých ľudí, keby navrhované aktivity obsahovali niektoré z novátorských opatrení uvedených v tomto odseku, s cieľom napĺňať ciele uvedené v návrhu. Príkladom by mohlo byť zorganizovanie súťaže nápadov s cieľom nájsť nástroj, ktorý by trvale podporoval tvorivosť a inovácie v celej Európe viditeľnejším spôsobom. Ďalšou možnosťou by mohlo byť udeľovanie európskej ceny na ročnom alebo dvojročnom základe, aby sa tak pri rôznych aktivitách a v rôznych oblastiach podporili a povzbudili skutočné inovatívne nápady a tvorivosť mladých ľudí. |
| --- | --- |

5.2

Európsky rok tvorivosti a inovácie by mal na dosahovanie vytýčených cieľov používať novátorské opatrenia. Opatrenia spomínané v odseku 3, i keď sú ako celok vhodné, sú zvyčajne používané na akýkoľvek druh kampane na zvyšovanie povedomia, na propagáciu a šírenie. EHSV sa domnieva, že by bolo mimoriadne poučné, hlavne pre mladých ľudí, keby navrhované aktivity obsahovali niektoré z novátorských opatrení uvedených v tomto odseku, s cieľom napĺňať ciele uvedené v návrhu. Príkladom by mohlo byť zorganizovanie súťaže nápadov s cieľom nájsť nástroj, ktorý by trvale podporoval tvorivosť a inovácie v celej Európe viditeľnejším spôsobom. Ďalšou možnosťou by mohlo byť udeľovanie európskej ceny na ročnom alebo dvojročnom základe, aby sa tak pri rôznych aktivitách a v rôznych oblastiach podporili a povzbudili skutočné inovatívne nápady a tvorivosť mladých ľudí.

| 5.3 | Bez toho, aby boli dotknuté všeobecné pripomienky EHSV o spolufinancovaní Európskeho roka prostredníctvom Programu celoživotného vzdelávania a Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu sa výbor domnieva, že odsek 6 návrhu by mal viac konkretizovať tento aspekt, pretože je pre úspech veľmi dôležitý. |
| --- | --- |

5.3

Bez toho, aby boli dotknuté všeobecné pripomienky EHSV o spolufinancovaní Európskeho roka prostredníctvom Programu celoživotného vzdelávania a Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu sa výbor domnieva, že odsek 6 návrhu by mal viac konkretizovať tento aspekt, pretože je pre úspech veľmi dôležitý.

| 5.3.1 | Rozhodnutie by malo minimálne obsahovať plán rozpočtu. Mohla by sa stanoviť určitá suma pridelená na realizáciu podujatia roka 2009 a nasledujúcich rokov v rámci programov spolufinancujúcich Európsky rok alebo maximálne percento výdavkov za realizáciu príslušných opatrení v rámci spomínaných programov. Ktorákoľvek z týchto možností by bolo vhodná, pretože podľa EHSV nie je vhodné ponechať odhad nákladov súvisiacich s touto akciou úplne nedefinovaný. |
| --- | --- |

5.3.1

Rozhodnutie by malo minimálne obsahovať plán rozpočtu. Mohla by sa stanoviť určitá suma pridelená na realizáciu podujatia roka 2009 a nasledujúcich rokov v rámci programov spolufinancujúcich Európsky rok alebo maximálne percento výdavkov za realizáciu príslušných opatrení v rámci spomínaných programov. Ktorákoľvek z týchto možností by bolo vhodná, pretože podľa EHSV nie je vhodné ponechať odhad nákladov súvisiacich s touto akciou úplne nedefinovaný.

| 5.3.2 | Spomínaný článok 6 návrhu sa začína slovami: „Bez toho, aby bola dotknutá podpora, ktorú môžu tomuto roku poskytnúť programy a politiky v ostatných oblastiach, ako je podnikanie, súdržnosť, výskum a informačná spoločnosť ...“. EHSV si myslí, že kvôli dvojzmyselnosti uvedenej vety sú forma účasti a spolufinancovanie inými generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie a inými programami nesúvisiacimi so vzdelávaním a kultúrou a s Programom celoživotného vzdelávania naďalej nešpecifikované. Na základe týchto okolností EHSV považuje za vhodné, aby sa v texte návrhu konkrétne uviedlo ktoré programy sa budú na spolufinancovaní Európskeho roka podieľať, v akej miere a ako budú koordinované podujatia medzi rôznymi spolufinancujúcimi programami, ktorých riadenie spadá pod odlišné generálne riaditeľstvá Európskej komisie. |
| --- | --- |

5.3.2

Spomínaný článok 6 návrhu sa začína slovami: „Bez toho, aby bola dotknutá podpora, ktorú môžu tomuto roku poskytnúť programy a politiky v ostatných oblastiach, ako je podnikanie, súdržnosť, výskum a informačná spoločnosť ...“. EHSV si myslí, že kvôli dvojzmyselnosti uvedenej vety sú forma účasti a spolufinancovanie inými generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie a inými programami nesúvisiacimi so vzdelávaním a kultúrou a s Programom celoživotného vzdelávania naďalej nešpecifikované. Na základe týchto okolností EHSV považuje za vhodné, aby sa v texte návrhu konkrétne uviedlo ktoré programy sa budú na spolufinancovaní Európskeho roka podieľať, v akej miere a ako budú koordinované podujatia medzi rôznymi spolufinancujúcimi programami, ktorých riadenie spadá pod odlišné generálne riaditeľstvá Európskej komisie.

| 5.4 | V neposlednom rade EHSV považuje za potrebné, aby text návrhu obsahoval aj odkaz na vyhodnotenie výsledkov a na dôsledky Európskeho roka. Po skončení Európskeho roka by sa malo uskutočniť vyhodnotenie realizovaných aktivít a dosiahnutých výsledkov, aby sa dalo vyvodiť ponaučenie pre prípravu ďalších Európskych rokov a aby bol známy dosah a úspešnosť vynaloženého úsilia. |
| --- | --- |

5.4

V neposlednom rade EHSV považuje za potrebné, aby text návrhu obsahoval aj odkaz na vyhodnotenie výsledkov a na dôsledky Európskeho roka. Po skončení Európskeho roka by sa malo uskutočniť vyhodnotenie realizovaných aktivít a dosiahnutých výsledkov, aby sa dalo vyvodiť ponaučenie pre prípravu ďalších Európskych rokov a aby bol známy dosah a úspešnosť vynaloženého úsilia.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stanovisko EHSV z 13. decembra 2006 na tému „Uvoľnenie a posilnenie potenciálu Európy v oblasti výskumu, rozvoja a inovácií“, spravodajca: pán Wolf (Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006).

1

Stanovisko EHSV zo 14. decembra 2005 na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre inováciu a konkurencieschopnosť“, spravodajca: pán Welschke, pomocná spravodajkyňa: pani Fusco (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006).

Stanovisko EHSV z 12. júla 2007 na tému „Investovanie do vedomostí a inovácií (Lisabonská stratégia)“, spravodajca: pán Wolf (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007).

(2)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006.

2

(3)  Stanovisko EHSV z 18. mája 2006 na tému „Návrh na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady o kľúčových zručnostiach pre celoživotné vzdelávanie“, spravodajkyňa: pani Herczog (Ú. v. EÚ C 195, 18.8.2006).

3

(4)  Stanovisko EHSV z 11. júla 2007 na tému „Inovácia: Vplyv na priemyselné zmeny a úloha EIB“, spravodajca: pán Tóth, pomocný spravodajca: pán Calvet Chambón (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007).

4

(5)  „Vytvorenie inovačnej Európy“ EUR 22005 ISBN 92-79-00964-8.

5

(6)  KOM(2005) 486 v konečnom znení.

6

(7)  Stanovisko EHSV zo 14. februára 2006 na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o implementácii, výsledkoch a celkovom zhodnotení Európskeho roka ľudí so zdravotným postihnutím 2003“, odsek 1.2, spravodajkyňa: pani Anca (Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006).

7

(8)  Stanovisko EHSV z 8. decembra 1999 na tému „Návrh na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady – Európsky rok jazykov 2001“, hlavný spravodajca: pán RUPP (Ú. v. ES C 51, 23.2.2000).

8

Stanovisko EHSV z 24. apríla 2002 na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje Európskom roku výchovy prostredníctvom športu (2004)“, spravodajca: pán Koryfídis (Ú. v. EÚ C 149, 21.6.2002).

Stanovisko EHSV zo 14. decembra 2005 na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007). Na ceste k spravodlivej spoločnosti“, spravodajkyňa: pani Herczog (Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006).

Stanovisko EHSV z 20. apríla 2006 na tému „Návrh na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady – Európsky rok medzikultúrneho dialógu (2008)“, spravodajkyňa: pani Cser (Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006).

(9)  Stanovisko EHSV z 29. mája 2008 na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010)“, spravodajca: pán Pater, pomocná spravodajkyňa: pani Koller. Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 106.

9

(10)  KOM(2007) 797 v konečnom znení.

10

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/123 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/123

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Lepšie začlenenie ostrovných oblastí do vnútorného trhu ako kľúčový faktor súdržnosti a ich hospodárskeho rastu“

(2009/C 27/26)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 27. septembra 2007 podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Lepšie začlenenie ostrovných oblastí do vnútorného trhu ako kľúčový faktor súdržnosti a ich hospodárskeho rastu“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. júna 2008. Spravodajkyňou bola pani Gauci.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 10. júla 2008) prijal 118 hlasmi za, pričom jeden člen hlasoval proti a jeden sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV vyzýva EÚ, aby prijala komplexný prístup s cieľom lepšie začleniť ostrovné oblasti do vnútorného trhu ako kľúčový faktor súdržnosti a rastu Únie a dosiahnuť tak v plnej miere ciele obnovenej lisabonskej agendy. Takýto komplexný prístup je oprávnený vzhľadom na to, že napriek rozdielom (najmä čo sa týka veľkosti) musia ostrovy riešiť rovnaké hlavné problémy. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vyzýva EÚ, aby prijala komplexný prístup s cieľom lepšie začleniť ostrovné oblasti do vnútorného trhu ako kľúčový faktor súdržnosti a rastu Únie a dosiahnuť tak v plnej miere ciele obnovenej lisabonskej agendy. Takýto komplexný prístup je oprávnený vzhľadom na to, že napriek rozdielom (najmä čo sa týka veľkosti) musia ostrovy riešiť rovnaké hlavné problémy.

| 1.2 | EHSV odporúča, aby sa vytvoril komplexný rámec politických opatrení Spoločenstva, ktorý by systematicky pokrýval všetky podstatné problémy európskych ostrovov. |
| --- | --- |

1.2

EHSV odporúča, aby sa vytvoril komplexný rámec politických opatrení Spoločenstva, ktorý by systematicky pokrýval všetky podstatné problémy európskych ostrovov.

| 1.3 | EHSV zdôrazňuje, že pri riešení problémov, ako napr. informácie a komunikácia, kvantifikácia a kvalifikácia údajov, spoločná strategická vízia, vytváranie sietí a stredísk alebo účasť občianskej spoločnosti, je potrebné zabezpečiť dobré riadenie. Pre dosiahnutie tohto cieľa je dôležité vytvoriť vhodné podmienky, ktoré by miestnym ostrovným inštitúciám umožnili vyhodnotiť náklady spojené s ostrovným charakterom lokality. Preto je potrebné, aby na ostrovoch existovali miestne štatistické služby a cenové indexy. V konečnom dôsledku by mala vzniknúť spoločná hodnotiaca metodológia pre všetky miestne štatistické služby na európskych ostrovoch. |
| --- | --- |

1.3

EHSV zdôrazňuje, že pri riešení problémov, ako napr. informácie a komunikácia, kvantifikácia a kvalifikácia údajov, spoločná strategická vízia, vytváranie sietí a stredísk alebo účasť občianskej spoločnosti, je potrebné zabezpečiť dobré riadenie. Pre dosiahnutie tohto cieľa je dôležité vytvoriť vhodné podmienky, ktoré by miestnym ostrovným inštitúciám umožnili vyhodnotiť náklady spojené s ostrovným charakterom lokality. Preto je potrebné, aby na ostrovoch existovali miestne štatistické služby a cenové indexy. V konečnom dôsledku by mala vzniknúť spoločná hodnotiaca metodológia pre všetky miestne štatistické služby na európskych ostrovoch.

| 1.4 | Pokiaľ ide o implementáciu, EHSV vyzýva na uskutočnenie hodnotenia dosahu všetkých iniciatív EÚ zameraných na vnútorný trh, vrátane „ostrovného aspektu“ všetkých politických opatrení EÚ a zjednodušenia administratívnych opatrení, najmä pre MSP. |
| --- | --- |

1.4

Pokiaľ ide o implementáciu, EHSV vyzýva na uskutočnenie hodnotenia dosahu všetkých iniciatív EÚ zameraných na vnútorný trh, vrátane „ostrovného aspektu“ všetkých politických opatrení EÚ a zjednodušenia administratívnych opatrení, najmä pre MSP.

| 1.5 | Keďže kľúčovou otázkou pre ostrovy je prístup na ne, EHSV by chcel zdôrazniť aspekt územnej kontinuity. Takýto nástroj by sa mal v EÚ viac rozvíjať. Jeho využívanie sa musí realizovať smerom od ostrovov na kontinent, a nie opačne. |
| --- | --- |

1.5

Keďže kľúčovou otázkou pre ostrovy je prístup na ne, EHSV by chcel zdôrazniť aspekt územnej kontinuity. Takýto nástroj by sa mal v EÚ viac rozvíjať. Jeho využívanie sa musí realizovať smerom od ostrovov na kontinent, a nie opačne.

| 1.6 | EHSV žiada, aby Komisia predložila Európskemu parlamentu, Rade, Výboru regiónov a EHSV ročnú správu, v ktorej sa bude monitorovať a vyhodnocovať efektívnosť relevantných opatrení prijatých na riešenie problémov európskych ostrovov. Do tejto ročnej správy by sa v tejto súvislosti mali zahrnúť aj návrhy opatrení Komisie. Preto možno povedať, že predkladané stanovisko začína dlhodobý dynamický proces. |
| --- | --- |

1.6

EHSV žiada, aby Komisia predložila Európskemu parlamentu, Rade, Výboru regiónov a EHSV ročnú správu, v ktorej sa bude monitorovať a vyhodnocovať efektívnosť relevantných opatrení prijatých na riešenie problémov európskych ostrovov. Do tejto ročnej správy by sa v tejto súvislosti mali zahrnúť aj návrhy opatrení Komisie. Preto možno povedať, že predkladané stanovisko začína dlhodobý dynamický proces.

2.   Úvod

| 2.1 | Definícia ostrovov podľa Eurostatu:






  — | musí mať rozlohu aspoň jeden kilometer štvorcový, |
| --- | --- | --- |

2.1

Definícia ostrovov podľa Eurostatu:

—

musí mať rozlohu aspoň jeden kilometer štvorcový,

| — | musí byť vzdialený aspoň jeden kilometer od pevniny, |
| --- | --- |

—

musí byť vzdialený aspoň jeden kilometer od pevniny,

| — | musí mať trvalé osídlenie aspoň 50 osôb, |
| --- | --- |

—

musí mať trvalé osídlenie aspoň 50 osôb,

| — | nesmie mať trvalé spojenie s pevninou, a |
| --- | --- |

—

nesmie mať trvalé spojenie s pevninou, a

| — | nesmie sa na ňom nachádzať niektoré z hlavných miest štátov EÚ. |
| --- | --- |

—

nesmie sa na ňom nachádzať niektoré z hlavných miest štátov EÚ.

| 2.2 | Túto definíciu však treba prehodnotiť a modifikovať, vychádzajúc z jednoduchého faktu, že ostrov je územím, na ktoré nemožno prísť pešo. Definícia uvedená v bode 2.1 navyše nemá právny základ a je použitá iba ako odkaz z dôvodu chýbajúcej lepšej definície, ktorá by zohľadnila nové skutočnosti rozšírenej Európskej únie zahŕňajúcej ostrovné členské štáty. |
| --- | --- |

2.2

Túto definíciu však treba prehodnotiť a modifikovať, vychádzajúc z jednoduchého faktu, že ostrov je územím, na ktoré nemožno prísť pešo. Definícia uvedená v bode 2.1 navyše nemá právny základ a je použitá iba ako odkaz z dôvodu chýbajúcej lepšej definície, ktorá by zohľadnila nové skutočnosti rozšírenej Európskej únie zahŕňajúcej ostrovné členské štáty.

| 2.2.1 | Pri definovaní pojmu „ostrov“ je potrebné mať na pamäti 33. vyhlásenie k Lisabonskej zmluve, v ktorom sa uvádza, že (medzivládna) konferencia sa domnieva, že pojem „ostrovné regióny“, ktorý je uvedený v článku 174, môže zahŕňať aj ostrovné štáty ako celky, ak spĺňajú potrebné podmienky. |
| --- | --- |

2.2.1

Pri definovaní pojmu „ostrov“ je potrebné mať na pamäti 33. vyhlásenie k Lisabonskej zmluve, v ktorom sa uvádza, že (medzivládna) konferencia sa domnieva, že pojem „ostrovné regióny“, ktorý je uvedený v článku 174, môže zahŕňať aj ostrovné štáty ako celky, ak spĺňajú potrebné podmienky.

| 2.3 | Ostrovné územia EÚ sú v súčasnosti súčasťou štrnástich krajín Európskej únie. Na ostrovoch EÚ žije 21 miliónov obyvateľov – tieto ostrovné územia poskytujú EÚ hospodársku a geopolitickú prítomnosť takmer vo všetkých svetových oceánoch a tvoria aktívnu hranicu s mnohými kontinentmi. |
| --- | --- |

2.3

Ostrovné územia EÚ sú v súčasnosti súčasťou štrnástich krajín Európskej únie. Na ostrovoch EÚ žije 21 miliónov obyvateľov – tieto ostrovné územia poskytujú EÚ hospodársku a geopolitickú prítomnosť takmer vo všetkých svetových oceánoch a tvoria aktívnu hranicu s mnohými kontinentmi.

| 2.4 | Ostrovy, podobne ako členské štáty, sú rôznorodé. EHSV by chcel preto navrhnúť typológiu uvedenú nižšie. |
| --- | --- |

2.4

Ostrovy, podobne ako členské štáty, sú rôznorodé. EHSV by chcel preto navrhnúť typológiu uvedenú nižšie.

| 2.4.1 | Ostrovy sú rôznorodé zo štrukturálneho hľadiska, pretože niektoré z nich sú okrajové, zatiaľ čo iné sú odľahlé ostrovy, ktorých špecifické vlastnosti sa uvádzajú v Zmluve o EÚ (článok 299, odsek 2), niektoré sú malé (mnohé z nich majú menej než 50 obyvateľov), iné ostrovy sú veľké. |
| --- | --- |

2.4.1

Ostrovy sú rôznorodé zo štrukturálneho hľadiska, pretože niektoré z nich sú okrajové, zatiaľ čo iné sú odľahlé ostrovy, ktorých špecifické vlastnosti sa uvádzajú v Zmluve o EÚ (článok 299, odsek 2), niektoré sú malé (mnohé z nich majú menej než 50 obyvateľov), iné ostrovy sú veľké.

| 2.4.2 | Sú rôznorodé aj z inštitucionálneho hľadiska, pretože niektoré z nich sú ostrovnými štátmi, niektoré majú zasa štatút regiónov, niektoré z nich ležia blízko pobrežia a podliehajú kontinentálnemu regionálnemu orgánu. |
| --- | --- |

2.4.2

Sú rôznorodé aj z inštitucionálneho hľadiska, pretože niektoré z nich sú ostrovnými štátmi, niektoré majú zasa štatút regiónov, niektoré z nich ležia blízko pobrežia a podliehajú kontinentálnemu regionálnemu orgánu.

| 2.5 | No napriek týmto rozdielom majú ostrovy vlastnosti, ktorými sa môžu zásadne odlišovať od pevninských území napr. v oblasti kultúry, vzdelávania, dopravy, životného prostredia atď. Uvedené aspekty by sa mali podrobnejšie preskúmať, aby sa pre tieto územia stanovili také politické opatrenia, ktoré zohľadnia spoločné vlastnosti a zároveň osobitosti, pretože tie môžu ovplyvniť možnosti a problémy jednotlivých ostrovov. EHSV navrhuje, aby sa tejto téme opäť venovala pozornosť neskôr. |
| --- | --- |

2.5

No napriek týmto rozdielom majú ostrovy vlastnosti, ktorými sa môžu zásadne odlišovať od pevninských území napr. v oblasti kultúry, vzdelávania, dopravy, životného prostredia atď. Uvedené aspekty by sa mali podrobnejšie preskúmať, aby sa pre tieto územia stanovili také politické opatrenia, ktoré zohľadnia spoločné vlastnosti a zároveň osobitosti, pretože tie môžu ovplyvniť možnosti a problémy jednotlivých ostrovov. EHSV navrhuje, aby sa tejto téme opäť venovala pozornosť neskôr.

| 2.6 | Ostrovy majú spoločné vlastnosti, napr. v oblasti kultúry, vzdelávania, dopravy (problém dodatočných nákladov) a životného prostredia. |
| --- | --- |

2.6

Ostrovy majú spoločné vlastnosti, napr. v oblasti kultúry, vzdelávania, dopravy (problém dodatočných nákladov) a životného prostredia.

| 2.7 | Európska komisia iniciovala prostredníctvom nového oznámenia „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“ (20. novembra 2007) (1) diskusiu o budúcom vnútornom trhu – v tejto súvislosti je potrebné zohľadniť situáciu ostrovov. |
| --- | --- |

2.7

Európska komisia iniciovala prostredníctvom nového oznámenia „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“ (20. novembra 2007) (1) diskusiu o budúcom vnútornom trhu – v tejto súvislosti je potrebné zohľadniť situáciu ostrovov.

3.   Súvislosti

| 3.1 | Keďže sa začala uplatňovať nová metodológia riadenia (najmä prostredníctvom zelenej knihy a modrých kníh Komisie o budúcej námornej politike EÚ) vyznačujúca sa komplexným prístupom, nemožno otázky vnútorného trhu oddeľovať od regionálnej problematiky. Vnútorný trh nie je samoúčelný: je to nástroj, ktorý má slúžiť oblastiam a ľuďom. |
| --- | --- |

3.1

Keďže sa začala uplatňovať nová metodológia riadenia (najmä prostredníctvom zelenej knihy a modrých kníh Komisie o budúcej námornej politike EÚ) vyznačujúca sa komplexným prístupom, nemožno otázky vnútorného trhu oddeľovať od regionálnej problematiky. Vnútorný trh nie je samoúčelný: je to nástroj, ktorý má slúžiť oblastiam a ľuďom.

| 3.2 | Ostrovy sa vždy usilovali nájsť si vlastné možnosti rozvoja v rámci vnútorného trhu prostredníctvom predvídania budúcich zmien. |
| --- | --- |

3.2

Ostrovy sa vždy usilovali nájsť si vlastné možnosti rozvoja v rámci vnútorného trhu prostredníctvom predvídania budúcich zmien.

| 3.3 | Regionálna politika je pre ostrovné oblasti užitočným nástrojom. No je to nástroj, ktorý treba rozvíjať a vylepšovať v komplexnom rámci EÚ, aby sa ostrovným oblastiam umožnilo nielen stať sa právnou súčasťou vnútorného trhu, ale aj zohrávať významnejšiu úlohu z hospodárskeho i sociálneho hľadiska. V súvislosti s budúcou politikou územnej súdržnosti, ktorú má Komisia vypracovať po Lisabonskej zmluve, by sa mal aj tento aspekt zahrnúť do úvah. |
| --- | --- |

3.3

Regionálna politika je pre ostrovné oblasti užitočným nástrojom. No je to nástroj, ktorý treba rozvíjať a vylepšovať v komplexnom rámci EÚ, aby sa ostrovným oblastiam umožnilo nielen stať sa právnou súčasťou vnútorného trhu, ale aj zohrávať významnejšiu úlohu z hospodárskeho i sociálneho hľadiska. V súvislosti s budúcou politikou územnej súdržnosti, ktorú má Komisia vypracovať po Lisabonskej zmluve, by sa mal aj tento aspekt zahrnúť do úvah.

| 3.4 | Tento komplexný rámec politických opatrení Spoločenstva nepokrýva len regionálne politiku a politiku územnej súdržnosti, ale aj nasledujúce oblasti: dopravu, energetiku a vodné hospodárstvo, vzdelávanie a prácu, výskum, technologický vývoj a inovácie, hospodársku súťaž, priemyselnú politiku, životné prostredie, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo. |
| --- | --- |

3.4

Tento komplexný rámec politických opatrení Spoločenstva nepokrýva len regionálne politiku a politiku územnej súdržnosti, ale aj nasledujúce oblasti: dopravu, energetiku a vodné hospodárstvo, vzdelávanie a prácu, výskum, technologický vývoj a inovácie, hospodársku súťaž, priemyselnú politiku, životné prostredie, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo.

| 3.5 | V súčasnom kontexte sa musia ostrovy najprv preskúmať v zmysle 4. správy o súdržnosti. |
| --- | --- |

3.5

V súčasnom kontexte sa musia ostrovy najprv preskúmať v zmysle 4. správy o súdržnosti.

| 3.5.1 | Hoci európske inštitúcie sa snažia o komplexnosť politických opatrení, možno s prekvapením konštatovať, že Komisia podľa všetkého nemá komplexnú analýzu problematiky ostrovných oblastí. |
| --- | --- |

3.5.1

Hoci európske inštitúcie sa snažia o komplexnosť politických opatrení, možno s prekvapením konštatovať, že Komisia podľa všetkého nemá komplexnú analýzu problematiky ostrovných oblastí.

| 3.5.2 | Podľa názoru Komisie je prístup na ostrovy ich „špecifickým problémom“, s ktorým sa musia vyrovnať. |
| --- | --- |

3.5.2

Podľa názoru Komisie je prístup na ostrovy ich „špecifickým problémom“, s ktorým sa musia vyrovnať.

| 3.5.3 | Komisia oprávnene zdôrazňuje, že ďalším problémom je malý počet obyvateľov. Z toho vyplýva, že ostrovy majú malé miestne trhy, ktoré obmedzujú rastovú kapacitu MSP na ostrove, pretože chýbajú veľké hospodárske subjekty. Toto obmedzuje najmä ich schopnosť presadiť sa na európskych trhoch. |
| --- | --- |

3.5.3

Komisia oprávnene zdôrazňuje, že ďalším problémom je malý počet obyvateľov. Z toho vyplýva, že ostrovy majú malé miestne trhy, ktoré obmedzujú rastovú kapacitu MSP na ostrove, pretože chýbajú veľké hospodárske subjekty. Toto obmedzuje najmä ich schopnosť presadiť sa na európskych trhoch.

| 3.5.4 | Ďalším dôsledkom je skutočnosť, že väčšina ostrovov sa nemôže oprieť o svoj domáci trh (2), pretože je príliš malý a nedokáže vytvoriť podmienky pre komplexnú a efektívnu ekonomiku. Miestne MSP sú kvôli tomuto jednoduchému faktu nútené vyvážať: je to ich jediná možnosť. |
| --- | --- |

3.5.4

Ďalším dôsledkom je skutočnosť, že väčšina ostrovov sa nemôže oprieť o svoj domáci trh (2), pretože je príliš malý a nedokáže vytvoriť podmienky pre komplexnú a efektívnu ekonomiku. Miestne MSP sú kvôli tomuto jednoduchému faktu nútené vyvážať: je to ich jediná možnosť.

| 3.5.5 | Ďalej je potrebné zohľadniť ďalšiu skupinu problémov súvisiacu s prírodnou nevýhodou ostrovov, konkrétne všetkých problémov súvisiacich s ostrovným charakterom. Výrazné dodatočné náklady na dopravu podstatne znižujú ich konkurencieschopnosť. Situácia, na základe ktorej doprava môže „chrániť“ ostrovné trhy formou obmedzovania konkurencie z pevniny, môže v skutočnosti paradoxne viesť k tomu, že na ostrovoch začnú vznikať monopoly. |
| --- | --- |

3.5.5

Ďalej je potrebné zohľadniť ďalšiu skupinu problémov súvisiacu s prírodnou nevýhodou ostrovov, konkrétne všetkých problémov súvisiacich s ostrovným charakterom. Výrazné dodatočné náklady na dopravu podstatne znižujú ich konkurencieschopnosť. Situácia, na základe ktorej doprava môže „chrániť“ ostrovné trhy formou obmedzovania konkurencie z pevniny, môže v skutočnosti paradoxne viesť k tomu, že na ostrovoch začnú vznikať monopoly.

| 3.5.6 | Ostrovný charakter má aj nasledujúce znaky (problémy, ktoré určujú aj ich dlhodobé vyhliadky na ďalší rozvoj):






  — | hlavné zdroje (ako pitná voda, energia, suroviny, životný priestor a orná pôda) sú obmedzené, čo vedie k nedostatku a nedostatočnej hospodárskej diverzifikácii. Z toho vyplýva aj problém jednostranného zamerania aktivít. Na túto skutočnosť poukázala Analýza ostrovných oblastí a najokrajovejších regiónov Európskej únie
   (3), v ktorej sa osobitne zdôrazňuje nedostatok pitnej vody, čo vedie k akútnym problémom v lete na stredomorských ostrovoch, keď tam prichádza množstvo turistov. Boli vybudované odsoľovacie zariadenia, ale tradičné zariadenia tohto druhu spotrebúvajú podstatné množstvo elektriny. Mnohým ostrovom chýbajú dostatočné dodávky energie a musia dovážať fosílne palivá alebo elektrinu pomocou podmorských káblov, |
| --- | --- | --- |

3.5.6

Ostrovný charakter má aj nasledujúce znaky (problémy, ktoré určujú aj ich dlhodobé vyhliadky na ďalší rozvoj):

—

hlavné zdroje (ako pitná voda, energia, suroviny, životný priestor a orná pôda) sú obmedzené, čo vedie k nedostatku a nedostatočnej hospodárskej diverzifikácii. Z toho vyplýva aj problém jednostranného zamerania aktivít. Na túto skutočnosť poukázala Analýza ostrovných oblastí a najokrajovejších regiónov Európskej únie
   (3), v ktorej sa osobitne zdôrazňuje nedostatok pitnej vody, čo vedie k akútnym problémom v lete na stredomorských ostrovoch, keď tam prichádza množstvo turistov. Boli vybudované odsoľovacie zariadenia, ale tradičné zariadenia tohto druhu spotrebúvajú podstatné množstvo elektriny. Mnohým ostrovom chýbajú dostatočné dodávky energie a musia dovážať fosílne palivá alebo elektrinu pomocou podmorských káblov,

| — | negatívne dôsledky prírodných rizík sú výraznejšie: ostrovy sú ekologicky citlivé oblasti. |
| --- | --- |

—

negatívne dôsledky prírodných rizík sú výraznejšie: ostrovy sú ekologicky citlivé oblasti.

| 3.5.7 | Čo sa týka otázky prístupu na ostrovy:






  — | po prvé – treba poznamenať, že Komisia správne tvrdí, že obmedzený prístup na ostrovy možno vysvetliť skutočnosťou, že dĺžka trvania cesty autom alebo vlakom sa predlžuje trajektom cez more. Z toho vyplýva, že obyvatelia ostrovov a ich MSP musia znášať vysoké náklady na dopravu, nevýhodnú frekvenciu spojení, spoločenské a klimatické riziká vyplývajúce z ich ostrovnej polohy (4), |
| --- | --- | --- |

3.5.7

Čo sa týka otázky prístupu na ostrovy:

—

po prvé – treba poznamenať, že Komisia správne tvrdí, že obmedzený prístup na ostrovy možno vysvetliť skutočnosťou, že dĺžka trvania cesty autom alebo vlakom sa predlžuje trajektom cez more. Z toho vyplýva, že obyvatelia ostrovov a ich MSP musia znášať vysoké náklady na dopravu, nevýhodnú frekvenciu spojení, spoločenské a klimatické riziká vyplývajúce z ich ostrovnej polohy (4),

| — | po druhé – ak ide o konkurencieschopnosť týchto oblastí, Komisia oprávnene kladie dôraz na dopravu a komunikácie. Ak teda rozvoj mestských centier prebieha na základe prístupu tromi druhmi dopravy (cestná, železničná, letecká) (5), platí takáto analýza ešte viac pre ostrovy, ktorých veľká časť má problémy aj s prístupom pomocou HDSL (6). Celý problém nadobúda osobitný rozmer, ak zohľadníme skutočnosť, že medzinárodné spojenie s ostatnými dôležitými hospodárskymi centrami patrí medzi hlavné kritéria pri rozhodovaní o umiestnení investícií (7), |
| --- | --- |

—

po druhé – ak ide o konkurencieschopnosť týchto oblastí, Komisia oprávnene kladie dôraz na dopravu a komunikácie. Ak teda rozvoj mestských centier prebieha na základe prístupu tromi druhmi dopravy (cestná, železničná, letecká) (5), platí takáto analýza ešte viac pre ostrovy, ktorých veľká časť má problémy aj s prístupom pomocou HDSL (6). Celý problém nadobúda osobitný rozmer, ak zohľadníme skutočnosť, že medzinárodné spojenie s ostatnými dôležitými hospodárskymi centrami patrí medzi hlavné kritéria pri rozhodovaní o umiestnení investícií (7),

| — | po tretie – ostrovy majú problém získať prístup na veľký európsky trh. Ako už bolo povedané, ostrovné MSP musia znášať vysoké náklady na dopravu, a preto nie sú atraktívne. Sú znevýhodnené aj preto, lebo nemajú k dispozícii rovnaké typy výroby ako MSP na pevnine. Kvôli nákladom na dopravu nemôžu pracovať systémom „just in time“. Ich výrobné náklady sú preto vyššie. |
| --- | --- |

—

po tretie – ostrovy majú problém získať prístup na veľký európsky trh. Ako už bolo povedané, ostrovné MSP musia znášať vysoké náklady na dopravu, a preto nie sú atraktívne. Sú znevýhodnené aj preto, lebo nemajú k dispozícii rovnaké typy výroby ako MSP na pevnine. Kvôli nákladom na dopravu nemôžu pracovať systémom „just in time“. Ich výrobné náklady sú preto vyššie.

| 3.6 | Všetky tieto prvky poukazujú na slabé stránky ostrovov, ktoré sa majú zapojiť do vnútorného trhu: nemajú všetky podmienky potrebné na využívanie všetkých výhod vyplývajúcich z jednotného trhu približne 500 miliónov spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.6

Všetky tieto prvky poukazujú na slabé stránky ostrovov, ktoré sa majú zapojiť do vnútorného trhu: nemajú všetky podmienky potrebné na využívanie všetkých výhod vyplývajúcich z jednotného trhu približne 500 miliónov spotrebiteľov.

| 3.6.1 | EÚ by nemala zavádzať jednotnú politiku pre všetkých a mala by podporovať komplexný prístup popísaný vyššie. Problém ostrovov je komplexný, pretože sa tu spája viacero znevýhodnení. No ostrovy musia zároveň využiť potenciál, ktorý majú k dispozícii a ktorý môže byť základom komplexného spoločenského a hospodárskeho rozvoja, napríklad zdroje rybného hospodárstva, zdroje obnoviteľnej energie, hospodárske aktivity spojené s cestovným ruchom, silná kultúrna identita, prírodné a kultúrne dedičstvo. |
| --- | --- |

3.6.1

EÚ by nemala zavádzať jednotnú politiku pre všetkých a mala by podporovať komplexný prístup popísaný vyššie. Problém ostrovov je komplexný, pretože sa tu spája viacero znevýhodnení. No ostrovy musia zároveň využiť potenciál, ktorý majú k dispozícii a ktorý môže byť základom komplexného spoločenského a hospodárskeho rozvoja, napríklad zdroje rybného hospodárstva, zdroje obnoviteľnej energie, hospodárske aktivity spojené s cestovným ruchom, silná kultúrna identita, prírodné a kultúrne dedičstvo.

| 3.6.2 | Ďalej treba zdôrazniť, že v dokumente, ktorý sprevádza vyššie uvedené oznámenie Komisie na tému „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“, Komisia presadzuje myšlienku prístupu k službám vo verejnom záujme na celom území Európskej únie. Ako uvádza Komisia, toto je podstatné pre rozvoj územnej súdržnosti v EÚ. Komisia ďalej konštatuje, že územia so zemepisným alebo prírodným znevýhodnením, ako najokrajovejšie regióny, ostrovy, horské oblasti, riedko osídlené oblasti a okrajové hranice majú často problémy s prístupom k službám vo verejnom záujme vzhľadom na ich vzdialenosť od hlavných trhov alebo na zvýšené náklady na dopravu. Komisia uvádza, že je potrebné zohľadniť tieto špecifické potreby. Zdá sa, že Komisia si veľmi dobre uvedomuje tento problém: možno preto uvažovať o iniciatívach v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.6.2

Ďalej treba zdôrazniť, že v dokumente, ktorý sprevádza vyššie uvedené oznámenie Komisie na tému „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“, Komisia presadzuje myšlienku prístupu k službám vo verejnom záujme na celom území Európskej únie. Ako uvádza Komisia, toto je podstatné pre rozvoj územnej súdržnosti v EÚ. Komisia ďalej konštatuje, že územia so zemepisným alebo prírodným znevýhodnením, ako najokrajovejšie regióny, ostrovy, horské oblasti, riedko osídlené oblasti a okrajové hranice majú často problémy s prístupom k službám vo verejnom záujme vzhľadom na ich vzdialenosť od hlavných trhov alebo na zvýšené náklady na dopravu. Komisia uvádza, že je potrebné zohľadniť tieto špecifické potreby. Zdá sa, že Komisia si veľmi dobre uvedomuje tento problém: možno preto uvažovať o iniciatívach v tejto oblasti.

| 3.7 | Preto pri začleňovaní ostrovov do vnútorného trhu vznikali problémy už od prijatia Jednotného európskeho aktu. Ostrovy sú aj naďalej citlivými oblasťami. Ako sa uvádza vyššie, väčšina ostrovov sa nemôže spoľahnúť na domáci trh – MSP z ostrovov musia predávať svoje výrobky a služby na európskej pevnine. Avšak ich konkurencieschopnosť znižujú komplikácie s prístupom a zameraním len na jednu činnosť. |
| --- | --- |

3.7

Preto pri začleňovaní ostrovov do vnútorného trhu vznikali problémy už od prijatia Jednotného európskeho aktu. Ostrovy sú aj naďalej citlivými oblasťami. Ako sa uvádza vyššie, väčšina ostrovov sa nemôže spoľahnúť na domáci trh – MSP z ostrovov musia predávať svoje výrobky a služby na európskej pevnine. Avšak ich konkurencieschopnosť znižujú komplikácie s prístupom a zameraním len na jednu činnosť.

| 3.8 | Pri zohľadnení uvedených aspektov EHSV zastáva názor, že je potrebné zahrnúť do budúcich právnych predpisov špecifické posúdenie všetkých dôležitých návrhov týkajúcich sa ostrovov. EHSV zdôrazňuje potrebu komplexného prístupu k problémom ostrovov, aby sa v ich prípade zohľadnili najmä základné zásady proporcionality a subsidiarity. |
| --- | --- |

3.8

Pri zohľadnení uvedených aspektov EHSV zastáva názor, že je potrebné zahrnúť do budúcich právnych predpisov špecifické posúdenie všetkých dôležitých návrhov týkajúcich sa ostrovov. EHSV zdôrazňuje potrebu komplexného prístupu k problémom ostrovov, aby sa v ich prípade zohľadnili najmä základné zásady proporcionality a subsidiarity.

4.   Komplexný prístup založený na potenciáli európskych ostrovov

| 4.1 | Ako sa uvádza vyššie, EHSV presadzuje komplexný prístup k problémom európskych ostrovov, ktorý by dopĺňal komplexný rámec politických opatrení Spoločenstva. |
| --- | --- |

4.1

Ako sa uvádza vyššie, EHSV presadzuje komplexný prístup k problémom európskych ostrovov, ktorý by dopĺňal komplexný rámec politických opatrení Spoločenstva.

| 4.2 | Ostrovy si musia nájsť svoje miesto v rámci revízie vnútorného trhu (8). Oznámenie z 20. novembra 2007 potvrdzuje usmernenia, ktoré zohľadňujú potreby MSP, ako sa uvádza v priebežnej správe z februára 2007. |
| --- | --- |

4.2

Ostrovy si musia nájsť svoje miesto v rámci revízie vnútorného trhu (8). Oznámenie z 20. novembra 2007 potvrdzuje usmernenia, ktoré zohľadňujú potreby MSP, ako sa uvádza v priebežnej správe z februára 2007.

| 4.3 | MSP je potrebné povzbudzovať, aby sa zapojili do cezhraničných aktivít. Takáto myšlienka implikuje existenciu mechanizmu územnej kontinuity, ktorá obyvateľom európskych ostrovov umožní vstúpiť na trhy prostredníctvom ich materského (členského) štátu na pevnine alebo susedného (členského) štátu. Existujú konkrétne fungujúce príklady. Napríklad Bornholm, dánsky ostrov, využíva námorné spojenie s Ystadom vo Švédsku, ktoré je dotované z verejných zdrojov. Územná kontinuita existuje aj medzi francúzskou pevninou a Korzikou. |
| --- | --- |

4.3

MSP je potrebné povzbudzovať, aby sa zapojili do cezhraničných aktivít. Takáto myšlienka implikuje existenciu mechanizmu územnej kontinuity, ktorá obyvateľom európskych ostrovov umožní vstúpiť na trhy prostredníctvom ich materského (členského) štátu na pevnine alebo susedného (členského) štátu. Existujú konkrétne fungujúce príklady. Napríklad Bornholm, dánsky ostrov, využíva námorné spojenie s Ystadom vo Švédsku, ktoré je dotované z verejných zdrojov. Územná kontinuita existuje aj medzi francúzskou pevninou a Korzikou.

| 4.3.1 | Tento nástroj dotovaného námorného spojenia zlepšil kvalitu dopravných podmienok medzi týmito dvoma francúzskymi územiami a určite by bolo vhodné zaviesť podobné spojenie s Talianskom (vzhľadom na to, že pre Korzičanov je jednoduchšie dostať sa na európsku pevninu cez Taliansko než cez Francúzsko). EHSV preto zastáva názor, že by bolo zaujímavé preskúmať možnosť rozšírenia takejto praxe na všetky európske ostrovy a zavedenia jednotného postupu. Skúsenosti preukázali, že takýto nástroj sa musí v praxi realizovať smerom od ostrovov na kontinent, a nie opačne. |
| --- | --- |

4.3.1

Tento nástroj dotovaného námorného spojenia zlepšil kvalitu dopravných podmienok medzi týmito dvoma francúzskymi územiami a určite by bolo vhodné zaviesť podobné spojenie s Talianskom (vzhľadom na to, že pre Korzičanov je jednoduchšie dostať sa na európsku pevninu cez Taliansko než cez Francúzsko). EHSV preto zastáva názor, že by bolo zaujímavé preskúmať možnosť rozšírenia takejto praxe na všetky európske ostrovy a zavedenia jednotného postupu. Skúsenosti preukázali, že takýto nástroj sa musí v praxi realizovať smerom od ostrovov na kontinent, a nie opačne.

| 4.3.2 | Takáto „europeizácia“ nástroja územnej kontinuity by bola konkretizáciou cezhraničnej integrácie, na ktorú Komisia poukazuje v oznámení „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“. |
| --- | --- |

4.3.2

Takáto „europeizácia“ nástroja územnej kontinuity by bola konkretizáciou cezhraničnej integrácie, na ktorú Komisia poukazuje v oznámení „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“.

| 4.4 | Vnútorný trh sa zameriava na znalostnú ekonomiku, ktorú možno chápať aj ako rozširovanie nových informačných a komunikačných technológií v EÚ. Táto myšlienka by mohla byť skutočne príležitosťou na diverzifikáciu ostrovných ekonomík. |
| --- | --- |

4.4

Vnútorný trh sa zameriava na znalostnú ekonomiku, ktorú možno chápať aj ako rozširovanie nových informačných a komunikačných technológií v EÚ. Táto myšlienka by mohla byť skutočne príležitosťou na diverzifikáciu ostrovných ekonomík.

| 4.5 | Treba pripomenúť, že ostrovy majú prirodzené životné prostredie, ktoré vytvára priaznivé podmienky pre inováciu (napríklad obnoviteľnú energiu, modré biotechnológie, atď.). Ak si uvedomíme, že podľa vyššie uvedenej 4. správy o súdržnosti hospodárska výkonnosť súvisí s inovatívnosťou, majú ostrovy veľký manévrovací priestor. |
| --- | --- |

4.5

Treba pripomenúť, že ostrovy majú prirodzené životné prostredie, ktoré vytvára priaznivé podmienky pre inováciu (napríklad obnoviteľnú energiu, modré biotechnológie, atď.). Ak si uvedomíme, že podľa vyššie uvedenej 4. správy o súdržnosti hospodárska výkonnosť súvisí s inovatívnosťou, majú ostrovy veľký manévrovací priestor.

| 4.6 | Vzhľadom na to, že väčšina ostrovov sa zameriava na rybné hospodárstvo, mohla by byť pre rybných farmárov alebo rybárov zaujímavá bioenergia. Verejné politické opatrenia musia umožňovať rozvoj týchto iniciatív. Verejné politické opatrenia musia pomôcť ostrovov rozvinúť obnoviteľné morské zdroje (ako napr. energiu morských vĺn, energiu morských prúdov alebo v prípade najvzdialenejších regiónov termálnu energiu oceánu). |
| --- | --- |

4.6

Vzhľadom na to, že väčšina ostrovov sa zameriava na rybné hospodárstvo, mohla by byť pre rybných farmárov alebo rybárov zaujímavá bioenergia. Verejné politické opatrenia musia umožňovať rozvoj týchto iniciatív. Verejné politické opatrenia musia pomôcť ostrovov rozvinúť obnoviteľné morské zdroje (ako napr. energiu morských vĺn, energiu morských prúdov alebo v prípade najvzdialenejších regiónov termálnu energiu oceánu).

| 4.7 | V prípade poľnohospodárstva je potrebné uplatňovať flexibilný prístup pri realizácii 2 pilierov spoločnej poľnohospodárskej politiky, aby prínos pre farmárov na ostrovoch bol výraznejší. |
| --- | --- |

4.7

V prípade poľnohospodárstva je potrebné uplatňovať flexibilný prístup pri realizácii 2 pilierov spoločnej poľnohospodárskej politiky, aby prínos pre farmárov na ostrovoch bol výraznejší.

| 4.8 | Pre ostrovy, ktoré môžu využiť len obmedzenú plochu a ktorých zemepisná závislosť od fosílnych palív brzdí ich rozvoj, sú takéto zdroje energie veľmi dôležité. Alternatívou tejto závislosti by mali byť na týchto územiach iné zdroje obnoviteľnej energie Ostrovy sú v tejto súvislosti pozoruhodným miestom na experimentovanie a vývoj a môžu tak poslúžiť celej Európe. Napríklad Réunion prednedávnom vyjadril svoje želanie zamerať sa na politiku „všetkých obnoviteľných zdrojov“, pričom sa už identifikovalo množstvo obnoviteľných morských zdrojov. Ďalším dobrým príkladom je veterná energia. El Hierro, ostrov, ktorý patrí ku Kanárskym ostrovom, bude do roku 2009 v plnom rozsahu zásobovaný elektrinou z veterných turbín a vodných elektrární. |
| --- | --- |

4.8

Pre ostrovy, ktoré môžu využiť len obmedzenú plochu a ktorých zemepisná závislosť od fosílnych palív brzdí ich rozvoj, sú takéto zdroje energie veľmi dôležité. Alternatívou tejto závislosti by mali byť na týchto územiach iné zdroje obnoviteľnej energie Ostrovy sú v tejto súvislosti pozoruhodným miestom na experimentovanie a vývoj a môžu tak poslúžiť celej Európe. Napríklad Réunion prednedávnom vyjadril svoje želanie zamerať sa na politiku „všetkých obnoviteľných zdrojov“, pričom sa už identifikovalo množstvo obnoviteľných morských zdrojov. Ďalším dobrým príkladom je veterná energia. El Hierro, ostrov, ktorý patrí ku Kanárskym ostrovom, bude do roku 2009 v plnom rozsahu zásobovaný elektrinou z veterných turbín a vodných elektrární.

| 4.9 | Existencia vnútorného trhu založeného na dobrom európskom riadení (9) znamená, že je potrebné preštudovať spôsob realizácie súčasných európskych zákonov a preskúmať, či priniesli zamýšľaný účinok. Čo sa týka regulačných problémov uvedených vyššie, táto iniciatíva by určite mala na ostrovy pozitívny vplyv. Je možné, že nasledujúci pilotný projekt by sa v tejto súvislosti mohol zrealizovať na základe smernice o službách a Komisia do 28. decembra 2011 a každé ďalšie tri roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu týkajúcu sa uplatňovania tejto smernice. V tejto súvislosti by sa mohol uplatňovať územný prístup a situácia na ostrovoch by sa mohla vyhodnocovať pri porovnaní s inými regiónmi. |
| --- | --- |

4.9

Existencia vnútorného trhu založeného na dobrom európskom riadení (9) znamená, že je potrebné preštudovať spôsob realizácie súčasných európskych zákonov a preskúmať, či priniesli zamýšľaný účinok. Čo sa týka regulačných problémov uvedených vyššie, táto iniciatíva by určite mala na ostrovy pozitívny vplyv. Je možné, že nasledujúci pilotný projekt by sa v tejto súvislosti mohol zrealizovať na základe smernice o službách a Komisia do 28. decembra 2011 a každé ďalšie tri roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu týkajúcu sa uplatňovania tejto smernice. V tejto súvislosti by sa mohol uplatňovať územný prístup a situácia na ostrovoch by sa mohla vyhodnocovať pri porovnaní s inými regiónmi.

| 4.10 | Všetky tieto prvky prispievajú k identifikácii možných riešení na lepšiu integráciu ostrovov do vnútorného trhu v budúcnosti. Takáto integrácia závisí od dosiahnutia dvoch cieľov: atraktivity a diverzifikácie. |
| --- | --- |

4.10

Všetky tieto prvky prispievajú k identifikácii možných riešení na lepšiu integráciu ostrovov do vnútorného trhu v budúcnosti. Takáto integrácia závisí od dosiahnutia dvoch cieľov: atraktivity a diverzifikácie.

5.   Zodpovedajúca realizácia politických opatrení na európskych ostrovoch

| 5.1 | Aby sa dosiahli dva ciele uvedené vyššie, je EHSV presvedčený, že zodpovedajúca realizácia politických opatrení závisí od nasledujúcich iniciatív: |
| --- | --- |

5.1

Aby sa dosiahli dva ciele uvedené vyššie, je EHSV presvedčený, že zodpovedajúca realizácia politických opatrení závisí od nasledujúcich iniciatív:

| 5.1.1 | Zabezpečenie lepšieho prepojenia medzi ostrovmi a pevninou prostredníctvom dopravnej a inovačnej politiky. |
| --- | --- |

5.1.1

Zabezpečenie lepšieho prepojenia medzi ostrovmi a pevninou prostredníctvom dopravnej a inovačnej politiky.

| 5.1.1.1 | Mnohí podnikatelia na ostrovoch sa sťažujú na dodatočné náklady spojené s dopravou ich výrobkov na kontinent. Niektoré štúdie uvádzajú dodatočné náklady vo výške 20 %. No vzhľadom na to, že výrobky sa navzájom odlišujú, je potrebné vykonať presné štúdie (ktorých metodológia by mohla vychádzať z metodológie použitej pre najodľahlejšie regióny). Aby sa preto dosiahol tento cieľ, je dôležité vytvoriť vhodné podmienky, ktoré by miestnym inštitúciám na ostrovoch umožnili vyhodnotiť náklady spojené s ostrovným charakterom lokality. Preto je potrebné, aby na ostrovoch existovali miestne štatistické služby a cenové indexy. Na konci tohto procesu by mala vzniknúť spoločná hodnotiaca metodológia pre všetky miestne štatistické služby na európskych ostrovoch. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Mnohí podnikatelia na ostrovoch sa sťažujú na dodatočné náklady spojené s dopravou ich výrobkov na kontinent. Niektoré štúdie uvádzajú dodatočné náklady vo výške 20 %. No vzhľadom na to, že výrobky sa navzájom odlišujú, je potrebné vykonať presné štúdie (ktorých metodológia by mohla vychádzať z metodológie použitej pre najodľahlejšie regióny). Aby sa preto dosiahol tento cieľ, je dôležité vytvoriť vhodné podmienky, ktoré by miestnym inštitúciám na ostrovoch umožnili vyhodnotiť náklady spojené s ostrovným charakterom lokality. Preto je potrebné, aby na ostrovoch existovali miestne štatistické služby a cenové indexy. Na konci tohto procesu by mala vzniknúť spoločná hodnotiaca metodológia pre všetky miestne štatistické služby na európskych ostrovoch.

| 5.1.1.2 | Všeobecnejšie povedané, ostrovy potrebujú efektívne služby vo všeobecnom záujme. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Všeobecnejšie povedané, ostrovy potrebujú efektívne služby vo všeobecnom záujme.

| 5.1.2 | Mal by sa uplatňovať geografický prístup k iniciatíve pre lepšiu právnu reguláciu, čo znamená:






  — | hodnotenie vplyvu akejkoľvek iniciatívy EÚ na vnútorný trh na ostrovoch, a to nielen z hľadiska rôznych odvetví, ale aj z geografického hľadiska, zohľadňovanie „ostrovného“ aspektu vo všetkých politikách EÚ, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Mal by sa uplatňovať geografický prístup k iniciatíve pre lepšiu právnu reguláciu, čo znamená:

—

hodnotenie vplyvu akejkoľvek iniciatívy EÚ na vnútorný trh na ostrovoch, a to nielen z hľadiska rôznych odvetví, ale aj z geografického hľadiska, zohľadňovanie „ostrovného“ aspektu vo všetkých politikách EÚ,

| — | flexibilný prístup pri uplatňovaní nariadení EÚ, |
| --- | --- |

—

flexibilný prístup pri uplatňovaní nariadení EÚ,

| — | zjednodušenie administratívnych úloh, predovšetkým v súvislosti s financovaním prístupu pre malé a stredné podniky, |
| --- | --- |

—

zjednodušenie administratívnych úloh, predovšetkým v súvislosti s financovaním prístupu pre malé a stredné podniky,

| — | tento postup musia uplatňovať verejné orgány na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

tento postup musia uplatňovať verejné orgány na národnej, regionálnej a miestnej úrovni,

| — | okrem samotného aspektu zjednodušenia je potrebné zdôrazniť nevyhnutnosť zosúladenia stratégií na jednotlivých politických úrovniach. |
| --- | --- |

—

okrem samotného aspektu zjednodušenia je potrebné zdôrazniť nevyhnutnosť zosúladenia stratégií na jednotlivých politických úrovniach.

| 5.1.3 | Európskych úradníkov treba motivovať, aby absolvovali školenie na ostrovoch, čo by im pomohlo lepšie pochopiť situáciu týchto osobitných území. EHSV preto výrazne podporuje iniciatívu „Enterprise Experience Program“ a vyzýva MSP na ostrovoch, aby sa uchádzali o stáže európskych úradníkov. Úradníkom to zároveň umožňuje priamo na najnižšej úrovni prediskutovať s obyvateľmi ostrovov európsku problematiku. Schôdza študijnej skupiny zorganizovaná 7. a 8. apríla 2008 v Ajacciu to potvrdila. Pri stretnutiach s občanmi EÚ v členských štátoch sa dosahuje lepšie chápanie Európskej únie a jej politických opatrení a rozvíja sa diskusia na tieto témy. |
| --- | --- |

5.1.3

Európskych úradníkov treba motivovať, aby absolvovali školenie na ostrovoch, čo by im pomohlo lepšie pochopiť situáciu týchto osobitných území. EHSV preto výrazne podporuje iniciatívu „Enterprise Experience Program“ a vyzýva MSP na ostrovoch, aby sa uchádzali o stáže európskych úradníkov. Úradníkom to zároveň umožňuje priamo na najnižšej úrovni prediskutovať s obyvateľmi ostrovov európsku problematiku. Schôdza študijnej skupiny zorganizovaná 7. a 8. apríla 2008 v Ajacciu to potvrdila. Pri stretnutiach s občanmi EÚ v členských štátoch sa dosahuje lepšie chápanie Európskej únie a jej politických opatrení a rozvíja sa diskusia na tieto témy.

| 5.1.4 | Mal by sa zdôrazniť význam opatrení štátnej pomoci zameranej na regióny v budúcnosti. Práve v tomto bode EHSV výrazne podporoval návrhy Musottovej správy, najmä:






  — | flexibilitu pri uplatňovaní existujúcich a budúcich štátnych podporných opatrení, pretože bez tejto flexibility by prišlo k neprijateľnej deformácii trhu v rámci EÚ, |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Mal by sa zdôrazniť význam opatrení štátnej pomoci zameranej na regióny v budúcnosti. Práve v tomto bode EHSV výrazne podporoval návrhy Musottovej správy, najmä:

—

flexibilitu pri uplatňovaní existujúcich a budúcich štátnych podporných opatrení, pretože bez tejto flexibility by prišlo k neprijateľnej deformácii trhu v rámci EÚ,

| — | preskúmanie možnosti rozšírenia režimu umožňujúceho poskytovanie podpory všetkým ostrovným regiónom, ktoré nie sú ostrovnými štátmi alebo vnútornými ostrovmi v ďalších usmerneniach regionálnej štátnej podpory. |
| --- | --- |

—

preskúmanie možnosti rozšírenia režimu umožňujúceho poskytovanie podpory všetkým ostrovným regiónom, ktoré nie sú ostrovnými štátmi alebo vnútornými ostrovmi v ďalších usmerneniach regionálnej štátnej podpory.

| 5.1.5 | Mali by sa posilniť kapacity ostrovných MSP: |
| --- | --- |

5.1.5

Mali by sa posilniť kapacity ostrovných MSP:

| 5.1.5.1 | Na uľahčenie prístupu MSP k výskumu a inováciám, napr. vďaka nástrojom ako JEREMIE. Ostrovy majú veľký nedostatok výskumných pracovníkov, laboratórií a patentov. Súkromný výskum je taký slabý, že je potrebné podporovať verejný výskum. Treba preskúmať aj myšlienku voľných zón. V porovnaní so situáciou na kontinente ostrovy zaostávajú, okrem prípadov, kde sa uplatňuje voluntaristická politika zo strany verejných orgánov alebo v iných prípadoch, v ktorých je príslušné odvetvie hospodársky také dôležité, že umožňuje dosiahnuť prahovú hodnotu na vytvorenie alebo podporu výskumnej činnosti. Takýto prístup sa okrem toho uplatňuje aj formou zachovania tradičného know-how, čo je rozmer inovácie, na ktorý by sa nemalo zabúdať. |
| --- | --- |

5.1.5.1

Na uľahčenie prístupu MSP k výskumu a inováciám, napr. vďaka nástrojom ako JEREMIE. Ostrovy majú veľký nedostatok výskumných pracovníkov, laboratórií a patentov. Súkromný výskum je taký slabý, že je potrebné podporovať verejný výskum. Treba preskúmať aj myšlienku voľných zón. V porovnaní so situáciou na kontinente ostrovy zaostávajú, okrem prípadov, kde sa uplatňuje voluntaristická politika zo strany verejných orgánov alebo v iných prípadoch, v ktorých je príslušné odvetvie hospodársky také dôležité, že umožňuje dosiahnuť prahovú hodnotu na vytvorenie alebo podporu výskumnej činnosti. Takýto prístup sa okrem toho uplatňuje aj formou zachovania tradičného know-how, čo je rozmer inovácie, na ktorý by sa nemalo zabúdať.

| 5.1.5.2 | Na export do tretích štátov. Je treba mať na pamäti, že Komisia vo svojej priebežnej správe o preskúmaní vnútorného trhu (z februára 2007) vyzýva, aby sa vnútorný trh v budúcnosti otvoril pre celý svet. Tento prístup je potvrdený v oznámení „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“. V ňom Komisia vyzýva na rozšírenie regulačného priestoru jednotného trhu. Táto myšlienka by sa mohla zrealizovať prostredníctvom kooperačných programov medzi EÚ a jej členskými štátmi so susediacimi krajinami. |
| --- | --- |

5.1.5.2

Na export do tretích štátov. Je treba mať na pamäti, že Komisia vo svojej priebežnej správe o preskúmaní vnútorného trhu (z februára 2007) vyzýva, aby sa vnútorný trh v budúcnosti otvoril pre celý svet. Tento prístup je potvrdený v oznámení „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“. V ňom Komisia vyzýva na rozšírenie regulačného priestoru jednotného trhu. Táto myšlienka by sa mohla zrealizovať prostredníctvom kooperačných programov medzi EÚ a jej členskými štátmi so susediacimi krajinami.

| 5.1.5.3 | Na využitie vysokokvalifikovanej pracovnej sily. Ostrovy trpia odlivom mladých ľudí, ktorí si radšej vyhľadávajú univerzitné vzdelanie a vysoké príjmy v regiónoch na kontinente. Hoci HDP nie je dokonalým ukazovateľom alebo kritériom, 4. správa o súdržnosti zdôrazňuje, že jeho nárast závisí od produktivity a zamestnaného obyvateľstva. EHSV je hlboko presvedčený o tom, že je potrebné vyvinúť iniciatívy na rozvoj univerzít a iných inštitúcií vyššieho vzdelávania na ostrovoch. Sú podmienkou odborného vzdelávania obyvateľov ostrovov. Napríklad od opätovného otvorenia Korzickej univerzity v roku 1981 – vďaka rastúcemu počtu jej študentov – bolo možné kvantitatívne i kvalitatívne rozvíjať regionálny ľudský kapitál. Takéto zlepšenie vykompenzovalo určité disproporcie na trhu práce a podporilo rozvoj hospodárskych odvetví (ako napr. výrobu potravín, cestovný ruch, IKT atď.) a podnikov. |
| --- | --- |

5.1.5.3

Na využitie vysokokvalifikovanej pracovnej sily. Ostrovy trpia odlivom mladých ľudí, ktorí si radšej vyhľadávajú univerzitné vzdelanie a vysoké príjmy v regiónoch na kontinente. Hoci HDP nie je dokonalým ukazovateľom alebo kritériom, 4. správa o súdržnosti zdôrazňuje, že jeho nárast závisí od produktivity a zamestnaného obyvateľstva. EHSV je hlboko presvedčený o tom, že je potrebné vyvinúť iniciatívy na rozvoj univerzít a iných inštitúcií vyššieho vzdelávania na ostrovoch. Sú podmienkou odborného vzdelávania obyvateľov ostrovov. Napríklad od opätovného otvorenia Korzickej univerzity v roku 1981 – vďaka rastúcemu počtu jej študentov – bolo možné kvantitatívne i kvalitatívne rozvíjať regionálny ľudský kapitál. Takéto zlepšenie vykompenzovalo určité disproporcie na trhu práce a podporilo rozvoj hospodárskych odvetví (ako napr. výrobu potravín, cestovný ruch, IKT atď.) a podnikov.

| 5.1.5.4 | Na využívanie ich typických vlastností s cieľom identifikovať najvhodnejší smer ďalšieho rozvoja. Európska komisia v tejto súvislosti v zelenej knihe o námornej politike správne zdôrazňuje, že diverzifikácia produktov a služieb v oblasti cestovného ruchu môže podporiť konkurencieschopnosť pobrežných a ostrovných destinácií. Táto diverzifikácia – pretože súvisí s (ne)technologickým rozmerom inovácie a pretože je v súlade s potrebou globálnej diverzifikácie hospodárskej činnosti na ostrovoch (mnohé ostrovy sa jednostranne orientujú na cestovný ruch) – je podmienená týmito predpokladmi:






  — | komplexná analýza situácie každého európskeho ostrova, |
| --- | --- | --- |

5.1.5.4

Na využívanie ich typických vlastností s cieľom identifikovať najvhodnejší smer ďalšieho rozvoja. Európska komisia v tejto súvislosti v zelenej knihe o námornej politike správne zdôrazňuje, že diverzifikácia produktov a služieb v oblasti cestovného ruchu môže podporiť konkurencieschopnosť pobrežných a ostrovných destinácií. Táto diverzifikácia – pretože súvisí s (ne)technologickým rozmerom inovácie a pretože je v súlade s potrebou globálnej diverzifikácie hospodárskej činnosti na ostrovoch (mnohé ostrovy sa jednostranne orientujú na cestovný ruch) – je podmienená týmito predpokladmi:

—

komplexná analýza situácie každého európskeho ostrova,

| — | vypracovanie úplného zoznamu znevýhodnení ostrova, ktoré vznikajú v oblasti cestovného ruchu, |
| --- | --- |

—

vypracovanie úplného zoznamu znevýhodnení ostrova, ktoré vznikajú v oblasti cestovného ruchu,

| — | stanovenie úrovne infraštruktúry na každom ostrove, |
| --- | --- |

—

stanovenie úrovne infraštruktúry na každom ostrove,

| — | presadzovanie výmen a podpora rozvoja služieb v oblasti hotelierstva a dopravnej infraštruktúry prostredníctvom podpísania osobitných zmlúv medzi ostrovnými regiónmi a Európskou úniou, |
| --- | --- |

—

presadzovanie výmen a podpora rozvoja služieb v oblasti hotelierstva a dopravnej infraštruktúry prostredníctvom podpísania osobitných zmlúv medzi ostrovnými regiónmi a Európskou úniou,

| — | prieskum možností podpory a štruktúr, ktoré by bolo možné naplánovať s cieľom umožniť diverzifikáciu cestovného ruchu (kultúrne, vidiecke, archeologické aktivity, programy pre mládež, šport, športový rybolov, kongresový cestovný ruch ...), |
| --- | --- |

—

prieskum možností podpory a štruktúr, ktoré by bolo možné naplánovať s cieľom umožniť diverzifikáciu cestovného ruchu (kultúrne, vidiecke, archeologické aktivity, programy pre mládež, šport, športový rybolov, kongresový cestovný ruch ...),

| — | prieskum návrhu na realizáciu regionálnych ostrovných plánov rozvoja cestovného ruchu, ktoré by sa mohli vypracovať ešte pred prijatím európskych opatrení a mohli by byť povinné, aby bolo možné využiť podporu osobitných európskych fondov pre ostrovné regióny EÚ zaregistrované na programovanie štrukturálnych fondov v rámci cieľa regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti na obdobie rokov 2007 – 2013, |
| --- | --- |

—

prieskum návrhu na realizáciu regionálnych ostrovných plánov rozvoja cestovného ruchu, ktoré by sa mohli vypracovať ešte pred prijatím európskych opatrení a mohli by byť povinné, aby bolo možné využiť podporu osobitných európskych fondov pre ostrovné regióny EÚ zaregistrované na programovanie štrukturálnych fondov v rámci cieľa regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti na obdobie rokov 2007 – 2013,

| — | stanovenie metód, ktoré by ostrovom umožnili využiť svoje prostredie ako zdroj hospodárskej činnosti (najmä rozvoj stratégií na uvítanie turistov založených na „ekologických“ hoteloch, bioreštauráciách, aktivitách pod otvoreným nebom, „ekologických“ výletov atď.). Tieto iniciatívy sa ešte väčšmi vzťahujú na oblasť domácej malovýroby. |
| --- | --- |

—

stanovenie metód, ktoré by ostrovom umožnili využiť svoje prostredie ako zdroj hospodárskej činnosti (najmä rozvoj stratégií na uvítanie turistov založených na „ekologických“ hoteloch, bioreštauráciách, aktivitách pod otvoreným nebom, „ekologických“ výletov atď.). Tieto iniciatívy sa ešte väčšmi vzťahujú na oblasť domácej malovýroby.

6.   Dobré riadenie na všestranné zohľadnenie situácie európskych ostrovov

| 6.1 | EHSV navrhuje realizáciu nasledujúcich návrhov v legislatívnom procese: |
| --- | --- |

6.1

EHSV navrhuje realizáciu nasledujúcich návrhov v legislatívnom procese:

| 6.1.1 | Zabezpečiť podrobné informácie o situácii na ostrovoch. Je potrebné neustále zdôrazňovať význam aktualizácie štatistík a porovnania s inými štatistikami týkajúcimi sa ostrovov. Toto sú potrebné nástroje účinných verejných politických opatrení (na európskej, národnej a regionálnej úrovni). Takýto prístup by sa mal najprv zakladať na individuálnom posúdení konkrétneho prípadu, pričom by sa okrem iného mala zohľadniť špecifická sociálno-ekonomická situácia ostrovov. To by zároveň vytvorilo príležitosť zvážiť relevanciu kritérií HDP pri posudzovaní regionálnych ťažkostí. |
| --- | --- |

6.1.1

Zabezpečiť podrobné informácie o situácii na ostrovoch. Je potrebné neustále zdôrazňovať význam aktualizácie štatistík a porovnania s inými štatistikami týkajúcimi sa ostrovov. Toto sú potrebné nástroje účinných verejných politických opatrení (na európskej, národnej a regionálnej úrovni). Takýto prístup by sa mal najprv zakladať na individuálnom posúdení konkrétneho prípadu, pričom by sa okrem iného mala zohľadniť špecifická sociálno-ekonomická situácia ostrovov. To by zároveň vytvorilo príležitosť zvážiť relevanciu kritérií HDP pri posudzovaní regionálnych ťažkostí.

| 6.1.1.1 | Predpokladom koncepcie a uplatňovania politiky Spoločenstva vo vzťahu k ostrovom je existencia dostatočného objemu spoľahlivých štatistických údajov a relevantných ukazovateľov. Kritériá HDP ako aj miery nezamestnanosti sú notoricky nevhodné – ak sa posudzujú izolovane – na dostatočné pochopenie situácie ostrovných území a komplexných mechanizmov, ktoré ich odlišujú od zvyšku Spoločenstva. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Predpokladom koncepcie a uplatňovania politiky Spoločenstva vo vzťahu k ostrovom je existencia dostatočného objemu spoľahlivých štatistických údajov a relevantných ukazovateľov. Kritériá HDP ako aj miery nezamestnanosti sú notoricky nevhodné – ak sa posudzujú izolovane – na dostatočné pochopenie situácie ostrovných území a komplexných mechanizmov, ktoré ich odlišujú od zvyšku Spoločenstva.

| 6.1.1.2 | Táto situácia nie je nová, no dlho ju zakrývala skutočnosť, že doteraz nebolo možné riešiť takýto komplexný problém, keďže veľká väčšia ostrovného obyvateľstva EÚ aj tak dostávala maximálnu úroveň podpory (cieľ 1). No proces rozšírenia a „štatistický účinok“, ktorý s ním súvisí (t. j. relatívne „zbohatnutie“ pôvodne menej zvýhodnených území), si vyžiadali popísať situáciu a potreby ostrovných území prostredníctvom lepších a cielenejších štatistických ukazovateľov. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Táto situácia nie je nová, no dlho ju zakrývala skutočnosť, že doteraz nebolo možné riešiť takýto komplexný problém, keďže veľká väčšia ostrovného obyvateľstva EÚ aj tak dostávala maximálnu úroveň podpory (cieľ 1). No proces rozšírenia a „štatistický účinok“, ktorý s ním súvisí (t. j. relatívne „zbohatnutie“ pôvodne menej zvýhodnených území), si vyžiadali popísať situáciu a potreby ostrovných území prostredníctvom lepších a cielenejších štatistických ukazovateľov.

| 6.1.1.3 | Ako navrhla Musottova správa, mala by sa ďalšia práca zamerať na definovanie vecných štatistických ukazovateľov, ktoré by poskytovali diferencovaný štatistický obraz úrovne vývoja a uspokojivé chápanie regiónov s geografickými a prírodnými znevýhodneniami a najmä regiónov s viacerými ťažkosťami, napr. horské oblasti, súostrovia a prípady dvojitého „ostrovného charakteru“. Tieto ukazovatele by podľa správy mali umožniť aj lepšie vyhodnotenie rozdielov medzi týmito regiónmi a zvyškom EÚ a tiež vyhodnotenie rozdielov medzi samotnými ostrovnými regiónmi. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Ako navrhla Musottova správa, mala by sa ďalšia práca zamerať na definovanie vecných štatistických ukazovateľov, ktoré by poskytovali diferencovaný štatistický obraz úrovne vývoja a uspokojivé chápanie regiónov s geografickými a prírodnými znevýhodneniami a najmä regiónov s viacerými ťažkosťami, napr. horské oblasti, súostrovia a prípady dvojitého „ostrovného charakteru“. Tieto ukazovatele by podľa správy mali umožniť aj lepšie vyhodnotenie rozdielov medzi týmito regiónmi a zvyškom EÚ a tiež vyhodnotenie rozdielov medzi samotnými ostrovnými regiónmi.

| 6.1.2 | Vytvoriť koordinačnú skupinu pre ostrovy v rámci Komisie, ktorá by k riešeniu problémov ostrovov pristupovala komplexne. |
| --- | --- |

6.1.2

Vytvoriť koordinačnú skupinu pre ostrovy v rámci Komisie, ktorá by k riešeniu problémov ostrovov pristupovala komplexne.

| 6.1.3 | EHSV vyzýva miestne verejné orgány a občiansku spoločnosť na spoluprácu (resp. na jej pokračovanie) s cieľom vypracovať spoločné stratégie ďalšieho rozvoja. Je potrebné, aby ostrovné komunity v rámci pozitívneho partnerstva uplatňovali projektový prístup. |
| --- | --- |

6.1.3

EHSV vyzýva miestne verejné orgány a občiansku spoločnosť na spoluprácu (resp. na jej pokračovanie) s cieľom vypracovať spoločné stratégie ďalšieho rozvoja. Je potrebné, aby ostrovné komunity v rámci pozitívneho partnerstva uplatňovali projektový prístup.

| 6.2 | EHSV zastáva názor, že v záujme dobrého riadenia by sa mal pravidelne vykonávať prieskum situácie ostrovov, a žiada, aby Komisia predložila Európskemu parlamentu, Rade, Výboru regiónov a EHSV ročnú správu, v ktorej sa bude monitorovať a vyhodnocovať efektívnosť relevantných opatrení prijatých na riešenie problémov európskych ostrovov. Do tejto ročnej správy by sa v tejto súvislosti mali zahrnúť aj návrhy opatrení Komisie. Preto možno povedať, že predkladané stanovisko začína dlhodobý dynamický proces. |
| --- | --- |

6.2

EHSV zastáva názor, že v záujme dobrého riadenia by sa mal pravidelne vykonávať prieskum situácie ostrovov, a žiada, aby Komisia predložila Európskemu parlamentu, Rade, Výboru regiónov a EHSV ročnú správu, v ktorej sa bude monitorovať a vyhodnocovať efektívnosť relevantných opatrení prijatých na riešenie problémov európskych ostrovov. Do tejto ročnej správy by sa v tejto súvislosti mali zahrnúť aj návrhy opatrení Komisie. Preto možno povedať, že predkladané stanovisko začína dlhodobý dynamický proces.

7.   Záverečné poznámky

| 7.1 | Na záver je potrebné uviesť, že otázka lepšieho začlenenia ostrovov do vnútorného trhu by zainteresované strany mohla priviesť k preskúmaniu dvoch ďalších možností v porovnaní s vyššie uvedenými. |
| --- | --- |

7.1

Na záver je potrebné uviesť, že otázka lepšieho začlenenia ostrovov do vnútorného trhu by zainteresované strany mohla priviesť k preskúmaniu dvoch ďalších možností v porovnaní s vyššie uvedenými.

| 7.2 | Uplatňovanie rozšírenej spolupráce medzi členskými štátmi, ktoré majú ostrovy, alebo ostrovnými členskými štátmi (Portugalsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Grécko, Malta, Cyprus, Spojené kráľovstvo, Írsko, Holandsko, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Švédsko). Čo sa týka podmienok na dosiahnutie tohto cieľa európskej ostrovnej politiky, zdá sa, že toto riešenie nie je možné zrealizovať. Keďže návrh musí prísť zo strany členských štátov, je potrebné uplatniť prístup zdola nahor. Preto – ako sa uvádza vyššie – sú potrebné rozvojové stratégie na miestnej úrovni. Operačné programy (v rámci štrukturálnych fondov na obdobie rokov 2007 – 2013) by sa v tejto súvislosti mohli považovať za dobrý základ pre budúce obdobie rokov 2014 – 2020. |
| --- | --- |

7.2

Uplatňovanie rozšírenej spolupráce medzi členskými štátmi, ktoré majú ostrovy, alebo ostrovnými členskými štátmi (Portugalsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Grécko, Malta, Cyprus, Spojené kráľovstvo, Írsko, Holandsko, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Švédsko). Čo sa týka podmienok na dosiahnutie tohto cieľa európskej ostrovnej politiky, zdá sa, že toto riešenie nie je možné zrealizovať. Keďže návrh musí prísť zo strany členských štátov, je potrebné uplatniť prístup zdola nahor. Preto – ako sa uvádza vyššie – sú potrebné rozvojové stratégie na miestnej úrovni. Operačné programy (v rámci štrukturálnych fondov na obdobie rokov 2007 – 2013) by sa v tejto súvislosti mohli považovať za dobrý základ pre budúce obdobie rokov 2014 – 2020.

| 7.3 | Budúci európsky právny rámec môže zlepšiť súčasné riešenia vďaka Lisabonskej zmluve a modifikácii článku 158 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

7.3

Budúci európsky právny rámec môže zlepšiť súčasné riešenia vďaka Lisabonskej zmluve a modifikácii článku 158 Zmluvy o ES.

| 7.3.1 | Budúci nový článok 158 doplnený a pozmenený Lisabonskou zmluvou znie takto:






  a) | v prvom odseku sa slová „hospodárskej a sociálnej súdržnosti“ nahrádzajú slovami „hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti“, |
| --- | --- | --- |

7.3.1

Budúci nový článok 158 doplnený a pozmenený Lisabonskou zmluvou znie takto:

a)

v prvom odseku sa slová „hospodárskej a sociálnej súdržnosti“ nahrádzajú slovami „hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti“,

| b) | v druhom odseku sa vypúšťajú slová „alebo ostrovoch vrátane vidieckych oblastí“, |
| --- | --- |

b)

v druhom odseku sa vypúšťajú slová „alebo ostrovoch vrátane vidieckych oblastí“,

| c) | dopĺňa sa tento nový odsek: „V rámci dotknutých regiónov je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny.“ |
| --- | --- |

c)

dopĺňa sa tento nový odsek: „V rámci dotknutých regiónov je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny.“

| 7.3.2 | Táto modifikácia je v súlade so skutočnosťou, že vďaka Lisabonskej zmluve (ktorá musí byť najprv ratifikovaná) je územný rozmer novým prvkom európskej súdržnosti. Toto uznanie podčiarkuje zámer EÚ zohľadniť všetky podmienky jej územia. Budúci nový článok 158 je preto konkretizáciou tejto vôle. |
| --- | --- |

7.3.2

Táto modifikácia je v súlade so skutočnosťou, že vďaka Lisabonskej zmluve (ktorá musí byť najprv ratifikovaná) je územný rozmer novým prvkom európskej súdržnosti. Toto uznanie podčiarkuje zámer EÚ zohľadniť všetky podmienky jej územia. Budúci nový článok 158 je preto konkretizáciou tejto vôle.

| 7.3.3 | Definovanie územnej súdržnosti nie je ľahká úloha. Budúca zelená kniha bude isto zaujímavou príležitosťou poskytujúcou informácie o rôznych existujúcich prístupoch. EHSV v tejto súvislosti zastáva názor, že uvažovať o územnej súdržnosti znamená pozrieť sa za rámec čisto hospodárskej štatistiky a zohľadňovať aj zjavné zemepisné danosti územia a z nich vyplývajúcu zraniteľnosť, ktorá pri niektorých územiach môže vážne ohrozovať sociálno-hospodársku súdržnosť. Územná súdržnosť môže slúžiť aj ako prostriedok na zlepšenie spolupráce v rámci ostrovného územia, ako aj všetkých území (v každom prípade by sa mal podporiť nárast štrukturálnych fondov venovaných tomuto cieľu pre ďalší program po roku 2013) a na prehĺbenie partnerstva všetkých zainteresovaných strán (verejné orgány a občianska spoločnosť) pri príprave a realizácii relevantných politických opatrení. |
| --- | --- |

7.3.3

Definovanie územnej súdržnosti nie je ľahká úloha. Budúca zelená kniha bude isto zaujímavou príležitosťou poskytujúcou informácie o rôznych existujúcich prístupoch. EHSV v tejto súvislosti zastáva názor, že uvažovať o územnej súdržnosti znamená pozrieť sa za rámec čisto hospodárskej štatistiky a zohľadňovať aj zjavné zemepisné danosti územia a z nich vyplývajúcu zraniteľnosť, ktorá pri niektorých územiach môže vážne ohrozovať sociálno-hospodársku súdržnosť. Územná súdržnosť môže slúžiť aj ako prostriedok na zlepšenie spolupráce v rámci ostrovného územia, ako aj všetkých území (v každom prípade by sa mal podporiť nárast štrukturálnych fondov venovaných tomuto cieľu pre ďalší program po roku 2013) a na prehĺbenie partnerstva všetkých zainteresovaných strán (verejné orgány a občianska spoločnosť) pri príprave a realizácii relevantných politických opatrení.

V Bruseli 10. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Stredisko pre monitorovanie jednotného trhu (SMJT) Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru momentálne pripravuje stanovisko k tomuto balíčku (INT/409, spravodajca: pán Cassidy, pomocní spravodajcovia: pán Hencks a pán Cappellini) a ako jeho doplnenie stanovisko na tému „Sociálny a ekologický rozmer vnútorného trhu v rámci jeho hodnotenia“ (INT/416, spravodajca: pán Adamczyk). Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku (prijaté v septembri 2008).

1

(2)  Treba zdôrazniť, že 4. správa o súdržnosti našťastie uznala túto skutočnosť týkajúcu sa najokrajovejších regiónov (KOM(2007) 273 v konečnom znení, s. 50).

2

(3)  Analýza ostrovných oblastí a najokrajovejších regiónov Európskej únie, Planistat, marec 2003.

3

(4)  Systém jednotnej európskej oblasti platieb (SEPA) iniciovaný 28. januára 2008 zabezpečí, že medzinárodné platby budú rovnako jednoduché ako platby domáce.

4

(5)  4. správa o súdržnosti (KOM(2007) 273 v konečnom znení, s. 65).

5

(6)  High bit-rate digital subscriber line (vysokorýchlostné pripojenie na internet).

6

(7)  4. správa o súdržnosti (KOM(2007) 273 v konečnom znení, s. 60).

7

(8)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Preskúmanie jednotného trhu“ (Ú. v. EÚ C 93/25, 27.4.2007).

8

(9)  Pozri stanoviská EHSV na tému „Lepšia tvorba právnych predpisov“ (Ú. v. EÚ C 24/39, 31.1.2006) a „Lepšia implementácia právnych predpisov EÚ“ (Ú. v. EÚ C 24/52, 31.1.2006).

9

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/129

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Príčiny rozdielu medzi vnímanou a skutočnou infláciou“

(2009/C 27/27)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 17. januára 2008 v súlade s článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Príčiny rozdielu medzi vnímanou a skutočnou infláciou“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená prípravou návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. júna 2008. Spravodajcom bol pán O. DERRUINE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) 125 hlasmi za, pričom 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

| 1.1 | Ako už Európsky hospodársky a sociálny výbor odporučil vo svojom predchádzajúcom stanovisku, „štatistické údaje o mzdách (prípadne príjmoch) by mali byť rozdelené minimálne do kvintilov, aby bolo možné lepšie vyhodnotiť vplyv mzdovej politiky na stabilitu cien (1)“. Odsek 4.3.3 poukazuje na rozdiely medzi spotrebnými profilmi podľa úrovne príjmov. Ďalej treba pripomenúť skutočnosť, že hraničný sklon k spotrebe sa tiež mení natoľko, že je dôležité identifikovať, ktorá kategória príjmov má prospech z akého mzdového nárastu (v %). Bez toho by menová politika mohla reagovať nevhodným spôsobom na zvyšovanie miezd a príjmov. |
| --- | --- |

1.1

Ako už Európsky hospodársky a sociálny výbor odporučil vo svojom predchádzajúcom stanovisku, „štatistické údaje o mzdách (prípadne príjmoch) by mali byť rozdelené minimálne do kvintilov, aby bolo možné lepšie vyhodnotiť vplyv mzdovej politiky na stabilitu cien (1)“. Odsek 4.3.3 poukazuje na rozdiely medzi spotrebnými profilmi podľa úrovne príjmov. Ďalej treba pripomenúť skutočnosť, že hraničný sklon k spotrebe sa tiež mení natoľko, že je dôležité identifikovať, ktorá kategória príjmov má prospech z akého mzdového nárastu (v %). Bez toho by menová politika mohla reagovať nevhodným spôsobom na zvyšovanie miezd a príjmov.

| 1.1.1 | Okrem toho by podľa vzoru Belgickej národnej banky (2) bolo rozumné, aby Európska komisia a/alebo Európska centrálna banka minimálne jedenkrát ročne uverejňovali vplyv inflácie na kúpnu silu domácností v závislosti od úrovne ich príjmov. |
| --- | --- |

1.1.1

Okrem toho by podľa vzoru Belgickej národnej banky (2) bolo rozumné, aby Európska komisia a/alebo Európska centrálna banka minimálne jedenkrát ročne uverejňovali vplyv inflácie na kúpnu silu domácností v závislosti od úrovne ich príjmov.

| 1.1.2 | Čo sa týka európskych ostrovov, je nutné, aby všetky mali na miestnej úrovni k dispozícii štatistické služby a index cien, aby bolo možné objektívne merať dodatočné náklady vyplývajúce z ich ostrovného charakteru. To sa môže podariť iba vtedy, ak v rámci ich štatistických služieb vznikne spoločná metodológia hodnotenia. |
| --- | --- |

1.1.2

Čo sa týka európskych ostrovov, je nutné, aby všetky mali na miestnej úrovni k dispozícii štatistické služby a index cien, aby bolo možné objektívne merať dodatočné náklady vyplývajúce z ich ostrovného charakteru. To sa môže podariť iba vtedy, ak v rámci ich štatistických služieb vznikne spoločná metodológia hodnotenia.

| 1.2 | Členské štáty a Eurostat by tiež mali byť vyzvané, aby lepšie využívali prehľady cien, ktoré realizujú, čo by im umožnilo vypracovať podrobné indexy, v ktorých by bol vývoj cien rozdelený podľa kategórie distribučných kanálov a podľa kategórie výrobkov rozdelených na základe triedy (výrobky nižšej, strednej a vyššej triedy). Môžeme sa totiž obávať, že ceny výrobkov nižšej triedy – najmä potravín – sa ešte zvýšia. Medzinárodné porovnanie údajov o cenách, ktoré by zozbierali inštitúcie zodpovedné za výpočet inflácie, by pomohlo odpovedať na otázky spomínané v bode 1.4. Európsky hospodársky a sociálny výbor uvažuje aj o tom, či by nebolo vhodné zaoberať sa vytvorením indexu cien pre staršie osoby. |
| --- | --- |

1.2

Členské štáty a Eurostat by tiež mali byť vyzvané, aby lepšie využívali prehľady cien, ktoré realizujú, čo by im umožnilo vypracovať podrobné indexy, v ktorých by bol vývoj cien rozdelený podľa kategórie distribučných kanálov a podľa kategórie výrobkov rozdelených na základe triedy (výrobky nižšej, strednej a vyššej triedy). Môžeme sa totiž obávať, že ceny výrobkov nižšej triedy – najmä potravín – sa ešte zvýšia. Medzinárodné porovnanie údajov o cenách, ktoré by zozbierali inštitúcie zodpovedné za výpočet inflácie, by pomohlo odpovedať na otázky spomínané v bode 1.4. Európsky hospodársky a sociálny výbor uvažuje aj o tom, či by nebolo vhodné zaoberať sa vytvorením indexu cien pre staršie osoby.

| 1.3 | Európsky hospodársky a sociálny výbor si želá, aby sa úvahy, ktoré sa v súčasnosti začali rozvíjať pod záštitou Eurostatu, s cieľom navrhnúť prísne metodológie na začlenenie vývoja nákladov na ubytovanie do merania inflácie, čoskoro ukončili a vyústili do operačných návrhov pre zainteresovaných sociálnych a hospodárskych partnerov. Výbor žiada, aby bol systematicky zapájaný do revízií harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien z hľadiska metodológie, ktoré vykonáva Eurostat. |
| --- | --- |

1.3

Európsky hospodársky a sociálny výbor si želá, aby sa úvahy, ktoré sa v súčasnosti začali rozvíjať pod záštitou Eurostatu, s cieľom navrhnúť prísne metodológie na začlenenie vývoja nákladov na ubytovanie do merania inflácie, čoskoro ukončili a vyústili do operačných návrhov pre zainteresovaných sociálnych a hospodárskych partnerov. Výbor žiada, aby bol systematicky zapájaný do revízií harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien z hľadiska metodológie, ktoré vykonáva Eurostat.

| 1.4 | Európska komisia by mala preskúmať simultánny vývoj indexov spotrebiteľských, výrobných a dovozných cien, pretože je prekvapujúce, že dovozná cena niektorých sledovaných tovarov a služieb výrazne poklesla, koncový spotrebiteľ to však nepocítil. Nemožno akceptovať, aby spotrebitelia platili vysoké ceny len preto, že nepoznajú určité dôležité informácie. Mohlo by sa to odraziť na jednotnej mene, ktorá by bola zdiskreditovaná nie z vlastnej viny. |
| --- | --- |

1.4

Európska komisia by mala preskúmať simultánny vývoj indexov spotrebiteľských, výrobných a dovozných cien, pretože je prekvapujúce, že dovozná cena niektorých sledovaných tovarov a služieb výrazne poklesla, koncový spotrebiteľ to však nepocítil. Nemožno akceptovať, aby spotrebitelia platili vysoké ceny len preto, že nepoznajú určité dôležité informácie. Mohlo by sa to odraziť na jednotnej mene, ktorá by bola zdiskreditovaná nie z vlastnej viny.

| 1.5 | Európsky hospodársky a sociálny výbor si uvedomuje, s akými problémami sa stretáva Eurostat pri zbere údajov, kladie si však otázku, či by napriek tomu nebolo možné rýchlejšie uverejňovať údaje týkajúce sa výdavkov súkromných domácností na spotrebu. V súčasnosti je priemerná lehota uverejňovania týchto údajov tri roky (údaje z roku 2005 boli oznámené až v roku 2008!!!). Niektoré údaje (najmä tie, ktoré sa týkajú rozdelenia príjmov) neboli zaktualizované už od roku 2001. Mali by sme sa tiež zamyslieť nad tým, či by vzhľadom na zmeny v spoločnosti nebolo vhodné uskutočňovať prieskumy častejšie (jeden prieskum každých šesť rokov). |
| --- | --- |

1.5

Európsky hospodársky a sociálny výbor si uvedomuje, s akými problémami sa stretáva Eurostat pri zbere údajov, kladie si však otázku, či by napriek tomu nebolo možné rýchlejšie uverejňovať údaje týkajúce sa výdavkov súkromných domácností na spotrebu. V súčasnosti je priemerná lehota uverejňovania týchto údajov tri roky (údaje z roku 2005 boli oznámené až v roku 2008!!!). Niektoré údaje (najmä tie, ktoré sa týkajú rozdelenia príjmov) neboli zaktualizované už od roku 2001. Mali by sme sa tiež zamyslieť nad tým, či by vzhľadom na zmeny v spoločnosti nebolo vhodné uskutočňovať prieskumy častejšie (jeden prieskum každých šesť rokov).

| 1.6 | A nakoniec, Európsky hospodársky a sociálny výbor odporúča podporovať verejné inštitúcie a mimovládne organizácie, ktoré informujú spotrebiteľov a pomáhajú im pri stále zložitejšom výbere v dôsledku čoraz rafinovanejších marketingových metód a predaja formou „balíka“. |
| --- | --- |

1.6

A nakoniec, Európsky hospodársky a sociálny výbor odporúča podporovať verejné inštitúcie a mimovládne organizácie, ktoré informujú spotrebiteľov a pomáhajú im pri stále zložitejšom výbere v dôsledku čoraz rafinovanejších marketingových metód a predaja formou „balíka“.

2.   Úvod

| 2.1 | Spoločná mena musela od svojho zavedenia (stanovenie parít v roku 1999, v roku 2002 obeh mincí a bankoviek u prvých členov EMU) čeliť všetkým možným kritikám: počiatočný pokles hodnoty eura voči významným svetovým menám možno vyvolal výsmech, avšak výrazný nárast jeho hodnoty v posledných troch rokoch vyvolal obavy v súvislosti s vonkajšou konkurencieschopnosťou európskych podnikov. Niektoré vlády podporovali túto situáciu, aby skryli svoje vlastné chyby v oblasti hospodárskej politiky. Jedna časť – hoci veľmi malá – dokonca označila spoločnú menu za faktor, ktorý aspoň čiastočne vysvetľuje absenciu reálnej konvergencie krajín eurozóny, čo mohlo primäť tieto krajiny, aby uvažovali o svojom odchode z eurozóny. |
| --- | --- |

2.1

Spoločná mena musela od svojho zavedenia (stanovenie parít v roku 1999, v roku 2002 obeh mincí a bankoviek u prvých členov EMU) čeliť všetkým možným kritikám: počiatočný pokles hodnoty eura voči významným svetovým menám možno vyvolal výsmech, avšak výrazný nárast jeho hodnoty v posledných troch rokoch vyvolal obavy v súvislosti s vonkajšou konkurencieschopnosťou európskych podnikov. Niektoré vlády podporovali túto situáciu, aby skryli svoje vlastné chyby v oblasti hospodárskej politiky. Jedna časť – hoci veľmi malá – dokonca označila spoločnú menu za faktor, ktorý aspoň čiastočne vysvetľuje absenciu reálnej konvergencie krajín eurozóny, čo mohlo primäť tieto krajiny, aby uvažovali o svojom odchode z eurozóny.

| 2.2 | Štatistiky týkajúce sa harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien (HISC) uvádzajú, že inflácia výrazne poklesla počas tretej fázy prípravy EMU a odvtedy si udržuje historicky nízku úroveň pravdepodobne preto, lebo jednoduchšie porovnanie cien stimulovalo hospodársku súťaž a obmedzilo nárast cien. Napriek tomu sa veľká väčšina Európanov domnieva, že euro je zodpovedné za ťažkosti, s ktorými zápasí ich národné hospodárstvo, a že prechod na jednotnú menu vytvoril inflačné tlaky, ktoré nahlodali ich kúpnu silu. Niektorí by privítali návrat k dvojitému zobrazovaniu cien, čo by pre zástancov európskej integrácie predstavovalo zdrvujúci krok späť. Výsledkom je nedôvera voči euru a voči hospodárskej a menovej únii. V septembri 2002, považovalo 59 % Európanov jednotnú menu za „všeobecne výhodnú“, zatiaľ čo 29 % bolo skeptických (prieskum Eurobarometra, 2006). O štyri roky neskôr sa nadšenie, ktoré euro ako jeden z najväčších európskych politických projektov za posledných 20 rokov vzbudzovalo, takmer úplne vytratilo a až 81,4 % obyvateľov sa domnievalo, že euro prinieslo zvýšenie cien. |
| --- | --- |

2.2

Štatistiky týkajúce sa harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien (HISC) uvádzajú, že inflácia výrazne poklesla počas tretej fázy prípravy EMU a odvtedy si udržuje historicky nízku úroveň pravdepodobne preto, lebo jednoduchšie porovnanie cien stimulovalo hospodársku súťaž a obmedzilo nárast cien. Napriek tomu sa veľká väčšina Európanov domnieva, že euro je zodpovedné za ťažkosti, s ktorými zápasí ich národné hospodárstvo, a že prechod na jednotnú menu vytvoril inflačné tlaky, ktoré nahlodali ich kúpnu silu. Niektorí by privítali návrat k dvojitému zobrazovaniu cien, čo by pre zástancov európskej integrácie predstavovalo zdrvujúci krok späť. Výsledkom je nedôvera voči euru a voči hospodárskej a menovej únii. V septembri 2002, považovalo 59 % Európanov jednotnú menu za „všeobecne výhodnú“, zatiaľ čo 29 % bolo skeptických (prieskum Eurobarometra, 2006). O štyri roky neskôr sa nadšenie, ktoré euro ako jeden z najväčších európskych politických projektov za posledných 20 rokov vzbudzovalo, takmer úplne vytratilo a až 81,4 % obyvateľov sa domnievalo, že euro prinieslo zvýšenie cien.

| 2.3 | Až do zavedenia eura inflácia, ktorú vnímali spotrebitelia vo všeobecnosti zodpovedala HISC. Od roku 2002 sa situácia zmenila a v roku 2003 bola odchýlka najvýraznejšia. Neskôr sa čiastočne zmenšila. Od roku 2006 sa táto odchýlka znovu prehĺbila. Od konca roku 2004 je vnímaná inflácia stabilne vyššia ako hodnota zaznamenaná v roku 2001. |
| --- | --- |

2.3

Až do zavedenia eura inflácia, ktorú vnímali spotrebitelia vo všeobecnosti zodpovedala HISC. Od roku 2002 sa situácia zmenila a v roku 2003 bola odchýlka najvýraznejšia. Neskôr sa čiastočne zmenšila. Od roku 2006 sa táto odchýlka znovu prehĺbila. Od konca roku 2004 je vnímaná inflácia stabilne vyššia ako hodnota zaznamenaná v roku 2001.

Image

| 2.4 | Vo väčšine krajín, ktoré vstúpili do Európskej únie v roku 2004, sa skutočná inflácia zvýšila v momente vstupu do EÚ – dokonca už v roku 2003 – z dôvodu nárastu nepriameho daňového zaťaženia a administratívnych cien, najmä cien v poľnohospodárstve. Následne v niektorých krajinách opätovne poklesla. Vnímaná inflácia však rástla rýchlejšie. Podľa údajov zo začiatku roka 2008 je Česká republika jedinou krajinou, kde je vnímaná inflácia nižšia ako skutočná inflácia. |
| --- | --- |

2.4

Vo väčšine krajín, ktoré vstúpili do Európskej únie v roku 2004, sa skutočná inflácia zvýšila v momente vstupu do EÚ – dokonca už v roku 2003 – z dôvodu nárastu nepriameho daňového zaťaženia a administratívnych cien, najmä cien v poľnohospodárstve. Následne v niektorých krajinách opätovne poklesla. Vnímaná inflácia však rástla rýchlejšie. Podľa údajov zo začiatku roka 2008 je Česká republika jedinou krajinou, kde je vnímaná inflácia nižšia ako skutočná inflácia.

| 2.5 | Ak sa pozrieme na prípad Slovinska, ktoré je prvou z týchto krajín, ktorá prijala jednotnú menu, takisto konštatujeme, že vnímaná inflácia prudko vzrástla v roku 2007 pri prechode na ceny v eurách a že na tento skok sa krajina „pripravovala“ zvyšovaním cien počas predchádzajúcich dvoch rokov. |
| --- | --- |

2.5

Ak sa pozrieme na prípad Slovinska, ktoré je prvou z týchto krajín, ktorá prijala jednotnú menu, takisto konštatujeme, že vnímaná inflácia prudko vzrástla v roku 2007 pri prechode na ceny v eurách a že na tento skok sa krajina „pripravovala“ zvyšovaním cien počas predchádzajúcich dvoch rokov.

Image

| 2.6 | Toto skúmanie stavu jednotnej meny je v kontraste s tým, ako ju vnímajú jednotlivé krajiny, vrátane krajín mimo Európy: podľa Medzinárodného menového fondu sa podiel eura v medzinárodných rezervách zvýšil z približne 18 % v roku 1999 na približne 25 % v roku 2004. Tento úspech je ešte výraznejší v rozvíjajúcich sa krajinách. Aj skutočnosť, že 37 % všetkých svetových výmenných transakcií a 41 % až 63 % dovozu/vývozu prebieha v eurách, potvrdzuje úspech jednotnej meny. |
| --- | --- |

2.6

Toto skúmanie stavu jednotnej meny je v kontraste s tým, ako ju vnímajú jednotlivé krajiny, vrátane krajín mimo Európy: podľa Medzinárodného menového fondu sa podiel eura v medzinárodných rezervách zvýšil z približne 18 % v roku 1999 na približne 25 % v roku 2004. Tento úspech je ešte výraznejší v rozvíjajúcich sa krajinách. Aj skutočnosť, že 37 % všetkých svetových výmenných transakcií a 41 % až 63 % dovozu/vývozu prebieha v eurách, potvrdzuje úspech jednotnej meny.

| 2.7 | Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy sa usiluje lepšie vysvetliť vývoj inflácie, ako aj príčiny pretrvávajúceho rozdielu medzi infláciou, ktorú vníma verejnosť a skutočnou infláciou a prípadne navrhnúť niekoľko odporúčaní. |
| --- | --- |

2.7

Toto stanovisko z vlastnej iniciatívy sa usiluje lepšie vysvetliť vývoj inflácie, ako aj príčiny pretrvávajúceho rozdielu medzi infláciou, ktorú vníma verejnosť a skutočnou infláciou a prípadne navrhnúť niekoľko odporúčaní.

3.   Vývoj cien v eurozóne a v troch krajinách, ktoré nie sú jej členmi

| 3.1 | Mnohí Európania sa nazdávajú, že euro vyvolalo nárast cien. Keby to tak bolo, inflácia krajín eurozóny by vykazovala odlišné hodnoty ako inflácia pozorovaná v ostatných krajinách. Vývoj cien v eurozóne bol však podobný ako vývoj v troch krajinách (Dánsko, Spojené kráľovstvo, Švédsko), ktoré neprijali spoločnú menu. |
| --- | --- |

3.1

Mnohí Európania sa nazdávajú, že euro vyvolalo nárast cien. Keby to tak bolo, inflácia krajín eurozóny by vykazovala odlišné hodnoty ako inflácia pozorovaná v ostatných krajinách. Vývoj cien v eurozóne bol však podobný ako vývoj v troch krajinách (Dánsko, Spojené kráľovstvo, Švédsko), ktoré neprijali spoločnú menu.

| 3.1.1 | Korelačná matica ukazuje, do akej miery sú pohyby cien podobné, ak porovnáme eurozónu a tri spomínané krajiny, ako aj pri vzájomnom porovnaní všetkých týchto krajín. Hodnoty v každej kolónke môžu byť od 0 (bez korelácie) po 1 (dokonalá korelácia).









  Korelačná matica, 2000 – 2002 |
| --- | --- |
| | Eurozóna | Dánsko | Švédsko | Spojené kráľovstvo |
| Eurozóna | 1,00 | 0,52 | 0,67 | 0,67 |
| Dánsko | | 1,00 | 0,35 | 0,47 |
| Švédsko | | | 1,00 | 0,47 |
| Spojené kráľovstvo | | | | 1,00 |
| Korelačná matica, 2002 – 2004 |
| | Eurozóna | Dánsko | Švédsko | Spojené kráľovstvo |
| Eurozóna | 1,00 | 0,29 | 0,78 | 0,80 |
| Dánsko | | 1,00 | 0,34 | 0,40 |
| Švédsko | | | 1,00 | 0,75 |
| Spojené kráľovstvo | | | | 1,00 |
| Zdroj: Eurostat; vlastné výpočty. |

3.1.1

Korelačná matica ukazuje, do akej miery sú pohyby cien podobné, ak porovnáme eurozónu a tri spomínané krajiny, ako aj pri vzájomnom porovnaní všetkých týchto krajín. Hodnoty v každej kolónke môžu byť od 0 (bez korelácie) po 1 (dokonalá korelácia).

Korelačná matica, 2000 – 2002

Eurozóna

Dánsko

Švédsko

Spojené kráľovstvo

Eurozóna

1,00

0,52

0,67

0,67

Dánsko

1,00

0,35

0,47

Švédsko

1,00

0,47

Spojené kráľovstvo

1,00

Korelačná matica, 2002 – 2004

Eurozóna

Dánsko

Švédsko

Spojené kráľovstvo

Eurozóna

1,00

0,29

0,78

0,80

Dánsko

1,00

0,34

0,40

Švédsko

1,00

0,75

Spojené kráľovstvo

1,00

Zdroj: Eurostat; vlastné výpočty.

| 3.1.2 | Korelácia medzi infláciou v eurozóne, v Spojenom kráľovstve a vo Švédsku sa ustálila, keď začalo platiť euro. Opak možno pozorovať v Dánsku. Treba však poznamenať, že korelácia medzi dánskymi a anglickými cenami sa oslabuje a korelácia so švédskymi cenami zostáva stabilná, ale slabšia. |
| --- | --- |

3.1.2

Korelácia medzi infláciou v eurozóne, v Spojenom kráľovstve a vo Švédsku sa ustálila, keď začalo platiť euro. Opak možno pozorovať v Dánsku. Treba však poznamenať, že korelácia medzi dánskymi a anglickými cenami sa oslabuje a korelácia so švédskymi cenami zostáva stabilná, ale slabšia.

| 3.1.3 | Tiež je pozoruhodné, že s výnimkou korelácie Dánska so Spojeným kráľovstvom je korelácia týchto troch krajín mimo eurozóny s eurozónou silnejšia ako medzi nimi navzájom! |
| --- | --- |

3.1.3

Tiež je pozoruhodné, že s výnimkou korelácie Dánska so Spojeným kráľovstvom je korelácia týchto troch krajín mimo eurozóny s eurozónou silnejšia ako medzi nimi navzájom!

| 3.2 | Toto dokazuje, že pohyby cien vo vnútri eurozóny nemožno prisudzovať euru, pretože v krajinách, ktoré neprijali jednotnú menu, bol pohyb cien podobný. |
| --- | --- |

3.2

Toto dokazuje, že pohyby cien vo vnútri eurozóny nemožno prisudzovať euru, pretože v krajinách, ktoré neprijali jednotnú menu, bol pohyb cien podobný.

| 3.3 | Nasledujúca tabuľka zobrazuje 12 hlavných kategórií tovarov a služieb (individuálna spotreba domácností podľa účelu), ktoré sa zohľadňujú pri výpočte HISC, udáva ich pomernú váhu v rámci HISC a rytmus zrýchľovania rastu cien počas dvoch rokov pred zavedením eura/po zavedení eura. Je nutné skonštatovať, že iba tri kategórie vykazujú jasný nárast cien (alkoholické nápoje a tabak, pri ktorých možno nárast cien vysvetliť vyššími daňami; zdravotníctvo a doprava). To nevylučuje skutočnosť, že bol zaznamenaný čiastkový nárast (pozri nájomné, pri ktorom sa nárast cien +1,5 % z rokov 2000 až 2002 zvýšil na 2 % v rokoch 2002 až 2004).









  Eurozóna | 2000 – 2002 | 2002 – 2004 | Nárast cien | Priemerná váha 2000 – 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cp00 Celkom HISC | 2,31 | 1,99 | | |
| cp01 Potraviny a nealkoholické nápoje | 4,47 | 1,50 | | 157,91 |
| cp02 Alkoholické nápoje, tabak a omamné látky | 3,11 | 5,42 | | 39,71 |
| cp03 Odevy a obuv | 0,64 | -0,09 | | 75,87 |
| cp04 Bývanie, voda, elektrina, plyn a iné palivá | 2,81 | 2,19 | | 154,96 |
| cp05 Bytové zariadenie, vybavenie domácností a bežná údržba domácností | 1,68 | 1,12 | | 79,84 |
| cp06 Zdravotníctvo | 1,59 | 4,93 | | 36,04 |
| cp07 Doprava | 1,49 | 2,51 | | 153,67 |
| cp08 Pošty a spoje | -5,07 | -0,73 | | 28,23 |
| cp09 Rekreácia a kultúra | 1,22 | 0,10 | | 98,10 |
| cp10 Vzdelávanie | 3,46 | 3,49 | | 9,21 |
| cp11 Hotely, kaviarne a reštaurácie | 3,69 | 3,23 | | 91,25 |
| cp12 Rozličné tovary a služby | 2,86 | 2,53 | | 75,25 |
| Zdroj: Eurostat; vlastné výpočty. |

3.3

Nasledujúca tabuľka zobrazuje 12 hlavných kategórií tovarov a služieb (individuálna spotreba domácností podľa účelu), ktoré sa zohľadňujú pri výpočte HISC, udáva ich pomernú váhu v rámci HISC a rytmus zrýchľovania rastu cien počas dvoch rokov pred zavedením eura/po zavedení eura. Je nutné skonštatovať, že iba tri kategórie vykazujú jasný nárast cien (alkoholické nápoje a tabak, pri ktorých možno nárast cien vysvetliť vyššími daňami; zdravotníctvo a doprava). To nevylučuje skutočnosť, že bol zaznamenaný čiastkový nárast (pozri nájomné, pri ktorom sa nárast cien +1,5 % z rokov 2000 až 2002 zvýšil na 2 % v rokoch 2002 až 2004).

Eurozóna

2000 – 2002

2002 – 2004

Nárast cien

Priemerná váha 2000 – 2004

cp00 Celkom HISC

2,31

1,99

cp01 Potraviny a nealkoholické nápoje

4,47

1,50

Image

157,91

cp02 Alkoholické nápoje, tabak a omamné látky

3,11

5,42

Image

39,71

cp03 Odevy a obuv

0,64

-0,09

Image

75,87

cp04 Bývanie, voda, elektrina, plyn a iné palivá

2,81

2,19

Image

154,96

cp05 Bytové zariadenie, vybavenie domácností a bežná údržba domácností

1,68

1,12

Image

79,84

cp06 Zdravotníctvo

1,59

4,93

Image

36,04

cp07 Doprava

1,49

2,51

Image

153,67

cp08 Pošty a spoje

-5,07

-0,73

Image

28,23

cp09 Rekreácia a kultúra

1,22

0,10

Image

98,10

cp10 Vzdelávanie

3,46

3,49

Image

9,21

cp11 Hotely, kaviarne a reštaurácie

3,69

3,23

Image

91,25

cp12 Rozličné tovary a služby

2,86

2,53

Image

75,25

Zdroj: Eurostat; vlastné výpočty.

4.   Príčiny rozdielu medzi vnímanou a skutočnou infláciou

4.1   Socio-ekonomické vysvetlenie

| 4.1.1 | Zavedenie eura sa časovo zhodovalo s obdobím po 11. septembri, ktoré sa vyznačovalo všeobecnou atmosférou nedostatočnej bezpečnosti a neistoty, a to aj hospodárskej. K tejto situácii sa pridal pokles konjunktúry, čo bolo obdobie, ktoré ostro kontrastovalo s rokmi 1999 a 2000, ktoré boli rokmi výnimočného rastu. |
| --- | --- |

4.1.1

Zavedenie eura sa časovo zhodovalo s obdobím po 11. septembri, ktoré sa vyznačovalo všeobecnou atmosférou nedostatočnej bezpečnosti a neistoty, a to aj hospodárskej. K tejto situácii sa pridal pokles konjunktúry, čo bolo obdobie, ktoré ostro kontrastovalo s rokmi 1999 a 2000, ktoré boli rokmi výnimočného rastu.

| 4.1.2 | Jeden z hlavných faktorov, ktoré vysvetľujú túto pretrvávajúcu odchýlku medzi vnímanou a skutočnou infláciou spočíva v kombinácii viacerých faktorov: frekvencia nákupov rôznych tovarov a služieb, na základe ktorých sa vypočítava HISC; vývoj ich cien; dôležitosť, ktorú im prikladajú spotrebitelia. |
| --- | --- |

4.1.2

Jeden z hlavných faktorov, ktoré vysvetľujú túto pretrvávajúcu odchýlku medzi vnímanou a skutočnou infláciou spočíva v kombinácii viacerých faktorov: frekvencia nákupov rôznych tovarov a služieb, na základe ktorých sa vypočítava HISC; vývoj ich cien; dôležitosť, ktorú im prikladajú spotrebitelia.

| 4.1.2.1 | Nasledujúca tabuľka sa pokúša objektívne posúdiť tieto faktory rozdelením všetkých sledovaných tovarov a služieb HISC do piatich skupín: tovary a služby, ktoré sú predmetom pravidelného nákupu (najmenej jedenkrát za mesiac), tovary a služby, ktoré sú predmetom menej častého nákupu, a tovary a služby, pri ktorých sa frekvencia nákupu môže meniť v závislosti od jednotlivcov a okolností. Pri prvých dvoch kategóriách rozlišujeme aj to, či sú dané tovary alebo služby vystavené silnej (medzi)národnej konkurencii. |
| --- | --- |

4.1.2.1

Nasledujúca tabuľka sa pokúša objektívne posúdiť tieto faktory rozdelením všetkých sledovaných tovarov a služieb HISC do piatich skupín: tovary a služby, ktoré sú predmetom pravidelného nákupu (najmenej jedenkrát za mesiac), tovary a služby, ktoré sú predmetom menej častého nákupu, a tovary a služby, pri ktorých sa frekvencia nákupu môže meniť v závislosti od jednotlivcov a okolností. Pri prvých dvoch kategóriách rozlišujeme aj to, či sú dané tovary alebo služby vystavené silnej (medzi)národnej konkurencii.

| 4.1.2.2 | Je zrejmé, že z celkového hľadiska sa ceny sledovaných tovarov a služieb, ktoré nemajú veľkú konkurenciu v rokoch 2000 – 2007 zvyšovali omnoho rýchlejšie než priemerná inflácia (+2,12 %). Tabuľka takisto potvrdzuje, že ceny menej kupovaných tovarov, ktoré sú vystavené silnej konkurencii, výrazne prispeli k zmierneniu inflácie (+0,37 %), pričom vysvetľujú veľkú časť inflácie (27 %, hneď za položkou „pravidelné nákupy/slabá konkurencia“ s 34 %).









  Kategórie sledovaných tovarov a služieb | Intenzita konkurencie | Ročné % rastu v rokoch 2000 – 2007 | Podiel na HISC | Váha v rámci HISC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pravidelné nákupy | slabá | 2,34 | 0,92 | 339,4 |
| silná | 2,00 | 0,06 | 28,8 |
| Nepravidelné nákupy | slabá | 2,91 | 0,51 | 204,7 |
| silná | 0,37 | 0,26 | 269,1 |
| Premenná | – | 2,38 | 0,37 | 157,88 |
| HISC | | 2,12 | 2,12 | 1 000,00 |
| Zdroj: Eurostat; vlastné výpočty. |

4.1.2.2

Je zrejmé, že z celkového hľadiska sa ceny sledovaných tovarov a služieb, ktoré nemajú veľkú konkurenciu v rokoch 2000 – 2007 zvyšovali omnoho rýchlejšie než priemerná inflácia (+2,12 %). Tabuľka takisto potvrdzuje, že ceny menej kupovaných tovarov, ktoré sú vystavené silnej konkurencii, výrazne prispeli k zmierneniu inflácie (+0,37 %), pričom vysvetľujú veľkú časť inflácie (27 %, hneď za položkou „pravidelné nákupy/slabá konkurencia“ s 34 %).

Kategórie sledovaných tovarov a služieb

Intenzita konkurencie

Ročné % rastu v rokoch 2000 – 2007

Podiel na HISC

Váha v rámci HISC

Pravidelné nákupy

slabá

2,34

0,92

339,4

silná

2,00

0,06

28,8

Nepravidelné nákupy

slabá

2,91

0,51

204,7

silná

0,37

0,26

269,1

Premenná

–

2,38

0,37

157,88

HISC

2,12

2,12

1 000,00

Zdroj: Eurostat; vlastné výpočty.

| 4.1.2.3 | Úloha nepravidelného nákupu tovarov ktoré sú vystavené silnej konkurencii, odzrkadľuje tendencie medzinárodného obchodu a jeho štrukturálne zmeny. V roku 1995 dve tretiny priemyselných výrobkov dovezených z krajín mimo eurozóny pochádzali z krajín s vysokými nákladmi. V roku 2005 ich podiel klesol na 50 %. Pokles sa vzťahuje hlavne na Spojené kráľovstvo, Japonsko a Spojené štáty, zatiaľ čo podiel vzmáhajúcich sa krajín a v menšej miere i nových členských krajín narastá. Vývoj výmenného kurzu môže takisto podporiť/zabrzdiť obchodné vzťahy s obchodnými partnermi eurozóny.
  Podiel (skupín) krajín na dovoze do eurozóny | Vysoké náklady | z čoho | Nízke náklady | z čoho |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spojené štáty | Japonsko | Spojené kráľovstvo | Čína | Nové členské štáty |
| 1995 | 65,7 | 16,1 | 10,7 | 20,3 | 34,3 | 5 | 8 |
| 1997 | 65,2 | 17,7 | 9,6 | 21,2 | 34,8 | 5,8 | 8,4 |
| 1999 | 64,1 | 18,4 | 9,8 | 19,6 | 35,9 | 6,3 | 9,8 |
| 2001 | 60,2 | 18,1 | 8,5 | 18,6 | 39,8 | 7,9 | 11,6 |
| 2003 | 55,1 | 15,1 | 7,8 | 16,6 | 44,9 | 11 | 14 |
| 2005 | 50,7 | 13,9 | 6,7 | 15 | 49,3 | 14,8 | 13,1 |
| Zmena 1995 – 2005 | -15,0 | -2,2 | -4,0 | -5,3 | 15,0 | 9,8 | 5,1 |
| Zdroj: Európska centrálna banka, Bulletin Mensuel, august 2006. |

4.1.2.3

Úloha nepravidelného nákupu tovarov ktoré sú vystavené silnej konkurencii, odzrkadľuje tendencie medzinárodného obchodu a jeho štrukturálne zmeny. V roku 1995 dve tretiny priemyselných výrobkov dovezených z krajín mimo eurozóny pochádzali z krajín s vysokými nákladmi. V roku 2005 ich podiel klesol na 50 %. Pokles sa vzťahuje hlavne na Spojené kráľovstvo, Japonsko a Spojené štáty, zatiaľ čo podiel vzmáhajúcich sa krajín a v menšej miere i nových členských krajín narastá. Vývoj výmenného kurzu môže takisto podporiť/zabrzdiť obchodné vzťahy s obchodnými partnermi eurozóny.

Podiel (skupín) krajín na dovoze do eurozóny

Vysoké náklady

z čoho

Nízke náklady

z čoho

Spojené štáty

Japonsko

Spojené kráľovstvo

Čína

Nové členské štáty

1995

65,7

16,1

10,7

20,3

34,3

5

8

1997

65,2

17,7

9,6

21,2

34,8

5,8

8,4

1999

64,1

18,4

9,8

19,6

35,9

6,3

9,8

2001

60,2

18,1

8,5

18,6

39,8

7,9

11,6

2003

55,1

15,1

7,8

16,6

44,9

11

14

2005

50,7

13,9

6,7

15

49,3

14,8

13,1

Zmena 1995 – 2005

-15,0

-2,2

-4,0

-5,3

15,0

9,8

5,1

Zdroj: Európska centrálna banka, Bulletin Mensuel, august 2006.

| 4.1.3 | Od roku 2002 zaznamenávame omnoho väčšiu nestabilnosť cien ako pred zavedením eura. |
| --- | --- |

4.1.3

Od roku 2002 zaznamenávame omnoho väčšiu nestabilnosť cien ako pred zavedením eura.

Image

| 4.1.4 | Výška príjmu domácností takisto vysvetľuje ich neuspokojivý pocit z vývoja cien. Čoraz vyšší počet osôb, ktoré žijú samy a musia sa uspokojiť s jedinou mzdou/príjmom a pokryť všetky svoje výdavky prispieva k rozširovaniu podobných pocitov medzi obyvateľstvom. Situácia je mimoriadne náročná ak ide o osoby s nízkym príjmom, osoby s nízkou kvalifikáciou, ženy (tie boli vždy vždy vystavené diskriminácii pokiaľ ide o plat a pracovné miesto), osoby s pružnou pracovnou zmluvou a ak sú v ich domácnosti aj deti. |
| --- | --- |

4.1.4

Výška príjmu domácností takisto vysvetľuje ich neuspokojivý pocit z vývoja cien. Čoraz vyšší počet osôb, ktoré žijú samy a musia sa uspokojiť s jedinou mzdou/príjmom a pokryť všetky svoje výdavky prispieva k rozširovaniu podobných pocitov medzi obyvateľstvom. Situácia je mimoriadne náročná ak ide o osoby s nízkym príjmom, osoby s nízkou kvalifikáciou, ženy (tie boli vždy vždy vystavené diskriminácii pokiaľ ide o plat a pracovné miesto), osoby s pružnou pracovnou zmluvou a ak sú v ich domácnosti aj deti.

Image

Image

| 4.1.5 | Treba poznamenať, že charakteristiky tovarov a služieb tvoriacich HISC sa môžu z roka na rok meniť a odrážať ich vyššiu kvalitu bez toho, aby sa menila cena. Keďže index nezohľadňuje takéto zmeny, bude to v ňom zaznamenané ako zníženie cien (pritom sa môže stať, že tovar/služba podľa predchádzajúcej koncepcie už nie sú na trhu dostupné. Zníženie bude teda znížením iba na papieri, v skutočnosti mu nič nemusí zodpovedať). Podľa ECB sa podiel výdavkov za tovary, ktorých kvalita sa výrazne a často zvyšuje, odhaduje na 8 – 9 % z celkového HISC (automobily, počítače, mobilné telefóny atď.). |
| --- | --- |

4.1.5

Treba poznamenať, že charakteristiky tovarov a služieb tvoriacich HISC sa môžu z roka na rok meniť a odrážať ich vyššiu kvalitu bez toho, aby sa menila cena. Keďže index nezohľadňuje takéto zmeny, bude to v ňom zaznamenané ako zníženie cien (pritom sa môže stať, že tovar/služba podľa predchádzajúcej koncepcie už nie sú na trhu dostupné. Zníženie bude teda znížením iba na papieri, v skutočnosti mu nič nemusí zodpovedať). Podľa ECB sa podiel výdavkov za tovary, ktorých kvalita sa výrazne a často zvyšuje, odhaduje na 8 – 9 % z celkového HISC (automobily, počítače, mobilné telefóny atď.).

| 4.1.6 | Takisto treba pripomenúť praktiky niektorých maloobchodných predajcov a podnikov, ktorí pri prechode na euro nezákonne zaokrúhlili ceny smerom nahor (napr. nájomné), aj keď niektoré dodatočné náklady by mohli byť odôvodnené prácou v súvislosti s novým označovaním výrobkov alebo skutočnosťou, že ceny neboli zvyšované priebežne, pretože obchodníci dali prednosť riešeniu „zabiť dve muchy jednou ranou“ a ich zvýšenie odkladali do okamihu prechodu na euro. Eurostat sa domnieva, že prechod na euro prispel 0,12 až 0,29 percentuálneho bodu k celkovému HISC v eurozóne v roku 2002. |
| --- | --- |

4.1.6

Takisto treba pripomenúť praktiky niektorých maloobchodných predajcov a podnikov, ktorí pri prechode na euro nezákonne zaokrúhlili ceny smerom nahor (napr. nájomné), aj keď niektoré dodatočné náklady by mohli byť odôvodnené prácou v súvislosti s novým označovaním výrobkov alebo skutočnosťou, že ceny neboli zvyšované priebežne, pretože obchodníci dali prednosť riešeniu „zabiť dve muchy jednou ranou“ a ich zvýšenie odkladali do okamihu prechodu na euro. Eurostat sa domnieva, že prechod na euro prispel 0,12 až 0,29 percentuálneho bodu k celkovému HISC v eurozóne v roku 2002.

| 4.1.7 | Napokon súčasne s prechodom na euro sa udiali aj niektoré konkrétne udalosti, ktoré s ním však nesúviseli a ktoré mohli prispieť k zvýšeniu vnímanej inflácie. Ide napríklad o výrazné zdraženie ropy (+35 % v období od decembra 2001 do apríla 2002) a zlú úrodu v dôsledku tuhej zimy v Európe. Tieto udalosti sa dotkli aj hospodárstva v krajinách mimo eurozóny. |
| --- | --- |

4.1.7

Napokon súčasne s prechodom na euro sa udiali aj niektoré konkrétne udalosti, ktoré s ním však nesúviseli a ktoré mohli prispieť k zvýšeniu vnímanej inflácie. Ide napríklad o výrazné zdraženie ropy (+35 % v období od decembra 2001 do apríla 2002) a zlú úrodu v dôsledku tuhej zimy v Európe. Tieto udalosti sa dotkli aj hospodárstva v krajinách mimo eurozóny.

4.2   Psychologické vysvetlenie

| 4.2.1 | Bez ohľadu na to, o aký tovar ide, môžu byť spotrebitelia citlivejší na zvýšenie cien než na ich zníženie, pričom táto citlivosť sa ešte zvýšila skokom do neznáma, akým bola nová jednotná mena, nedôverou v dôsledku uvádzania viacerých rozdielnych cien na výrobkoch po prechode na euro a výraznými výdavkami súvisiacimi s tovarmi a službami, ktorých sa týkalo zvýšenie (nájomné, potraviny, benzín). |
| --- | --- |

4.2.1

Bez ohľadu na to, o aký tovar ide, môžu byť spotrebitelia citlivejší na zvýšenie cien než na ich zníženie, pričom táto citlivosť sa ešte zvýšila skokom do neznáma, akým bola nová jednotná mena, nedôverou v dôsledku uvádzania viacerých rozdielnych cien na výrobkoch po prechode na euro a výraznými výdavkami súvisiacimi s tovarmi a službami, ktorých sa týkalo zvýšenie (nájomné, potraviny, benzín).

| 4.2.2 | Keďže náklady na bývanie vlastníkov bytov, ktorí v nich bývajú, sa v súčasnosti nepočítajú do HISC, výrazný nárast cien nehnuteľností v niektorých krajinách môže vysvetľovať rozdiel medzi vnímanou a skutočnou infláciou. |
| --- | --- |

4.2.2

Keďže náklady na bývanie vlastníkov bytov, ktorí v nich bývajú, sa v súčasnosti nepočítajú do HISC, výrazný nárast cien nehnuteľností v niektorých krajinách môže vysvetľovať rozdiel medzi vnímanou a skutočnou infláciou.

| 4.2.3 | Takisto platí, že spotrebitelia, ktorí prerátavajú cenu výrobku, ktorý chcú kúpiť na starú národnú menu, sa opierajú o cenu, ktorá platila pred zavedením eura. Dochádza tak k omylu, pretože ani stará cena už nie je platná v dôsledku inflácie (3). |
| --- | --- |

4.2.3

Takisto platí, že spotrebitelia, ktorí prerátavajú cenu výrobku, ktorý chcú kúpiť na starú národnú menu, sa opierajú o cenu, ktorá platila pred zavedením eura. Dochádza tak k omylu, pretože ani stará cena už nie je platná v dôsledku inflácie (3).

| 4.2.4 | Ďalej treba poznamenať, že mnohí spotrebitelia, ba aj pozorovatelia, si často mýlia vývoj kúpnej sily a rastúce očakávania ohľadom životnej úrovne. Z množstva ukazovateľov je jasné, že rozsiahle technologické zmeny, výskyt nových tovarov alebo služieb (ktoré sapridávajú k zvyčajným tovarom a službám), čoraz rafinovanejší marketing a veľmi rýchle rozširovanie spotrebiteľských štandardov, ktoré diktuje spoločenský tlak, stimulujú ešte silnejšie než voľakedy očakávania spotrebiteľov ohľadom životnej úrovne. Napríklad kúpa GPS, ktorý je ďalším spotrebným tovarom, alebo kupovanie už umytej a očistenej zeleniny vzbudzujú dojem, že ide o prejav kúpnej sily, hoci ide iba o tlak na rozpočet domácností prostredníctvom zvyšovania očakávaní, ktoré je rýchlejšie než rast príjmov. |
| --- | --- |

4.2.4

Ďalej treba poznamenať, že mnohí spotrebitelia, ba aj pozorovatelia, si často mýlia vývoj kúpnej sily a rastúce očakávania ohľadom životnej úrovne. Z množstva ukazovateľov je jasné, že rozsiahle technologické zmeny, výskyt nových tovarov alebo služieb (ktoré sapridávajú k zvyčajným tovarom a službám), čoraz rafinovanejší marketing a veľmi rýchle rozširovanie spotrebiteľských štandardov, ktoré diktuje spoločenský tlak, stimulujú ešte silnejšie než voľakedy očakávania spotrebiteľov ohľadom životnej úrovne. Napríklad kúpa GPS, ktorý je ďalším spotrebným tovarom, alebo kupovanie už umytej a očistenej zeleniny vzbudzujú dojem, že ide o prejav kúpnej sily, hoci ide iba o tlak na rozpočet domácností prostredníctvom zvyšovania očakávaní, ktoré je rýchlejšie než rast príjmov.

4.3   Metodologické vysvetlenie

| 4.3.1 | Nechceme spochybňovať HISC, ktorý sa opiera o pozorovanie a mesačné štatistiky národných štatistických úradov týkajúce sa viac ako 700 reprezentatívnych tovarov a služieb, čo zodpovedá približne 1,7 miliónu pozorovaní mesačne na 180 000 predajných miestach. |
| --- | --- |

4.3.1

Nechceme spochybňovať HISC, ktorý sa opiera o pozorovanie a mesačné štatistiky národných štatistických úradov týkajúce sa viac ako 700 reprezentatívnych tovarov a služieb, čo zodpovedá približne 1,7 miliónu pozorovaní mesačne na 180 000 predajných miestach.

| 4.3.2 | Je však potrebné pripomenúť, že harmonizovaný index spotrebiteľských cien je založený na istých dohodách, hlavne čo sa týka výberu tovarov a služieb, ktoré budú považované za referenčné a pomernej váhy každého z týchto tovarov a služieb. |
| --- | --- |

4.3.2

Je však potrebné pripomenúť, že harmonizovaný index spotrebiteľských cien je založený na istých dohodách, hlavne čo sa týka výberu tovarov a služieb, ktoré budú považované za referenčné a pomernej váhy každého z týchto tovarov a služieb.

| 4.3.3 | Avšak ako ukazuje tabuľka, štruktúra výdavkov domácností kolíše v závislosti od ich príjmu. Najvýraznejšie výkyvy možno pozorovať v položke skutočného nájomného, ktoré pre 20 % najmenej majetných domácností (prvý kvintil) predstavuje päť až šesťkrát väčšie výdavky ako pre 20 % najbohatších domácností. Tento rozdiel možno vysvetliť skutočnosťou, že najbohatšie domácnosti sú vlastníkmi a zároveň nájomníkmi, takže vývoj cien nehnuteľností sa u nich odráža iným spôsobom. Najmenej majetné domácnosti venujú tiež zo svojho príjmu o 81 % viac na nákup potravín a nealkoholických nápojov, a preto citlivejšie vnímajú prudký nárast cien týchto potravinárskych výrobkov na svetových trhoch. Najbohatšie domácnosti spotrebúvajú o 67 % viac nových vozidiel než domácnosti z prvého kvintilu. Keďže v rokoch 2000 – 2008 ceny nových vozidiel rástli omnoho pomalšie než HISC, silno pocítili tento pozitívny vývoj.












  Eurozóna – HISC = 1 000
  (rok: 2005) | Ročné priemerné % rastu
  (2000 – 2008; HISC = 2,3) | 1. kvintil | 5. kvintil | Rozdiel medzi 1. a 5. kvintilom | Priemerné výdavky na spotrebu (SPA) | Podiel v rámci HISC | Rozdiel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cp01 Potraviny a nealkoholické nápoje | 2,5 | 195 | 108 | 80,6 | 143,3 | 154,91 | 11,6 |
| cp02 Alkoholické nápoje, tabak a omamné látky | 4,1 | 29 | 17 | 70,6 | 21,4 | 40,71 | 19,3 |
| cp03 Odevy a obuv | 1,4 | 54 | 62 | -12,9 | 60,3 | 74,20 | 13,9 |
| cp04 Bývanie, voda, elektrina, plyn a iné palivá | 3,1 | 325 | 251 | 29,5 | 278,9 | 150,50 | -128,4 |
| z čoho: cp041 Skutočné nájomné | 1,9 | 134 | 24 | 458,3 | 53,8 | 63,50 | 9,7 |
| cp042 Nájomné | – | 106 | 151 | -29,8 | 143,9 | | – |
| cp05 Bytové zariadenie, vybavenie domácností a bežná údržba domácností | 1,3 | 41 | 69 | -40,6 | 56,8 | 76,5 | 19,7 |
| cp06 Zdravotníctvo | 2,5 | 31 | 42 | -26,2 | 35,7 | 41,67 | 5,9 |
| cp07 Doprava | 2,8 | 92 | 146 | -37,0 | 125,6 | 153,31 | 27,7 |
| z čoho: cp071 Kúpa auta | 1,2 | 23 | 70 | -67,1 | 48,1 | 47,93 | -0,1 |
| cp08 Pošty a spoje | -2,7 | 37 | 24 | 54,2 | 28,6 | 29,19 | 0,6 |
| cp09 Rekreácia a kultúra | 0,6 | 64 | 90 | -28,9 | 83,0 | 94,66 | 11,7 |
| cp10 Vzdelávanie | 4,0 | 7 | 10 | -30,0 | 8,7 | 9,49 | 0,8 |
| cp11 Hotely, kaviarne a reštaurácie | 3,2 | 42 | 67 | -37,3 | 55,2 | 93,19 | 38,0 |
| cp12 Rozličné tovary a služby | 2,3 | 85 | 113 | -24,8 | 102,5 | 81,67 | -20,8 |
| z čoho: cp121 Osobná starostlivosť | 1,9 | 27 | 25 | 8,0 | 26,1 | 26,36 | 0,2 |
| cp125 Poistenie | 2,5 | 44 | 63 | -30,2 | 55,2 | 18,60 | -36,6 |
| Zdroj: Eurostat; vlastné výpočty. |

4.3.3

Avšak ako ukazuje tabuľka, štruktúra výdavkov domácností kolíše v závislosti od ich príjmu. Najvýraznejšie výkyvy možno pozorovať v položke skutočného nájomného, ktoré pre 20 % najmenej majetných domácností (prvý kvintil) predstavuje päť až šesťkrát väčšie výdavky ako pre 20 % najbohatších domácností. Tento rozdiel možno vysvetliť skutočnosťou, že najbohatšie domácnosti sú vlastníkmi a zároveň nájomníkmi, takže vývoj cien nehnuteľností sa u nich odráža iným spôsobom. Najmenej majetné domácnosti venujú tiež zo svojho príjmu o 81 % viac na nákup potravín a nealkoholických nápojov, a preto citlivejšie vnímajú prudký nárast cien týchto potravinárskych výrobkov na svetových trhoch. Najbohatšie domácnosti spotrebúvajú o 67 % viac nových vozidiel než domácnosti z prvého kvintilu. Keďže v rokoch 2000 – 2008 ceny nových vozidiel rástli omnoho pomalšie než HISC, silno pocítili tento pozitívny vývoj.

Eurozóna – HISC = 1 000

(rok: 2005)

Ročné priemerné % rastu

(2000 – 2008; HISC = 2,3)

1. kvintil

5. kvintil

Rozdiel medzi 1. a 5. kvintilom

Priemerné výdavky na spotrebu (SPA)

Podiel v rámci HISC

Rozdiel

cp01 Potraviny a nealkoholické nápoje

2,5

195

108

80,6

143,3

154,91

11,6

cp02 Alkoholické nápoje, tabak a omamné látky

4,1

29

17

70,6

21,4

40,71

19,3

cp03 Odevy a obuv

1,4

54

62

-12,9

60,3

74,20

13,9

cp04 Bývanie, voda, elektrina, plyn a iné palivá

3,1

325

251

29,5

278,9

150,50

-128,4

z čoho: cp041 Skutočné nájomné

1,9

134

24

458,3

53,8

63,50

9,7

cp042 Nájomné

–

106

151

-29,8

143,9

–

cp05 Bytové zariadenie, vybavenie domácností a bežná údržba domácností

1,3

41

69

-40,6

56,8

76,5

19,7

cp06 Zdravotníctvo

2,5

31

42

-26,2

35,7

41,67

5,9

cp07 Doprava

2,8

92

146

-37,0

125,6

153,31

27,7

z čoho: cp071 Kúpa auta

1,2

23

70

-67,1

48,1

47,93

-0,1

cp08 Pošty a spoje

-2,7

37

24

54,2

28,6

29,19

0,6

cp09 Rekreácia a kultúra

0,6

64

90

-28,9

83,0

94,66

11,7

cp10 Vzdelávanie

4,0

7

10

-30,0

8,7

9,49

0,8

cp11 Hotely, kaviarne a reštaurácie

3,2

42

67

-37,3

55,2

93,19

38,0

cp12 Rozličné tovary a služby

2,3

85

113

-24,8

102,5

81,67

-20,8

z čoho: cp121 Osobná starostlivosť

1,9

27

25

8,0

26,1

26,36

0,2

cp125 Poistenie

2,5

44

63

-30,2

55,2

18,60

-36,6

Zdroj: Eurostat; vlastné výpočty.

| 4.3.3.1 | Nasledujúca tabuľka ilustruje rôzne miery inflácie, ktorým sú vystavené hraničné príjmové skupiny v závislosti od ich spotrebiteľského profilu, pričom sa v nej uvádzajú rozdiely od roku 1996. Za posledných 12 rokov inflácia doliehajúca na najchudobnejšie skupiny šesťkrát prekročila mieru infláciu, ktorá zasiahla najbohatšie skupiny, trikrát bol zaznamenaný opak. Počas troch rokov nebol pozorovaný výraznejší rozdiel. |
| --- | --- |

4.3.3.1

Nasledujúca tabuľka ilustruje rôzne miery inflácie, ktorým sú vystavené hraničné príjmové skupiny v závislosti od ich spotrebiteľského profilu, pričom sa v nej uvádzajú rozdiely od roku 1996. Za posledných 12 rokov inflácia doliehajúca na najchudobnejšie skupiny šesťkrát prekročila mieru infláciu, ktorá zasiahla najbohatšie skupiny, trikrát bol zaznamenaný opak. Počas troch rokov nebol pozorovaný výraznejší rozdiel.

Image

| 4.3.3.2 | Okrem tohto štrukturálneho efektu sa zdá, že počas období rastu cien potravinárskych surovín budú domácnosti, ktoré si vyberajú lacné značky alebo tie, ktoré nakupujú v lacných hypermarketoch, zasiahnuté ešte vo väčšej miere, lebo podiel potravinárskych surovín je pri spotrebiteľských cenách potravín pomerne vysoký (pretože podiel nákladov na obal, marketing atď. je tu naopak nízky). |
| --- | --- |

4.3.3.2

Okrem tohto štrukturálneho efektu sa zdá, že počas období rastu cien potravinárskych surovín budú domácnosti, ktoré si vyberajú lacné značky alebo tie, ktoré nakupujú v lacných hypermarketoch, zasiahnuté ešte vo väčšej miere, lebo podiel potravinárskych surovín je pri spotrebiteľských cenách potravín pomerne vysoký (pretože podiel nákladov na obal, marketing atď. je tu naopak nízky).

| 4.3.3.3 | Najchudobnejšie domácnosti nemôžu zmierniť dopad vyšších cien na svoj rozpočet, pretože miera ich úspor je štrukturálne nízka a nemajú ľahký prístup k pôžičkám a okrem toho im hrozí, že sa ocitnú v začarovanom kruhu zadlženia. |
| --- | --- |

4.3.3.3

Najchudobnejšie domácnosti nemôžu zmierniť dopad vyšších cien na svoj rozpočet, pretože miera ich úspor je štrukturálne nízka a nemajú ľahký prístup k pôžičkám a okrem toho im hrozí, že sa ocitnú v začarovanom kruhu zadlženia.

| 4.3.3.4 | Toto konštatovanie platí pre členské štáty, lebo – ako vidno v nižšie uvedenej tabuľke – domácnosti venujú rôzne časti svojho príjmu na rozličné kategórie tovarov a služieb v závislosti od zemepisnej situácie danej krajiny (na ostrovoch sú zvýšené dopravné náklady), úrovne socioekonomického rozvoja (rumunské a bulharské rodiny venujú približne trikrát viac peňazí na potraviny než rodiny v iných krajinách) atď. Dva posledné stĺpčeky uvádzajú, nakoľko sú výdavky za každú skupinu krajín alebo v rámci eurozóny homogénne (čím nižší variačný koeficient, tým väčšia homogénnosť). Krajiny eurozóny sú si v mnohom podobné, pre ostatné krajiny to už platí v menšej miere. Ukazuje to hranice HISC, ktorý sa opiera o priemerné hodnoty a už z definície nedokáže zohľadniť špecifické situácie jednotlivých krajín. Krajiny, ktoré vstupujú do eurozóny, by nemali podceňovať tieto závery vzhľadom na dôsledky, ktoré to bude mať pre menovú politiku a infláciu. | Eurozóna
  (okrem Lux) | 3 staré členské štáty mimo eurozóny | Nové členské štáty mimo eurozóny
  (okrem Cypru, Malty a Slovinska) | Cyprus, Malta | Rumunsko, Bulharsko | Variačný koeficient medzi skupinami | Variačný koeficient v rámci eurozóny |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bývanie, voda, elektrina, plyn a iné palivá | 26,11 | 30,57 | 22,86 | 15,33 | 25,15 | 0,23 | 0,10 |
| Potraviny a nealkoholické nápoje | 14,24 | 11,06 | 25,85 | 18,17 | 37,88 | 0,50 | 0,18 |
| Doprava | 12,94 | 13,82 | 10,22 | 15,60 | 5,73 | 0,33 | 0,16 |
| Rozličné tovary a služby | 10,14 | 7,65 | 6,25 | 6,89 | 3,07 | 0,38 | 0,29 |
| Rekreácia a kultúra | 8,65 | 12,33 | 6,98 | 8,02 | 3,54 | 0,40 | 0,32 |
| Hotely, kaviarne, reštaurácie | 6,21 | 5,27 | 3,97 | 7,68 | 2,34 | 0,40 | 0,35 |
| Alkoholické nápoje, tabak a omamné látky | 2,61 | 2,56 | 3,05 | 2,32 | 4,78 | 0,32 | 0,40 |
| Bytové zariadenie, vybavenie domácností a bežná údržba domácností | 5,77 | 6,34 | 5,00 | 8,30 | 3,39 | 0,31 | 0,13 |
| Odevy a obuv | 5,70 | 4,92 | 6,02 | 8,04 | 4,66 | 0,23 | 0,21 |
| Zdravotníctvo | 3,53 | 2,12 | 3,54 | 3,89 | 4,07 | 0,22 | 0,44 |
| Pošty a spoje | 3,06 | 2,73 | 5,21 | 3,16 | 4,72 | 0,29 | 0,17 |
| Vzdelávanie | 1,05 | 0,63 | 1,05 | 2,59 | 0,66 | 0,68 | 0,61 |
| Pozn.: pre Luxembursko nie sú údaje dostupné. |

4.3.3.4

Toto konštatovanie platí pre členské štáty, lebo – ako vidno v nižšie uvedenej tabuľke – domácnosti venujú rôzne časti svojho príjmu na rozličné kategórie tovarov a služieb v závislosti od zemepisnej situácie danej krajiny (na ostrovoch sú zvýšené dopravné náklady), úrovne socioekonomického rozvoja (rumunské a bulharské rodiny venujú približne trikrát viac peňazí na potraviny než rodiny v iných krajinách) atď. Dva posledné stĺpčeky uvádzajú, nakoľko sú výdavky za každú skupinu krajín alebo v rámci eurozóny homogénne (čím nižší variačný koeficient, tým väčšia homogénnosť). Krajiny eurozóny sú si v mnohom podobné, pre ostatné krajiny to už platí v menšej miere. Ukazuje to hranice HISC, ktorý sa opiera o priemerné hodnoty a už z definície nedokáže zohľadniť špecifické situácie jednotlivých krajín. Krajiny, ktoré vstupujú do eurozóny, by nemali podceňovať tieto závery vzhľadom na dôsledky, ktoré to bude mať pre menovú politiku a infláciu.

Eurozóna

(okrem Lux)

3 staré členské štáty mimo eurozóny

Nové členské štáty mimo eurozóny

(okrem Cypru, Malty a Slovinska)

Cyprus, Malta

Rumunsko, Bulharsko

Variačný koeficient medzi skupinami

Variačný koeficient v rámci eurozóny

Bývanie, voda, elektrina, plyn a iné palivá

26,11

30,57

22,86

15,33

25,15

0,23

0,10

Potraviny a nealkoholické nápoje

14,24

11,06

25,85

18,17

37,88

0,50

0,18

Doprava

12,94

13,82

10,22

15,60

5,73

0,33

0,16

Rozličné tovary a služby

10,14

7,65

6,25

6,89

3,07

0,38

0,29

Rekreácia a kultúra

8,65

12,33

6,98

8,02

3,54

0,40

0,32

Hotely, kaviarne, reštaurácie

6,21

5,27

3,97

7,68

2,34

0,40

0,35

Alkoholické nápoje, tabak a omamné látky

2,61

2,56

3,05

2,32

4,78

0,32

0,40

Bytové zariadenie, vybavenie domácností a bežná údržba domácností

5,77

6,34

5,00

8,30

3,39

0,31

0,13

Odevy a obuv

5,70

4,92

6,02

8,04

4,66

0,23

0,21

Zdravotníctvo

3,53

2,12

3,54

3,89

4,07

0,22

0,44

Pošty a spoje

3,06

2,73

5,21

3,16

4,72

0,29

0,17

Vzdelávanie

1,05

0,63

1,05

2,59

0,66

0,68

0,61

Pozn.: pre Luxembursko nie sú údaje dostupné.

| 4.3.4 | Podobne existuje niekedy veľmi výrazný rozdiel medzi priemernou štruktúrou spotrebiteľských výdavkov a spôsobom, akým sú v rámci HISC zohľadnené jednotlivé ukazovatele. Napríklad domácnosti v eurozóne míňali priemerne 27,5 % svojich príjmov na bývanie, vodu a energiu, pričom v rámci HISC dosahovala táto položka hodnotu 16,3 %. Podhodnotenie sa týka takisto zdravotníctva a poistenia. Naopak, HISC nadhodnocuje potravinárske výrobky, dopravu a položku hotely, kaviarne a reštaurácie. |
| --- | --- |

4.3.4

Podobne existuje niekedy veľmi výrazný rozdiel medzi priemernou štruktúrou spotrebiteľských výdavkov a spôsobom, akým sú v rámci HISC zohľadnené jednotlivé ukazovatele. Napríklad domácnosti v eurozóne míňali priemerne 27,5 % svojich príjmov na bývanie, vodu a energiu, pričom v rámci HISC dosahovala táto položka hodnotu 16,3 %. Podhodnotenie sa týka takisto zdravotníctva a poistenia. Naopak, HISC nadhodnocuje potravinárske výrobky, dopravu a položku hotely, kaviarne a reštaurácie.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Pozri stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému ‚Hospodárske a sociálne dôsledky vývoja finančných trhov‘, Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2008, s. 96, bod 1.14.

1

(2)  Belgická národná banka: „L'évolution de l'inflation en Belgique: une analyse de la Banque nationale de Belgique réalisée à la demande du gouvernement fédéra“ (Vývoj inflácie v Belgicku: analýza Belgickej národnej banky uskutočnená na žiadosť federálnej vlády), Revue économique, 2008, s. 17.

2

(3)  Príklad: koncom roka 2002 uvažujem, že si kúpim auto, ktoré by ma pred rokom stálo 100 jednotiek. 100 používam ako referenciu, avšak inflácia podľa HISC dosahovala 2,2, takže ako referenciu by som nemal používať 100, ale 102,2. Ak o takejto kúpe uvažujem v roku 2007, rozdiel je ešte väčší, lebo cena by dosahovala 114!

3

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/140 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/140

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha občianskej spoločnosti v programoch predvstupovej pomoci Európskej únie v Albánsku“

(2009/C 27/28)

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. februára 2007 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Úloha občianskej spoločnosti v programoch predvstupovej pomoci Európskej únie v Albánsku“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. júna 2008. Spravodajkyňou bola pani FLORIO.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) prijal 122 hlasmi za, pričom 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Predslov

| 1.1 | Stabilita, mier, rozvoj a integrácia celého regiónu západného Balkánu majú zásadný význam pre prítomnosť i budúcnosť Európy. V priebehu rokov sa stáva preto čoraz očividnejšou potreba posilnenia politických opatrení Európskej únie zameraných na krajiny tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.1

Stabilita, mier, rozvoj a integrácia celého regiónu západného Balkánu majú zásadný význam pre prítomnosť i budúcnosť Európy. V priebehu rokov sa stáva preto čoraz očividnejšou potreba posilnenia politických opatrení Európskej únie zameraných na krajiny tejto oblasti.

| 1.2 | Albánsko si vďaka svojej zemepisnej polohe na brehu Stredozemného mora a kvôli svojmu významu pri udržiavaní často krehkej rovnováhy v regióne zasluhuje osobitnú pozornosť európskych inštitúcií. Európsko-stredomorské partnerstvo predstavuje viac ako desať rokov základný rámec pre vzťahy medzi Európskou úniou a jej partnermi z južnej časti Stredomoria s cieľom dlhodobo udržať stabilitu v tomto regióne. Albánsko sa do Európsko-stredomorského partnerstva zapojilo začiatkom novembra 2007. |
| --- | --- |

1.2

Albánsko si vďaka svojej zemepisnej polohe na brehu Stredozemného mora a kvôli svojmu významu pri udržiavaní často krehkej rovnováhy v regióne zasluhuje osobitnú pozornosť európskych inštitúcií. Európsko-stredomorské partnerstvo predstavuje viac ako desať rokov základný rámec pre vzťahy medzi Európskou úniou a jej partnermi z južnej časti Stredomoria s cieľom dlhodobo udržať stabilitu v tomto regióne. Albánsko sa do Európsko-stredomorského partnerstva zapojilo začiatkom novembra 2007.

| 1.3 | V rámci svojej činnosti plánuje Európska únia rad opatrení na podporu hospodárskeho, demokratického a sociálneho rozvoja albánskych inštitúcií. Aj miestne orgány a občianska spoločnosť sú v centre pozornosti programov na podnecovanie účasti a zapojenia občanov do procesu smerujúceho k európskej integrácii. |
| --- | --- |

1.3

V rámci svojej činnosti plánuje Európska únia rad opatrení na podporu hospodárskeho, demokratického a sociálneho rozvoja albánskych inštitúcií. Aj miestne orgány a občianska spoločnosť sú v centre pozornosti programov na podnecovanie účasti a zapojenia občanov do procesu smerujúceho k európskej integrácii.

| 1.4 | Týmto stanoviskom z vlastnej iniciatívy chce EHSV poukázať na úlohu občianskej spoločnosti a potrebu monitorovania dosiahnutého pokroku a pretrvávajúcich prekážok v Albánsku s cieľom posilniť demokratické inštitúcie a ich lepšiu integráciu do európskych politík. |
| --- | --- |

1.4

Týmto stanoviskom z vlastnej iniciatívy chce EHSV poukázať na úlohu občianskej spoločnosti a potrebu monitorovania dosiahnutého pokroku a pretrvávajúcich prekážok v Albánsku s cieľom posilniť demokratické inštitúcie a ich lepšiu integráciu do európskych politík.

| 1.5 | Delegácia EHSV zložená z členov zastupujúcich všetky tri skupiny výboru bola na služobnej ceste v albánskom hlavnom meste Tirana od 31. marca do 1. apríla 2008. Pri tejto príležitosti bolo možné uskutočniť stretnutia s mnohými predstaviteľmi združení a organizácií albánskej občianskej spoločnosti. Dialóg s nimi bol veľmi konštruktívny a bol zohľadnený pri vypracúvaní tohto stanoviska. |
| --- | --- |

1.5

Delegácia EHSV zložená z členov zastupujúcich všetky tri skupiny výboru bola na služobnej ceste v albánskom hlavnom meste Tirana od 31. marca do 1. apríla 2008. Pri tejto príležitosti bolo možné uskutočniť stretnutia s mnohými predstaviteľmi združení a organizácií albánskej občianskej spoločnosti. Dialóg s nimi bol veľmi konštruktívny a bol zohľadnený pri vypracúvaní tohto stanoviska.

2.   Závery a odporúčania

| 2.1 | Úloha občianskej spoločnosti vo všetkých jej formách je nesmierne významná pre demokratický a občiansky rozvoj ktorejkoľvek krajiny (1). To platí o to viac pre krajiny ako Albánsko, ktoré vďaka svojej významnej geopolitickej polohe zaznamenalo v ostatných rokoch výrazný pokrok pri konsolidácii demokratických inštitúcií a približovaní sa k európskym inštitúciám a západným organizáciám (NATO). |
| --- | --- |

2.1

Úloha občianskej spoločnosti vo všetkých jej formách je nesmierne významná pre demokratický a občiansky rozvoj ktorejkoľvek krajiny (1). To platí o to viac pre krajiny ako Albánsko, ktoré vďaka svojej významnej geopolitickej polohe zaznamenalo v ostatných rokoch výrazný pokrok pri konsolidácii demokratických inštitúcií a približovaní sa k európskym inštitúciám a západným organizáciám (NATO).

| 2.2 | Monitorovanie politických opatrení prijatých vládami a činorodý príspevok občanov k nim je nevyhnutným predpokladom začleňujúceho a demokratického sociálneho pokroku. |
| --- | --- |

2.2

Monitorovanie politických opatrení prijatých vládami a činorodý príspevok občanov k nim je nevyhnutným predpokladom začleňujúceho a demokratického sociálneho pokroku.

| 2.3 | EHSV konštatuje, že zastúpenie Európskej komisie v Albánsku by malo venovať väčšiu pozornosť a viac prostriedkov aktivitám občianskej spoločnosti ako celku. To sa musí stať jednou z priorít jeho činnosti. Tieto aktivity sa budú musieť posilniť vo vidieckych a menej rozvinutých oblastiach tejto krajiny. |
| --- | --- |

2.3

EHSV konštatuje, že zastúpenie Európskej komisie v Albánsku by malo venovať väčšiu pozornosť a viac prostriedkov aktivitám občianskej spoločnosti ako celku. To sa musí stať jednou z priorít jeho činnosti. Tieto aktivity sa budú musieť posilniť vo vidieckych a menej rozvinutých oblastiach tejto krajiny.

| 2.4 | Vzhľadom na prítomnosť rôznych medzinárodných aktérov, ktorí prostredníctvom rôznych projektov podporujú činnosť občianskej spoločnosti v Albánsku a so zreteľom na niektoré objektívne ťažkosti a špecifiká, ktorými sa vyznačuje sociálna štruktúra tejto krajiny, je veľmi dôležité to, akým spôsobom sa Európska únia bude zaoberať týmito skutočnosťami. Konkrétne, pokiaľ ide o prístup k finančným prostriedkom, by bolo potrebné integrovať doň požiadavky, ktoré by uprednostňovali organizácie, ktoré preukážu, že majú časovo presne stanovené ciele, ako aj združenia, ktoré budú vyjadrením skutočného zastúpenia občanov a budú naozaj reprezentatívne. |
| --- | --- |

2.4

Vzhľadom na prítomnosť rôznych medzinárodných aktérov, ktorí prostredníctvom rôznych projektov podporujú činnosť občianskej spoločnosti v Albánsku a so zreteľom na niektoré objektívne ťažkosti a špecifiká, ktorými sa vyznačuje sociálna štruktúra tejto krajiny, je veľmi dôležité to, akým spôsobom sa Európska únia bude zaoberať týmito skutočnosťami. Konkrétne, pokiaľ ide o prístup k finančným prostriedkom, by bolo potrebné integrovať doň požiadavky, ktoré by uprednostňovali organizácie, ktoré preukážu, že majú časovo presne stanovené ciele, ako aj združenia, ktoré budú vyjadrením skutočného zastúpenia občanov a budú naozaj reprezentatívne.

| 2.5 | V transformujúcej sa spoločnosti má tripartitný sociálny dialóg zásadný význam. Možno kladne hodnotiť pokrok dosiahnutý vytvorením národnej rady práce od roku 1996. Napriek tomu sa však dodnes vyskytujú ťažkosti vo fungovaní tohto orgánu. Bolo by potrebné zabezpečiť transparentnosť, účasť a zapojenie aktérov, ktorí sa na ňom zúčastňujú a ktorí by mali byť súčasne reprezentatívni aj niesť zodpovednosť. Stretnutia rady by mali byť pravidelné a do programu by mali byť zaradené všetky najdôležitejšie témy politiky hospodárskeho rozvoja krajiny ako aj diskusie, ktoré by skutočne ovplyvňovali činnosť vlády. |
| --- | --- |

2.5

V transformujúcej sa spoločnosti má tripartitný sociálny dialóg zásadný význam. Možno kladne hodnotiť pokrok dosiahnutý vytvorením národnej rady práce od roku 1996. Napriek tomu sa však dodnes vyskytujú ťažkosti vo fungovaní tohto orgánu. Bolo by potrebné zabezpečiť transparentnosť, účasť a zapojenie aktérov, ktorí sa na ňom zúčastňujú a ktorí by mali byť súčasne reprezentatívni aj niesť zodpovednosť. Stretnutia rady by mali byť pravidelné a do programu by mali byť zaradené všetky najdôležitejšie témy politiky hospodárskeho rozvoja krajiny ako aj diskusie, ktoré by skutočne ovplyvňovali činnosť vlády.

| 2.6 | Súčasne je pri posilňovaní demokratickej účasti albánskych občanov potrebné opätovne vyzdvihnúť úlohu občianskeho dialógu. Preto môže Európska únia zohrať dôležitú úlohu pri odbornej príprave aktérov občianskej spoločnosti ako celku a uprednostňovať pritom organizácie, ktoré pôsobia konkrétne v rámci albánskej sociálnej štruktúry. |
| --- | --- |

2.6

Súčasne je pri posilňovaní demokratickej účasti albánskych občanov potrebné opätovne vyzdvihnúť úlohu občianskeho dialógu. Preto môže Európska únia zohrať dôležitú úlohu pri odbornej príprave aktérov občianskej spoločnosti ako celku a uprednostňovať pritom organizácie, ktoré pôsobia konkrétne v rámci albánskej sociálnej štruktúry.

| 2.7 | EHSV sa zaväzuje, že bude pokračovať v monitorovaní a podpore organizácií občianskej spoločnosti v Albánsku, pričom upozorňuje na skutočnosť, že tento vývoj prebieha veľmi rýchlo, a opakovane pripomína význam tejto krajiny pre stabilitu celého regiónu. |
| --- | --- |

2.7

EHSV sa zaväzuje, že bude pokračovať v monitorovaní a podpore organizácií občianskej spoločnosti v Albánsku, pričom upozorňuje na skutočnosť, že tento vývoj prebieha veľmi rýchlo, a opakovane pripomína význam tejto krajiny pre stabilitu celého regiónu.

| 2.8 | V súlade so závermi II. Fóra občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu (Ľubľana 4. – 5. júna 2008), by zriadenie zmiešaného poradného výboru aj pre Albánsko umožnilo občianskej spoločnosti vyjadriť svoje požiadavky a súčasne by mohlo prispieť k vytvoreniu silného puta medzi týmito organizáciami a európskymi inštitúciami. EHSV by okrem toho pri svojej činnosti v regióne západného Balkánu mohol podporovať posilnenie spolupráce medzi organizáciami občianskej spoločnosti krajín tejto oblasti tým, že naplno zapojí Albánsko. |
| --- | --- |

2.8

V súlade so závermi II. Fóra občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu (Ľubľana 4. – 5. júna 2008), by zriadenie zmiešaného poradného výboru aj pre Albánsko umožnilo občianskej spoločnosti vyjadriť svoje požiadavky a súčasne by mohlo prispieť k vytvoreniu silného puta medzi týmito organizáciami a európskymi inštitúciami. EHSV by okrem toho pri svojej činnosti v regióne západného Balkánu mohol podporovať posilnenie spolupráce medzi organizáciami občianskej spoločnosti krajín tejto oblasti tým, že naplno zapojí Albánsko.

| 2.9 | Európske organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú zásadnú úlohu pri zapájaní albánskych organizácií a prispievaní k ich informovanosti o politických opatreniach a programoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

2.9

Európske organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú zásadnú úlohu pri zapájaní albánskych organizácií a prispievaní k ich informovanosti o politických opatreniach a programoch Spoločenstva.

3.   Nástroje činnosti Európskej únie v Albánsku

| 3.1 | Proces stabilizácie a pridruženia, do ktorého je zapojené aj Albánsko, tvorí všeobecný rámec politiky EÚ vo vzťahu ku krajinám západného Balkánu. |
| --- | --- |

3.1

Proces stabilizácie a pridruženia, do ktorého je zapojené aj Albánsko, tvorí všeobecný rámec politiky EÚ vo vzťahu ku krajinám západného Balkánu.

| 3.2 | V januári 2006 schválila Európska rada európske partnerstvo s Albánskom, ktoré zahŕňa celý rad krátkodobých a strednodobých priorít. Následne, v júli 2006, prijali albánske inštitúcie národný akčný plán na implementáciu odporúčaní obsiahnutých v európskom partnerstve. V súčasnosti albánska vláda reviduje akčný plán z roku 2006 s cieľom zaviesť do praxe európske partnerstvo v roku 2008. Albánsko podpísalo 12. júna 2006 dohodu o stabilizácii a pridružení (SAA), čím prijalo rámec spoločných záväzkov týkajúcich sa hospodárskych, obchodných a politických aspektov, stimulujúc tým zároveň regionálnu spoluprácu. |
| --- | --- |

3.2

V januári 2006 schválila Európska rada európske partnerstvo s Albánskom, ktoré zahŕňa celý rad krátkodobých a strednodobých priorít. Následne, v júli 2006, prijali albánske inštitúcie národný akčný plán na implementáciu odporúčaní obsiahnutých v európskom partnerstve. V súčasnosti albánska vláda reviduje akčný plán z roku 2006 s cieľom zaviesť do praxe európske partnerstvo v roku 2008. Albánsko podpísalo 12. júna 2006 dohodu o stabilizácii a pridružení (SAA), čím prijalo rámec spoločných záväzkov týkajúcich sa hospodárskych, obchodných a politických aspektov, stimulujúc tým zároveň regionálnu spoluprácu.

| 3.3 | V období rokov 2001 – 2007 bol hlavným finančným nástrojom Európskej komisie na spoluprácu s Albánskom program CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation – Pomoc Spoločenstva na obnovu, rozvoj a stabilizáciu), ktorý zahŕňal 5 hlavných oblastí pôsobnosti:






  — | Demokratická stabilizácia: Prostredníctvom mikroprojektov sa podporuje rozvoj občianskej spoločnosti a MVO, ktoré sa zaoberajú presadzovaním ľudských, sociálnych a politických práv; ako aj prostredníctvom iniciatív, ktoré slúžia na posilnenie volebného systému. |
| --- | --- | --- |

3.3

V období rokov 2001 – 2007 bol hlavným finančným nástrojom Európskej komisie na spoluprácu s Albánskom program CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation – Pomoc Spoločenstva na obnovu, rozvoj a stabilizáciu), ktorý zahŕňal 5 hlavných oblastí pôsobnosti:

—

Demokratická stabilizácia: Prostredníctvom mikroprojektov sa podporuje rozvoj občianskej spoločnosti a MVO, ktoré sa zaoberajú presadzovaním ľudských, sociálnych a politických práv; ako aj prostredníctvom iniciatív, ktoré slúžia na posilnenie volebného systému.

| — | Spravodlivosť a vnútorné veci: podpora reformného procesu súdneho systému, prokuratúry a polície. Vyvíja sa úsilie o dosiahnutie integrovanej správy námorných a pozemných hraníc podporou činnosti hraničnej polície. |
| --- | --- |

—

Spravodlivosť a vnútorné veci: podpora reformného procesu súdneho systému, prokuratúry a polície. Vyvíja sa úsilie o dosiahnutie integrovanej správy námorných a pozemných hraníc podporou činnosti hraničnej polície.

| — | Budovanie kapacít (capacity building): v štátnej správe programy na reformu daňového a odvodového systému, na verejné obstarávania, na zhromažďovanie a správu štatistických údajov. |
| --- | --- |

—

Budovanie kapacít (capacity building): v štátnej správe programy na reformu daňového a odvodového systému, na verejné obstarávania, na zhromažďovanie a správu štatistických údajov.

| — | Hospodársky a sociálny rozvoj: uľahčovanie obchodnej výmeny a rozvoj miestnych spoločenstiev. Okrem toho sú podporované program Tempus a programy na podporu odbornej prípravy a vyššieho vzdelávania. |
| --- | --- |

—

Hospodársky a sociálny rozvoj: uľahčovanie obchodnej výmeny a rozvoj miestnych spoločenstiev. Okrem toho sú podporované program Tempus a programy na podporu odbornej prípravy a vyššieho vzdelávania.

| — | Životné prostredie a prírodné zdroje: opatrenia na podporu environmentálnej legislatívy v oblasti mestského a regionálneho plánovania. Ďalší aspekt sa týka podpory programov týkajúcich sa kvality vôd a ovzdušia a spracovania odpadov. |
| --- | --- |

—

Životné prostredie a prírodné zdroje: opatrenia na podporu environmentálnej legislatívy v oblasti mestského a regionálneho plánovania. Ďalší aspekt sa týka podpory programov týkajúcich sa kvality vôd a ovzdušia a spracovania odpadov.

Program CARDS prešiel z prvej fázy, v ktorej sa zameriaval hlavne na materiálnu rekonštrukciu, do ďalšieho štádia, sústreďujúceho sa na zlepšenie fungovania štátnej správy s cieľom splniť priority európskeho partnerstva ako aj požiadavky na implementáciu SAA. V období rokov 2001 – 2006 bolo na projekt CARDS, pokiaľ ide o Albánsko, vyčlenených celkovo 282,1 milióna EUR (2).

| 3.4 | Od januára 2007, následkom reformy pravidiel poskytovania pomoci EÚ a zavedených zmien, bol program CARDS nahradený novým nástrojom pre predvstupovú pomoc (IPA – Instrument for Pre-Accession Assistance), ktorého hlavným cieľom je sústrediť v jednom programe nástroje pomoci tak pre kandidátske ako aj pre potenciálne kandidátske krajiny na vstup do EÚ. V rámci IPA bol pre Albánsko v máji 2007 schválený dokument o viacročnom orientačnom plánovaní (Multiannual Indicative Planning Document – MIPD) na obdobie rokov 2007 až 2009, na základe ktorého táto krajina získa celkovo 212,9 miliónov EUR. |
| --- | --- |

3.4

Od januára 2007, následkom reformy pravidiel poskytovania pomoci EÚ a zavedených zmien, bol program CARDS nahradený novým nástrojom pre predvstupovú pomoc (IPA – Instrument for Pre-Accession Assistance), ktorého hlavným cieľom je sústrediť v jednom programe nástroje pomoci tak pre kandidátske ako aj pre potenciálne kandidátske krajiny na vstup do EÚ. V rámci IPA bol pre Albánsko v máji 2007 schválený dokument o viacročnom orientačnom plánovaní (Multiannual Indicative Planning Document – MIPD) na obdobie rokov 2007 až 2009, na základe ktorého táto krajina získa celkovo 212,9 miliónov EUR.

| 3.5 | EÚ a Albánsko podpísali v septembri 2007 dohodu o zjednodušení režimu udeľovania víz, ktorá by mala vstúpiť do platnosti v prvom polroku 2008, keď budú splnené všetky stanovené podmienky: albánskym občanom by to malo uľahčiť cestovanie do Únie. |
| --- | --- |

3.5

EÚ a Albánsko podpísali v septembri 2007 dohodu o zjednodušení režimu udeľovania víz, ktorá by mala vstúpiť do platnosti v prvom polroku 2008, keď budú splnené všetky stanovené podmienky: albánskym občanom by to malo uľahčiť cestovanie do Únie.

| 3.6 | Účasť Albánska na Stredoeurópskej dohode o voľnom obchode (CEFTA) ako aj pakte stability pre juhovýchodnú Európu spoločne so zaangažovaním Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Európskej investičnej banky (EIB) prispieva k vytvoreniu siete opatrení rôzneho druhu, ktoré napomáhajú Albánsku približovať sa k európskym normám. |
| --- | --- |

3.6

Účasť Albánska na Stredoeurópskej dohode o voľnom obchode (CEFTA) ako aj pakte stability pre juhovýchodnú Európu spoločne so zaangažovaním Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR) a Európskej investičnej banky (EIB) prispieva k vytvoreniu siete opatrení rôzneho druhu, ktoré napomáhajú Albánsku približovať sa k európskym normám.

4.   Poznámky k politickej a hospodárskej situácii v Albánsku

| 4.1 | Hospodársky rast v Albánsku zaznamenal nedávno mierne oslabenie v následku energetickej krízy, ktorá postihla krajinu. Hlavným faktorom podpory albánskeho hospodárstva sú aj naďalej peniaze (remitencie), ktoré zasielajú do krajiny predovšetkým emigranti z Talianska a Grécka. Poľnohospodárstvo sa na tvorbe HDP podieľa jednou tretinou a oficiálna miera nezamestnanosti dosahuje 13,46 %, ale tieňové hospodárstvo je naďalej veľkou záťažou. |
| --- | --- |

4.1

Hospodársky rast v Albánsku zaznamenal nedávno mierne oslabenie v následku energetickej krízy, ktorá postihla krajinu. Hlavným faktorom podpory albánskeho hospodárstva sú aj naďalej peniaze (remitencie), ktoré zasielajú do krajiny predovšetkým emigranti z Talianska a Grécka. Poľnohospodárstvo sa na tvorbe HDP podieľa jednou tretinou a oficiálna miera nezamestnanosti dosahuje 13,46 %, ale tieňové hospodárstvo je naďalej veľkou záťažou.

| 4.2 | Rozdiely medzi chudobnejšími a zaostalejšími vidieckymi oblasťami na severe krajiny a mestskými oblasťami na juhu naďalej zohrávajú podstatnú úlohu pri určovaní situácie krajiny. Tieto odlišnosti sú spôsobené aj nedávnym vývojom a súvisia predovšetkým s konfliktami, ktoré zasiahli Balkán, a negatívnymi hospodárskymi, sociálnymi a politickými dôsledkami (vrátane embarga), ktoré postihli priamo aj nepriamo zapojené krajiny. |
| --- | --- |

4.2

Rozdiely medzi chudobnejšími a zaostalejšími vidieckymi oblasťami na severe krajiny a mestskými oblasťami na juhu naďalej zohrávajú podstatnú úlohu pri určovaní situácie krajiny. Tieto odlišnosti sú spôsobené aj nedávnym vývojom a súvisia predovšetkým s konfliktami, ktoré zasiahli Balkán, a negatívnymi hospodárskymi, sociálnymi a politickými dôsledkami (vrátane embarga), ktoré postihli priamo aj nepriamo zapojené krajiny.

| 4.3 | Je potrebné dosiahnuť rozhodný pokrok v boji proti korupcii, ktorá je naďalej veľmi rozšíreným neduhom v mnohých oblastiach hospodárstva a verejnej správy. |
| --- | --- |

4.3

Je potrebné dosiahnuť rozhodný pokrok v boji proti korupcii, ktorá je naďalej veľmi rozšíreným neduhom v mnohých oblastiach hospodárstva a verejnej správy.

| 4.4 | Sily pôsobiace na politickej scéne sú si zajedno v tom, že je potrebné snažiť sa urýchliť proces integrácie do Európy, ale pri bližšom pohľade na vec sa dá konštatovať, že neexistuje účinná spolupráca medzi vládnucou väčšinou a opozíciou pri uskutočňovaní potrebných reforiem. |
| --- | --- |

4.4

Sily pôsobiace na politickej scéne sú si zajedno v tom, že je potrebné snažiť sa urýchliť proces integrácie do Európy, ale pri bližšom pohľade na vec sa dá konštatovať, že neexistuje účinná spolupráca medzi vládnucou väčšinou a opozíciou pri uskutočňovaní potrebných reforiem.

| 4.5 | V rámci dočasnej dohody SAA došlo k miernemu pokroku v oblasti súdneho systému (ktoré zaznamenala aj Európska komisia vo svojom nedávnom oznámení o západnom Balkáne (3)), ale sú nevyhnutné opatrenia v oblasti mediálnej legislatívy, boja proti nelegálnej práci, korupcii, organizovanému zločinu a chudobe. Je potrebné monitorovať priepasť, ktorá často delí legislatívne reformy od ich skutočnej implementácie. |
| --- | --- |

4.5

V rámci dočasnej dohody SAA došlo k miernemu pokroku v oblasti súdneho systému (ktoré zaznamenala aj Európska komisia vo svojom nedávnom oznámení o západnom Balkáne (3)), ale sú nevyhnutné opatrenia v oblasti mediálnej legislatívy, boja proti nelegálnej práci, korupcii, organizovanému zločinu a chudobe. Je potrebné monitorovať priepasť, ktorá často delí legislatívne reformy od ich skutočnej implementácie.

| 4.6 | V roku 2009 budú usporiadané parlamentné voľby. V tejto súvislosti si treba priať konsolidáciu volebného systému ako aj infraštruktúry potrebnej pre zabezpečenie demokratických volieb, ako napr. zoznam oprávnených voličov. |
| --- | --- |

4.6

V roku 2009 budú usporiadané parlamentné voľby. V tejto súvislosti si treba priať konsolidáciu volebného systému ako aj infraštruktúry potrebnej pre zabezpečenie demokratických volieb, ako napr. zoznam oprávnených voličov.

| 4.7 | Na vykreslenie celkovej geopolitickej situácie a procesu integrácie Albánska do západných inštitúcií je potrebné zohľadniť aj oficiálne pozvanie na účasť v NATO, ktoré táto krajina dostala na summite v Bukurešti 2. – 4. apríla 2008. |
| --- | --- |

4.7

Na vykreslenie celkovej geopolitickej situácie a procesu integrácie Albánska do západných inštitúcií je potrebné zohľadniť aj oficiálne pozvanie na účasť v NATO, ktoré táto krajina dostala na summite v Bukurešti 2. – 4. apríla 2008.

5.   Úloha občianskej spoločnosti na ceste k európskej integrácii

| 5.1 | EÚ zaviedla stratégiu, ktorá sa má zakladať na participatívnom procese zapájajúcom občiansku spoločnosť, miestnu samosprávu a darcov. Preto bol vypracovaný participatívny akčný plán, ktorý obsahuje zapojenie občianskej spoločnosti do vypracovania strednodobého programu výdavkov, prostredníctvom ktorého sa bude rozhodovať o prideľovaní prostriedkov jednotlivým sektorom. |
| --- | --- |

5.1

EÚ zaviedla stratégiu, ktorá sa má zakladať na participatívnom procese zapájajúcom občiansku spoločnosť, miestnu samosprávu a darcov. Preto bol vypracovaný participatívny akčný plán, ktorý obsahuje zapojenie občianskej spoločnosti do vypracovania strednodobého programu výdavkov, prostredníctvom ktorého sa bude rozhodovať o prideľovaní prostriedkov jednotlivým sektorom.

| 5.2 | Okrem toho boli vytvorené poradné skupiny občianskej spoločnosti v štyroch kľúčových sektoroch: poľnohospodárstvo, vzdelávanie, zdravotníctvo a sociálne veci a práca. ako aj vnútroštátna poradná skupina a technický sekretariát pri ministerstve financií. Je potrebné zdôrazniť dôležitosť projektov na inštitucionálne posilnenie miestnych samospráv na podporu ich zapojenia do tohto procesu. |
| --- | --- |

5.2

Okrem toho boli vytvorené poradné skupiny občianskej spoločnosti v štyroch kľúčových sektoroch: poľnohospodárstvo, vzdelávanie, zdravotníctvo a sociálne veci a práca. ako aj vnútroštátna poradná skupina a technický sekretariát pri ministerstve financií. Je potrebné zdôrazniť dôležitosť projektov na inštitucionálne posilnenie miestnych samospráv na podporu ich zapojenia do tohto procesu.

| 5.3 | Zapojenie miestnych orgánov a aktérov, ktorí v rôznej podobe pôsobia priamo na území, je zásadným predpokladom konsolidácie demokracie a občianskeho dohľadu nad činnosťou verejnej správy. To platí dvojnásobne práve pre krajiny ako Albánsko, ktoré sa snaží prispôsobiť európskym normám, so zreteľom na svoje budúce plné členstvo v EÚ. |
| --- | --- |

5.3

Zapojenie miestnych orgánov a aktérov, ktorí v rôznej podobe pôsobia priamo na území, je zásadným predpokladom konsolidácie demokracie a občianskeho dohľadu nad činnosťou verejnej správy. To platí dvojnásobne práve pre krajiny ako Albánsko, ktoré sa snaží prispôsobiť európskym normám, so zreteľom na svoje budúce plné členstvo v EÚ.

| 5.4 | Činnosť občianskej spoločnosti v Albánsku naráža na ťažkosti v rámci obmedzenej participatívnej demokracie. Medzinárodné organizácie a príslušné programy rozvojovej pomoci zohrávajú kľúčovú úlohu pri financovaní aktivít organizácií a združení občianskej spoločnosti: to je prvý aspekt, ktorý treba zohľadniť pri styku so spoločnosťou, ktorá postupne buduje a upevňuje demokratické inštitúcie. Je dôležité pripomenúť, že aj USA sú prítomné v albánskej spoločnosti vďaka programom rozvojovej pomoci, najmä prostredníctvom agentúry USAID. |
| --- | --- |

5.4

Činnosť občianskej spoločnosti v Albánsku naráža na ťažkosti v rámci obmedzenej participatívnej demokracie. Medzinárodné organizácie a príslušné programy rozvojovej pomoci zohrávajú kľúčovú úlohu pri financovaní aktivít organizácií a združení občianskej spoločnosti: to je prvý aspekt, ktorý treba zohľadniť pri styku so spoločnosťou, ktorá postupne buduje a upevňuje demokratické inštitúcie. Je dôležité pripomenúť, že aj USA sú prítomné v albánskej spoločnosti vďaka programom rozvojovej pomoci, najmä prostredníctvom agentúry USAID.

| 5.5 | Z politického hľadiska musí podpora Európskej únie a iných medzinárodných organizácií zameraná na splnenie požiadaviek úplnej integrácie byť sprevádzaná jednoznačnou a autonómnou politickou vôľou albánskeho ľudu a jeho zástupcov podporovať reformy zamerané na zlepšenie hospodárskych a sociálnych podmienok krajiny. V tejto súvislosti treba uvítať rozhodnutie albánskej vlády vyčleniť v poslednom rozpočtovom zákone pre albánsku občiansku spoločnosť 1 milión EUR. Treba dúfať, že spôsob fungovania a prideľovania týchto finančných prostriedkov (v súčasnosti ešte nestanovené) sa budú vyznačovať skutočnou transparentnosťou a účinným dohľadom. |
| --- | --- |

5.5

Z politického hľadiska musí podpora Európskej únie a iných medzinárodných organizácií zameraná na splnenie požiadaviek úplnej integrácie byť sprevádzaná jednoznačnou a autonómnou politickou vôľou albánskeho ľudu a jeho zástupcov podporovať reformy zamerané na zlepšenie hospodárskych a sociálnych podmienok krajiny. V tejto súvislosti treba uvítať rozhodnutie albánskej vlády vyčleniť v poslednom rozpočtovom zákone pre albánsku občiansku spoločnosť 1 milión EUR. Treba dúfať, že spôsob fungovania a prideľovania týchto finančných prostriedkov (v súčasnosti ešte nestanovené) sa budú vyznačovať skutočnou transparentnosťou a účinným dohľadom.

| 5.6 | Na podporu rozvoja úlohy občianskej spoločnosti je potrebné posilniť jej dialóg s vládou, ktorí sa javí ešte príliš nevýrazný a neplodný. Zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do legislatívneho procesu, a to tak v prípravnej fáze ako aj pri monitorovaní, je prínosné jednak pre účinnosť reforiem, jednak pre získanie súhlasu s nimi. |
| --- | --- |

5.6

Na podporu rozvoja úlohy občianskej spoločnosti je potrebné posilniť jej dialóg s vládou, ktorí sa javí ešte príliš nevýrazný a neplodný. Zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do legislatívneho procesu, a to tak v prípravnej fáze ako aj pri monitorovaní, je prínosné jednak pre účinnosť reforiem, jednak pre získanie súhlasu s nimi.

| 5.7 | Existuje mnoho mimovládnych organizácií, ktoré pôsobia v Albánsku v rôznych oblastiach: od práv žien po obranu demokracie, transparentnosti a meritokracie v inštitúciách, až po výskumné strediská, združenia na ochranu spotrebiteľov atď. Všeobecnými obmedzeniami, ktoré možno vybadať, sú koncentrácia väčšiny aktérov do Tirany bez rozšíreného zastúpenia na území krajiny, často príliš široký záber činnosti, než aby sa mohla očakávať jej skutočná účinnosť ako aj jej príliš „profesionálne“ ponímanie. |
| --- | --- |

5.7

Existuje mnoho mimovládnych organizácií, ktoré pôsobia v Albánsku v rôznych oblastiach: od práv žien po obranu demokracie, transparentnosti a meritokracie v inštitúciách, až po výskumné strediská, združenia na ochranu spotrebiteľov atď. Všeobecnými obmedzeniami, ktoré možno vybadať, sú koncentrácia väčšiny aktérov do Tirany bez rozšíreného zastúpenia na území krajiny, často príliš široký záber činnosti, než aby sa mohla očakávať jej skutočná účinnosť ako aj jej príliš „profesionálne“ ponímanie.

| 5.8 | Počas svojej služobnej cesty v Albánsku mali členovia EHSV možnosť pozorovať v albánskej občianskej spoločnosti javy, ktoré sa žiaľ vyskytujú v mnohých krajinách, ktoré sú z istého hľadiska podobné Albánsku, a to vytváranie organizácií zložených často z veľmi mála členov a prílišná „profesionalizácia“ aktérov občianskej spoločnosti, čo vedie až k tomu, že aj ona sa riadi pravidlami trhu. |
| --- | --- |

5.8

Počas svojej služobnej cesty v Albánsku mali členovia EHSV možnosť pozorovať v albánskej občianskej spoločnosti javy, ktoré sa žiaľ vyskytujú v mnohých krajinách, ktoré sú z istého hľadiska podobné Albánsku, a to vytváranie organizácií zložených často z veľmi mála členov a prílišná „profesionalizácia“ aktérov občianskej spoločnosti, čo vedie až k tomu, že aj ona sa riadi pravidlami trhu.

| 5.9 | Poľnohospodársky sektor, ktorý ešte stále tvorí podstatnú časť HDP krajiny a v ktorom sú naďalej zamestnaní mnohí pracovníci, ešte stále dopláca na privatizácie v 90. rokoch (uskutočnené podľa programu navrhnutého Svetovou bankou), ktoré viedli k vzniku veľkého počtu poľnohospodárskych mikropodnikov, ktoré sa len ťažko organizujú, aby presadzovali svoje záujmy. Z tohto dôvodu nám združenia poľnohospodárov potvrdili svoje úsilie o reformu, ktorá by zmodernizovala hospodársky a výrobný systém albánskeho poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

5.9

Poľnohospodársky sektor, ktorý ešte stále tvorí podstatnú časť HDP krajiny a v ktorom sú naďalej zamestnaní mnohí pracovníci, ešte stále dopláca na privatizácie v 90. rokoch (uskutočnené podľa programu navrhnutého Svetovou bankou), ktoré viedli k vzniku veľkého počtu poľnohospodárskych mikropodnikov, ktoré sa len ťažko organizujú, aby presadzovali svoje záujmy. Z tohto dôvodu nám združenia poľnohospodárov potvrdili svoje úsilie o reformu, ktorá by zmodernizovala hospodársky a výrobný systém albánskeho poľnohospodárstva.

6.   Stav sociálneho dialógu

| 6.1 | V Albánsku nie je sociálny dialóg a samotná reprezentatívnosť sociálnych partnerov taká rozvinutá ako v krajinách Európskej únie. Hospodárska, sociálna a politická situácia ostatných rokov neumožnila zavedenie konsolidovaného sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

6.1

V Albánsku nie je sociálny dialóg a samotná reprezentatívnosť sociálnych partnerov taká rozvinutá ako v krajinách Európskej únie. Hospodárska, sociálna a politická situácia ostatných rokov neumožnila zavedenie konsolidovaného sociálneho dialógu.

| 6.2 | Ešte stále sa vyskytujú mnohé prekážky normalizácie vzťahov medzi vládou a sociálnymi partnermi (najmä odbormi) a situácia sa vyhrotila v auguste 2007, keď súdni úradníci s policajným sprievodom vyzvali dva odborové zväzy, aby opustili sídla, ktoré si svojho času prenajali. Odborári vinia za toho rozhodnutie vládu. EHSV sa v súvislosti s týmto problémom nazdáva, že je potrebné nájsť spoločné riešenie v záujme čo najurýchlenejšieho zlepšenia vzťahov medzi odbormi a vládou, a tým zabezpečiť, aby sa každý čo najefektívnejšie venoval svojmu poslaniu. |
| --- | --- |

6.2

Ešte stále sa vyskytujú mnohé prekážky normalizácie vzťahov medzi vládou a sociálnymi partnermi (najmä odbormi) a situácia sa vyhrotila v auguste 2007, keď súdni úradníci s policajným sprievodom vyzvali dva odborové zväzy, aby opustili sídla, ktoré si svojho času prenajali. Odborári vinia za toho rozhodnutie vládu. EHSV sa v súvislosti s týmto problémom nazdáva, že je potrebné nájsť spoločné riešenie v záujme čo najurýchlenejšieho zlepšenia vzťahov medzi odbormi a vládou, a tým zabezpečiť, aby sa každý čo najefektívnejšie venoval svojmu poslaniu.

| 6.3 | Albánske odbory (4) požadujú rozsiahlejšie zapojenie najmä v otázkach, ako sú napr. opatrenia, ktoré treba prijať proti zvyšovaniu cien, boj proti korupcii a tieňovému hospodárstvu, reformy v sektore energetiky a ropného priemyslu a ich dôsledky pre zamestnanosť. |
| --- | --- |

6.3

Albánske odbory (4) požadujú rozsiahlejšie zapojenie najmä v otázkach, ako sú napr. opatrenia, ktoré treba prijať proti zvyšovaniu cien, boj proti korupcii a tieňovému hospodárstvu, reformy v sektore energetiky a ropného priemyslu a ich dôsledky pre zamestnanosť.

| 6.4 | Organizácie podnikateľov, napriek tomu, že sú roztrieštené a neochotné spolupracovať medzi sebou, sa všetky sťažujú na nedostatok transparentnosti, účasti a zapojenia do legislatívneho procesu, najmä v prípade opatrení, ktoré sa najviac týkajú hospodárskej činnosti. Od všetkých aktérov tripartitného dialógu sa požaduje rešpektovanie pravidiel a skutočná reprezentatívnosť. |
| --- | --- |

6.4

Organizácie podnikateľov, napriek tomu, že sú roztrieštené a neochotné spolupracovať medzi sebou, sa všetky sťažujú na nedostatok transparentnosti, účasti a zapojenia do legislatívneho procesu, najmä v prípade opatrení, ktoré sa najviac týkajú hospodárskej činnosti. Od všetkých aktérov tripartitného dialógu sa požaduje rešpektovanie pravidiel a skutočná reprezentatívnosť.

| 6.5 | Najvyšším orgánom tripartitného dialógu v Albánsku je národná rada práce založená v roku 1996. Ide o inštitúciu, ktorá sa usiluje zosúladiť záujmy jednotlivých hospodárskych aktérov s cieľom zmierňovať konflikty a udržiavať sociálny zmier (5). |
| --- | --- |

6.5

Najvyšším orgánom tripartitného dialógu v Albánsku je národná rada práce založená v roku 1996. Ide o inštitúciu, ktorá sa usiluje zosúladiť záujmy jednotlivých hospodárskych aktérov s cieľom zmierňovať konflikty a udržiavať sociálny zmier (5).

| 6.6 | V priebehu posledných rokov rada uznala legitimitu sociálnych partnerov a mala istý vplyv na niektoré dôležité rozhodnutia, najmä v súvislosti so mzdovou politikou. Pri hodnotení činnosti národnej rady práce je potrebné zohľadniť aj politickú nestabilitu Albánska, najmä koncom 90. rokov, ktorá sa odrazila na častej zmene ministrov práce. |
| --- | --- |

6.6

V priebehu posledných rokov rada uznala legitimitu sociálnych partnerov a mala istý vplyv na niektoré dôležité rozhodnutia, najmä v súvislosti so mzdovou politikou. Pri hodnotení činnosti národnej rady práce je potrebné zohľadniť aj politickú nestabilitu Albánska, najmä koncom 90. rokov, ktorá sa odrazila na častej zmene ministrov práce.

| 6.7 | Zástupcovia pracovníkov ani zástupcovia podnikateľov nie sú spokojní s činnosťou národnej rady práce, keďže je podľa nich nesúvislá a rada nebola konzultovaná v prípade politických otázok zásadného významu ako napr. zákony o privatizácii a vo finančnej oblasti. |
| --- | --- |

6.7

Zástupcovia pracovníkov ani zástupcovia podnikateľov nie sú spokojní s činnosťou národnej rady práce, keďže je podľa nich nesúvislá a rada nebola konzultovaná v prípade politických otázok zásadného významu ako napr. zákony o privatizácii a vo finančnej oblasti.

| 6.8 | EHSV pokladá národnú radu práce za orgán, ktorý je nesmierne dôležitý pre rozvoj sociálneho dialógu v Albánsku. Mala by byť miestom skutočnej diskusie a sprostredkovania názorov, a zaoberať sa témami celoštátneho významu. Reprezentatívnosť zúčastnených aktérov, načasovanie a pravidelnosť stretnutí sú základnými predpokladmi dobrého fungovania tejto inštitúcie. |
| --- | --- |

6.8

EHSV pokladá národnú radu práce za orgán, ktorý je nesmierne dôležitý pre rozvoj sociálneho dialógu v Albánsku. Mala by byť miestom skutočnej diskusie a sprostredkovania názorov, a zaoberať sa témami celoštátneho významu. Reprezentatívnosť zúčastnených aktérov, načasovanie a pravidelnosť stretnutí sú základnými predpokladmi dobrého fungovania tejto inštitúcie.

| 6.9 | V Albánsku bol prijatý zákon, ktorým sa zriaďuje inšpektorát práce. Napriek tomu je schopnosť tohto orgánu pôsobiť na území zatiaľ obmedzená a naďalej pretrvávajú problémy súvisiace s nedostatočnými právnymi predpismi a implementáciou pravidiel v oblasti zdravia a bezpečnosti na pracoviskách. |
| --- | --- |

6.9

V Albánsku bol prijatý zákon, ktorým sa zriaďuje inšpektorát práce. Napriek tomu je schopnosť tohto orgánu pôsobiť na území zatiaľ obmedzená a naďalej pretrvávajú problémy súvisiace s nedostatočnými právnymi predpismi a implementáciou pravidiel v oblasti zdravia a bezpečnosti na pracoviskách.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Význam a problémy občianskej spoločnosti v krajinách západného Balkánu zdôraznila aj Európska komisia vo svojom oznámení na tému „Stratégia rozširovania a hlavné výzvy na roky 2007 – 2008“, KOM(2007) 663 v konečnom znení.

1

(2)  Európska komisia,

2

http://ec.europa.eu/enlargement/albania/eu_albania_relations_en.htm

(3)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade: Západný Balkán: podpora európskej perspektívy – KOM(2008) 127 v konečnom znení.

3

(4)  Existujú dve hlavné albánske odborové organizácie: Združenie nezávislých odborových zväzov Albánska (BSPSH) a Konfederácia odborových zväzov Albánska (KSSH). Obe vznikli v roku 1992.

4

(5)  Činnosť národnej rady práce je upravená v článku 200 albánskeho kódexu pracovného práva (zákon 7.961 z 12. júla 1995 a následné zmeny a doplnenia).

5

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/144 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/144

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zriaďovanie sietí organizácií občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne“

(2009/C 27/29)

Pani Benita Ferrero-Waldner, členka Európskej komisie zodpovedná za vonkajšie vzťahy a Európsku susedskú politiku, požiadala listom z 15. júla 2007 Európsky hospodársky a sociálny výbor v súlade s článkom 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Zriaďovanie sietí organizácií občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko dňa 12. júna 2008 Spravodajcom bol pán Manoliu a pomocným spravodajcom bol pán Mitov.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 9. júla) 143 hlasmi za, 1 hlas proti, pričom 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Cieľom iniciatívy Čiernomorská synergia je zamerať politickú pozornosť na región a využiť nové príležitosti, ktoré prinieslo členstvo Rumunska a Bulharska v EÚ. Čiernomorská synergia sa sústredí na päť oblastí: dobrá administratívna správa, doprava, energetika, životné prostredie a boj proti cezhraničnej zločinnosti. |
| --- | --- |

1.1

Cieľom iniciatívy Čiernomorská synergia je zamerať politickú pozornosť na región a využiť nové príležitosti, ktoré prinieslo členstvo Rumunska a Bulharska v EÚ. Čiernomorská synergia sa sústredí na päť oblastí: dobrá administratívna správa, doprava, energetika, životné prostredie a boj proti cezhraničnej zločinnosti.

| 1.2 | Čiernomorská synergia by tiež mala prispieť k podpore európskeho sociálneho modelu a zásad sociálneho a občianskeho dialógu. Rovnako by sa mala zameriavať na obmedzovanie chudoby v čiernomorskom regióne v spolupráci s príslušnými medzinárodnými organizáciami. |
| --- | --- |

1.2

Čiernomorská synergia by tiež mala prispieť k podpore európskeho sociálneho modelu a zásad sociálneho a občianskeho dialógu. Rovnako by sa mala zameriavať na obmedzovanie chudoby v čiernomorskom regióne v spolupráci s príslušnými medzinárodnými organizáciami.

| 1.3 | EHSV vyzýva vlády krajín čiernomorského regiónu, regionálne a medzinárodné organizácie, aby zapojili občiansku spoločnosť do regionálneho dialógu a spolupráce a poskytli novú perspektívu v hlavných oblastiach, akými sú udržanie politickej stability, demokracia, právny štát, ľudské práva a základné slobody; podpora hospodárskych reforiem, rozvoja a obchodu; spolupráca v oblasti dopravy, energetiky a životného prostredia a priame kontakty medzi občanmi. |
| --- | --- |

1.3

EHSV vyzýva vlády krajín čiernomorského regiónu, regionálne a medzinárodné organizácie, aby zapojili občiansku spoločnosť do regionálneho dialógu a spolupráce a poskytli novú perspektívu v hlavných oblastiach, akými sú udržanie politickej stability, demokracia, právny štát, ľudské práva a základné slobody; podpora hospodárskych reforiem, rozvoja a obchodu; spolupráca v oblasti dopravy, energetiky a životného prostredia a priame kontakty medzi občanmi.

| 1.4 | Podľa názoru EHSV v čiernomorskom regióne existujú významné príležitosti a výzvy, ktoré si vyžadujú koordinovanú činnosť na regionálnej úrovni, do ktorej je začlenená občianska spoločnosť, najmä v kľúčových sektoroch, akými sú energetika, doprava, životné prostredie, pohyb a bezpečnosť. |
| --- | --- |

1.4

Podľa názoru EHSV v čiernomorskom regióne existujú významné príležitosti a výzvy, ktoré si vyžadujú koordinovanú činnosť na regionálnej úrovni, do ktorej je začlenená občianska spoločnosť, najmä v kľúčových sektoroch, akými sú energetika, doprava, životné prostredie, pohyb a bezpečnosť.

| 1.5 | EHSV víta rôzne súkromné a verejné iniciatívy, ktoré vznik s cieľom podporovať aktívnu účasť občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií na formovaní budúcnosti regiónu. EHSV osobitne podporuje zapojenie existujúcich sietí spolupráce občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií do Čiernomorského fóra pre partnerstvo a dialóg (Čiernomorské fórum) a Organizácie pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu (BSEC). |
| --- | --- |

1.5

EHSV víta rôzne súkromné a verejné iniciatívy, ktoré vznik s cieľom podporovať aktívnu účasť občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií na formovaní budúcnosti regiónu. EHSV osobitne podporuje zapojenie existujúcich sietí spolupráce občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií do Čiernomorského fóra pre partnerstvo a dialóg (Čiernomorské fórum) a Organizácie pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu (BSEC).

| 1.6 | EHSV podporuje vytvorenie a posilnenie úlohy národných hospodárskych a sociálnych rád a tripartitných komisií vo všetkých krajinách čiernomorského regiónu a rozvoj regionálnej spolupráce medzi tripartitnými štruktúrami v regióne. V krajinách, v ktorých nefungujú národné hospodárske a sociálne rady, treba podporiť sociálnych partnerov, aby sa zapojili do procesu konzultácií a vytvorili národné hospodárske a sociálne rady. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje vytvorenie a posilnenie úlohy národných hospodárskych a sociálnych rád a tripartitných komisií vo všetkých krajinách čiernomorského regiónu a rozvoj regionálnej spolupráce medzi tripartitnými štruktúrami v regióne. V krajinách, v ktorých nefungujú národné hospodárske a sociálne rady, treba podporiť sociálnych partnerov, aby sa zapojili do procesu konzultácií a vytvorili národné hospodárske a sociálne rady.

| 1.7 | EHSV odporúča komplexný prieskum situácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v krajinách čiernomorského regiónu. |
| --- | --- |

1.7

EHSV odporúča komplexný prieskum situácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v krajinách čiernomorského regiónu.

| 1.8 | EHSV a Medzinárodná organizácia práce (MOP) budú v novembri 2008 organizovať spoločnú konferenciu venovanú úlohe organizácií občianskej spoločnosti v krajinách čiernomorského regiónu: Vytváranie regionálnych sietí a podpora sociálneho dialógu. Do konferencie sa zapoja regionálne zainteresované strany a bude formou činnosti nadväzujúcej na toto prieskumné stanovisko. |
| --- | --- |

1.8

EHSV a Medzinárodná organizácia práce (MOP) budú v novembri 2008 organizovať spoločnú konferenciu venovanú úlohe organizácií občianskej spoločnosti v krajinách čiernomorského regiónu: Vytváranie regionálnych sietí a podpora sociálneho dialógu. Do konferencie sa zapoja regionálne zainteresované strany a bude formou činnosti nadväzujúcej na toto prieskumné stanovisko.

2.   Úvod

| 2.1 | Výbor je poctený možnosťou odpovedať na žiadosť európskej komisársky pre vonkajšie vzťahy a európsku susedskú politiku pani Benity Ferrero-Waldner o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému čiernomorskej synergie. Komisiu osobitne zaujíma hodnotenie toho, ako môžu byť organizácie občianskej spoločnosti (OOS) vo väčšej miere začlenené do uplatňovania oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Čiernomorská synergia – nová iniciatíva regionálnej spolupráce, KOM(2007) 160 v konečnom znení. |
| --- | --- |

2.1

Výbor je poctený možnosťou odpovedať na žiadosť európskej komisársky pre vonkajšie vzťahy a európsku susedskú politiku pani Benity Ferrero-Waldner o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému čiernomorskej synergie. Komisiu osobitne zaujíma hodnotenie toho, ako môžu byť organizácie občianskej spoločnosti (OOS) vo väčšej miere začlenené do uplatňovania oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Čiernomorská synergia – nová iniciatíva regionálnej spolupráce, KOM(2007) 160 v konečnom znení.

| 2.2 | EHSV teší prvé spoločné stretnutie ministrov zahraničných vecí 27 členských štátov EÚ s ich kolegami z krajín čiernomorského regiónu, ktoré sa konalo 14. februára 2008 v Kyjeve. Účasť EHSV v úlohe pozorovateľa na tomto stretnutí bola významným krokom k realizácii Čiernomorskej stratégie pre regionálnu spoluprácu. |
| --- | --- |

2.2

EHSV teší prvé spoločné stretnutie ministrov zahraničných vecí 27 členských štátov EÚ s ich kolegami z krajín čiernomorského regiónu, ktoré sa konalo 14. februára 2008 v Kyjeve. Účasť EHSV v úlohe pozorovateľa na tomto stretnutí bola významným krokom k realizácii Čiernomorskej stratégie pre regionálnu spoluprácu.

2.3   Integrovaný rozvoj v čiernomorskom regióne

| 2.3.1 | Čiernomorský región (1) je geografická oblasť s bohatými prírodnými zdrojmi, ktorá má strategickú polohu na rozhraní medzi Európou, Strednou Áziou a Blízkym východom. EÚ má viac než kedykoľvek predtým priamy záujem na prosperite, stabilite a bezpečnosti čiernomorských susedov (2) Európskej únie a pripisuje týmto faktorom strategický význam. Čiernomorský región predstavuje trh s veľkým rozvojovým potenciálom dosahujúci na 200 miliónov obyvateľov, križovatku energetických a dopravných trás, oblasť, kde sa spájajú rôzne kultúry, ako aj oblasť nevyriešených konfliktov. |
| --- | --- |

2.3.1

Čiernomorský región (1) je geografická oblasť s bohatými prírodnými zdrojmi, ktorá má strategickú polohu na rozhraní medzi Európou, Strednou Áziou a Blízkym východom. EÚ má viac než kedykoľvek predtým priamy záujem na prosperite, stabilite a bezpečnosti čiernomorských susedov (2) Európskej únie a pripisuje týmto faktorom strategický význam. Čiernomorský región predstavuje trh s veľkým rozvojovým potenciálom dosahujúci na 200 miliónov obyvateľov, križovatku energetických a dopravných trás, oblasť, kde sa spájajú rôzne kultúry, ako aj oblasť nevyriešených konfliktov.

| 2.3.2 | V tejto súvislosti sú relevantnými tri politiky EÚ: predvstupový proces v prípade Turecka, európska susedská politika v prípade piatich východných partnerov v rámci ESP (Ukrajina, Moldavsko, Gruzínsko, Arménsko, Azerbajdžan), ktorí sa tiež zapájajú do čiernomorskej spolupráce a strategického partnerstva s Ruskou federáciou vychádzajúcou zo štyroch spoločných priestorov. |
| --- | --- |

2.3.2

V tejto súvislosti sú relevantnými tri politiky EÚ: predvstupový proces v prípade Turecka, európska susedská politika v prípade piatich východných partnerov v rámci ESP (Ukrajina, Moldavsko, Gruzínsko, Arménsko, Azerbajdžan), ktorí sa tiež zapájajú do čiernomorskej spolupráce a strategického partnerstva s Ruskou federáciou vychádzajúcou zo štyroch spoločných priestorov.

| 2.3.3 | EHSV schvaľuje príspevok Komisie k celej škále parciálnych iniciatív regionálneho významu: ľudské práva a osobné slobody; právny štát, spolupráca v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti; obchodná a hospodárska integrácia a konvergencia v regulačnej oblasti; doprava, námorná politika, energetika; životné prostredie; informačná spoločnosť; zamestnanosť, sociálna politika a rovnaké príležitosti; ľudský kapitál, vzdelávanie a verejné zdravie. |
| --- | --- |

2.3.3

EHSV schvaľuje príspevok Komisie k celej škále parciálnych iniciatív regionálneho významu: ľudské práva a osobné slobody; právny štát, spolupráca v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti; obchodná a hospodárska integrácia a konvergencia v regulačnej oblasti; doprava, námorná politika, energetika; životné prostredie; informačná spoločnosť; zamestnanosť, sociálna politika a rovnaké príležitosti; ľudský kapitál, vzdelávanie a verejné zdravie.

| 2.3.4 | Podľa názoru EHSV existujú v čiernomorskom regióne významné príležitosti a výzvy, ktoré si vyžadujú koordinovanú činnosť na regionálnej úrovni, osobitne v kľúčových odvetviach, akými sú energetika, doprava, životné prostredie, pohyb a bezpečnosť. |
| --- | --- |

2.3.4

Podľa názoru EHSV existujú v čiernomorskom regióne významné príležitosti a výzvy, ktoré si vyžadujú koordinovanú činnosť na regionálnej úrovni, osobitne v kľúčových odvetviach, akými sú energetika, doprava, životné prostredie, pohyb a bezpečnosť.

| 2.3.5 | EHSV sa domnieva, že existencia rôznych formátov, prístupov a politík čiernomorských regionálnych organizácií a iniciatív spolupráce zdôrazňuje rozsah, do akého môže byť určená spolupráca na rozvoji a riadení synergie v čiernomorskej oblasti. Prehľad existujúcich regionálnych organizácií, iniciatív spolupráce, programových centier a centier pre politickú analýzu je uvedený v prílohách. |
| --- | --- |

2.3.5

EHSV sa domnieva, že existencia rôznych formátov, prístupov a politík čiernomorských regionálnych organizácií a iniciatív spolupráce zdôrazňuje rozsah, do akého môže byť určená spolupráca na rozvoji a riadení synergie v čiernomorskej oblasti. Prehľad existujúcich regionálnych organizácií, iniciatív spolupráce, programových centier a centier pre politickú analýzu je uvedený v prílohách.

2.4   Ciele EÚ v čiernomorskom regióne

| 2.4.1 | Počas uplynulých 15 rokov Európska únia vyvinula významnú činnosť týkajúcu sa čiernomorského regiónu, s cieľom stimulovať demokratické snahy, podporiť hospodárske reformy a sociálny rozvoj, chrániť stabilitu a udržiavať regionálnu spoluprácu. |
| --- | --- |

2.4.1

Počas uplynulých 15 rokov Európska únia vyvinula významnú činnosť týkajúcu sa čiernomorského regiónu, s cieľom stimulovať demokratické snahy, podporiť hospodárske reformy a sociálny rozvoj, chrániť stabilitu a udržiavať regionálnu spoluprácu.

| 2.4.2 | EHSV sa domnieva, že väčšia účasť EÚ by mala dopĺňať dvojstranné snahy, posilniť regionálnu spoluprácu, zabezpečiť väčšiu súdržnosť a politické usmernenie a zacieliť politickú pozornosť na regionálnej úrovni, čo podporí rozvoj žiadanej zóny stability, prosperity a spolupráce, na ktorej sa podieľajú jej všetci budúci susedia. |
| --- | --- |

2.4.2

EHSV sa domnieva, že väčšia účasť EÚ by mala dopĺňať dvojstranné snahy, posilniť regionálnu spoluprácu, zabezpečiť väčšiu súdržnosť a politické usmernenie a zacieliť politickú pozornosť na regionálnej úrovni, čo podporí rozvoj žiadanej zóny stability, prosperity a spolupráce, na ktorej sa podieľajú jej všetci budúci susedia.

| 2.4.3 | EHSV sa domnieva, že regionálny prístup k čiernomorskej oblasti by mal byť cielený a nemal by sa využívať ani na poskytnutie alternatívy k členstvu v EÚ, ani na určenie konečných hraníc EÚ. |
| --- | --- |

2.4.3

EHSV sa domnieva, že regionálny prístup k čiernomorskej oblasti by mal byť cielený a nemal by sa využívať ani na poskytnutie alternatívy k členstvu v EÚ, ani na určenie konečných hraníc EÚ.

3.   Charakteristiky organizácií občianskej spoločnosti čiernomorského regiónu

| 3.1 | Historické, politické a sociálno-ekonomické zázemie v desiatich krajinách čiernomorskej oblasti a následne aj podmienky pre občianske spoločnosti sa vo výraznej miere odlišujú. Počas sovietskeho obdobia boli „sociálne subjekty“ alebo „profesionálna spolupráca“ zredukované vládnucou stranou režimu na obyčajné „nástroje“. V oblasti čiernomorského regiónu túto skutočnosť možno považovať za spoločnú charakteristiku s výnimkou Turecka a Grécka. Od začiatku 90. rokov minulého storočia sa všetky krajiny strednej a východnej Európy veľmi rýchlo zapájali do procesu politickej a hospodárskej transformácie, ktorý mal výrazné vplyvy na občianske spoločnosti. |
| --- | --- |

3.1

Historické, politické a sociálno-ekonomické zázemie v desiatich krajinách čiernomorskej oblasti a následne aj podmienky pre občianske spoločnosti sa vo výraznej miere odlišujú. Počas sovietskeho obdobia boli „sociálne subjekty“ alebo „profesionálna spolupráca“ zredukované vládnucou stranou režimu na obyčajné „nástroje“. V oblasti čiernomorského regiónu túto skutočnosť možno považovať za spoločnú charakteristiku s výnimkou Turecka a Grécka. Od začiatku 90. rokov minulého storočia sa všetky krajiny strednej a východnej Európy veľmi rýchlo zapájali do procesu politickej a hospodárskej transformácie, ktorý mal výrazné vplyvy na občianske spoločnosti.

| 3.2 | EHSV presadzuje podporovanie posilnenej spolupráce medzi EÚ a krajinami čiernomorského regiónu založenej na zdieľanom chápaní spoločných hodnôt, základných slobôd, záväzku k otvorenej spoločnosti a dialógu vychádzajúceho z nezávislosti partnerov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.2

EHSV presadzuje podporovanie posilnenej spolupráce medzi EÚ a krajinami čiernomorského regiónu založenej na zdieľanom chápaní spoločných hodnôt, základných slobôd, záväzku k otvorenej spoločnosti a dialógu vychádzajúceho z nezávislosti partnerov občianskej spoločnosti.

| 3.3 | EHSV sa domnieva, že nasledujúce skutočnosti predstavujú hlavné dôvody pomalého rozvoja OOS v čiernomorskom regióne: nedôraznosť systému súdnictva a jeho závislosť od vlád, vo väčšine prípadov systém súdnictva chráni pred občianskymi záujmy úradov; nedostatok vyváženého rozdelenia úradnej moci a zodpovednosti medzi centrálne a miestne orgány; zväzujúce trestné a fiškálne funkcie vlád; manipulovanie úradníkov prostredníctvom korupcie a úplatkárstva; pretváranie občianskych práv a slobôd na neexistujúce pojmy; obmedzenie prístupu verejnosti k informáciám; vlády, ktoré udržiavajú predstieraný dialóg s vybranými zástupcami takzvanej občianskej spoločnosti; nedostatočné právne a hospodárske podmienky na podporu skutočne slobodných organizácií občianskej spoločnosti; OOS fungujú na základe medzinárodnej alebo korporátnej finančnej pomoci; nedostatočný rozvoj kultúry demokracie. |
| --- | --- |

3.3

EHSV sa domnieva, že nasledujúce skutočnosti predstavujú hlavné dôvody pomalého rozvoja OOS v čiernomorskom regióne: nedôraznosť systému súdnictva a jeho závislosť od vlád, vo väčšine prípadov systém súdnictva chráni pred občianskymi záujmy úradov; nedostatok vyváženého rozdelenia úradnej moci a zodpovednosti medzi centrálne a miestne orgány; zväzujúce trestné a fiškálne funkcie vlád; manipulovanie úradníkov prostredníctvom korupcie a úplatkárstva; pretváranie občianskych práv a slobôd na neexistujúce pojmy; obmedzenie prístupu verejnosti k informáciám; vlády, ktoré udržiavajú predstieraný dialóg s vybranými zástupcami takzvanej občianskej spoločnosti; nedostatočné právne a hospodárske podmienky na podporu skutočne slobodných organizácií občianskej spoločnosti; OOS fungujú na základe medzinárodnej alebo korporátnej finančnej pomoci; nedostatočný rozvoj kultúry demokracie.

| 3.4 | Je potrebné vypracovať komplexnú a komparatívnu štúdiu týkajúcu sa situácie organizácií občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne. Táto štúdia sa musí zamerať na výzvy, ktoré predstavuje súčasná situácia v regióne, musí sa sústrediť na existujúce možnosti pre organizácie občianskej spoločnosti vrátane úlohy regionálnej siete a musí analyzovať rozvíjajúce sa iniciatívy organizovanej občianskej spoločnosti na regionálnej a európskej úrovni. V štúdii by sa tiež mali analyzovať sloboda združovania, registrácia a daňové pravidlá a postupy, sloboda prejavu, fungovanie tripartitných konzultácií. |
| --- | --- |

3.4

Je potrebné vypracovať komplexnú a komparatívnu štúdiu týkajúcu sa situácie organizácií občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne. Táto štúdia sa musí zamerať na výzvy, ktoré predstavuje súčasná situácia v regióne, musí sa sústrediť na existujúce možnosti pre organizácie občianskej spoločnosti vrátane úlohy regionálnej siete a musí analyzovať rozvíjajúce sa iniciatívy organizovanej občianskej spoločnosti na regionálnej a európskej úrovni. V štúdii by sa tiež mali analyzovať sloboda združovania, registrácia a daňové pravidlá a postupy, sloboda prejavu, fungovanie tripartitných konzultácií.

4.   Siete organizácií občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne

| 4.1 | EHSV upozorňuje, že je zodpovednosťou občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií rozhodnúť sa, akým spôsobom bude prebiehať ich organizácia na vnútroštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

4.1

EHSV upozorňuje, že je zodpovednosťou občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií rozhodnúť sa, akým spôsobom bude prebiehať ich organizácia na vnútroštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni.

| 4.2 | EHSV schvaľuje prístup Komisie, v rámci ktorého Komisia nehodlá vytvoriť novú regionálnu štruktúru organizácií občianskej spoločnosti a podporuje rozvoj rozmeru občianskej spoločnosti v existujúcich sieťach, ako aj účasť organizácií občianskej spoločnosti v regionálnych a nadnárodných sieťach. |
| --- | --- |

4.2

EHSV schvaľuje prístup Komisie, v rámci ktorého Komisia nehodlá vytvoriť novú regionálnu štruktúru organizácií občianskej spoločnosti a podporuje rozvoj rozmeru občianskej spoločnosti v existujúcich sieťach, ako aj účasť organizácií občianskej spoločnosti v regionálnych a nadnárodných sieťach.

| 4.3 | EHSV odporúča, aby siete organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií vytvorené na regionálnej úrovni rozvíjali užšie vzťahy s Organizáciou pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu (BSEC), ktorá je platformou pre hospodársku spoluprácu v regióne a najvyvinutejšou medzivládnou organizáciou v čiernomorskom regióne. EHSV sa domnieva, že by bolo prospešné začleniť efektívne partnerstvo s organizáciami občianskej spoločnosti do politického smerovania a činnosti organizácie BSEC vo forme kľúčového rozmeru. |
| --- | --- |

4.3

EHSV odporúča, aby siete organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií vytvorené na regionálnej úrovni rozvíjali užšie vzťahy s Organizáciou pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu (BSEC), ktorá je platformou pre hospodársku spoluprácu v regióne a najvyvinutejšou medzivládnou organizáciou v čiernomorskom regióne. EHSV sa domnieva, že by bolo prospešné začleniť efektívne partnerstvo s organizáciami občianskej spoločnosti do politického smerovania a činnosti organizácie BSEC vo forme kľúčového rozmeru.

| 4.4 | EHSV sa domnieva, že Čiernomorské fórum by sa mohlo stať platformou pre otvorený dialóg medzi vládami a organizovanou občianskou spoločnosťou, vychádzajúc z jeho skúsenosti so spájaním MVO z regiónu a uľahčovaním interakcie medzi vládnymi a mimovládnymi subjektmi. Toto fórum zriadili hlavy štátov viacerých čiernomorských krajín v roku 2006. Jeho cieľom nie je vytvoriť stálu štruktúru a nevykonáva duplicitne činnosti existujúcich mechanizmov spolupráce v regióne. |
| --- | --- |

4.4

EHSV sa domnieva, že Čiernomorské fórum by sa mohlo stať platformou pre otvorený dialóg medzi vládami a organizovanou občianskou spoločnosťou, vychádzajúc z jeho skúsenosti so spájaním MVO z regiónu a uľahčovaním interakcie medzi vládnymi a mimovládnymi subjektmi. Toto fórum zriadili hlavy štátov viacerých čiernomorských krajín v roku 2006. Jeho cieľom nie je vytvoriť stálu štruktúru a nevykonáva duplicitne činnosti existujúcich mechanizmov spolupráce v regióne.

| 4.5 | EHSV navrhuje, aby boli sieťam občianskej spoločnosti zverené nasledujúce prioritné oblasti spolupráce: určovanie spoločných záujmov, formulovanie strednodobých a dlhodobých stratégií zameraných na budovanie kapacity občianskej spoločnosti, podpora širších synergií medzi organizáciami občianskej spoločnosti, s cieľom pripraviť podmienky na úspech projektov regionálnej spolupráce, hodnotenie existujúcich nástrojov, hodnotenie vnútroštátnych a regionálnych kapacít, určovanie zásadných požiadaviek a príprava na budúcnosť iniciatívnym spôsobom. |
| --- | --- |

4.5

EHSV navrhuje, aby boli sieťam občianskej spoločnosti zverené nasledujúce prioritné oblasti spolupráce: určovanie spoločných záujmov, formulovanie strednodobých a dlhodobých stratégií zameraných na budovanie kapacity občianskej spoločnosti, podpora širších synergií medzi organizáciami občianskej spoločnosti, s cieľom pripraviť podmienky na úspech projektov regionálnej spolupráce, hodnotenie existujúcich nástrojov, hodnotenie vnútroštátnych a regionálnych kapacít, určovanie zásadných požiadaviek a príprava na budúcnosť iniciatívnym spôsobom.

| 4.6 | Založené organizované siete organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií by mali byť otvorené účasti každej zainteresovanej organizácie občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne. |
| --- | --- |

4.6

Založené organizované siete organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych organizácií by mali byť otvorené účasti každej zainteresovanej organizácie občianskej spoločnosti v čiernomorskom regióne.

5.   Hospodárske a sociálne rady v čiernomorskom regióne

| 5.1 | EHSV spolupracuje s tromi národnými hospodárskymi a sociálnymi radami, a dvoma podobnými orgánmi z čiernomorského regiónu (v prílohe II sa uvádzajú podrobnosti o týchto orgánoch), ktoré sú činné aj v rámci Medzinárodnej asociácie národných hospodárskych a sociálnych rád (AICESIS):






  — | Bulharsko – Hospodárska a sociálna rada; |
| --- | --- | --- |

5.1

EHSV spolupracuje s tromi národnými hospodárskymi a sociálnymi radami, a dvoma podobnými orgánmi z čiernomorského regiónu (v prílohe II sa uvádzajú podrobnosti o týchto orgánoch), ktoré sú činné aj v rámci Medzinárodnej asociácie národných hospodárskych a sociálnych rád (AICESIS):

—

Bulharsko – Hospodárska a sociálna rada;

| — | Grécko – Hospodársky a sociálny výbor; |
| --- | --- |

—

Grécko – Hospodársky a sociálny výbor;

| — | Rumunsko – Hospodárska a sociálna rada – CES; |
| --- | --- |

—

Rumunsko – Hospodárska a sociálna rada – CES;

| — | Rusko – Verejná komora; |
| --- | --- |

—

Rusko – Verejná komora;

| — | Ukrajina – Národná tripartitná sociálna a hospodárska rada. |
| --- | --- |

—

Ukrajina – Národná tripartitná sociálna a hospodárska rada.

| 5.2 | EHSV podpísal memorandum o porozumení s Verejnou komorou Ruskej federácie. Rovnako sa plánuje posilnenie spolupráce s ukrajinskou Národnou tripartitnou sociálnou a hospodárskou radou. V Rusku tiež existuje tripartitná komisia, ktorú by EHSV mal zapojiť do dialógu. |
| --- | --- |

5.2

EHSV podpísal memorandum o porozumení s Verejnou komorou Ruskej federácie. Rovnako sa plánuje posilnenie spolupráce s ukrajinskou Národnou tripartitnou sociálnou a hospodárskou radou. V Rusku tiež existuje tripartitná komisia, ktorú by EHSV mal zapojiť do dialógu.

| 5.3 | EHSV spolupracuje s Tureckom v rámci zmiešaného poradného výboru. EHSV podporuje reformu existujúcej hospodárskej a sociálnej rady v Turecku, s cieľom dosiahnuť, aby disponovala riadne stanoveným inštitucionálnym statusom a mohla byť súčasťou medzinárodných sietí hospodárskych a sociálnych rád. |
| --- | --- |

5.3

EHSV spolupracuje s Tureckom v rámci zmiešaného poradného výboru. EHSV podporuje reformu existujúcej hospodárskej a sociálnej rady v Turecku, s cieľom dosiahnuť, aby disponovala riadne stanoveným inštitucionálnym statusom a mohla byť súčasťou medzinárodných sietí hospodárskych a sociálnych rád.

| 5.4 | V Moldavsku existuje Národná komisia pre poradenstvo a kolektívne vyjednávanie, tripartitný orgán založený na základe zákona o kolektívnom vyjednávaní. Tejto komisii predsedá prvý podpredseda vlády a služby sekretariátu poskytuje ministerstvo hospodárstva a obchodu, ktoré sa zaoberá aj pracovnými otázkami. Aj v Gruzínsku sa rozvíja hospodárska a sociálna rada, EHSV však v súčasnosti s týmito orgánmi nespolupracuje. |
| --- | --- |

5.4

V Moldavsku existuje Národná komisia pre poradenstvo a kolektívne vyjednávanie, tripartitný orgán založený na základe zákona o kolektívnom vyjednávaní. Tejto komisii predsedá prvý podpredseda vlády a služby sekretariátu poskytuje ministerstvo hospodárstva a obchodu, ktoré sa zaoberá aj pracovnými otázkami. Aj v Gruzínsku sa rozvíja hospodárska a sociálna rada, EHSV však v súčasnosti s týmito orgánmi nespolupracuje.

| 5.5 | V krajinách, v ktorých nefungujú národné hospodárske a sociálne rady, je potrebné podporiť sociálnych partnerov, aby sa zapojili do procesu konzultácií a vytvorili národné hospodárske a sociálne rady. |
| --- | --- |

5.5

V krajinách, v ktorých nefungujú národné hospodárske a sociálne rady, je potrebné podporiť sociálnych partnerov, aby sa zapojili do procesu konzultácií a vytvorili národné hospodárske a sociálne rady.

| 5.6 | Malo by sa podporovať posilnenej spolupráce na regionálnej úrovni a medzinárodnej spolupráce medzi EHSV a hospodárskymi a sociálnymi radami čiernomorského regiónu. Z dlhodobého hľadiska by mohol EHSV prispieť k vytvoreniu siete medzi existujúcimi a rozvíjajúcimi sa hospodárskymi a sociálnymi radami, ako aj inými tripartitnými štruktúrami v regióne. |
| --- | --- |

5.6

Malo by sa podporovať posilnenej spolupráce na regionálnej úrovni a medzinárodnej spolupráce medzi EHSV a hospodárskymi a sociálnymi radami čiernomorského regiónu. Z dlhodobého hľadiska by mohol EHSV prispieť k vytvoreniu siete medzi existujúcimi a rozvíjajúcimi sa hospodárskymi a sociálnymi radami, ako aj inými tripartitnými štruktúrami v regióne.

6.   Účasť občianskej spoločnosti na formovaní vnútroštátnych, regionálnych a medzinárodných politík

| 6.1 | Rozvíjajúca sa občianska spoločnosť poskytuje nový pohľad na hlavné otázky, preto EHSV vyzýva vlády čiernomorského regiónu, regionálne a medzinárodné organizácie, aby zapojili občiansku spoločnosť do efektívnejšej účasti na regionálnom dialógu. EHSV sa domnieva, že prioritná pozornosť by mala byť v rámci dialógu a spolupráce venovaná týmto štyrom oblastiam:






  — | udržiavanie politickej stability, demokracie, právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd; |
| --- | --- | --- |

6.1

Rozvíjajúca sa občianska spoločnosť poskytuje nový pohľad na hlavné otázky, preto EHSV vyzýva vlády čiernomorského regiónu, regionálne a medzinárodné organizácie, aby zapojili občiansku spoločnosť do efektívnejšej účasti na regionálnom dialógu. EHSV sa domnieva, že prioritná pozornosť by mala byť v rámci dialógu a spolupráce venovaná týmto štyrom oblastiam:

—

udržiavanie politickej stability, demokracie, právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd;

| — | presadzovanie hospodárskych reforiem, rozvoja a obchodu; |
| --- | --- |

—

presadzovanie hospodárskych reforiem, rozvoja a obchodu;

| — | spolupráca v oblasti dopravy, energetiky a životného prostredia; |
| --- | --- |

—

spolupráca v oblasti dopravy, energetiky a životného prostredia;

| — | priame kontakty medzi ľuďmi. |
| --- | --- |

—

priame kontakty medzi ľuďmi.

6.2   Udržiavanie politickej stability, demokracie, právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd

| 6.2.1 | Prístup EHSV podporuje Komisiu, aby v plnej miere využila Čiernomorskú synergiu a Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva na podporu cezhraničnej a regionálnej spolupráce medzi organizáciami občianskej spoločnosti. EHSV zdôrazňuje význam medzikultúrneho dialógu zameraného na urovnávanie sporov, vytvárajúceho priestor udržateľnej demokracie, právneho štátu a dobrej správy vecí verejných na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

6.2.1

Prístup EHSV podporuje Komisiu, aby v plnej miere využila Čiernomorskú synergiu a Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva na podporu cezhraničnej a regionálnej spolupráce medzi organizáciami občianskej spoločnosti. EHSV zdôrazňuje význam medzikultúrneho dialógu zameraného na urovnávanie sporov, vytvárajúceho priestor udržateľnej demokracie, právneho štátu a dobrej správy vecí verejných na miestnej a regionálnej úrovni.

| 6.2.2 | Dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd vrátane rešpektovania nezávislosti sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti a slobody tlače by malo byť v centre vonkajšej politiky EÚ v dvojstranných vzťahoch a v regionálnom prístupe. |
| --- | --- |

6.2.2

Dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd vrátane rešpektovania nezávislosti sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti a slobody tlače by malo byť v centre vonkajšej politiky EÚ v dvojstranných vzťahoch a v regionálnom prístupe.

| 6.2.3 | Čiernomorská synergia by tiež mala prispieť k podpore európskeho sociálneho modelu, zásady sociálneho a občianskeho dialógu. Rovnako by sa mala zameriavať na obmedzovanie chudoby v čiernomorskom regióne v spolupráci s príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä so Svetovou bankou a Medzinárodnou organizáciou práce (MOP). |
| --- | --- |

6.2.3

Čiernomorská synergia by tiež mala prispieť k podpore európskeho sociálneho modelu, zásady sociálneho a občianskeho dialógu. Rovnako by sa mala zameriavať na obmedzovanie chudoby v čiernomorskom regióne v spolupráci s príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä so Svetovou bankou a Medzinárodnou organizáciou práce (MOP).

6.3   Presadzovanie hospodárskych reforiem, rozvoja a obchodu

| 6.3.1 | V uplynulom desaťročí došlo v čiernomorskom regióne k významným politickým, inštitucionálnym, makroekonomickým reformám a reformám v regulačnej oblasti. Medzi hospodárstvami krajín v regióne existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o dostupnosť faktorov výroby, prírodných zdrojov, výrobnej kapacity a veľkosti trhu. Krajiny čiernomorského regiónu sú na rôznych úrovniach rozvoja, v rôznych fázach realizácie reforiem, majú rôznu úroveň hospodárskej a sociálnej rovnováhy a kapacity reagovať na základné potreby svojich občanov. Krajiny v tomto regióne musia riešiť problémy neoficiálnej ekonomiky, korupcie, migrácie a chudoby. |
| --- | --- |

6.3.1

V uplynulom desaťročí došlo v čiernomorskom regióne k významným politickým, inštitucionálnym, makroekonomickým reformám a reformám v regulačnej oblasti. Medzi hospodárstvami krajín v regióne existujú výrazné rozdiely, pokiaľ ide o dostupnosť faktorov výroby, prírodných zdrojov, výrobnej kapacity a veľkosti trhu. Krajiny čiernomorského regiónu sú na rôznych úrovniach rozvoja, v rôznych fázach realizácie reforiem, majú rôznu úroveň hospodárskej a sociálnej rovnováhy a kapacity reagovať na základné potreby svojich občanov. Krajiny v tomto regióne musia riešiť problémy neoficiálnej ekonomiky, korupcie, migrácie a chudoby.

| 6.3.2 | Krajiny čiernomorského regiónu disponujú vysoko dynamickým súkromným sektorom. Ide o hlavný určujúci faktor konkurencieschopnosti hospodárstva a jeho dlhodobého rastového potenciálu. Mala by sa presadzovať podpora malých a stredných podnikov, s cieľom prispieť k rozvoju hospodárskej a sociálnej rovnováhy. |
| --- | --- |

6.3.2

Krajiny čiernomorského regiónu disponujú vysoko dynamickým súkromným sektorom. Ide o hlavný určujúci faktor konkurencieschopnosti hospodárstva a jeho dlhodobého rastového potenciálu. Mala by sa presadzovať podpora malých a stredných podnikov, s cieľom prispieť k rozvoju hospodárskej a sociálnej rovnováhy.

| 6.3.3 | EHSV sa domnieva, že dlhodobá hospodárska udržateľnosť v čiernomorskom regióne je priamo prepojená so situáciou v oblasti životného prostredia, s rastúcou negatívnou externalitou, záležitosťami sociálnej zodpovednosti, dodržiavaním spoločných sociálnych noriem a rastúcim zmyslom pre zodpovednosť voči životnému prostrediu. EHSV zdôrazňuje význam posilňovania sociálnych služieb a služieb vzdelávania a kultúry dostupných všetkým občanom, s cieľom bojovať proti chudobe a nerovnosti. |
| --- | --- |

6.3.3

EHSV sa domnieva, že dlhodobá hospodárska udržateľnosť v čiernomorskom regióne je priamo prepojená so situáciou v oblasti životného prostredia, s rastúcou negatívnou externalitou, záležitosťami sociálnej zodpovednosti, dodržiavaním spoločných sociálnych noriem a rastúcim zmyslom pre zodpovednosť voči životnému prostrediu. EHSV zdôrazňuje význam posilňovania sociálnych služieb a služieb vzdelávania a kultúry dostupných všetkým občanom, s cieľom bojovať proti chudobe a nerovnosti.

| 6.3.4 | EHSV zdôrazňuje potrebu skvalitnenia investičnej klímy, presadzovania reforiem trhového hospodárstva, podpory liberalizačných opatrení a pomoci v súlade so zásadami WTO, vytvorenia oblasti voľného trhu v čiernomorskom regióne. Vplyv technologickej inovácie by mohol otvoriť nové možnosti medzinárodnej spolupráce, vonkajších investícií a rozvoja služieb. |
| --- | --- |

6.3.4

EHSV zdôrazňuje potrebu skvalitnenia investičnej klímy, presadzovania reforiem trhového hospodárstva, podpory liberalizačných opatrení a pomoci v súlade so zásadami WTO, vytvorenia oblasti voľného trhu v čiernomorskom regióne. Vplyv technologickej inovácie by mohol otvoriť nové možnosti medzinárodnej spolupráce, vonkajších investícií a rozvoja služieb.

6.4   Spolupráca v oblasti dopravy, energetiky a životného prostredia

| 6.4.1 | EHSV považuje čiernomorský región za geopoliticky a strategicky významnú oblasť, za región produkcie a transferu, pre diverzifikáciu dodávok energií do EÚ. EHSV je naklonený podpore rozmanitosti dodávok, ďalšieho posilnenia podpory určenia a vytvorenia novej, životaschopnej a bezpečnej infraštruktúry a dopravných koridorov, dodávateľov a trás. |
| --- | --- |

6.4.1

EHSV považuje čiernomorský región za geopoliticky a strategicky významnú oblasť, za región produkcie a transferu, pre diverzifikáciu dodávok energií do EÚ. EHSV je naklonený podpore rozmanitosti dodávok, ďalšieho posilnenia podpory určenia a vytvorenia novej, životaschopnej a bezpečnej infraštruktúry a dopravných koridorov, dodávateľov a trás.

| 6.4.2 | Vzrastajúce ceny ropy a plynu, narastajúca závislosť EÚ od niekoľkých vonkajších dodávateľov a globálne otepľovanie znepokojujú aj krajiny čiernomorského regiónu. EÚ iniciovala diskusiu o potrebe európskej energetickej politiky, s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj, konkurencieschopnosť a bezpečnosť dodávok (3). EHSV si uvedomuje, že zvyšovanie cien energií môže do veľkej miery ovplyvniť hospodársku a sociálnu rovnováhu v krajinách regiónu. |
| --- | --- |

6.4.2

Vzrastajúce ceny ropy a plynu, narastajúca závislosť EÚ od niekoľkých vonkajších dodávateľov a globálne otepľovanie znepokojujú aj krajiny čiernomorského regiónu. EÚ iniciovala diskusiu o potrebe európskej energetickej politiky, s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj, konkurencieschopnosť a bezpečnosť dodávok (3). EHSV si uvedomuje, že zvyšovanie cien energií môže do veľkej miery ovplyvniť hospodársku a sociálnu rovnováhu v krajinách regiónu.

| 6.4.3 | Nové trasy dodávok, akými sú napríklad transkaspický/transčiernomorský energetický koridor (4) a plynovod Nabucco (5) (projekt plynovodu, ktorý bude mať dĺžku 3 400 kilometrov a pretečie ním 31 miliárd kubických ton zemného plynu ročne), ako aj projekty INOGATE a TRACECA, by mali predstavovať primeraný rámec na vytvorenie konkurencieschopného energetického trhu. Rusko iniciuje vybudovanie plynovodu Južný prúd vedúceho z Ruska popod Čierne more cez Balkán a strednú Európu a plynovodu Severný prúd v Baltickom mori. |
| --- | --- |

6.4.3

Nové trasy dodávok, akými sú napríklad transkaspický/transčiernomorský energetický koridor (4) a plynovod Nabucco (5) (projekt plynovodu, ktorý bude mať dĺžku 3 400 kilometrov a pretečie ním 31 miliárd kubických ton zemného plynu ročne), ako aj projekty INOGATE a TRACECA, by mali predstavovať primeraný rámec na vytvorenie konkurencieschopného energetického trhu. Rusko iniciuje vybudovanie plynovodu Južný prúd vedúceho z Ruska popod Čierne more cez Balkán a strednú Európu a plynovodu Severný prúd v Baltickom mori.

| 6.4.4 | EHSV zdôrazňuje, že efektívne uplatňovanie vonkajšej politiky, pokiaľ ide o potenciálne nové energetické koridory zásobujúce ropou a plynom z čiernomorského a kaspického regiónu by malo byť založené na podpore Azerbajdžanu, s cieľom dosiahnuť jeho skutočnú nezávislosť ako dodávateľa energií, na pomoci pri vytváraní jeho vnútroštátnych odvetví ropy a zemného plynu a na podpore Gruzínska, Moldavska, Rumunska a Ukrajiny, ako kľúčových faktorov pri poskytovaní energetických tranzitných koridorov smerujúcich do európskeho priestoru. Malo by sa zohľadniť, že Rusko je tiež zainteresovanou stranou tohto procesu. EHSV navrhuje, aby boli európske podniky zapojené do rozvoja odvetvia ropy a zemného plynu a budovania ropovodov a plynovodov v plnej miere podporované. Cieľom EÚ by malo byť aj posilnenie úlohy Turecka ako faktora stability v regióne. |
| --- | --- |

6.4.4

EHSV zdôrazňuje, že efektívne uplatňovanie vonkajšej politiky, pokiaľ ide o potenciálne nové energetické koridory zásobujúce ropou a plynom z čiernomorského a kaspického regiónu by malo byť založené na podpore Azerbajdžanu, s cieľom dosiahnuť jeho skutočnú nezávislosť ako dodávateľa energií, na pomoci pri vytváraní jeho vnútroštátnych odvetví ropy a zemného plynu a na podpore Gruzínska, Moldavska, Rumunska a Ukrajiny, ako kľúčových faktorov pri poskytovaní energetických tranzitných koridorov smerujúcich do európskeho priestoru. Malo by sa zohľadniť, že Rusko je tiež zainteresovanou stranou tohto procesu. EHSV navrhuje, aby boli európske podniky zapojené do rozvoja odvetvia ropy a zemného plynu a budovania ropovodov a plynovodov v plnej miere podporované. Cieľom EÚ by malo byť aj posilnenie úlohy Turecka ako faktora stability v regióne.

| 6.4.5 | EHSV sa domnieva, že rozvoj politík šetrenia energie v čiernomorskom regióne by mal byť začlenený medzi kľúčové priority programov EÚ v oblasti spolupráce a technickej pomoci. Programy súvisiace s energetikou by mali prispieť k šetreniu energie, znižovaniu nákladov a obmedzovaniu znečistenia. |
| --- | --- |

6.4.5

EHSV sa domnieva, že rozvoj politík šetrenia energie v čiernomorskom regióne by mal byť začlenený medzi kľúčové priority programov EÚ v oblasti spolupráce a technickej pomoci. Programy súvisiace s energetikou by mali prispieť k šetreniu energie, znižovaniu nákladov a obmedzovaniu znečistenia.

6.5   Priame kontakty medzi ľuďmi

| 6.5.1 | EHSV víta blížiaci sa program cezhraničnej spolupráce pre čiernomorskú oblasť podporený v rámci finančného nástroja európskej susedskej politiky (ENPI 2007 – 2013) a zdôrazňuje význam podpory priamych kontaktov medzi ľuďmi, najmä medzi ľuďmi mladej generácie, v krajinách čiernomorského regiónu. |
| --- | --- |

6.5.1

EHSV víta blížiaci sa program cezhraničnej spolupráce pre čiernomorskú oblasť podporený v rámci finančného nástroja európskej susedskej politiky (ENPI 2007 – 2013) a zdôrazňuje význam podpory priamych kontaktov medzi ľuďmi, najmä medzi ľuďmi mladej generácie, v krajinách čiernomorského regiónu.

| 6.5.2 | EHSV podporuje ďalšie posilnenie spolupráce, s cieľom zvýšiť vzájomné povedomie krajín a podporiť hospodárske, sociálne a kultúrne kontakty a presadzovanie výmeny medzi ľuďmi, ktoré sú spôsobom konsolidácie trvalého rastu, prosperity, stability a bezpečnosti v čiernomorskom regióne. |
| --- | --- |

6.5.2

EHSV podporuje ďalšie posilnenie spolupráce, s cieľom zvýšiť vzájomné povedomie krajín a podporiť hospodárske, sociálne a kultúrne kontakty a presadzovanie výmeny medzi ľuďmi, ktoré sú spôsobom konsolidácie trvalého rastu, prosperity, stability a bezpečnosti v čiernomorskom regióne.

| 6.5.3 | EHSV kladie dôraz na nevyhnutnosť efektívneho uplatňovania dohôd o zjednodušení vízového režimu a dohôd o readmisii, ktoré by uľahčili vzdelávacie výmeny a výmeny mládeže, kontakty medzi podnikmi, mobilitu výskumných pracovníkov, ktorá je súčasťou narastajúcej výskumnej spolupráce, kontakty medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi, MVO a kultúrnymi skupinami. |
| --- | --- |

6.5.3

EHSV kladie dôraz na nevyhnutnosť efektívneho uplatňovania dohôd o zjednodušení vízového režimu a dohôd o readmisii, ktoré by uľahčili vzdelávacie výmeny a výmeny mládeže, kontakty medzi podnikmi, mobilitu výskumných pracovníkov, ktorá je súčasťou narastajúcej výskumnej spolupráce, kontakty medzi regionálnymi a miestnymi orgánmi, MVO a kultúrnymi skupinami.

| 6.5.4 | Priame kontakty medzi ľuďmi môžu podporiť spoluprácu v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a výskumu zdôrazňujúcich význam posilnenia medzikultúrneho dialógu prostredníctvom dostupných programov EÚ (6). Kontakty medzi podnikmi a spolupráca medzi organizáciami zamestnávateľov by mala byť aktívne podporovaná, s cieľom vytvoriť užšie prepojenia a výmenu skúseností a štandardov činností. |
| --- | --- |

6.5.4

Priame kontakty medzi ľuďmi môžu podporiť spoluprácu v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a výskumu zdôrazňujúcich význam posilnenia medzikultúrneho dialógu prostredníctvom dostupných programov EÚ (6). Kontakty medzi podnikmi a spolupráca medzi organizáciami zamestnávateľov by mala byť aktívne podporovaná, s cieľom vytvoriť užšie prepojenia a výmenu skúseností a štandardov činností.

V Bruseli 9. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Čiernomorský región zahŕňa Grécko, Bulharsko, Rumunsko a Moldavsko na západe, Ukrajinu a Rusko na severe, Gruzínsko, Arménsko a Azerbajdžan na východe a Turecko na juhu. Napriek tomu, že brehy Čierneho mora nesiahajú k Arménsku, Azerbajdžanu, Moldavsku a Grécku, história, blízkosť a úzke prepojenia z nich robia prirodzené subjekty tohto regiónu.

1

(2)  S pristúpením Bulharska a Rumunska k EÚ sa z Čierneho mora stalo európske more.

2

(3)  Európska rada na svojom zasadnutí 8. – 9. marca 2007 schválila energetickú politiku pre Európu. Následne bol vypracovaný dvojročný akčný plán (2007 – 2009).

3

(4)  Do koridoru sú začlenené projekty, ktoré už boli zrealizované, akým je ropovod Baku – Tbilisi – Ceyhan, ako aj energetická infraštruktúra, o ktorej sa v súčasnosti uvažuje alebo je v štádiu prípravy, ako napríklad ropovod Brody – Odesa a jeho prepojenia do Plocku, ropovody Konstanca – Omišalj – Terst, Burgas – Vlore a Burgas – Alexandropolis.

4

(5)  Projekt sprevádzajú problémy súvisiace s omeškaniami logistiky, so spormi o financovanie a s nedostatkom politickej vôle.

5

(6)  Tempus, Erasmus Mundus, Siedmy rámcový program v oblasti výskumu, Program cezhraničnej spolupráce pre čiernomorskú oblasť.

6

---

PRÍLOHA I

PREHĽAD REGIONÁLNEJ SPOLUPRÁCE V ČIERNOMORSKEJ OBLASTI

| 1. | Organizácie sú rozdelené do štyroch kategórií určujúcich zúčastnené krajiny a ciele regionálnej spolupráce: |
| --- | --- |

1.

Organizácie sú rozdelené do štyroch kategórií určujúcich zúčastnené krajiny a ciele regionálnej spolupráce:

1.1   Prvá kategória – inštitucionalizované organizácie s dobre zadefinovanou štruktúrou.

| — | Organizácia pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu – BSEC (Albánsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Grécko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Srbsko, Turecko, Ukrajina; 13 pozorovateľov vrátane EÚ a USA) realizuje viacstranné politické a hospodárske iniciatívy zamerané na podporu interakcie medzi členskými štátmi organizácie. |
| --- | --- |

—

Organizácia pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu – BSEC (Albánsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Grécko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Srbsko, Turecko, Ukrajina; 13 pozorovateľov vrátane EÚ a USA) realizuje viacstranné politické a hospodárske iniciatívy zamerané na podporu interakcie medzi členskými štátmi organizácie.

| — | Organizácia čiernomorskej komisie – Čiernomorská komisia (Bulharsko, Gruzínsko, Rumunsko, Rusko, Turecko a Ukrajina) sa zameriava na ochranu Čierneho mora proti znečisteniu a uplatňovanie Bukureštského dohovoru a Čiernomorského strategického akčného plánu. |
| --- | --- |

—

Organizácia čiernomorskej komisie – Čiernomorská komisia (Bulharsko, Gruzínsko, Rumunsko, Rusko, Turecko a Ukrajina) sa zameriava na ochranu Čierneho mora proti znečisteniu a uplatňovanie Bukureštského dohovoru a Čiernomorského strategického akčného plánu.

| — | Organizácia pre demokraciu a hospodársky rozvoj – GUAM (Azerbajdžan, Gruzínsko, Moldavskoa Ukrajina) sa zameriava na vytvorenie európsko-ázijského transkaukazkého dopravného koridoru a spoločného priestoru integrácie a bezpečnosti v krajinách regiónu organizácie GUAM. |
| --- | --- |

—

Organizácia pre demokraciu a hospodársky rozvoj – GUAM (Azerbajdžan, Gruzínsko, Moldavskoa Ukrajina) sa zameriava na vytvorenie európsko-ázijského transkaukazkého dopravného koridoru a spoločného priestoru integrácie a bezpečnosti v krajinách regiónu organizácie GUAM.

| — | Čiernomorská pracovná skupina pre spoluprácu námorných ozbrojených síl – BLACKSEAFOR (Bulharsko, Gruzínsko, Rumunsko, Rusko, Turecko a Ukrajina) prispieva k posilneniu vzájomnej dôvery krajín a stability v regióne prostredníctvom posilnenej spolupráce a interoperability medzi námornými ozbrojenými silami. |
| --- | --- |

—

Čiernomorská pracovná skupina pre spoluprácu námorných ozbrojených síl – BLACKSEAFOR (Bulharsko, Gruzínsko, Rumunsko, Rusko, Turecko a Ukrajina) prispieva k posilneniu vzájomnej dôvery krajín a stability v regióne prostredníctvom posilnenej spolupráce a interoperability medzi námornými ozbrojenými silami.

| — | Spoločenstvo nezávislých štátov – SNŠ (Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Kazachstan, Kirgizsko, Moldavsko, Rusko, Tadžikistan, Ukrajina a Uzbekistan) Turkménsko je pridruženým členom. Spoločenstvo nezávislých štátov sa snaží o vytvorenie spoločného hospodárskeho priestoru založeného na zásadách voľného pohybu tovaru, služieb, pracovníkov a kapitálu. |
| --- | --- |

—

Spoločenstvo nezávislých štátov – SNŠ (Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Kazachstan, Kirgizsko, Moldavsko, Rusko, Tadžikistan, Ukrajina a Uzbekistan) Turkménsko je pridruženým členom. Spoločenstvo nezávislých štátov sa snaží o vytvorenie spoločného hospodárskeho priestoru založeného na zásadách voľného pohybu tovaru, služieb, pracovníkov a kapitálu.

| — | Únia čiernomorských a kaspických podnikových konfederácií – UBCCE (zástupcovia súkromného sektora, priemyselných organizácií a organizácií zamestnávateľov z Albánska, Azerbajdžanu, Bosny a Hercegoviny, Bulharska, Gruzínska, Grécka, Iránu, Kazachstanu, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Rakúska, Rumunska, Srbska a Turecka) sa zameriava na presadzovanie prijatia politík vedúcich k lepšiemu fungovaniu trhového hospodárstva a posilňuje rozvoj konkurenčného prostredia, ktoré podporuje udržateľný rast v čiernomorskom regióne a v regióne Kaspického mora. |
| --- | --- |

—

Únia čiernomorských a kaspických podnikových konfederácií – UBCCE (zástupcovia súkromného sektora, priemyselných organizácií a organizácií zamestnávateľov z Albánska, Azerbajdžanu, Bosny a Hercegoviny, Bulharska, Gruzínska, Grécka, Iránu, Kazachstanu, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Rakúska, Rumunska, Srbska a Turecka) sa zameriava na presadzovanie prijatia politík vedúcich k lepšiemu fungovaniu trhového hospodárstva a posilňuje rozvoj konkurenčného prostredia, ktoré podporuje udržateľný rast v čiernomorskom regióne a v regióne Kaspického mora.

1.2   Druhá kategória – fóra bez formálnej štruktúry na prijímanie rozhodnutí.

| — | Čiernomorské fórum pre partnerstvo a dialóg
   (1) – Čiernomorské fórum (Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Grécko, Moldavsko, Rumunsko, Turecko a Ukrajina) je platformou pre spoluprácu a záväzkom k rozvoju novej regionálne stratégie a spoločnej vízie. |
| --- | --- |

—

Čiernomorské fórum pre partnerstvo a dialóg
   (1) – Čiernomorské fórum (Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Grécko, Moldavsko, Rumunsko, Turecko a Ukrajina) je platformou pre spoluprácu a záväzkom k rozvoju novej regionálne stratégie a spoločnej vízie.

| — | Parlamentné zhromaždenie Susedstvo EÚ – Východ (EURO-NEST). Európsky parlament sa v novembri 2007 rozhodol vytvoriť spoločné viacstranné fórum EP s parlamentmi Ukrajiny, Moldavsko, Arménska, Gruzínska a Azerbajdžanu, ako aj prodemokratických pozorovateľov z Bieloruska. |
| --- | --- |

—

Parlamentné zhromaždenie Susedstvo EÚ – Východ (EURO-NEST). Európsky parlament sa v novembri 2007 rozhodol vytvoriť spoločné viacstranné fórum EP s parlamentmi Ukrajiny, Moldavsko, Arménska, Gruzínska a Azerbajdžanu, ako aj prodemokratických pozorovateľov z Bieloruska.

| — | Spoločenstvo demokratickej voľby – CDC (Členovia: Estónsko, Lotyšsko, Litva, Gruzínsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Slovinsko a Ukrajina; účastníci: Azerbajdžan, Bulharsko, Česko, Maďarsko a Poľsko; pozorovatelia: USA, EÚ, Rada Európy a OBSE) sa zameriava na dosiahnutie vyšších štandardov trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom posilnenia regionálnej spolupráce, podpory demokracie a ochrany ľudských práv. |
| --- | --- |

—

Spoločenstvo demokratickej voľby – CDC (Členovia: Estónsko, Lotyšsko, Litva, Gruzínsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Slovinsko a Ukrajina; účastníci: Azerbajdžan, Bulharsko, Česko, Maďarsko a Poľsko; pozorovatelia: USA, EÚ, Rada Európy a OBSE) sa zameriava na dosiahnutie vyšších štandardov trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom posilnenia regionálnej spolupráce, podpory demokracie a ochrany ľudských práv.

| — | Čiernomorská sieť MVO – BSNN (združenie 60 MVO z Bulharska, Gruzínska, Rumunska, Ruska, Turecka a Ukrajiny) je OOS, ktorej cieľom je ochrana životného prostredia, presadzovanie demokratických hodnôt a trvalo udržateľný rozvoj v regióne. |
| --- | --- |

—

Čiernomorská sieť MVO – BSNN (združenie 60 MVO z Bulharska, Gruzínska, Rumunska, Ruska, Turecka a Ukrajiny) je OOS, ktorej cieľom je ochrana životného prostredia, presadzovanie demokratických hodnôt a trvalo udržateľný rozvoj v regióne.

| — | Iniciatíva z Baku
   (2) – (partneri: Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Irán, Kazachstan, Kirgizsko, Moldavsko, Ukrajina, Uzbekistan, Tadžikistan, Turecko, Turkménsko; pozorovateľ: Rusko; zástupcovia EÚ: GR pre dopravu a energetiku, GR pre vonkajšie vzťahy, Úrad pre spoluprácu EuropeAid) sa zameriava na progresívnu integráciu energetických trhov čiernomorského a kaspického regiónu s trhmi EÚ. |
| --- | --- |

—

Iniciatíva z Baku
   (2) – (partneri: Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Irán, Kazachstan, Kirgizsko, Moldavsko, Ukrajina, Uzbekistan, Tadžikistan, Turecko, Turkménsko; pozorovateľ: Rusko; zástupcovia EÚ: GR pre dopravu a energetiku, GR pre vonkajšie vzťahy, Úrad pre spoluprácu EuropeAid) sa zameriava na progresívnu integráciu energetických trhov čiernomorského a kaspického regiónu s trhmi EÚ.

1.3   Tretia kategória – programy, ktoré rozvíja najmä EÚ

| — | Medzištátna preprava plynu a ropy do Európy (INOGATE), (Bulharsko, Gruzínsko, Moldavsko, Rumunsko, Turecko, Ukrajina a ďalších 15 krajín) je medzinárodným programom spolupráce, ktorý podporuje regionálnu integráciu systémov ropovodov a plynovodov a uľahčovanie prepravy ropy a plynu. |
| --- | --- |

—

Medzištátna preprava plynu a ropy do Európy (INOGATE), (Bulharsko, Gruzínsko, Moldavsko, Rumunsko, Turecko, Ukrajina a ďalších 15 krajín) je medzinárodným programom spolupráce, ktorý podporuje regionálnu integráciu systémov ropovodov a plynovodov a uľahčovanie prepravy ropy a plynu.

| — | Dopravný koridor Európa – Kaukaz – Ázia (TRACECA), (Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Moldavsko, Kazachstan, Kirgizsko, Rumunsko, Tadžikistan, Turecko, Ukrajina, Uzbekistan, Turkménsko) sa zameriava na zlepšenie obchodu a dopravy v rámci koridoru Európa – Kaukaz – Ázia. |
| --- | --- |

—

Dopravný koridor Európa – Kaukaz – Ázia (TRACECA), (Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Moldavsko, Kazachstan, Kirgizsko, Rumunsko, Tadžikistan, Turecko, Ukrajina, Uzbekistan, Turkménsko) sa zameriava na zlepšenie obchodu a dopravy v rámci koridoru Európa – Kaukaz – Ázia.

| — | Pracovná skupina pre Dunaj a Čierne more – DABLAS (Bulharsko, Gruzínsko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Turecko, Ukrajina a deväť ďalších krajín, sekretariát Medzinárodnej komisie pre ochranu Dunaja – ICPDR, ako aj Čiernomorská komisia, medzinárodné inštitúcie pre financovanie a Európska komisia) sa zameriava na koordináciu činností medzi všetkými finančnými nástrojmi, ktoré sú činné v regióne. Do rôznych činností pracovnej skupiny DABLAS za zapája občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

—

Pracovná skupina pre Dunaj a Čierne more – DABLAS (Bulharsko, Gruzínsko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Turecko, Ukrajina a deväť ďalších krajín, sekretariát Medzinárodnej komisie pre ochranu Dunaja – ICPDR, ako aj Čiernomorská komisia, medzinárodné inštitúcie pre financovanie a Európska komisia) sa zameriava na koordináciu činností medzi všetkými finančnými nástrojmi, ktoré sú činné v regióne. Do rôznych činností pracovnej skupiny DABLAS za zapája občianska spoločnosť.

1.4   Štvrtá kategória – analýza a financovanie politických iniciatív

| — | Nemecký Marshallov fond – Čiernomorský trust pre regionálnu spoluprácu (BST) (funguje v Bulharsku, Gruzínsku, Moldavsku, Rumunsku, Rusku, Turecku a na Ukrajine) je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého cieľom je obnovenie dôvery a posilnenie verejných inštitúcií, potvrdenie hodnoty účasti občanov na demokratickom procese a podpora regionálnych a cezhraničných prepojení vo verejnom, súkromnom a neziskovom sektore. |
| --- | --- |

—

Nemecký Marshallov fond – Čiernomorský trust pre regionálnu spoluprácu (BST) (funguje v Bulharsku, Gruzínsku, Moldavsku, Rumunsku, Rusku, Turecku a na Ukrajine) je verejno-súkromným partnerstvom, ktorého cieľom je obnovenie dôvery a posilnenie verejných inštitúcií, potvrdenie hodnoty účasti občanov na demokratickom procese a podpora regionálnych a cezhraničných prepojení vo verejnom, súkromnom a neziskovom sektore.

| — | Medzinárodné centrum pre čiernomorské štúdie – ICBSS, (Albánsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Grécko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Srbsko, Turecko a Ukrajina). ICBSS je nezávislým výskumným a vzdelávacím centrom pre aplikovaný výskum zameraný na politiku, s cieľom vytvoriť kapacity a podporiť vedomosti o čiernomorskom regióne. Je pridruženým orgánom organizácie BSEC. |
| --- | --- |

—

Medzinárodné centrum pre čiernomorské štúdie – ICBSS, (Albánsko, Arménsko, Azerbajdžan, Bulharsko, Gruzínsko, Grécko, Moldavsko, Rumunsko, Rusko, Srbsko, Turecko a Ukrajina). ICBSS je nezávislým výskumným a vzdelávacím centrom pre aplikovaný výskum zameraný na politiku, s cieľom vytvoriť kapacity a podporiť vedomosti o čiernomorskom regióne. Je pridruženým orgánom organizácie BSEC.

| — | Iniciatíva krízového manažmentu (CMI) je nezisková organizácia, ktorá realizuje iniciatívu s názvom Účasť občianskej spoločnosti na európskej susedskej politike – Regionálny prístup k riešeniu konfliktov. Cieľom tejto iniciatívy je vytvorenie siete regionálnych partnerstiev štyroch vedúcich MVO/think-tankov z Arménska, Azerbajdžanu, Gruzínska a Moldavskona podporu dialógu občianskej spoločnosti s príslušnými vládami. |
| --- | --- |

—

Iniciatíva krízového manažmentu (CMI) je nezisková organizácia, ktorá realizuje iniciatívu s názvom Účasť občianskej spoločnosti na európskej susedskej politike – Regionálny prístup k riešeniu konfliktov. Cieľom tejto iniciatívy je vytvorenie siete regionálnych partnerstiev štyroch vedúcich MVO/think-tankov z Arménska, Azerbajdžanu, Gruzínska a Moldavskona podporu dialógu občianskej spoločnosti s príslušnými vládami.

---

(1)  Fórum je iniciatívou Rumunska.

(2)  Iniciatíva prepojená s kooperačným programom INOGATE.

---

PRÍLOHA II

SPOLUPRÁCA EHSV S HOSPODÁRSKYMI A SOCIÁLNYMI RADAMI V ČIERNOMORSKOM REGIÓNE

Hospodárska a sociálna rada Bulharska bola zriadená predpisom o hospodárskej a sociálnej rade v roku 2001. Rada je poradným orgánom a skladá sa z predsedu a 36 členov, ktorých menujú riadiace orgány zastupiteľských organizácií na vnútroštátnej úrovni: 12 členov z organizácií zamestnávateľov; 12 členov z organizácií zamestnancov a pracovníkov a 12 členov z iných organizovaných skupín, medzi ktorými sú zahrnutí dvaja nezávislí vedeckí pracovníci menovaní radou ministrov. Prijíma stanoviská k právnym predpisom, národným programom, národným plánom a zákonom národného zhromaždenia. Rada vydáva výročné memorandá o hospodárskom a sociálnom rozvoji a analyzuje aj hospodárske a sociálne politiky.

Hospodársky a sociálny výbor Grécka (OKE) bol zriadený zákonom č. 2232/1994. Je tripartitnou organizáciou zastupujúcou záujmy zamestnávateľov, zamestnancov a rôznych záujmových skupín pozostávajúcich z poľnohospodárov, zástupcov slobodných povolaní, miestnych samospráv a spotrebiteľov. Výbor OKE sa skladá z predsedu a 48 členov, ktorí sú rozdelení do troch skupín s rovnakým počtom členov. Cieľom výboru OKE je podpora sociálneho dialógu prostredníctvom formulovania spoločných stanovísk k záležitostiam týkajúcim sa spoločnosti vo všeobecnosti alebo jej jednotlivých skupín.

Hospodárska a sociálna rada Rumunska (CES) je vymedzená v rumunskej ústave (revidovanej v roku 2003) ako poradný orgán parlamentu a vlády v oblastiach určených zákonom o organizácii a fungovaní hospodárskej a sociálnej rady. Hospodárska a sociálna rada pozostáva zo 45 členov, ktorí sú menovaní takto: 15 členov menujú ako svojich zástupcov konfederácie zamestnávateľov na národnej úrovni; 15 členov menujú ako svojich zástupcov konfederácie odborových zväzov na národnej úrovni a 15 členov menuje vláda. Hospodárska a sociálna rada má poradnú funkciu na rozvíjanie stratégií a hospodárskych a sociálnych politík a zohráva úlohu mediátora v prípade sporov medzi sociálnymi partnermi.

Verejná komora Ruskej federácie bola zriadená na základe federálneho zákona č. 32 zo 4. apríla 2005. Komora sa skladá zo 126 členov: 42 členov vymenovaných ruským prezidentom, ktorí volia 42 iných členov z organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich na vnútroštátnej úrovni; potom týchto 84 členov vyberá 42 ďalších členov zo zoznamu organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich na regionálnej úrovni. Členovia pracujú v 18 komisiách, ako aj v pracovných skupinách, v ktorých sú zastúpení aj externí odborníci. Komora pripomienkuje návrhy nových právnych predpisov, skúma existujúce právne predpisy a vydáva vlastné správy.

Národná tripartitná sociálna a hospodárska rada Ukrajiny bola vytvorená na základe prezidentskej vyhlášky v roku 2005 a je poradným orgánom prezidenta republiky. Rada pozostáva zo 66 členov: 22 členov z radov zástupcov rôznych profesií a profesijných združení, 22 zástupcov organizácií zamestnávateľov a 22 zástupcov ukrajinského kabinetu ministrov na úrovni zástupcov ministrov. Radu pri rozvíjaní občianskeho a sociálneho dialógu na vnútroštátnej úrovni podporuje Medzinárodná organizácia práce (MOP).

Zmiešaný poradný výbor EÚ – Turecko sa skladá z 18 členov EHSV a 18 členov zastupujúcich organizovanú občiansku spoločnosť v Turecku. Výbor sa stretáva dvakrát ročne (raz v Bruseli a raz v Turecku), s cieľom diskutovať o rôznych otázkach spoločného záujmu, ktoré sú podstatné pre občiansku spoločnosť. Hlavným cieľom je zabezpečiť začlenenie organizovanej občianskej spoločnosti do procesu prístupových rokovaní: činnosť súvisiaca s rôznymi otvorenými kapitolami, analýza hospodárskych a sociálnych dôsledkov uplatňovania acquis Spoločenstva, stretnutia s orgánmi EÚ a tureckými úradmi a vydávanie odporúčaní.

---

| 3.2.2009 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 27/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.2009

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 27/152

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Ako zjednotiť národný a európsky rozmer pri informovaní o Európe?“

(2009/C 27/30)

Nadchádzajúce francúzske predsedníctvo Rady Európskej únie požiadalo listom z 25. októbra 2007 Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie stanoviska na tému

„Ako zjednotiť národný a európsky rozmer pri informovaní o Európe?“.

V súlade s článkom 20 svojho vnútorného poriadku vymenoval Európsky hospodársky a sociálny výbor pani Béatrice OUIN za hlavnú spravodajkyňu.

V stanovisku sú tiež zohľadnené myšlienky vyjadrené v oznámení Komisie „Debate Europe – využitie skúseností získaných v rámci Plánu D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“, ktoré Komisia prijala 2. apríla 2008 (1).

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 446. plenárnom zasadnutí 9. a 10. júla 2008 (schôdza z 10. júla 2008) prijal 115 hlasmi za, pričom 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

EHSV vyjadruje tieto odporúčania:

| 1.1 | Mala by sa vyzdvihnúť jedinečnosť procesu budovania Európy, jeho hodnôt a plánov, a to jednoduchými slovami, ktoré budú ľahko zrozumiteľné pre všetkých, vrátane detí. |
| --- | --- |

1.1

Mala by sa vyzdvihnúť jedinečnosť procesu budovania Európy, jeho hodnôt a plánov, a to jednoduchými slovami, ktoré budú ľahko zrozumiteľné pre všetkých, vrátane detí.

| 1.2 | Na európskej úrovni by sa mal v rámci občianskej náuky vytvoriť spoločný vedomostný základ pre žiakov (vychádzajúci zo súčasných postupov uplatňovaných v členských štátoch), ktorý by sa preložil do 22 úradných jazykov EÚ a po schválení Európskym parlamentom by sa zaradil do učebných osnov škôl. Tento vedomostný základ by tiež slúžil predovšetkým na vzdelávanie tvorcov verejnej mienky: pedagógov, volených zástupcov a novinárov. Vzdelávanie v tomto smere by bolo po organizačnej stránke riadené na národnej úrovni. |
| --- | --- |

1.2

Na európskej úrovni by sa mal v rámci občianskej náuky vytvoriť spoločný vedomostný základ pre žiakov (vychádzajúci zo súčasných postupov uplatňovaných v členských štátoch), ktorý by sa preložil do 22 úradných jazykov EÚ a po schválení Európskym parlamentom by sa zaradil do učebných osnov škôl. Tento vedomostný základ by tiež slúžil predovšetkým na vzdelávanie tvorcov verejnej mienky: pedagógov, volených zástupcov a novinárov. Vzdelávanie v tomto smere by bolo po organizačnej stránke riadené na národnej úrovni.

| 1.3 | Mala by sa vypracovať spoločná komunikačná politika, ktorú by presadzovali všetky inštitúcie. Návrhy v tomto zmysle prezentované v oznámení „Debate Europe“ sú povzbudzujúce, ale je potrebné ich ďalej rozvinúť. V tomto oznámení by sa nemal vyskytovať európsky žargón používaný v Bruseli a malo by európskym občanom umožniť diskutovať o problémoch týkajúcich sa celej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.3

Mala by sa vypracovať spoločná komunikačná politika, ktorú by presadzovali všetky inštitúcie. Návrhy v tomto zmysle prezentované v oznámení „Debate Europe“ sú povzbudzujúce, ale je potrebné ich ďalej rozvinúť. V tomto oznámení by sa nemal vyskytovať európsky žargón používaný v Bruseli a malo by európskym občanom umožniť diskutovať o problémoch týkajúcich sa celej spoločnosti.

| 1.4 | Spoločnú komunikačnú politiku by mali presadzovať vedúci politickí zástupcovia európskych inštitúcií a predstavitelia európskych vlád, ktorí prijímajú rozhodnutia v jednotlivých zloženiach Rady ministrov a sú známi vo svojej krajine. Ak chceme z Bruselu osloviť 495 miliónov Európanov, musíme zamerať našu komunikáciu na tvorcov verejnej mienky (zástupcov občianskej spoločnosti, miestnych volených zástupcov, novinárov, pedagógov atď.) a poskytovať im napríklad stručné a prehľadné informácie o zasadnutiach Európskej rady. |
| --- | --- |

1.4

Spoločnú komunikačnú politiku by mali presadzovať vedúci politickí zástupcovia európskych inštitúcií a predstavitelia európskych vlád, ktorí prijímajú rozhodnutia v jednotlivých zloženiach Rady ministrov a sú známi vo svojej krajine. Ak chceme z Bruselu osloviť 495 miliónov Európanov, musíme zamerať našu komunikáciu na tvorcov verejnej mienky (zástupcov občianskej spoločnosti, miestnych volených zástupcov, novinárov, pedagógov atď.) a poskytovať im napríklad stručné a prehľadné informácie o zasadnutiach Európskej rady.

| 1.5 | Členovia občianskej spoločnosti a miestni volení zástupcovia by mali na úrovni členských štátov stimulovať európsku participatívnu demokraciu a spoločne by mali zozbieravať názory občanov na jednotlivé európske projekty. Miestni volení zástupcovia sú v najlepšej pozícii na to, aby mohli pokryť oblasť miestnej tlače, ktorá je najčítanejšia. Ak budú hovoriť o Európe, tlač bude tieto informácie šíriť ďalej. Zástupcovia, ktorí majú európsky mandát, by mali každoročne podávať správy o svojej činnosti v rámci tohto mandátu. Na miestnej úrovni by sa mal vypracovať zoznam kontaktných osôb so skúsenosťami v oblasti európskych záležitostí, ktorí by mohli poskytovať informácie v školách, združeniach a rôznych zhromaždeniach. |
| --- | --- |

1.5

Členovia občianskej spoločnosti a miestni volení zástupcovia by mali na úrovni členských štátov stimulovať európsku participatívnu demokraciu a spoločne by mali zozbieravať názory občanov na jednotlivé európske projekty. Miestni volení zástupcovia sú v najlepšej pozícii na to, aby mohli pokryť oblasť miestnej tlače, ktorá je najčítanejšia. Ak budú hovoriť o Európe, tlač bude tieto informácie šíriť ďalej. Zástupcovia, ktorí majú európsky mandát, by mali každoročne podávať správy o svojej činnosti v rámci tohto mandátu. Na miestnej úrovni by sa mal vypracovať zoznam kontaktných osôb so skúsenosťami v oblasti európskych záležitostí, ktorí by mohli poskytovať informácie v školách, združeniach a rôznych zhromaždeniach.

| 1.6 | Európska úroveň musí týmto osobám (miestnym voleným zástupcom, novinárom, pedagógom, členom národných HSR a iným zástupcom občianskej spoločnosti) poskytnúť aktualizované informačné databázy a výsledky porovnaní medzi jednotlivými štátmi EÚ vo všetkých oblastiach. Z týchto informácií by mohli čerpať mnohé komunikačné prostriedky občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.6

Európska úroveň musí týmto osobám (miestnym voleným zástupcom, novinárom, pedagógom, členom národných HSR a iným zástupcom občianskej spoločnosti) poskytnúť aktualizované informačné databázy a výsledky porovnaní medzi jednotlivými štátmi EÚ vo všetkých oblastiach. Z týchto informácií by mohli čerpať mnohé komunikačné prostriedky občianskej spoločnosti.

| 1.7 | Na národnej úrovni by sa mali podporovať priame stretnutia a výmeny medzi občanmi: partnerstvá, športové stretnutia, účasť zástupcov iného členského štátu na vzdelávacích stážach s európskym rozmerom, pričom by sa zabezpečil jednoduchý a decentralizovaný prístup k financovaniu cestovných výdavkov (európsky fond pre komunikáciu), ktorý by doplnil súčasné programy mobility. |
| --- | --- |

1.7

Na národnej úrovni by sa mali podporovať priame stretnutia a výmeny medzi občanmi: partnerstvá, športové stretnutia, účasť zástupcov iného členského štátu na vzdelávacích stážach s európskym rozmerom, pričom by sa zabezpečil jednoduchý a decentralizovaný prístup k financovaniu cestovných výdavkov (európsky fond pre komunikáciu), ktorý by doplnil súčasné programy mobility.

| 1.8 | Mali by sa tiež lepšie využívať existujúce zdroje a najmä prekladané dokumenty, ktoré v súčasnosti príliš často slúžia len ako pracovné dokumenty pre členov inštitúcií. Bolo by tiež potrebné podporovať viacjazyčnosť, ktorá je nevyhnutným predpokladom pre komunikáciu medzi Európanmi (2). |
| --- | --- |

1.8

Mali by sa tiež lepšie využívať existujúce zdroje a najmä prekladané dokumenty, ktoré v súčasnosti príliš často slúžia len ako pracovné dokumenty pre členov inštitúcií. Bolo by tiež potrebné podporovať viacjazyčnosť, ktorá je nevyhnutným predpokladom pre komunikáciu medzi Európanmi (2).

| 1.9 | Členským štátom by sa malo navrhnúť, aby vytvorili ministerstvá európskych záležitostí, ktoré by mali riadne výkonné právomoci. Zahraničie sa začína za hranicami Únie a európske záležitosti spadajú pod vnútornú politiku – nie pod zahraničnú. Platí to aj pre organizácie a médiá. |
| --- | --- |

1.9

Členským štátom by sa malo navrhnúť, aby vytvorili ministerstvá európskych záležitostí, ktoré by mali riadne výkonné právomoci. Zahraničie sa začína za hranicami Únie a európske záležitosti spadajú pod vnútornú politiku – nie pod zahraničnú. Platí to aj pre organizácie a médiá.

| 1.10 | Na národnej úrovni by sa mali využívať rôzne podujatia (európske a medzinárodné športové súťaže, voľby do Európskeho parlamentu, Deň Európy, výročia ako napr. pád berlínskeho múru) a organizovať aktivity, na ktorých by sa Európa zviditeľňovala prostredníctvom európskych symbolov, hymny a zástavy. |
| --- | --- |

1.10

Na národnej úrovni by sa mali využívať rôzne podujatia (európske a medzinárodné športové súťaže, voľby do Európskeho parlamentu, Deň Európy, výročia ako napr. pád berlínskeho múru) a organizovať aktivity, na ktorých by sa Európa zviditeľňovala prostredníctvom európskych symbolov, hymny a zástavy.

2.   Dôvodová správa

2.1   Ako zjednotiť národný a európsky rozmer pri informovaní o Európe?

| 2.1.1 | Od odmietnutia Zmluvy o Ústave vo Francúzsku a Holandsku si všetci uvedomujú potrebu lepšieho informovania o Európe. Výsledok referenda v Írsku však dokazuje, že táto snaha ešte nepriniesla účinné opatrenia na úrovni členských štátov ani na európskej úrovni. |
| --- | --- |

2.1.1

Od odmietnutia Zmluvy o Ústave vo Francúzsku a Holandsku si všetci uvedomujú potrebu lepšieho informovania o Európe. Výsledok referenda v Írsku však dokazuje, že táto snaha ešte nepriniesla účinné opatrenia na úrovni členských štátov ani na európskej úrovni.

| 2.1.2 | Komisia vypracovala na tému komunikácie mnoho dokumentov, ktoré už boli predmetom diskusie a EHSV vydal k tejto otázke vynikajúce stanoviská, ktorých obsah však nie je potrebné na tomto mieste rozvádzať. Biela kniha o európskej komunikačnej politike (CESE 972/2006 (3)) obsahuje odporúčanie, podľa ktorého by mali „vnútroštátne verejné orgány, občianska spoločnosť a inštitúcie Európskej únie spolupracovať, aby upevnili miesto Európy vo verejnej sfére“. Cieľom tohto dokumentu nie je predostrieť nové návrhy ale usporiadať návrhy, ktoré už sú vypracované, pričom by sa malo rozlišovať medzi úlohami vnútroštátnych verejných orgánov, občianskej spoločnosti a inštitúcií Únie. Zároveň by sa mali určiť prioritné opatrenia. |
| --- | --- |

2.1.2

Komisia vypracovala na tému komunikácie mnoho dokumentov, ktoré už boli predmetom diskusie a EHSV vydal k tejto otázke vynikajúce stanoviská, ktorých obsah však nie je potrebné na tomto mieste rozvádzať. Biela kniha o európskej komunikačnej politike (CESE 972/2006 (3)) obsahuje odporúčanie, podľa ktorého by mali „vnútroštátne verejné orgány, občianska spoločnosť a inštitúcie Európskej únie spolupracovať, aby upevnili miesto Európy vo verejnej sfére“. Cieľom tohto dokumentu nie je predostrieť nové návrhy ale usporiadať návrhy, ktoré už sú vypracované, pričom by sa malo rozlišovať medzi úlohami vnútroštátnych verejných orgánov, občianskej spoločnosti a inštitúcií Únie. Zároveň by sa mali určiť prioritné opatrenia.

2.2   Informovanie o Európe: komplexná úloha

| 2.2.1 | Informovanie o Európe je pochopiteľne zložité. Európsky projekt mal vždy svojich kritikov, či už ide o ľudí, ktorí chcú menej Európy, ľudí, ktorí jej chcú viac, alebo tých, ktorí chcú, aby integrácia prebiehala rýchlejšie. Informovanie o Európe vyváženým a zrozumiteľným spôsobom preto predstavuje boj. Nejde tu o to, že by sme chceli európsku myšlienku občanom nanucovať, ale o to, aby sme im umožnili žiť v európskom priestore a zapájať sa uvedomelým spôsobom do rozhodovania o budúcnosti EÚ. |
| --- | --- |

2.2.1

Informovanie o Európe je pochopiteľne zložité. Európsky projekt mal vždy svojich kritikov, či už ide o ľudí, ktorí chcú menej Európy, ľudí, ktorí jej chcú viac, alebo tých, ktorí chcú, aby integrácia prebiehala rýchlejšie. Informovanie o Európe vyváženým a zrozumiteľným spôsobom preto predstavuje boj. Nejde tu o to, že by sme chceli európsku myšlienku občanom nanucovať, ale o to, aby sme im umožnili žiť v európskom priestore a zapájať sa uvedomelým spôsobom do rozhodovania o budúcnosti EÚ.

| 2.2.2 | Informovať o Európe znamená vysvetľovať, akú unikátnu politickú realitu v dejinách ľudstva európska integrácia predstavuje a ponúknuť konkrétny projekt. Je potrebné nájsť rovnováhu medzi informovaním o projekte, za ktoré zodpovedajú politickí predstavitelia a poskytovaním potrebných informácií o činnosti inštitúcií, za ktoré zodpovedajú inštitúcie samotné a ktoré je zamerané na príslušné zložky spoločnosti. |
| --- | --- |

2.2.2

Informovať o Európe znamená vysvetľovať, akú unikátnu politickú realitu v dejinách ľudstva európska integrácia predstavuje a ponúknuť konkrétny projekt. Je potrebné nájsť rovnováhu medzi informovaním o projekte, za ktoré zodpovedajú politickí predstavitelia a poskytovaním potrebných informácií o činnosti inštitúcií, za ktoré zodpovedajú inštitúcie samotné a ktoré je zamerané na príslušné zložky spoločnosti.

| 2.2.3 | Pôvodný projekt je potrebné aktualizovať. Tvrdeniu „Európa znamená mier“ len ťažko uveria generácie, ktoré nevyrastali v období po druhej svetovej vojne a ktoré sa začali zaujímať o dianie vo svete, keď padali bomby na Sarajevo. Generácie narodené v období po sedemdesiatych rokoch majú pocit, že Európa im je nanucovaná, že nedokázala zabrániť vojne pred jej vlastným prahom ani uchrániť ich pred globalizáciou, ktorú niektorí považujú za prehnanú. Neuvedomujú si, že práva a slobody, ktoré požívajú, sú výsledkom európskej dynamiky. |
| --- | --- |

2.2.3

Pôvodný projekt je potrebné aktualizovať. Tvrdeniu „Európa znamená mier“ len ťažko uveria generácie, ktoré nevyrastali v období po druhej svetovej vojne a ktoré sa začali zaujímať o dianie vo svete, keď padali bomby na Sarajevo. Generácie narodené v období po sedemdesiatych rokoch majú pocit, že Európa im je nanucovaná, že nedokázala zabrániť vojne pred jej vlastným prahom ani uchrániť ich pred globalizáciou, ktorú niektorí považujú za prehnanú. Neuvedomujú si, že práva a slobody, ktoré požívajú, sú výsledkom európskej dynamiky.

| 2.2.4 | Lepšou motiváciou by mohlo byť propagovanie myšlienky „Európa znamená rozširovanie obzorov“ vďaka rušeniu hraníc. Občanom by sme mali ukázať, ako Európa krok za krokom prekonáva prekážky, ktoré bránia vzájomnému porozumeniu, dialógu, cestovaniu, obchodu, práci, usadeniu sa v inej krajine ..., ako rozširuje naše možnosti tým, že Európanom poskytuje väčší životný priestor otvorený rôznym kultúram. Prínos Európy možno konkrétne vyzdvihnúť aj poukázaním na to, že EÚ môže vďaka porovnávaniu jednotlivých systémov zužitkovať to, čo jednotlivé členské štáty robia najlepšie. |
| --- | --- |

2.2.4

Lepšou motiváciou by mohlo byť propagovanie myšlienky „Európa znamená rozširovanie obzorov“ vďaka rušeniu hraníc. Občanom by sme mali ukázať, ako Európa krok za krokom prekonáva prekážky, ktoré bránia vzájomnému porozumeniu, dialógu, cestovaniu, obchodu, práci, usadeniu sa v inej krajine ..., ako rozširuje naše možnosti tým, že Európanom poskytuje väčší životný priestor otvorený rôznym kultúram. Prínos Európy možno konkrétne vyzdvihnúť aj poukázaním na to, že EÚ môže vďaka porovnávaniu jednotlivých systémov zužitkovať to, čo jednotlivé členské štáty robia najlepšie.

| 2.2.5 | Mali by sme tiež zdôrazniť, že spoločnými silami môžeme bojovať proti klimatickým zmenám, chrániť životné prostredie, bezpečnosť potravín, práva spotrebiteľov atď. Európa sa totiž potrebuje zameriavať rovnako ako jednotlivé štáty na jednoduché koncepty. Každé dieťa ľahko pochopí, že potrebujeme cesty a železnice na to, aby sme mohli cestovať, že sa musíme naučiť čítať, aby sme chápali svet, že musíme trestať tých, ktorí ubližujú iným, teda spoločenstvu, a že tieto služby – územné plánovanie, vzdelávanie, spravodlivosť – ktoré všetci potrebujeme, poskytuje štát a že štát je tu tiež na to, aby chránil naše zdravie, bezpečnosť a solidaritu. Európa, jej význam a prínos sa vysvetľuje ťažšie, pretože je to nový projekt, ktorému niektorí občania dobre nerozumejú. Skutočnosť, že budujeme rozsiahlejší životný priestor, prostredníctvom ktorého sa stávame početnejšími, silnejšími a kreatívnejšími, by sa mala dať ľahko vysvetliť deťom aj ich rodičom. |
| --- | --- |

2.2.5

Mali by sme tiež zdôrazniť, že spoločnými silami môžeme bojovať proti klimatickým zmenám, chrániť životné prostredie, bezpečnosť potravín, práva spotrebiteľov atď. Európa sa totiž potrebuje zameriavať rovnako ako jednotlivé štáty na jednoduché koncepty. Každé dieťa ľahko pochopí, že potrebujeme cesty a železnice na to, aby sme mohli cestovať, že sa musíme naučiť čítať, aby sme chápali svet, že musíme trestať tých, ktorí ubližujú iným, teda spoločenstvu, a že tieto služby – územné plánovanie, vzdelávanie, spravodlivosť – ktoré všetci potrebujeme, poskytuje štát a že štát je tu tiež na to, aby chránil naše zdravie, bezpečnosť a solidaritu. Európa, jej význam a prínos sa vysvetľuje ťažšie, pretože je to nový projekt, ktorému niektorí občania dobre nerozumejú. Skutočnosť, že budujeme rozsiahlejší životný priestor, prostredníctvom ktorého sa stávame početnejšími, silnejšími a kreatívnejšími, by sa mala dať ľahko vysvetliť deťom aj ich rodičom.

| 2.2.6 | Zavedenie eura, ktoré síce nebolo prijaté vo všetkých členských štátoch, možno považovať za úspech, ktorý by sa mohol viac propagovať ako symbol rušenia hraníc, vyjadrenie príslušnosti k Európe a prostriedok na dosiahnutie väčšej zomknutosti. |
| --- | --- |

2.2.6

Zavedenie eura, ktoré síce nebolo prijaté vo všetkých členských štátoch, možno považovať za úspech, ktorý by sa mohol viac propagovať ako symbol rušenia hraníc, vyjadrenie príslušnosti k Európe a prostriedok na dosiahnutie väčšej zomknutosti.

| 2.2.7 | Stotožňovaniu sa s Európou tiež napomáhajú všetkým známe emblematické osobnosti a silné symboly, najmä európska zástava. |
| --- | --- |

2.2.7

Stotožňovaniu sa s Európou tiež napomáhajú všetkým známe emblematické osobnosti a silné symboly, najmä európska zástava.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Politická a inštitucionálna komunikácia

| 3.1.1 | Je potrebné poznamenať, že všetky európske inštitúcie právom vynakladajú značné úsilie na informovanie o svojej činnosti, či už prostredníctvom komunikačných oddelení, v ktorých pracuje mnoho kvalifikovaných úradníkov, prostredníctvom internetových stránok, publikácií, videí atď. Návštevníci inštitúcií si so sebou odnášajú množstvo pekných dokumentov, ktoré však nezaručujú, že aj pochopili, ako celý systém funguje a ako ovplyvňuje ich každodenný život. Toto prehnané množstvo dokumentov vytvára skôr pocit zložitosti až chaosu. Nie je potrebné informovať viac, ale lepšie. Prostriedky nám nechýbajú, treba ich však využívať iným spôsobom. Komunikačné nástroje nie sú nekvalitné, ale chýba im vzájomná súčinnosť a dlhodobejšie zameranie. Sú tiež nesprávne orientované z hľadiska obsahu ako aj osôb a inštitúcií, ktorým sa zasielajú. Existuje príliš veľa brožúr. |
| --- | --- |

3.1.1

Je potrebné poznamenať, že všetky európske inštitúcie právom vynakladajú značné úsilie na informovanie o svojej činnosti, či už prostredníctvom komunikačných oddelení, v ktorých pracuje mnoho kvalifikovaných úradníkov, prostredníctvom internetových stránok, publikácií, videí atď. Návštevníci inštitúcií si so sebou odnášajú množstvo pekných dokumentov, ktoré však nezaručujú, že aj pochopili, ako celý systém funguje a ako ovplyvňuje ich každodenný život. Toto prehnané množstvo dokumentov vytvára skôr pocit zložitosti až chaosu. Nie je potrebné informovať viac, ale lepšie. Prostriedky nám nechýbajú, treba ich však využívať iným spôsobom. Komunikačné nástroje nie sú nekvalitné, ale chýba im vzájomná súčinnosť a dlhodobejšie zameranie. Sú tiež nesprávne orientované z hľadiska obsahu ako aj osôb a inštitúcií, ktorým sa zasielajú. Existuje príliš veľa brožúr.

| 3.1.2 | Naštrbená dôvera v schopnosť Európskej únie efektívne komunikovať s občanmi si vyžaduje radikálnu zmenu komunikačnej kultúry. V súčasnosti sú európske snahy o priblíženie sa k občanom, ktorí nemajú o EÚ žiadnu predstavu (ide o väčšinu európskych občanov) v tom lepšom prípade neadekvátne a v tom horšom dokážu byť až kontraproduktívne. Príčinu možno hľadať v nedostatočnom zosúladení úvah v oblasti informačných stratégií medzi európskymi inštitúciami a členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.1.2

Naštrbená dôvera v schopnosť Európskej únie efektívne komunikovať s občanmi si vyžaduje radikálnu zmenu komunikačnej kultúry. V súčasnosti sú európske snahy o priblíženie sa k občanom, ktorí nemajú o EÚ žiadnu predstavu (ide o väčšinu európskych občanov) v tom lepšom prípade neadekvátne a v tom horšom dokážu byť až kontraproduktívne. Príčinu možno hľadať v nedostatočnom zosúladení úvah v oblasti informačných stratégií medzi európskymi inštitúciami a členskými štátmi.

| 3.1.3 | Ak sa zrátajú všetky finančné prostriedky určené na inštitucionálnu komunikáciu, spolu predstavujú značne vysokú čiastku, ktorá by sa dala lepšie využiť na informovanie o jednotlivých politikách. Bolo by zaujímavé vypracovať prehľad finančných prostriedkov určených na komunikáciu v rozpočtoch jednotlivých inštitúcií a členských štátov a zistiť, kto za tieto prostriedky zodpovedá. |
| --- | --- |

3.1.3

Ak sa zrátajú všetky finančné prostriedky určené na inštitucionálnu komunikáciu, spolu predstavujú značne vysokú čiastku, ktorá by sa dala lepšie využiť na informovanie o jednotlivých politikách. Bolo by zaujímavé vypracovať prehľad finančných prostriedkov určených na komunikáciu v rozpočtoch jednotlivých inštitúcií a členských štátov a zistiť, kto za tieto prostriedky zodpovedá.

| 3.1.4 | Všetci súhlasia s tým, že informovanie o Európe je len prostriedkom na propagáciu konkrétneho projektu a že kvalitnú komunikáciu možno dosiahnuť len vtedy, keď je kvalitný samotný projekt. Problém však nespočíva len v kvalite daného projektu, ale aj v chýbajúcich nástrojoch na jeho propagáciu, pretože týmito nástrojmi disponujú jedine samotné inštitúcie. Európsky projekt by však mali v prvom rade propagovať poprední politickí predstavitelia: úradujúci predseda EÚ (a jej budúci predseda navrhovaný v Lisabonskej zmluve), hlavy štátov a vlád a predseda Komisie. Ministri, ktorí sa zúčastňujú na zasadnutiach Rady sú v najlepšej pozícii na to, aby mohli vo svojej krajine vysvetľovať rozhodnutia, ktoré spoločne prijali. |
| --- | --- |

3.1.4

Všetci súhlasia s tým, že informovanie o Európe je len prostriedkom na propagáciu konkrétneho projektu a že kvalitnú komunikáciu možno dosiahnuť len vtedy, keď je kvalitný samotný projekt. Problém však nespočíva len v kvalite daného projektu, ale aj v chýbajúcich nástrojoch na jeho propagáciu, pretože týmito nástrojmi disponujú jedine samotné inštitúcie. Európsky projekt by však mali v prvom rade propagovať poprední politickí predstavitelia: úradujúci predseda EÚ (a jej budúci predseda navrhovaný v Lisabonskej zmluve), hlavy štátov a vlád a predseda Komisie. Ministri, ktorí sa zúčastňujú na zasadnutiach Rady sú v najlepšej pozícii na to, aby mohli vo svojej krajine vysvetľovať rozhodnutia, ktoré spoločne prijali.

| 3.1.5 | Informácie jednotlivých inštitúcií bývajú jednoznačné, pretože sa väčšinou týkajú ich konkrétnej činnosti. Informovanie o európskom projekte je však už vzhľadom na svoju podstatu vždy terčom kritiky. Na túto činnosť nie sú vyhradené žiadne osobitné prostriedky, samotný európsky projekt čelí kritike zo všetkých strán a politickým predstaviteľom (ktorí často nie sú známi za hranicami svojej krajiny) často viac záleží na svojom imidži na národnej úrovni (odkiaľ vychádza ich legitímnosť). Všetky tieto skutočnosti vplývajú na to, že európska politická komunikácia je príliš slabá a často zostáva nepovšimnutá. |
| --- | --- |

3.1.5

Informácie jednotlivých inštitúcií bývajú jednoznačné, pretože sa väčšinou týkajú ich konkrétnej činnosti. Informovanie o európskom projekte je však už vzhľadom na svoju podstatu vždy terčom kritiky. Na túto činnosť nie sú vyhradené žiadne osobitné prostriedky, samotný európsky projekt čelí kritike zo všetkých strán a politickým predstaviteľom (ktorí často nie sú známi za hranicami svojej krajiny) často viac záleží na svojom imidži na národnej úrovni (odkiaľ vychádza ich legitímnosť). Všetky tieto skutočnosti vplývajú na to, že európska politická komunikácia je príliš slabá a často zostáva nepovšimnutá.

| 3.1.6 | Prostredníctvom politickej a inštitucionálnej komunikácie môžu európske a národné inštitúcie vzájomne rozvinúť novú spoločnú komunikačnú politiku. Táto politika bude pre EÚ 21. storočia, zjednotenú v rozmanitosti, predstavovať výzvu v porovnaní s homogénnejšími zoskupeniami v iných častiach sveta. Vyhlásenie Henryho Kissingera „Európa nemá telefónne číslo“ je stále aktuálne. |
| --- | --- |

3.1.6

Prostredníctvom politickej a inštitucionálnej komunikácie môžu európske a národné inštitúcie vzájomne rozvinúť novú spoločnú komunikačnú politiku. Táto politika bude pre EÚ 21. storočia, zjednotenú v rozmanitosti, predstavovať výzvu v porovnaní s homogénnejšími zoskupeniami v iných častiach sveta. Vyhlásenie Henryho Kissingera „Európa nemá telefónne číslo“ je stále aktuálne.

| 3.1.7 | Je potrebné vytvoriť spoločnú komunikačnú politiku, ktorá by spájala európske inštitúcie a členské štáty v spoločnom rámci hlavných zásad komunikačnej a informačnej stratégie Európskej únie. Prostredníctvom tejto politiky by sa podporili rôzne snahy vlád a mimovládnych organizácií o priblíženie Európy občanom na miestnej úrovni v každej krajine. |
| --- | --- |

3.1.7

Je potrebné vytvoriť spoločnú komunikačnú politiku, ktorá by spájala európske inštitúcie a členské štáty v spoločnom rámci hlavných zásad komunikačnej a informačnej stratégie Európskej únie. Prostredníctvom tejto politiky by sa podporili rôzne snahy vlád a mimovládnych organizácií o priblíženie Európy občanom na miestnej úrovni v každej krajine.

| 3.1.8 | Táto politika by tiež predstavovala zásadný krok pri zosúladení posolstiev jednotlivých európskych inštitúcií. Situácia, v ktorej si jednotlivé inštitúcie navzájom konkurujú je úplne smiešna. Pochopiteľne majú v oblasti komunikácie rôzne potreby a musia uspokojovať rôzne požiadavky, v podstate však sledujú rovnaký cieľ, ten sa však zdanlivo vytratil v procese dokazovania si vlastnej dôležitosti. |
| --- | --- |

3.1.8

Táto politika by tiež predstavovala zásadný krok pri zosúladení posolstiev jednotlivých európskych inštitúcií. Situácia, v ktorej si jednotlivé inštitúcie navzájom konkurujú je úplne smiešna. Pochopiteľne majú v oblasti komunikácie rôzne potreby a musia uspokojovať rôzne požiadavky, v podstate však sledujú rovnaký cieľ, ten sa však zdanlivo vytratil v procese dokazovania si vlastnej dôležitosti.

| 3.1.9 | Je načase, aby Európska únia investovala do toho, čo predstavuje jednu z hlavných výziev, ktorým bude potrebné v najbližšom desaťročí čeliť: dať občanom skutočný pocit príslušnosti k projektu, ktorý za to stojí a ktorý na celom svete nemá obdobu. |
| --- | --- |

3.1.9

Je načase, aby Európska únia investovala do toho, čo predstavuje jednu z hlavných výziev, ktorým bude potrebné v najbližšom desaťročí čeliť: dať občanom skutočný pocit príslušnosti k projektu, ktorý za to stojí a ktorý na celom svete nemá obdobu.

3.2   Cielená komunikácia

| 3.2.1 | Nie je možné informovať 495 miliónov občanov o Európe len z Bruselu, a to ani pomocou internetu. |
| --- | --- |

3.2.1

Nie je možné informovať 495 miliónov občanov o Európe len z Bruselu, a to ani pomocou internetu.

| 3.2.2 | Inštitucionálna komunikácia musí byť cielená a nemala by sa zameriavať na širokú verejnosť, ale na odborníkov, ktorí sa môžu zapojiť do pripravovaných projektov, pretože spadajú do ich oblasti právomoci, a ktorí môžu využiť prijaté dokumenty tak, že ich budú uplatňovať alebo s nimi oboznámia dotknuté osoby. Títo sprostredkovatelia dokážu najlepšie vysvetliť dávnejšie aj novšie výsledky procesu budovania Európy. Z tohto hľadiska je EHSV nepochybne významným sprostredkovateľom EÚ, pretože zastupuje všetky zložky spoločnosti. |
| --- | --- |

3.2.2

Inštitucionálna komunikácia musí byť cielená a nemala by sa zameriavať na širokú verejnosť, ale na odborníkov, ktorí sa môžu zapojiť do pripravovaných projektov, pretože spadajú do ich oblasti právomoci, a ktorí môžu využiť prijaté dokumenty tak, že ich budú uplatňovať alebo s nimi oboznámia dotknuté osoby. Títo sprostredkovatelia dokážu najlepšie vysvetliť dávnejšie aj novšie výsledky procesu budovania Európy. Z tohto hľadiska je EHSV nepochybne významným sprostredkovateľom EÚ, pretože zastupuje všetky zložky spoločnosti.

| 3.2.3 | Skôr než sa vydá nejaký konkrétny dokument, či už v tlačenej alebo elektronickej forme, treba sa zamyslieť nad tým, pre koho je určený, pretože každá cieľová skupina si vyžaduje iný jazyk a iné obrazové prostriedky. Zdá sa, že mnohé vydané dokumenty si nenachádzajú cestu k svojej cieľovej skupine, pretože svojou formou sú zamerané na širokú verejnosť a obsahom na úzko špecializované odborné kruhy. |
| --- | --- |

3.2.3

Skôr než sa vydá nejaký konkrétny dokument, či už v tlačenej alebo elektronickej forme, treba sa zamyslieť nad tým, pre koho je určený, pretože každá cieľová skupina si vyžaduje iný jazyk a iné obrazové prostriedky. Zdá sa, že mnohé vydané dokumenty si nenachádzajú cestu k svojej cieľovej skupine, pretože svojou formou sú zamerané na širokú verejnosť a obsahom na úzko špecializované odborné kruhy.

| 3.2.4 | Je potrebné sústrediť sa na sprostredkovateľov špecializovaných podľa oblasti právomocí. V tejto súvislosti predstavuje iniciatíva EHSV týkajúca sa elektronického informačného bulletinu „e-bridge“, ktorý je prispôsobený každému členovi a zasielaný príslušným sprostredkovateľom, príklad hodný nasledovania. Rovnako ako projekt Európskeho parlamentu zameraný na prepojenie európskych poslancov s poslancami členských štátov, aj títo zástupcovia môžu spoločne osloviť väčší počet sprostredkovateľov, ktorí majú vo svojej krajine výrazný vplyv. |
| --- | --- |

3.2.4

Je potrebné sústrediť sa na sprostredkovateľov špecializovaných podľa oblasti právomocí. V tejto súvislosti predstavuje iniciatíva EHSV týkajúca sa elektronického informačného bulletinu „e-bridge“, ktorý je prispôsobený každému členovi a zasielaný príslušným sprostredkovateľom, príklad hodný nasledovania. Rovnako ako projekt Európskeho parlamentu zameraný na prepojenie európskych poslancov s poslancami členských štátov, aj títo zástupcovia môžu spoločne osloviť väčší počet sprostredkovateľov, ktorí majú vo svojej krajine výrazný vplyv.

| 3.2.5 | Informovať treba hlavne volených zástupcov, členov národných HSR, novinárov a pedagógov, pričom sa treba zamyslieť nad tým, aké informácie potrebujú na šírenie európskej myšlienky a propagovanie úspechov EÚ. Vychádzať by sa malo viac z ich potrieb než z potreby inštitúcií propagovať svoje aktivity. |
| --- | --- |

3.2.5

Informovať treba hlavne volených zástupcov, členov národných HSR, novinárov a pedagógov, pričom sa treba zamyslieť nad tým, aké informácie potrebujú na šírenie európskej myšlienky a propagovanie úspechov EÚ. Vychádzať by sa malo viac z ich potrieb než z potreby inštitúcií propagovať svoje aktivity.

| 3.2.6 | Je tiež potrebné stretávať sa s tvorcami verejnej mienky priamo na mieste ich pôsobenia. „Sociálne médiá“ nadobúdajú stále väčší význam a pre každý spôsob komunikácie sa musí nájsť vhodný komunikačný prostriedok. |
| --- | --- |

3.2.6

Je tiež potrebné stretávať sa s tvorcami verejnej mienky priamo na mieste ich pôsobenia. „Sociálne médiá“ nadobúdajú stále väčší význam a pre každý spôsob komunikácie sa musí nájsť vhodný komunikačný prostriedok.

3.3   Úloha volených zástupcov v participatívnej demokracii

| 3.3.1 | Politická komunikácia musí osloviť 495 miliónov Európanov. Týka sa európskeho projektu, ktorý vysvetľuje, čo všetko Európa už urobila, robí a čo by chcela robiť, v čom je prínosom, v čom a prečo nám pomáha. Za túto komunikáciu sú zodpovedné členské štáty, hlavne ministri zúčastňujúci sa na zasadnutiach Rady, ktorí sú najlepšie informovaní o prijímaných rozhodnutiach, politickí lídri a členovia občianskej spoločnosti, ktorí môžu komunikovať s občanmi v ich vlastnom jazyku a sú im dostatočne blízki a známi na to, aby ich občania počúvali. Aj keď celkový prínos Európy môže byť rovnaký pre všetkých Európanov, jej výhody pre konkrétne členské štáty sa nedajú vysvetliť rovnakým spôsobom napr. Bulharom, Estóncom alebo Švédom. |
| --- | --- |

3.3.1

Politická komunikácia musí osloviť 495 miliónov Európanov. Týka sa európskeho projektu, ktorý vysvetľuje, čo všetko Európa už urobila, robí a čo by chcela robiť, v čom je prínosom, v čom a prečo nám pomáha. Za túto komunikáciu sú zodpovedné členské štáty, hlavne ministri zúčastňujúci sa na zasadnutiach Rady, ktorí sú najlepšie informovaní o prijímaných rozhodnutiach, politickí lídri a členovia občianskej spoločnosti, ktorí môžu komunikovať s občanmi v ich vlastnom jazyku a sú im dostatočne blízki a známi na to, aby ich občania počúvali. Aj keď celkový prínos Európy môže byť rovnaký pre všetkých Európanov, jej výhody pre konkrétne členské štáty sa nedajú vysvetliť rovnakým spôsobom napr. Bulharom, Estóncom alebo Švédom.

| 3.3.2 | Informovanie o európskom projekte musí mať participatívny charakter a musia sa pri ňom zohľadňovať potreby, želania a názory občanov. Zodpovední predstavitelia musia byť preto schopní vnímať postoje občanov. Konzultácie s občanmi sa však nedajú robiť z Bruselu alebo Štrasburgu. Občianske panelové diskusie môžu poskytnúť obraz o verejnej mienke, ale nestačia na to, aby všetci občania nadobudli pocit, že ich názory sú vypočuté. |
| --- | --- |

3.3.2

Informovanie o európskom projekte musí mať participatívny charakter a musia sa pri ňom zohľadňovať potreby, želania a názory občanov. Zodpovední predstavitelia musia byť preto schopní vnímať postoje občanov. Konzultácie s občanmi sa však nedajú robiť z Bruselu alebo Štrasburgu. Občianske panelové diskusie môžu poskytnúť obraz o verejnej mienke, ale nestačia na to, aby všetci občania nadobudli pocit, že ich názory sú vypočuté.

| 3.3.3 | Miestni volení zástupcovia, ktorých legitímnosť vyplýva zo zastupiteľskej demokracie a ktorí sú blízki svojim voličom, dokážu zistiť lepšie ako ústavy prieskumu verejnej mienky, aký názor majú občania na európske projekty. Rovnako aj aktéri občianskej spoločnosti by sa mali občanov, ktorých zastupujú, pýtať aké majú názory na otázky riešené na európskej úrovni, ktoré spadajú do ich oblasti právomoci. Ak budú volení zástupcovia hovoriť o Európe, tlač bude tieto informácie šíriť ďalej. Európa by takto mala získavať väčší priestor v médiách (tlač, miestna televízia a rozhlas) a v politických blogoch volených zástupcov. |
| --- | --- |

3.3.3

Miestni volení zástupcovia, ktorých legitímnosť vyplýva zo zastupiteľskej demokracie a ktorí sú blízki svojim voličom, dokážu zistiť lepšie ako ústavy prieskumu verejnej mienky, aký názor majú občania na európske projekty. Rovnako aj aktéri občianskej spoločnosti by sa mali občanov, ktorých zastupujú, pýtať aké majú názory na otázky riešené na európskej úrovni, ktoré spadajú do ich oblasti právomoci. Ak budú volení zástupcovia hovoriť o Európe, tlač bude tieto informácie šíriť ďalej. Európa by takto mala získavať väčší priestor v médiách (tlač, miestna televízia a rozhlas) a v politických blogoch volených zástupcov.

| 3.3.4 | Zástupcovia členských štátov, ministri, európski poslanci, členovia EHSV a Výboru regiónov, sociálni partneri, delegáti MVO a štátni úradníci v programových výboroch by mali všetci pravidelne raz do roka informovať svojich voličov alebo osoby, ktoré zastupujú, o svojich skúsenostiach v Bruseli (výročné správy a schôdze na domácej pôde). Európa sa nedá budovať len z Bruselu. Každý, kto k tomuto úsiliu prispieva, musí vo svojom domácom prostredí vysvetľovať, o čom sa v Bruseli rozhoduje. Treba preto naďalej pokračovať v iniciatíve „Back to school“. |
| --- | --- |

3.3.4

Zástupcovia členských štátov, ministri, európski poslanci, členovia EHSV a Výboru regiónov, sociálni partneri, delegáti MVO a štátni úradníci v programových výboroch by mali všetci pravidelne raz do roka informovať svojich voličov alebo osoby, ktoré zastupujú, o svojich skúsenostiach v Bruseli (výročné správy a schôdze na domácej pôde). Európa sa nedá budovať len z Bruselu. Každý, kto k tomuto úsiliu prispieva, musí vo svojom domácom prostredí vysvetľovať, o čom sa v Bruseli rozhoduje. Treba preto naďalej pokračovať v iniciatíve „Back to school“.

3.4   Spoločná európska občianska náuka

| 3.4.1 | Na európskej úrovni by sa mal v rámci občianskej náuky vytvoriť pre žiakov spoločný vedomostný základ (vypracovaný v jazyku zrozumiteľnom pre všetkých) týkajúci sa histórie procesu budovania Európy, jej fungovania, hodnôt a plánov. Je dôležité, aby bol tento vedomostný základ rovnaký pre všetkých mladých Európanov a aby ho schválil Európsky parlament. Rovnako ako žiaci by si mali tento vedomostný základ osvojiť volení zástupcovia, ktorí zastupujú verejné orgány najbližšie k občanom. Tento spoločný vedomostný základ by mal byť zhrnutý v jednoduchom dokumente. Mal by tiež obsahovať európsku zástavu, mapu Európy a „chartu európskeho občana“. Jedna časť by mala byť venovaná významu celého projektu, ktorým je poskytnutie prehľadu o histórii a hodnotách EÚ a ďalšia časť európskym politikám, ako aj ich vplyvu na každodenný život občanov (zrušenie hraníc, euro, štrukturálne fondy, programy mobility, charta základných práv atď.). Tento dokument by vyjadroval jednotu, ktorá umožňuje pochopiť rozmanitosť, a mal by byť dostupný v 22 jazykoch EÚ. Každý európsky občan by ho získal spolu s novým pasom. |
| --- | --- |

3.4.1

Na európskej úrovni by sa mal v rámci občianskej náuky vytvoriť pre žiakov spoločný vedomostný základ (vypracovaný v jazyku zrozumiteľnom pre všetkých) týkajúci sa histórie procesu budovania Európy, jej fungovania, hodnôt a plánov. Je dôležité, aby bol tento vedomostný základ rovnaký pre všetkých mladých Európanov a aby ho schválil Európsky parlament. Rovnako ako žiaci by si mali tento vedomostný základ osvojiť volení zástupcovia, ktorí zastupujú verejné orgány najbližšie k občanom. Tento spoločný vedomostný základ by mal byť zhrnutý v jednoduchom dokumente. Mal by tiež obsahovať európsku zástavu, mapu Európy a „chartu európskeho občana“. Jedna časť by mala byť venovaná významu celého projektu, ktorým je poskytnutie prehľadu o histórii a hodnotách EÚ a ďalšia časť európskym politikám, ako aj ich vplyvu na každodenný život občanov (zrušenie hraníc, euro, štrukturálne fondy, programy mobility, charta základných práv atď.). Tento dokument by vyjadroval jednotu, ktorá umožňuje pochopiť rozmanitosť, a mal by byť dostupný v 22 jazykoch EÚ. Každý európsky občan by ho získal spolu s novým pasom.

| 3.4.2 | Vzdelávanie v európskych otázkach je prvoradou výzvou: každý členský štát by sa mal usilovať uplatňovať spoločný vedomostný základ na všetkých úrovniach: v učebných osnovách škôl, v príručkách týkajúcich sa výučby občianskej náuky, ale aj v odbornej príprave pedagógov, úradníkov, novinárov, aktérov občianskej spoločnosti, volených zástupcov a všetkých jednotlivcov, ktorí sú zapojení do činnosti mnohých konzultačných, koordinačných a rozhodovacích orgánov v Bruseli. V tomto smere by sa mohli vzdelávať aj zamestnanci v rámci celoživotného odborného vzdelávania. |
| --- | --- |

3.4.2

Vzdelávanie v európskych otázkach je prvoradou výzvou: každý členský štát by sa mal usilovať uplatňovať spoločný vedomostný základ na všetkých úrovniach: v učebných osnovách škôl, v príručkách týkajúcich sa výučby občianskej náuky, ale aj v odbornej príprave pedagógov, úradníkov, novinárov, aktérov občianskej spoločnosti, volených zástupcov a všetkých jednotlivcov, ktorí sú zapojení do činnosti mnohých konzultačných, koordinačných a rozhodovacích orgánov v Bruseli. V tomto smere by sa mohli vzdelávať aj zamestnanci v rámci celoživotného odborného vzdelávania.

| 3.4.3 | Osvojenie si týchto vedomostí by sa mohlo overovať na záverečných skúškach pri ukončení štúdia, na výberových konaniach na miesta pedagógov a úradníkov a na školách žurnalistiky. Bolo by potrebné navzájom prepojiť pedagógov, ktorí by šírili vedomosti o Európe. |
| --- | --- |

3.4.3

Osvojenie si týchto vedomostí by sa mohlo overovať na záverečných skúškach pri ukončení štúdia, na výberových konaniach na miesta pedagógov a úradníkov a na školách žurnalistiky. Bolo by potrebné navzájom prepojiť pedagógov, ktorí by šírili vedomosti o Európe.

| 3.4.4 | Spoločný vedomostný základ obsahuje hodnoty prijaté Európskou úniou, ktorými sa odlišuje od ostatných častí sveta:






  — | rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, ktoré sa odráža v zrušení trestu smrti a v uplatňovaní rozhodnutí Súdu pre ľudské práva v Štrasburgu, rešpektovanie súkromia a solidarita medzi generáciami, |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Spoločný vedomostný základ obsahuje hodnoty prijaté Európskou úniou, ktorými sa odlišuje od ostatných častí sveta:

—

rešpektovanie ľudskej dôstojnosti, ktoré sa odráža v zrušení trestu smrti a v uplatňovaní rozhodnutí Súdu pre ľudské práva v Štrasburgu, rešpektovanie súkromia a solidarita medzi generáciami,

| — | rešpektovanie kultúrnej rozmanitosti v zmysle práv jednotlivcov a nie v zmysle rozdelenia komunít, trestné stíhanie prejavov rasizmu, antisemitizmu, homofóbie, |
| --- | --- |

—

rešpektovanie kultúrnej rozmanitosti v zmysle práv jednotlivcov a nie v zmysle rozdelenia komunít, trestné stíhanie prejavov rasizmu, antisemitizmu, homofóbie,

| — | začlenenie sociálnych práv, sociálneho dialógu a rovnakých príležitosti do charty základných práv, |
| --- | --- |

—

začlenenie sociálnych práv, sociálneho dialógu a rovnakých príležitosti do charty základných práv,

| — | „nadnárodný právny systém“ v Európskej únii – právny štát nahradil právo silnejšieho a týka sa nielen národných štátov, ale aj EÚ ako celku. Každý európsky občan môže uplatňovať svoje práva za hranicami svojej krajiny pôvodu, a to v rámci národného práva ako aj práva Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

„nadnárodný právny systém“ v Európskej únii – právny štát nahradil právo silnejšieho a týka sa nielen národných štátov, ale aj EÚ ako celku. Každý európsky občan môže uplatňovať svoje práva za hranicami svojej krajiny pôvodu, a to v rámci národného práva ako aj práva Spoločenstva,

| — | priestor solidarity medzi krajinami, regiónmi, generáciami a sociálnymi skupinami, ktorá sa prejavuje prostredníctvom rôznych európskych fondov. |
| --- | --- |

—

priestor solidarity medzi krajinami, regiónmi, generáciami a sociálnymi skupinami, ktorá sa prejavuje prostredníctvom rôznych európskych fondov.

3.5   Sprístupnenie informácií o Európe

| 3.5.1 | Sprostredkovateľské orgány už teraz zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní rôznych zložiek spoločnosti a zvyšovaní povedomia. Mali by sa im poskytnúť potrebné prostriedky na to, aby sa mohli v tejto oblasti angažovať ešte viac. |
| --- | --- |

3.5.1

Sprostredkovateľské orgány už teraz zohrávajú dôležitú úlohu pri informovaní rôznych zložiek spoločnosti a zvyšovaní povedomia. Mali by sa im poskytnúť potrebné prostriedky na to, aby sa mohli v tejto oblasti angažovať ešte viac.

| 3.5.2 | Tlačové materiály organizácií občianskej spoločnosti – odborových organizácií zamestnancov a zamestnávateľov, vzájomných poisťovní, združení poľnohospodárov, mimovládnych organizácií – predstavujú mimoriadne efektívny mienkotvorný prostriedok. Okrem informácií o európskych projektoch v príslušnej oblasti právomocí by tieto médiá mohli porovnávať dianie v súvislosti s danou problematikou v ostatných európskych krajinách. Z týchto porovnaní by sa mohlo vychádzať pri diskusiách o potrebných reformách v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.5.2

Tlačové materiály organizácií občianskej spoločnosti – odborových organizácií zamestnancov a zamestnávateľov, vzájomných poisťovní, združení poľnohospodárov, mimovládnych organizácií – predstavujú mimoriadne efektívny mienkotvorný prostriedok. Okrem informácií o európskych projektoch v príslušnej oblasti právomocí by tieto médiá mohli porovnávať dianie v súvislosti s danou problematikou v ostatných európskych krajinách. Z týchto porovnaní by sa mohlo vychádzať pri diskusiách o potrebných reformách v jednotlivých členských štátoch.

| 3.5.3 | EÚ by mohla sprístupniť databázy vo všetkých jazykoch, aby ich mohli využívať tie médiá, ktoré majú veľmi blízko k občanom ale im chýbajú dostatočné prostriedky. |
| --- | --- |

3.5.3

EÚ by mohla sprístupniť databázy vo všetkých jazykoch, aby ich mohli využívať tie médiá, ktoré majú veľmi blízko k občanom ale im chýbajú dostatočné prostriedky.

3.6   Podporovanie stretnutí a výmen

| 3.6.1 | Výmenné programy ako Erasmus ukázali, že priame kontakty medzi Európanmi najlepšie umocňujú pocit príslušnosti k Európe. Školské výlety, podnikové výlety, partnerstvá komunít, školských ustanovizní, domovov dôchodcov, sociálnych a humanitárnych združení atď. sú skvelými príležitosťami na podporu vzájomného porozumenia. Dali by sa však podniknúť aj ďalšie kroky. Na vzdelávacie stáže odborov, zamestnávateľských organizácií a združení by sa mohol vždy pozvať jeden občan iného členského štátu. Miestne zastupiteľstvá by tiež mohli aspoň raz do roka pozvať na návštevu miestneho voleného zástupcu z inej európskej krajiny. Európska civilná služba by mohla umožniť mladým dobrovoľníkom nadobudnúť odborné skúsenosti v inej európskej krajine. |
| --- | --- |

3.6.1

Výmenné programy ako Erasmus ukázali, že priame kontakty medzi Európanmi najlepšie umocňujú pocit príslušnosti k Európe. Školské výlety, podnikové výlety, partnerstvá komunít, školských ustanovizní, domovov dôchodcov, sociálnych a humanitárnych združení atď. sú skvelými príležitosťami na podporu vzájomného porozumenia. Dali by sa však podniknúť aj ďalšie kroky. Na vzdelávacie stáže odborov, zamestnávateľských organizácií a združení by sa mohol vždy pozvať jeden občan iného členského štátu. Miestne zastupiteľstvá by tiež mohli aspoň raz do roka pozvať na návštevu miestneho voleného zástupcu z inej európskej krajiny. Európska civilná služba by mohla umožniť mladým dobrovoľníkom nadobudnúť odborné skúsenosti v inej európskej krajine.

| 3.6.2 | Partnerstvá detských miestnych zastupiteľstiev, univerzít tretieho veku, speváckych zborov a športové súťaže predstavujú ďalšie príležitosti na vzájomné stretávanie a spoznávanie sa. Ak by sa odstránila prekážka, ktorú predstavujú cestovné výdavky na takéto podujatia, podobné stretnutia by sa čoskoro začali organizovať celkom prirodzene. |
| --- | --- |

3.6.2

Partnerstvá detských miestnych zastupiteľstiev, univerzít tretieho veku, speváckych zborov a športové súťaže predstavujú ďalšie príležitosti na vzájomné stretávanie a spoznávanie sa. Ak by sa odstránila prekážka, ktorú predstavujú cestovné výdavky na takéto podujatia, podobné stretnutia by sa čoskoro začali organizovať celkom prirodzene.

| 3.6.3 | Na to, aby sa mohli organizovať stretnutia medzi občanmi členských štátov zamerané na rôzne témy, je potrebné získať prostriedky na financovanie cestovných výdavkov osôb pozvaných z iných európskych krajín. Iniciatíva „Golden Star“ generálneho riaditeľstva pre vzdelávanie a kultúru, ktorá podporuje stretnutia medzi výbormi zameranými na partnerstvá a miestne iniciatívy je dobrým príkladom tohto snaženia. Vytvorením jednoduchého decentralizovaného systému (finančné čiastky by boli symbolické) by sa dal dosiahnuť veľmi efektívny výsledok. Peniaze ušetrené znížením počtu vydávaných brožúr by sa mohli vložiť do decentralizovaného fondu na podporu účasti európskych partnerov na aktivitách odborov, komunít obcí a miest, priemyselných zväzov, výborov zameraných na partnerstvá atď. V snahe podporiť angažovanosť na miestnej úrovni by tieto peniaze pokrývali len cestovné výdavky a rozdeľovali by sa jednoduchým a rýchlym spôsobom prostredníctvom miestnych sprostredkovateľov, napríklad prostredníctvom informačných sietí „Europe Direct“ alebo Domov Európy. Spôsob rozdeľovania týchto peňazí by sa konzultoval s miestnymi európskymi aktérmi prostredníctvom zoznamu, v ktorom budú zahrnutí všetci aktéri pôsobiaci priamo na mieste, ktorí majú mandát v koordinačných a rozhodovacích orgánoch v Bruseli alebo inde (európske zamestnanecké rady, univerzitné výmeny atď.). |
| --- | --- |

3.6.3

Na to, aby sa mohli organizovať stretnutia medzi občanmi členských štátov zamerané na rôzne témy, je potrebné získať prostriedky na financovanie cestovných výdavkov osôb pozvaných z iných európskych krajín. Iniciatíva „Golden Star“ generálneho riaditeľstva pre vzdelávanie a kultúru, ktorá podporuje stretnutia medzi výbormi zameranými na partnerstvá a miestne iniciatívy je dobrým príkladom tohto snaženia. Vytvorením jednoduchého decentralizovaného systému (finančné čiastky by boli symbolické) by sa dal dosiahnuť veľmi efektívny výsledok. Peniaze ušetrené znížením počtu vydávaných brožúr by sa mohli vložiť do decentralizovaného fondu na podporu účasti európskych partnerov na aktivitách odborov, komunít obcí a miest, priemyselných zväzov, výborov zameraných na partnerstvá atď. V snahe podporiť angažovanosť na miestnej úrovni by tieto peniaze pokrývali len cestovné výdavky a rozdeľovali by sa jednoduchým a rýchlym spôsobom prostredníctvom miestnych sprostredkovateľov, napríklad prostredníctvom informačných sietí „Europe Direct“ alebo Domov Európy. Spôsob rozdeľovania týchto peňazí by sa konzultoval s miestnymi európskymi aktérmi prostredníctvom zoznamu, v ktorom budú zahrnutí všetci aktéri pôsobiaci priamo na mieste, ktorí majú mandát v koordinačných a rozhodovacích orgánoch v Bruseli alebo inde (európske zamestnanecké rady, univerzitné výmeny atď.).

| 3.6.4 | Mohla by sa podporovať myšlienka, aby každý Európan mal chcieť aspoň raz v živote navštíviť Brusel, Štrasburg a Luxemburg a ich inštitúcie, čo by mu pomohlo lepšie pochopiť ako funguje Európa. |
| --- | --- |

3.6.4

Mohla by sa podporovať myšlienka, aby každý Európan mal chcieť aspoň raz v živote navštíviť Brusel, Štrasburg a Luxemburg a ich inštitúcie, čo by mu pomohlo lepšie pochopiť ako funguje Európa.

| 3.6.5 | Bolo by vhodné, aby komunikačné projekty spolufinancované inštitúciami obsahovali prvok zameraný na cezhraničné iniciatívy, tak ako je to stanovené v oznámení Komisie o Pláne D „Debate Europe“. |
| --- | --- |

3.6.5

Bolo by vhodné, aby komunikačné projekty spolufinancované inštitúciami obsahovali prvok zameraný na cezhraničné iniciatívy, tak ako je to stanovené v oznámení Komisie o Pláne D „Debate Europe“.

3.7   Lepšie využívanie existujúcich zdrojov

| 3.7.1 | Stanoviská EHSV sú užitočné nielen z hľadiska ich obsahu, ale aj preto, že majú súhrnný charakter, sú dostupné všetkým, zaoberajú sa návrhmi právnych predpisov (žiadosti o konzultáciu) alebo vyjadrujú obavy občanov (stanoviská z vlastnej iniciatívy), sú prekladané do všetkých jazykov EÚ, a preto by mohli slúžiť ako spoločný základ pre diskusie. |
| --- | --- |

3.7.1

Stanoviská EHSV sú užitočné nielen z hľadiska ich obsahu, ale aj preto, že majú súhrnný charakter, sú dostupné všetkým, zaoberajú sa návrhmi právnych predpisov (žiadosti o konzultáciu) alebo vyjadrujú obavy občanov (stanoviská z vlastnej iniciatívy), sú prekladané do všetkých jazykov EÚ, a preto by mohli slúžiť ako spoločný základ pre diskusie.

| 3.7.2 | Potrebujeme spoločný európsky komunikačný prostriedok, prostredníctvom ktorého by sme boli informovaní o tom, čo sa deje u našich susedov. V rámci rušenia hraníc by sme mali napríklad vedieť aj to, ako sa v Estónsku rieši otázka likvidácie odpadu, aké kúrenie majú obyvatelia Barcelony, akú dlhú materskú dovolenku majú írske matky alebo ako sa určuje výška platov v Rumunsku. Keď budeme vedieť, že rovnaké problémy ako máme my majú aj stovky kilometrov od nás a keď zistíme, ako ich riešia inde, posilní sa v nás pocit, že patríme do tej istej Európy. |
| --- | --- |

3.7.2

Potrebujeme spoločný európsky komunikačný prostriedok, prostredníctvom ktorého by sme boli informovaní o tom, čo sa deje u našich susedov. V rámci rušenia hraníc by sme mali napríklad vedieť aj to, ako sa v Estónsku rieši otázka likvidácie odpadu, aké kúrenie majú obyvatelia Barcelony, akú dlhú materskú dovolenku majú írske matky alebo ako sa určuje výška platov v Rumunsku. Keď budeme vedieť, že rovnaké problémy ako máme my majú aj stovky kilometrov od nás a keď zistíme, ako ich riešia inde, posilní sa v nás pocit, že patríme do tej istej Európy.

| 3.7.3 | Nadnárodné audiovizuálne médiá, ako napr. Euronews, zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní obrazového spravodajstva a reportáží. Malo by sa navrhnúť, aby spravodajstvo o európskych záležitostiach bolo výslovne zahrnuté medzi povinnosti verejných audiovizuálnych služieb na národnej úrovni a aby sa vytvorila európska verejná audiovizuálna služba. |
| --- | --- |

3.7.3

Nadnárodné audiovizuálne médiá, ako napr. Euronews, zohrávajú kľúčovú úlohu pri poskytovaní obrazového spravodajstva a reportáží. Malo by sa navrhnúť, aby spravodajstvo o európskych záležitostiach bolo výslovne zahrnuté medzi povinnosti verejných audiovizuálnych služieb na národnej úrovni a aby sa vytvorila európska verejná audiovizuálna služba.

| 3.7.4 | Na propagovanie určitých podujatí a na posilnenie európskeho ducha by sa mohla tiež viac využívať Eurovízia. Každý rok by mohla napríklad odvysielať novoročný prejav predsedu Komisie vo všetkých jazykoch, ponúkať záznamy z európskych športových podujatí atď. |
| --- | --- |

3.7.4

Na propagovanie určitých podujatí a na posilnenie európskeho ducha by sa mohla tiež viac využívať Eurovízia. Každý rok by mohla napríklad odvysielať novoročný prejav predsedu Komisie vo všetkých jazykoch, ponúkať záznamy z európskych športových podujatí atď.

3.8   Európa nie je zahraničie

| 3.8.1 | V mnohých vládach EÚ spadajú európske záležitosti pod ministerstvo zahraničných vecí. V mnohých médiách sa informuje o Európe pod rubrikou „Zahraničie“. V mnohých organizáciách sa riešia európske otázky v rámci medzinárodných oddelení. Európske smernice sú však prerokúvané na zasadnutiach národných parlamentov a týkajú sa všetkých sfér spoločnosti. Nejde teda o zahraničné veci ale o domáce záležitosti. Európske otázky sú už v súčasnosti prepojené so všetkými vnútroštátnymi politikami členských štátov. Mali by sa vytvoriť ministerstvá európskych vecí, ktoré by mali riadne výkonné právomoci a vlastné úseky pre analýzu, prognózu, komunikáciu a podporu občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.8.1

V mnohých vládach EÚ spadajú európske záležitosti pod ministerstvo zahraničných vecí. V mnohých médiách sa informuje o Európe pod rubrikou „Zahraničie“. V mnohých organizáciách sa riešia európske otázky v rámci medzinárodných oddelení. Európske smernice sú však prerokúvané na zasadnutiach národných parlamentov a týkajú sa všetkých sfér spoločnosti. Nejde teda o zahraničné veci ale o domáce záležitosti. Európske otázky sú už v súčasnosti prepojené so všetkými vnútroštátnymi politikami členských štátov. Mali by sa vytvoriť ministerstvá európskych vecí, ktoré by mali riadne výkonné právomoci a vlastné úseky pre analýzu, prognózu, komunikáciu a podporu občianskej spoločnosti.

| 3.8.2 | Pri každej prerokúvanej otázke by sa mal spomenúť jej európsky rozmer a malo by sa preskúmať, ako sa daná problematika rieši v iných členských štátoch. |
| --- | --- |

3.8.2

Pri každej prerokúvanej otázke by sa mal spomenúť jej európsky rozmer a malo by sa preskúmať, ako sa daná problematika rieši v iných členských štátoch.

| 3.8.3 | Zahraničie sa začína za hranicami EÚ a nie za hranicami členských štátov. Príťažlivosť „európskeho modelu“ z pohľadu štátov mimo EÚ nám môže pomôcť uvedomiť si výhody európskeho projektu, či už ide o budovanie rozsiahleho trhu alebo nadnárodného demokratického modelu na riadenie našej rozmanitosti. |
| --- | --- |

3.8.3

Zahraničie sa začína za hranicami EÚ a nie za hranicami členských štátov. Príťažlivosť „európskeho modelu“ z pohľadu štátov mimo EÚ nám môže pomôcť uvedomiť si výhody európskeho projektu, či už ide o budovanie rozsiahleho trhu alebo nadnárodného demokratického modelu na riadenie našej rozmanitosti.

| 3.8.4 | V tejto súvislosti by sa mohli napríklad organizovať informačné semináre pre predstaviteľov ostatných kontinentov, na ktorých by sa dozvedeli, ako EÚ vznikla a ako funguje. Takéto podujatia by pomohli zvýšiť profil Európy doma i v zahraničí a prispeli by k šíreniu európskych hodnôt na celom svete. |
| --- | --- |

3.8.4

V tejto súvislosti by sa mohli napríklad organizovať informačné semináre pre predstaviteľov ostatných kontinentov, na ktorých by sa dozvedeli, ako EÚ vznikla a ako funguje. Takéto podujatia by pomohli zvýšiť profil Európy doma i v zahraničí a prispeli by k šíreniu európskych hodnôt na celom svete.

3.9   Organizovanie podujatí

| 3.9.1 | Všetci odborníci na komunikáciu vedia, že ak niekto chce, aby sa o ňom hovorilo, musí usporadúvať rôzne podujatia a využiť ich na informovanie o sebe. Nemali by sme napríklad na medzinárodných športových podujatiach pri odovzdávaní medailí vztyčovať popri štátnej vlajke aj európsku zástavu? A čo tak umiestňovať na dresy hráčov nad štátnu vlajku európsku vlajku? Pri hodnotení výsledkov olympijských hier by sme tiež mohli vypracúvať bilanciu európskych medailí získaných na tomto podujatí. |
| --- | --- |

3.9.1

Všetci odborníci na komunikáciu vedia, že ak niekto chce, aby sa o ňom hovorilo, musí usporadúvať rôzne podujatia a využiť ich na informovanie o sebe. Nemali by sme napríklad na medzinárodných športových podujatiach pri odovzdávaní medailí vztyčovať popri štátnej vlajke aj európsku zástavu? A čo tak umiestňovať na dresy hráčov nad štátnu vlajku európsku vlajku? Pri hodnotení výsledkov olympijských hier by sme tiež mohli vypracúvať bilanciu európskych medailí získaných na tomto podujatí.

| 3.9.2 | Nemalo by sa zabúdať ani na udalosti ako sú európske voľby a výročie pádu berlínskeho múru. Deň Európy, ktorý oslavujeme 9. mája, by sa mal vyhlásiť za štátny sviatok, prípadne aj namiesto iného štátneho sviatku. Európske podujatia by sa nemali konať len v Bruseli. Európsky rozmer by mali mať aj rôzne oslavy v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

3.9.2

Nemalo by sa zabúdať ani na udalosti ako sú európske voľby a výročie pádu berlínskeho múru. Deň Európy, ktorý oslavujeme 9. mája, by sa mal vyhlásiť za štátny sviatok, prípadne aj namiesto iného štátneho sviatku. Európske podujatia by sa nemali konať len v Bruseli. Európsky rozmer by mali mať aj rôzne oslavy v jednotlivých členských štátoch.

4.   Zhrnutie predchádzajúcich odporúčaní výboru

| 4.1 | Výbor pripomína svoje predchádzajúce odporúčania v oblasti komunikácie, ktoré adresoval Komisii, hlavne odporúčania uvedené v prílohe k stanovisku z októbra 2005 na tému „Obdobie reflexie: štruktúra, témy a rámec hodnotenia diskusie o Európskej únii“ (CESE 1249/2005 (4)), v stanovisku z decembra 2005 na tému „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ (CESE 1499/2005 (5)), v stanovisku z júla 2006 na tému „Biela kniha o európskej komunikačnej politike“ (CESE 972/2006 (6)) a v stanovisku prijatom v apríli 2008 na tému „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ (CESE 774/2008). |
| --- | --- |

4.1

Výbor pripomína svoje predchádzajúce odporúčania v oblasti komunikácie, ktoré adresoval Komisii, hlavne odporúčania uvedené v prílohe k stanovisku z októbra 2005 na tému „Obdobie reflexie: štruktúra, témy a rámec hodnotenia diskusie o Európskej únii“ (CESE 1249/2005 (4)), v stanovisku z decembra 2005 na tému „Príspevok Komisie k obdobiu hodnotenia a po ňom: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu“ (CESE 1499/2005 (5)), v stanovisku z júla 2006 na tému „Biela kniha o európskej komunikačnej politike“ (CESE 972/2006 (6)) a v stanovisku prijatom v apríli 2008 na tému „Komunikovanie o Európe v partnerstve“ (CESE 774/2008).

V Bruseli 10. júla 2008

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Dimitris DIMITRIADIS

---

(1)  Brusel, 2. apríl 2008, KOM(2008) 158 v konečnom znení.

1

(2)  Stanovisko EHSV z 26. októbra 2006 na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Nová rámcová stratégia pre viacjazyčnosť“, spravodajkyňa: pani LE NOUAIL MARLIERE (Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006), prieskumné stanovisko SOC 306 „Viacjazyčnosť“, na programe rokovania v júli 2008, spravodajkyňa: pani LE NOUAIL MARLIERE, a návrhy skupiny Amina Maaloufa.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 115 – 119.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 28, 3.2.2006, s. 42 – 46.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 92 – 93.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 115 – 119.

6

---