# Den Europæiske Unions C 66E/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 66E |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang20. marts 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 66E

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang20. marts 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 11. til 13. marts 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 113 E af 8.5.2008 |
| | |
| | Tirsdag, den 11. marts 2008 |
| 2009/C 066E/01 | Bæredygtig transportEuropa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om EU's politik for bæredygtig transport under hensyntagen til EU's energi- og miljøpolitik (2007/2147(INI)) | 1 |
| 2009/C 066E/02 | Tidlig varsling af borgerneEuropa-Parlamentets erklæring om tidlig varsling af borgerne i tilfælde af større ulykker og katastrofer | 6 |
| | Onsdag, den 12. marts 2008 |
| 2009/C 066E/03 | Sundhedstjek af den fælles landbrugspolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om sundhedstjek af den fælles landbrugspolitik (2007/2195(INI)) | 9 |
| 2009/C 066E/04 | Kvindernes rolle i EU's landdistrikterEuropa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om kvindernes rolle i EU's landdistrikter (2007/2117(INI)) | 23 |
| 2009/C 066E/05 | Bæredygtigt landbrug og biogasEuropa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om bæredygtigt landbrug og biogas: behov for revision af EU-lovgivningen (2007/2107(INI)) | 29 |
| | Torsdag, den 13. marts 2008 |
| 2009/C 066E/06 | Energieffektivitet og vedvarende energiEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (2007/2188(INI)) | 35 |
| 2009/C 066E/07 | EU's politik for udviklingssamarbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om EU's politik for udviklingssamarbejde — En udfordring for de nye medlemsstater (2007/2140(INI)) | 38 |
| 2009/C 066E/08 | Adfærdskodeks for våbeneksportEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om EU's adfærdskodeks om våbeneksport — Rådets manglende vedtagelse af den fælles holdning og omdannelse af kodeksen til et retligt bindende instrument | 48 |
| 2009/C 066E/09 | Fængslede kvinders særlige situationEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om fængslede kvinders særlige situation og følgerne af forældres fængsling for det sociale liv og familielivet (2007/2116(INI)) | 49 |
| 2009/C 066E/10 | Kvinders position i udviklingssamarbejdetEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (2007/2182(INI)) | 57 |
| 2009/C 066E/11 | ArmenienEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Armenien | 67 |
| 2009/C 066E/12 | RuslandEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Rusland | 69 |
| 2009/C 066E/13 | Sagen om den afghanske journalist Perwiz KambakhshEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om sagen om den afghanske journalist Perwiz Kambakhsh | 71 |
| 2009/C 066E/14 | Sagen om den iranske statsborger Seyed Mehdi KazemiEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om sagen om den iranske statsborger Seyed Mehdi Kazemi | 73 |
| | HENSTILLINGER |
| | Torsdag, den 13. marts 2008 |
| 2009/C 066E/15 | Den Europæiske Unions rolle i IrakEuropa-Parlamentets henstilling til Rådet af 13. marts 2008 om Den Europæiske Unions rolle i Irak (2007/2181(INI)) | 75 |

Informationsnummer

Indhold

Side

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 11. til 13. marts 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 113 E af 8.5.2008

Tirsdag, den 11. marts 2008

2009/C 066E/01

Bæredygtig transportEuropa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om EU's politik for bæredygtig transport under hensyntagen til EU's energi- og miljøpolitik (2007/2147(INI))

1

2009/C 066E/02

Tidlig varsling af borgerneEuropa-Parlamentets erklæring om tidlig varsling af borgerne i tilfælde af større ulykker og katastrofer

6

Onsdag, den 12. marts 2008

2009/C 066E/03

Sundhedstjek af den fælles landbrugspolitikEuropa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om sundhedstjek af den fælles landbrugspolitik (2007/2195(INI))

9

2009/C 066E/04

Kvindernes rolle i EU's landdistrikterEuropa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om kvindernes rolle i EU's landdistrikter (2007/2117(INI))

23

2009/C 066E/05

Bæredygtigt landbrug og biogasEuropa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om bæredygtigt landbrug og biogas: behov for revision af EU-lovgivningen (2007/2107(INI))

29

Torsdag, den 13. marts 2008

2009/C 066E/06

Energieffektivitet og vedvarende energiEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (2007/2188(INI))

35

2009/C 066E/07

EU's politik for udviklingssamarbejdeEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om EU's politik for udviklingssamarbejde — En udfordring for de nye medlemsstater (2007/2140(INI))

38

2009/C 066E/08

Adfærdskodeks for våbeneksportEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om EU's adfærdskodeks om våbeneksport — Rådets manglende vedtagelse af den fælles holdning og omdannelse af kodeksen til et retligt bindende instrument

48

2009/C 066E/09

Fængslede kvinders særlige situationEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om fængslede kvinders særlige situation og følgerne af forældres fængsling for det sociale liv og familielivet (2007/2116(INI))

49

2009/C 066E/10

Kvinders position i udviklingssamarbejdetEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (2007/2182(INI))

57

2009/C 066E/11

ArmenienEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Armenien

67

2009/C 066E/12

RuslandEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Rusland

69

2009/C 066E/13

Sagen om den afghanske journalist Perwiz KambakhshEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om sagen om den afghanske journalist Perwiz Kambakhsh

71

2009/C 066E/14

Sagen om den iranske statsborger Seyed Mehdi KazemiEuropa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om sagen om den iranske statsborger Seyed Mehdi Kazemi

73

HENSTILLINGER

Torsdag, den 13. marts 2008

2009/C 066E/15

Den Europæiske Unions rolle i IrakEuropa-Parlamentets henstilling til Rådet af 13. marts 2008 om Den Europæiske Unions rolle i Irak (2007/2181(INI))

75

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Onsdag, den 12. marts 2008 |
| 2009/C 066E/16 | Anmodning om ophævelse af Hans-Peter Martins immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 12. marts 2008 om anmodning om ophævelse af Hans-Peter Martins immunitet (2007/2215(IMM)) | 82 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Onsdag, den 12. marts 2008

2009/C 066E/16

Anmodning om ophævelse af Hans-Peter Martins immunitetEuropa-Parlamentets afgørelse af 12. marts 2008 om anmodning om ophævelse af Hans-Peter Martins immunitet (2007/2215(IMM))

82

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag, den 11. marts 2008 |
| 2009/C 066E/17 | EKSF's og Kul- og Stålforskningsfondens aktiver *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets beslutning om ændring af beslutning 2003/77/EF om fastsættelse af de flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i EKSF under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens aktiver (KOM(2007)0435 — C6-0276/2007 — 2007/0150(CNS)) | 83 |
| 2009/C 066E/18 | Aftale EU/De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2007)0134 — C6-0472/2007 — 2007/0052(CNS)) | 84 |
| 2009/C 066E/19 | Ændring af markedsordningen for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (KOM(2007)0854 — C6-0033/2008 — 2007/0290(CNS)) | 84 |
| 2009/C 066E/20 | Ændring af fusionsmarkedsordningen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (KOM(2008)0027 — C6-0061/2008 — 2008/0011(CNS)) | 85 |
| 2009/C 066E/21 | Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i EF (Kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0755 — C6-0437/2007 — 2007/0256(COD)) | 86 |
| 2009/C 066E/22 | Identifikation og registrering af svin (Kodificeret udgave) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om identifikation og registrering af svin (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0829 — C6-0037/2008 — 2007/0294(CNS)) | 86 |
| 2009/C 066E/23 | Afsætning af grønsagsplanter (Kodificeret udgave) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om afsætning af plantemateriale og formeringsmateriale af grønsagsplanter bortset fra frø (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0852 — C6-0038/2008 — 2007/0296(CNS)) | 87 |
| 2009/C 066E/24 | Sikkerhed inden for civil luftfart ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008 — 2005/0191(COD)) | 88 |
| 2009/C 066E/25 | Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (15647/1/2007 — C6-0035/2008 — 2006/0197(COD)) | 89 |
| 2009/C 066E/26 | SolidaritetsfondenEuropa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0014 — C6-0036/2008 — 2008/2019(ACI)) | 89 |
| 2009/C 066E/27 | Ændringsbudget nr. 1/2008Ændringer til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD)) | 91 |
| 2009/C 066E/28 | Ændringsbudget nr. 1/2008Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD)) | 92 |
| 2009/C 066E/29 | Fiskeripartnerskabsaftale EF/Guinea-Bissau *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau (KOM(2007)0580 — C6-0391/2007 — 2007/0209(CNS)) | 93 |
| 2009/C 066E/30 | Fiskeripartnerskabsaftale EF/Côte d'Ivoire *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Côte d'Ivoire (KOM(2007)0648 — C6-0429/2007 — 2007/0226(CNS)) | 95 |
| | Onsdag, den 12. marts 2008 |
| 2009/C 066E/31 | Energistatistikker ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om energistatistikker (KOM(2006)0850 — C6-0035/2007 — 2007/0002(COD)) | 97 |
| P6_TC1-COD(2007)0002Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. marts 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om energistatistik | 97 |
| 2009/C 066E/32 | Statistik over plantebeskyttelsesmidler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over plantebeskyttelsesmidler (KOM(2006)0778 — C6-0457/2006 — 2006/0258(COD)) | 98 |
| P6_TC1-COD(2006)0258Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. marts 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om statistik over pesticider (EØS-relevant tekst) | 98 |
| 2009/C 066E/33 | Den fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen), for så vidt angår de nationale mælkekvoter (KOM(2007)0802 — C6-0015/2008 — 2007/0281(CNS)) | 124 |
| | Torsdag, den 13. marts 2008 |
| 2009/C 066E/34 | Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny ikt ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater (KOM(2007)0329 — C6-0178/2007 — 2007/0116(COD)) | 128 |
| P6_TC1-COD(2007)0116Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF af 13. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater | 128 |
| 2009/C 066E/35 | Beskatningen af blyfri benzin og gasolie *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF for så vidt angår tilpasning af særlige afgiftsordninger for gasolie, der bruges erhvervsmæssigt som motorbrændstof, og samordning af beskatningen af blyfri benzin og gasolie, der bruges som motorbrændstof (KOM(2007)0052 — C6-0109/2007 — 2007/0023(CNS)) | 129 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 11. marts 2008

2009/C 066E/17

EKSF's og Kul- og Stålforskningsfondens aktiver *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets beslutning om ændring af beslutning 2003/77/EF om fastsættelse af de flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i EKSF under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens aktiver (KOM(2007)0435 — C6-0276/2007 — 2007/0150(CNS))

83

2009/C 066E/18

Aftale EU/De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2007)0134 — C6-0472/2007 — 2007/0052(CNS))

84

2009/C 066E/19

Ændring af markedsordningen for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (KOM(2007)0854 — C6-0033/2008 — 2007/0290(CNS))

84

2009/C 066E/20

Ændring af fusionsmarkedsordningen *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (KOM(2008)0027 — C6-0061/2008 — 2008/0011(CNS))

85

2009/C 066E/21

Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i EF (Kodificeret udgave) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0755 — C6-0437/2007 — 2007/0256(COD))

86

2009/C 066E/22

Identifikation og registrering af svin (Kodificeret udgave) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om identifikation og registrering af svin (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0829 — C6-0037/2008 — 2007/0294(CNS))

86

2009/C 066E/23

Afsætning af grønsagsplanter (Kodificeret udgave) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om afsætning af plantemateriale og formeringsmateriale af grønsagsplanter bortset fra frø (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0852 — C6-0038/2008 — 2007/0296(CNS))

87

2009/C 066E/24

Sikkerhed inden for civil luftfart ***IIIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008 — 2005/0191(COD))

88

2009/C 066E/25

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***IIEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (15647/1/2007 — C6-0035/2008 — 2006/0197(COD))

89

2009/C 066E/26

SolidaritetsfondenEuropa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0014 — C6-0036/2008 — 2008/2019(ACI))

89

2009/C 066E/27

Ændringsbudget nr. 1/2008Ændringer til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD))

91

2009/C 066E/28

Ændringsbudget nr. 1/2008Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD))

92

2009/C 066E/29

Fiskeripartnerskabsaftale EF/Guinea-Bissau *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau (KOM(2007)0580 — C6-0391/2007 — 2007/0209(CNS))

93

2009/C 066E/30

Fiskeripartnerskabsaftale EF/Côte d'Ivoire *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Côte d'Ivoire (KOM(2007)0648 — C6-0429/2007 — 2007/0226(CNS))

95

Onsdag, den 12. marts 2008

2009/C 066E/31

Energistatistikker ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om energistatistikker (KOM(2006)0850 — C6-0035/2007 — 2007/0002(COD))

97

P6_TC1-COD(2007)0002Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. marts 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om energistatistik

(EF) nr. .../2008

97

2009/C 066E/32

Statistik over plantebeskyttelsesmidler ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over plantebeskyttelsesmidler (KOM(2006)0778 — C6-0457/2006 — 2006/0258(COD))

98

P6_TC1-COD(2006)0258Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. marts 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om statistik over pesticider (EØS-relevant tekst)

(EF) nr. .../2008

pesticider

98

2009/C 066E/33

Den fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen), for så vidt angår de nationale mælkekvoter (KOM(2007)0802 — C6-0015/2008 — 2007/0281(CNS))

124

Torsdag, den 13. marts 2008

2009/C 066E/34

Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny ikt ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater (KOM(2007)0329 — C6-0178/2007 — 2007/0116(COD))

128

P6_TC1-COD(2007)0116Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF af 13. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater

128

2009/C 066E/35

Beskatningen af blyfri benzin og gasolie *Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF for så vidt angår tilpasning af særlige afgiftsordninger for gasolie, der bruges erhvervsmæssigt som motorbrændstof, og samordning af beskatningen af blyfri benzin og gasolie, der bruges som motorbrændstof (KOM(2007)0052 — C6-0109/2007 — 2007/0023(CNS))

129

| * | høringsprocedure |
| --- | --- |
| **I | samarbejdsprocedure (førstebehandling) |
| **II | samarbejdsprocedure (andenbehandling) |
| *** | samstemmende udtalelse |
| ***I | fælles beslutningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | fælles beslutningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling) |

*

høringsprocedure

**I

samarbejdsprocedure (førstebehandling)

**II

samarbejdsprocedure (andenbehandling)

***

samstemmende udtalelse

***I

fælles beslutningsprocedure (førstebehandling)

***II

fælles beslutningsprocedure (andenbehandling)

***III

fælles beslutningsprocedure (tredjebehandling)

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

Europa-ParlamentetSESSIONEN 2008-2009Mødeperioden fra den 11. til 13. marts 2008VEDTAGNE TEKSTERProtokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 113 E af 8.5.2008

Tirsdag, den 11. marts 2008

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/1

---

Bæredygtig transport

P6_TA(2008)0087

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om EU's politik for bæredygtig transport under hensyntagen til EU's energi- og miljøpolitik (2007/2147(INI))

(2009/C 66 E/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8. og 9. marts 2007 om Det Europæiske Råds vedtagelse af en handlingsplan (2007-2009) — En Energipolitik for Europa (7224/1/07), |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 8. og 9. marts 2007 om Det Europæiske Råds vedtagelse af en handlingsplan (2007-2009) — En Energipolitik for Europa (7224/1/07),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en europæisk havnepolitik (KOM(2007)0616), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en europæisk havnepolitik (KOM(2007)0616),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om et banenet med fortrinsret for godstrafik (KOM(2007)0608), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om et banenet med fortrinsret for godstrafik (KOM(2007)0608),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for godstransportlogistik (KOM(2007)0607), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for godstransportlogistik (KOM(2007)0607),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om EU's dagsorden for godstransport: Øget effektivitet, integration og bæredygtighed i godstransporten i Europa (KOM(2007)0606), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om EU's dagsorden for godstransport: Øget effektivitet, integration og bæredygtighed i godstransporten i Europa (KOM(2007)0606),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog: På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer (KOM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog: På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer (KOM(2007)0551),

| — | der henviser til Kommissionens grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål (KOM(2007)0140), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog om markedsbaserede instrumenter til miljøpolitiske og andre beslægtede politiske formål (KOM(2007)0140),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede — Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2007)0022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en konkurrencevenlig lovramme for automobiler i det 21. århundrede — Kommissionens holdning til den endelige rapport fra CARS 21-ekspertgruppen — Et bidrag til EU's strategi for vækst og beskæftigelse (KOM(2007)0022),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om resultater af revisionen af Fællesskabets strategi for nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (KOM(2007)0019), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om resultater af revisionen af Fællesskabets strategi for nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (KOM(2007)0019),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om begrænsning af den globale opvarmning til 2 °C — Vejen frem for 2020 og derefter (KOM(2007)0002), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om begrænsning af den globale opvarmning til 2 °C — Vejen frem for 2020 og derefter (KOM(2007)0002),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en energipolitik for Europa (KOM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en energipolitik for Europa (KOM(2007)0001),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en køreplan for vedvarende energi — Vedvarende energi i det 21. århundrede — vejen til en mere bæredygtig fremtid (KOM(2006)0848), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en køreplan for vedvarende energi — Vedvarende energi i det 21. århundrede — vejen til en mere bæredygtig fremtid (KOM(2006)0848),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om statusrapport over biobrændstoffer — Rapport om de fremskridt, der er sket i Den Europæiske Unions medlemsstater med hensyn til anvendelse af biobrændstoffer og andre fornyelige brændstoffer (KOM(2006)0845), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om statusrapport over biobrændstoffer — Rapport om de fremskridt, der er sket i Den Europæiske Unions medlemsstater med hensyn til anvendelse af biobrændstoffer og andre fornyelige brændstoffer (KOM(2006)0845),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (KOM(2006)0545), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet (KOM(2006)0545),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse: Hold Europa i bevægelse — Bæredygtig mobilitet på vores kontinent - Midtvejsevaluering af Europa-Kommissionens hvidbog fra 2001 om transportpolitikken (KOM(2006)0314), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse: Hold Europa i bevægelse — Bæredygtig mobilitet på vores kontinent - Midtvejsevaluering af Europa-Kommissionens hvidbog fra 2001 om transportpolitikken (KOM(2006)0314),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2007 om Fællesskabets strategi for nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. oktober 2007 om Fællesskabets strategi for nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. september 2007 om godslogistik i Europa — nøglen til bæredygtig mobilitet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. september 2007 om godslogistik i Europa — nøglen til bæredygtig mobilitet (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007: Hold Europa i bevægelse — Bæredygtig mobilitet på vores kontinent (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007: Hold Europa i bevægelse — Bæredygtig mobilitet på vores kontinent (3),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen af 5. september 2006 om forslag til Rådets direktiv om afgifter på personbiler (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandlingen af 5. september 2006 om forslag til Rådets direktiv om afgifter på personbiler (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (5) (Eurovignet-direktivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/62/EF af 17. juni 1999 om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (5) (Eurovignet-direktivet),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0014/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0014/2008),

| A. | der henviser til, at bæredygtig vækst — en af EU's overordnede målsætninger — sigter mod en konstant forbedring af livskvalitet og velfærd på og for vores planet af hensyn til nuværende og kommende generationer, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at bæredygtig vækst — en af EU's overordnede målsætninger — sigter mod en konstant forbedring af livskvalitet og velfærd på og for vores planet af hensyn til nuværende og kommende generationer,

| B. | der henviser til, at transportsektoren er ansvarlig for ca. en tredjedel af det samlede energiforbrug i EU-25, hvis man ser bort fra søfart og rørledninger, og at vejtransport, der står for 83 % af energiforbruget, er den transportform, der forbruger mest energi, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at transportsektoren er ansvarlig for ca. en tredjedel af det samlede energiforbrug i EU-25, hvis man ser bort fra søfart og rørledninger, og at vejtransport, der står for 83 % af energiforbruget, er den transportform, der forbruger mest energi,

| C. | der henviser til, at transportsektoren tegner sig for 70 % af olieefterspørgslen i EU-25, og at fossile brændstoffer udgør 97 % af denne sektors energiforbrug, elektricitet (hvoraf størstedelen er baseret på kernekraft) kun 2 % og biobrændstoffer ikke mere end 1 %, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at transportsektoren tegner sig for 70 % af olieefterspørgslen i EU-25, og at fossile brændstoffer udgør 97 % af denne sektors energiforbrug, elektricitet (hvoraf størstedelen er baseret på kernekraft) kun 2 % og biobrændstoffer ikke mere end 1 %,

| D. | der henviser til, at de forskellige transportformers energieffektivitet er steget betydeligt i de seneste år, og at dette har gjort det muligt i stort omfang at begrænse udledningen af CO2/km; der dog henviser til, at disse forbedringer er blevet modarbejdet af konsekvenserne af den konstante stigning i efterspørgslen i transportsektoren, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de forskellige transportformers energieffektivitet er steget betydeligt i de seneste år, og at dette har gjort det muligt i stort omfang at begrænse udledningen af CO2/km; der dog henviser til, at disse forbedringer er blevet modarbejdet af konsekvenserne af den konstante stigning i efterspørgslen i transportsektoren,

| E. | der henviser til, at transportsektorens emissioner derfor som helhed fortsat stiger, og at de alene i 2005 udgjorde 24,1 % af de samlede drivhusgasemissioner (CO2, CH4, N2O) i EU-27, og at energiefterspørgslen i sektoren i henhold til Kommissionens vurderinger vil stige med mindst 30 % frem til 2030, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at transportsektorens emissioner derfor som helhed fortsat stiger, og at de alene i 2005 udgjorde 24,1 % af de samlede drivhusgasemissioner (CO2, CH4, N2O) i EU-27, og at energiefterspørgslen i sektoren i henhold til Kommissionens vurderinger vil stige med mindst 30 % frem til 2030,

| F. | der henviser til, at de skadelige emissioner, der opstår ved vejtransport, takket være teknologisk innovation og den indsats, der er ydet inden for bilindustrien, er faldet, og at dette navnlig skyldes indførelsen af katalysatorer, effektive partikelfiltre og andre former for teknologi, der har bidraget til at nedbringe udledningen af NOx og forurenende partikler med mellem 30 og 40 % i løbet af de seneste 15 år; der dog henviser til, at målene for reduktion af udledningen af CO2 i henhold til bilproducenternes frivillige aftale kun delvis er blevet gennemført til trods for disse forbedringer, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de skadelige emissioner, der opstår ved vejtransport, takket være teknologisk innovation og den indsats, der er ydet inden for bilindustrien, er faldet, og at dette navnlig skyldes indførelsen af katalysatorer, effektive partikelfiltre og andre former for teknologi, der har bidraget til at nedbringe udledningen af NOx og forurenende partikler med mellem 30 og 40 % i løbet af de seneste 15 år; der dog henviser til, at målene for reduktion af udledningen af CO2 i henhold til bilproducenternes frivillige aftale kun delvis er blevet gennemført til trods for disse forbedringer,

| G. | der henviser til, at bytrafikken er skyld i 40 % af udledningen af CO2 og 70 % af de andre former for forurenende emissioner fra køretøjer, og at den trafiktæthed, der hovedsagelig ses i større byer, koster, hvad der svarer til ca. 1 % af EU's BNP, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at bytrafikken er skyld i 40 % af udledningen af CO2 og 70 % af de andre former for forurenende emissioner fra køretøjer, og at den trafiktæthed, der hovedsagelig ses i større byer, koster, hvad der svarer til ca. 1 % af EU's BNP,

| H. | der henviser til, at 70 % af de prioriterede projekter inden for transeuropæisk transport, som er godkendt i 2004, vedrører jernbanetransport og skibsfart, som begge anerkendes som mindre forurenende transportformer, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at 70 % af de prioriterede projekter inden for transeuropæisk transport, som er godkendt i 2004, vedrører jernbanetransport og skibsfart, som begge anerkendes som mindre forurenende transportformer,

| I. | der henviser til, at EU i ovennævnte konklusioner fra Det Europæiske Råds formandskab ensidigt og bindende har forpligtet sig til at begrænse drivhusgasemissionerne med mindst 20 % i forhold til tallene for 1990, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU i ovennævnte konklusioner fra Det Europæiske Råds formandskab ensidigt og bindende har forpligtet sig til at begrænse drivhusgasemissionerne med mindst 20 % i forhold til tallene for 1990,

| 1. | mener, at mobilitet er et af de største fremskridt og en af de største udfordringer i det 20. århundrede, og at bæredygtig transport bør finde et passende ståsted mellem forskellige og ofte indbyrdes modstridende interesser samtidig med, at der gøres forsøg på at forene borgernes grundlæggende ret til mobilitet, transportsektorens økonomiske og beskæftigelsesmæssige betydning, ansvaret for det lokale og globale miljø og borgernes ret til sikkerhed, livskvalitet og sundhed; |
| --- | --- |

1.

mener, at mobilitet er et af de største fremskridt og en af de største udfordringer i det 20. århundrede, og at bæredygtig transport bør finde et passende ståsted mellem forskellige og ofte indbyrdes modstridende interesser samtidig med, at der gøres forsøg på at forene borgernes grundlæggende ret til mobilitet, transportsektorens økonomiske og beskæftigelsesmæssige betydning, ansvaret for det lokale og globale miljø og borgernes ret til sikkerhed, livskvalitet og sundhed;

| 2. | understreger, at transportsektoren i 2020 også skal opfylde EU's mål om at reducere olieforbruget og drivhusgasemissionerne med mindst 20 % i forhold til 1990-niveauet; |
| --- | --- |

2.

understreger, at transportsektoren i 2020 også skal opfylde EU's mål om at reducere olieforbruget og drivhusgasemissionerne med mindst 20 % i forhold til 1990-niveauet;

| 3. | understreger transportsektorens betydning for beskæftigelse, vækst og innovation og mener, at en garanti for sikker mobilitet til en overkommelig pris er en grundlæggende forudsætning for vores livsstil; mener således — med hensyn til prioriteringen af behovet for bæredygtig mobilitet af miljømæssige hensyn — at det er sandsynligt, at borgerne vil støtte foranstaltninger, der sikrer deres mobilitet på lang sigt (6); |
| --- | --- |

3.

understreger transportsektorens betydning for beskæftigelse, vækst og innovation og mener, at en garanti for sikker mobilitet til en overkommelig pris er en grundlæggende forudsætning for vores livsstil; mener således — med hensyn til prioriteringen af behovet for bæredygtig mobilitet af miljømæssige hensyn — at det er sandsynligt, at borgerne vil støtte foranstaltninger, der sikrer deres mobilitet på lang sigt (6);

| 4. | mener, at det er nødvendigt at forene en række politikker, der gensidigt understøtter og supplerer hinanden, for at gennemføre målet om at gøre europæisk transport bæredygtig ud fra et energi- og miljømæssigt synspunkt og samtidig inddrage stadig flere repræsentanter for transportsektoren, den offentlige administration og borgerne; er overbevist om, at man kun gennem en passende kombination af foranstaltninger kan begrænse de negative virkninger af de enkelte indgreb og sikre, at borgerne kan acceptere disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

4.

mener, at det er nødvendigt at forene en række politikker, der gensidigt understøtter og supplerer hinanden, for at gennemføre målet om at gøre europæisk transport bæredygtig ud fra et energi- og miljømæssigt synspunkt og samtidig inddrage stadig flere repræsentanter for transportsektoren, den offentlige administration og borgerne; er overbevist om, at man kun gennem en passende kombination af foranstaltninger kan begrænse de negative virkninger af de enkelte indgreb og sikre, at borgerne kan acceptere disse foranstaltninger;

| 5. | mener, at et policy mix navnlig bør omfatte:






  a) | teknologisk udvikling (foranstaltninger, der kan øge energieffektiviteten, nye standarder/bestemmelser for motorer og brændstoffer, anvendelse af nye teknologier og alternative brændstoffer), |
| --- | --- | --- |

5.

mener, at et policy mix navnlig bør omfatte:

a)

teknologisk udvikling (foranstaltninger, der kan øge energieffektiviteten, nye standarder/bestemmelser for motorer og brændstoffer, anvendelse af nye teknologier og alternative brændstoffer),

| b) | markedsbaserede instrumenter (takster/afgifter baseret på miljøpåvirkning, trængselsafgifter, skatteincitamenter, emissionshandelsordningen (ETS), der tager hensyn til de forskellige transportformers specifikke egenskaber), |
| --- | --- |

b)

markedsbaserede instrumenter (takster/afgifter baseret på miljøpåvirkning, trængselsafgifter, skatteincitamenter, emissionshandelsordningen (ETS), der tager hensyn til de forskellige transportformers specifikke egenskaber),

| c) | ledsageforanstaltninger, der kan sikre, at de forskellige former for transport og infrastruktur anvendes så effektivt som muligt, og fremme en holdningsændring blandt virksomheder og borgere; |
| --- | --- |

c)

ledsageforanstaltninger, der kan sikre, at de forskellige former for transport og infrastruktur anvendes så effektivt som muligt, og fremme en holdningsændring blandt virksomheder og borgere;

| 6. | understreger, at det er vigtigt, at EU og medlemsstaterne prioriterer nøgleelementerne i systemet, dvs.:






  a) | storbyer og byområder med for høj trafiktæthed, med andre ord de steder, hvor der er tættest trafik, |
| --- | --- | --- |

6.

understreger, at det er vigtigt, at EU og medlemsstaterne prioriterer nøgleelementerne i systemet, dvs.:

a)

storbyer og byområder med for høj trafiktæthed, med andre ord de steder, hvor der er tættest trafik,

| b) | de væsentligste europæiske korridorer mellem byer, dvs. de ruter, hvor hovedparten af EU's interne og internationale handel finder sted, |
| --- | --- |

b)

de væsentligste europæiske korridorer mellem byer, dvs. de ruter, hvor hovedparten af EU's interne og internationale handel finder sted,

| c) | miljømæssigt følsomme områder (Alperne, Østersøen osv.); |
| --- | --- |

c)

miljømæssigt følsomme områder (Alperne, Østersøen osv.);

| 7. | understreger betydningen af Rådets undertegnelse af Alpe-konventionens transportprotokol i december 2006; understreger, at Kommissionen på grund af ratifikationen af denne protokol straks må iværksætte mærkbare gennemførelsesforanstaltninger til fremme af bæredygtig transport i følsomme bjergregioner og tæt befolkede områder; |
| --- | --- |

7.

understreger betydningen af Rådets undertegnelse af Alpe-konventionens transportprotokol i december 2006; understreger, at Kommissionen på grund af ratifikationen af denne protokol straks må iværksætte mærkbare gennemførelsesforanstaltninger til fremme af bæredygtig transport i følsomme bjergregioner og tæt befolkede områder;

| 8. | understreger i den forbindelse, at markedsbaserede instrumenter ligeledes bør anvendes til at fremme køretøjer med lavt brændstofforbrug og lave emissioner, f.eks. afgiftsfritagelser, ændring af bilafgifter baseret på forurenende emissioner og brændstofeffektivitet, skrotpræmier for de mest forurenende køretøjer og incitamenter til køb af lavemissionskøretøjer; mener, at disse foranstaltninger er vigtige, idet de kan bidrage til, at bilproducenter kan udligne de omkostninger, de har i forbindelse med overholdelse af forpligtelserne i henhold til den nye lovgivningsmæssige ramme; |
| --- | --- |

8.

understreger i den forbindelse, at markedsbaserede instrumenter ligeledes bør anvendes til at fremme køretøjer med lavt brændstofforbrug og lave emissioner, f.eks. afgiftsfritagelser, ændring af bilafgifter baseret på forurenende emissioner og brændstofeffektivitet, skrotpræmier for de mest forurenende køretøjer og incitamenter til køb af lavemissionskøretøjer; mener, at disse foranstaltninger er vigtige, idet de kan bidrage til, at bilproducenter kan udligne de omkostninger, de har i forbindelse med overholdelse af forpligtelserne i henhold til den nye lovgivningsmæssige ramme;

| 9. | opfordrer derfor Rådet og medlemsstaterne til at vise, at de er i besiddelse af den samme beslutsomhed som den, der blev udvist på Det Europæiske Råds møde den 8. og 9. marts 2007:






  a) | ved at vedtage ovennævnte forslag til direktiv om afgifter på personbiler for at kæde afgifter på personbiler sammen med forurenende emissioner og brændstofeffektivitet, |
| --- | --- | --- |

9.

opfordrer derfor Rådet og medlemsstaterne til at vise, at de er i besiddelse af den samme beslutsomhed som den, der blev udvist på Det Europæiske Råds møde den 8. og 9. marts 2007:

a)

ved at vedtage ovennævnte forslag til direktiv om afgifter på personbiler for at kæde afgifter på personbiler sammen med forurenende emissioner og brændstofeffektivitet,

| b) | ved hurtigst muligt at ændre beskatningssystemerne, således at der skabes større incitamenter til fordel for mindre forurenende køretøjer; |
| --- | --- |

b)

ved hurtigst muligt at ændre beskatningssystemerne, således at der skabes større incitamenter til fordel for mindre forurenende køretøjer;

| 10. | støtter det spørgsmål, som Kommissionen stiller i ovennævnte grønbog om markedsbaserede instrumenter for miljøpolitik og andre dermed forbundne politikker, og som vedrører muligheden for gennem samordning og udveksling af erfaringer og bedste praksis at fremme nationale reformer af afgiftsordninger på transportområdet og miljøafgifter og samtidig sikre en mere aktiv overvågning på dette område; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger i denne henseende; |
| --- | --- |

10.

støtter det spørgsmål, som Kommissionen stiller i ovennævnte grønbog om markedsbaserede instrumenter for miljøpolitik og andre dermed forbundne politikker, og som vedrører muligheden for gennem samordning og udveksling af erfaringer og bedste praksis at fremme nationale reformer af afgiftsordninger på transportområdet og miljøafgifter og samtidig sikre en mere aktiv overvågning på dette område; opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger i denne henseende;

| 11. | anmoder Rådet og medlemsstaterne om at øge investeringerne i infrastruktur og intelligente transportsystemer (ITS), navnlig med henblik på:






  a) | at fuldføre de prioriterede transeuropæiske net hurtigst muligt, eftersom disse er af afgørende betydning for godstransportlogistik og for en bæredygtig europæisk transportpolitik, |
| --- | --- | --- |

11.

anmoder Rådet og medlemsstaterne om at øge investeringerne i infrastruktur og intelligente transportsystemer (ITS), navnlig med henblik på:

a)

at fuldføre de prioriterede transeuropæiske net hurtigst muligt, eftersom disse er af afgørende betydning for godstransportlogistik og for en bæredygtig europæisk transportpolitik,

| b) | at forhindre trafikal overbelastning af byområder og transportkorridorer i følsomme områder, |
| --- | --- |

b)

at forhindre trafikal overbelastning af byområder og transportkorridorer i følsomme områder,

| c) | at forbedre intermodal transport; |
| --- | --- |

c)

at forbedre intermodal transport;

| 12. | opfordrer Kommissionen til senest i juni 2008 at fremlægge en gennemsigtig, forståelig og generelt anvendelig model for vurdering af de eksterne omkostninger for alle former for transport med henblik på at anvende denne ved fremtidige beregninger af brugsafgifter; bemærker, at modellen i henhold til Eurovignet-direktivet skal ledsages af en vurdering af konsekvenserne af internaliseringen af de eksterne omkostninger for alle transportformer samt en strategi for indførelse af denne model for samtlige transportformers vedkommende; forventer, at Kommissionen derudover også forelægger lovgivningsmæssige forslag startende med et forslag om ændring af Eurovignet-direktivet; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til senest i juni 2008 at fremlægge en gennemsigtig, forståelig og generelt anvendelig model for vurdering af de eksterne omkostninger for alle former for transport med henblik på at anvende denne ved fremtidige beregninger af brugsafgifter; bemærker, at modellen i henhold til Eurovignet-direktivet skal ledsages af en vurdering af konsekvenserne af internaliseringen af de eksterne omkostninger for alle transportformer samt en strategi for indførelse af denne model for samtlige transportformers vedkommende; forventer, at Kommissionen derudover også forelægger lovgivningsmæssige forslag startende med et forslag om ændring af Eurovignet-direktivet;

| 13. | er overbevist om, at problemet med byområder med for høj trafiktæthed, som er skyld i 40 % af udledningen af CO2 og 70 % af de resterende forurenende emissioner fra biler, bør håndteres mere ambitiøst ved at samarbejde om og samordne løsninger på EU-plan uden at overtræde nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

13.

er overbevist om, at problemet med byområder med for høj trafiktæthed, som er skyld i 40 % af udledningen af CO2 og 70 % af de resterende forurenende emissioner fra biler, bør håndteres mere ambitiøst ved at samarbejde om og samordne løsninger på EU-plan uden at overtræde nærhedsprincippet;

| 14. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, på hvilken måde transportinfrastrukturen og de dermed forbundne afgifter indvirker på byudviklingen og den fremtidige efterspørgsel efter transporttjenester; |
| --- | --- |

14.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at undersøge, på hvilken måde transportinfrastrukturen og de dermed forbundne afgifter indvirker på byudviklingen og den fremtidige efterspørgsel efter transporttjenester;

| 15. | mener i den forbindelse, at en effektiv mobilitetspolitik for byområder bør tage højde for såvel person- som godstransport og derfor skal bygge på en så integreret strategi som muligt, idet man for de enkelte problemers vedkommende skal finde frem til de bedst egnede løsninger; er overbevist om, at byområder har et rimeligt økonomisk potentiale for yderligere trafikoverflytning til fordel for offentlig transport og transport til fods og på cykel samt for en ny tilgang til bylogistik; mener, at det i den forbindelse er af afgørende betydning at prioritere teknologisk innovation (øget brug af ITS), at forbedre udnyttelsen af den eksisterende infrastruktur, navnlig gennem efterspørgselsstyringsforanstaltninger (trængsels- og vejafgifter) og innovative løsninger med henblik på en optimal integration af godsintensiteten i byerne, og endelig at finde frem til nye måder at optimere udnyttelsen af personbiler på, f.eks. delebilisme og samkørsel samt hjemmearbejdsordninger; |
| --- | --- |

15.

mener i den forbindelse, at en effektiv mobilitetspolitik for byområder bør tage højde for såvel person- som godstransport og derfor skal bygge på en så integreret strategi som muligt, idet man for de enkelte problemers vedkommende skal finde frem til de bedst egnede løsninger; er overbevist om, at byområder har et rimeligt økonomisk potentiale for yderligere trafikoverflytning til fordel for offentlig transport og transport til fods og på cykel samt for en ny tilgang til bylogistik; mener, at det i den forbindelse er af afgørende betydning at prioritere teknologisk innovation (øget brug af ITS), at forbedre udnyttelsen af den eksisterende infrastruktur, navnlig gennem efterspørgselsstyringsforanstaltninger (trængsels- og vejafgifter) og innovative løsninger med henblik på en optimal integration af godsintensiteten i byerne, og endelig at finde frem til nye måder at optimere udnyttelsen af personbiler på, f.eks. delebilisme og samkørsel samt hjemmearbejdsordninger;

| 16. | understreger betydningen af »lette« foranstaltninger, hvad angår gennemførelsen af målet om en mere bæredygtig transport, og mener, at det er vigtigt, at borgerne kan træffe oplyste valg vedrørende transportformer og adfærd i trafikken; anmoder om bedre forbrugeroplysning og flere oplysningskampagner til fordel for mere bæredygtige transportformer og -modeller; |
| --- | --- |

16.

understreger betydningen af »lette« foranstaltninger, hvad angår gennemførelsen af målet om en mere bæredygtig transport, og mener, at det er vigtigt, at borgerne kan træffe oplyste valg vedrørende transportformer og adfærd i trafikken; anmoder om bedre forbrugeroplysning og flere oplysningskampagner til fordel for mere bæredygtige transportformer og -modeller;

| 17. | mener, at jernbanetransport — en transportform med et lavere energiforbrug og en lavere udledning af CO2 — har et uudnyttet potentiale, ikke kun hvad angår godstransportlogistik, men også hvad angår kort- til mellemlang passagerbefordring; |
| --- | --- |

17.

mener, at jernbanetransport — en transportform med et lavere energiforbrug og en lavere udledning af CO2 — har et uudnyttet potentiale, ikke kun hvad angår godstransportlogistik, men også hvad angår kort- til mellemlang passagerbefordring;

| 18. | opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og jernbanesektoren til:






  a) | at etablere et fælleseuropæisk jernbaneområde eller -marked hurtigst muligt, |
| --- | --- | --- |

18.

opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og jernbanesektoren til:

a)

at etablere et fælleseuropæisk jernbaneområde eller -marked hurtigst muligt,

| b) | at fjerne de tekniske hindringer med dette mål for øje og sigte mod oprettelse af et fælles europæisk jernbanetrafikstyringssystem (ERTMS) og interoperable løsninger, |
| --- | --- |

b)

at fjerne de tekniske hindringer med dette mål for øje og sigte mod oprettelse af et fælles europæisk jernbanetrafikstyringssystem (ERTMS) og interoperable løsninger,

| c) | at forbedre kvaliteten af gods- og passagertransporttjenesterne; |
| --- | --- |

c)

at forbedre kvaliteten af gods- og passagertransporttjenesterne;

| 19. | mener, at den samlede miljøpåvirkning fra den civile luftfart er steget på grund af den væsentlige stigning i lufttrafikken, til trods for at luftfartsselskaberne har reduceret brændstofforbruget med 1-2 % pr. passager/km i de seneste 10 år, og til trods for at støjemissionerne er blevet sænket betydeligt; mener derfor:






  a) | at lufttransport bør være omfattet af emissionshandelsordningen (ETS), og at der i højere grad bør gøres brug af den nye generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (Sesar — Single European Sky ATM Research), |
| --- | --- | --- |

19.

mener, at den samlede miljøpåvirkning fra den civile luftfart er steget på grund af den væsentlige stigning i lufttrafikken, til trods for at luftfartsselskaberne har reduceret brændstofforbruget med 1-2 % pr. passager/km i de seneste 10 år, og til trods for at støjemissionerne er blevet sænket betydeligt; mener derfor:

a)

at lufttransport bør være omfattet af emissionshandelsordningen (ETS), og at der i højere grad bør gøres brug af den nye generation af det europæiske lufttrafikstyringssystem (Sesar — Single European Sky ATM Research),

| b) | at der bør indføres emissionsbaseret differentiering af start- og landingsafgifter i lufthavne, |
| --- | --- |

b)

at der bør indføres emissionsbaseret differentiering af start- og landingsafgifter i lufthavne,

| c) | at det fælles teknologiinitiativ Clean Sky, som tager sigte på at reducere CO2- og NOx-emissioner og støjforurening, bør iværksættes, |
| --- | --- |

c)

at det fælles teknologiinitiativ Clean Sky, som tager sigte på at reducere CO2- og NOx-emissioner og støjforurening, bør iværksættes,

| d) | at opsplitningen af det europæiske luftrum bør standses ved hurtigt at oprette et virkeligt fælles europæisk luftrum, |
| --- | --- |

d)

at opsplitningen af det europæiske luftrum bør standses ved hurtigt at oprette et virkeligt fælles europæisk luftrum,

| e) | at der bør træffes konkrete foranstaltninger for at mindske overbelastningen af lufthavne, |
| --- | --- |

e)

at der bør træffes konkrete foranstaltninger for at mindske overbelastningen af lufthavne,

| f) | at der bør sikres en bedre, modalt samordnet og logistisk integration i lufthavne ved at lette adgangen til jernbaner; |
| --- | --- |

f)

at der bør sikres en bedre, modalt samordnet og logistisk integration i lufthavne ved at lette adgangen til jernbaner;

| 20. | bemærker, at omkostningsbevidsthed i forbindelse med åbenhed omkring lufttransport og flybilletpriser er mest væsentlig for passagerernes interesser og retfærdig konkurrence i transportsektoren, og støtter derfor Kommissionen intention om at tage yderligere initiativer i denne forbindelse; |
| --- | --- |

20.

bemærker, at omkostningsbevidsthed i forbindelse med åbenhed omkring lufttransport og flybilletpriser er mest væsentlig for passagerernes interesser og retfærdig konkurrence i transportsektoren, og støtter derfor Kommissionen intention om at tage yderligere initiativer i denne forbindelse;

| 21. | bemærker, at emissionerne fra søfart fortsat stiger, og anbefaler navnlig:






  a) | at CO2-, SO2- og NOx-emissionerne fra skibe reduceres, |
| --- | --- | --- |

21.

bemærker, at emissionerne fra søfart fortsat stiger, og anbefaler navnlig:

a)

at CO2-, SO2- og NOx-emissionerne fra skibe reduceres,

| b) | at anvendelsen af vedvarende energikilder såsom sol- og vindenergi fremmes, |
| --- | --- |

b)

at anvendelsen af vedvarende energikilder såsom sol- og vindenergi fremmes,

| c) | at skibe for anker sikres brændstoftilførsel fra landbaserede kilder, |
| --- | --- |

c)

at skibe for anker sikres brændstoftilførsel fra landbaserede kilder,

| d) | at muligheden for at handle med emissionskvoter med henblik på at begrænse emissionerne bør overvejes nøje, men at det ikke må medføre negative konsekvenser for denne transportform, som er den mest miljøvenlige (sammen med transport ad indre vandveje), eller fremme andre transportformer, der i højere grad belaster miljøet, |
| --- | --- |

d)

at muligheden for at handle med emissionskvoter med henblik på at begrænse emissionerne bør overvejes nøje, men at det ikke må medføre negative konsekvenser for denne transportform, som er den mest miljøvenlige (sammen med transport ad indre vandveje), eller fremme andre transportformer, der i højere grad belaster miljøet,

| e) | at der opnås enighed om en integreret politik for de europæiske floder, og går derfor ind for initiativer som f.eks. Naïades (et integreret europæisk handlingsprogram for transport ad indre vandveje), der bidrager til en yderligere forbedring af transporten ad indre vandveje og denne transportforms miljøpræstation; |
| --- | --- |

e)

at der opnås enighed om en integreret politik for de europæiske floder, og går derfor ind for initiativer som f.eks. Naïades (et integreret europæisk handlingsprogram for transport ad indre vandveje), der bidrager til en yderligere forbedring af transporten ad indre vandveje og denne transportforms miljøpræstation;

| 22. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i modernisering af havnefaciliteter såvel for EU's søhavne som for havne ved de indre vandveje med henblik på at muliggøre hurtige skift for gods og passagerer fra ét transportsystem til et andet og derved reducere energiforbruget på transportområdet; |
| --- | --- |

22.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at investere i modernisering af havnefaciliteter såvel for EU's søhavne som for havne ved de indre vandveje med henblik på at muliggøre hurtige skift for gods og passagerer fra ét transportsystem til et andet og derved reducere energiforbruget på transportområdet;

| 23. | mener, at det er vigtigt at forbedre logistik, læssefaktorer inden for godstransport og intermodal transport; anbefaler derfor, at det indre marked for transport realiseres i fuldt omfang, og opfordrer Kommissionen til snarest muligt at videreudvikle ovennævnte handlingsplan for godstransportlogistik i Europa og i den forbindelse lægge særlig vægt på udvikling af konceptet »grønne korridorer«; |
| --- | --- |

23.

mener, at det er vigtigt at forbedre logistik, læssefaktorer inden for godstransport og intermodal transport; anbefaler derfor, at det indre marked for transport realiseres i fuldt omfang, og opfordrer Kommissionen til snarest muligt at videreudvikle ovennævnte handlingsplan for godstransportlogistik i Europa og i den forbindelse lægge særlig vægt på udvikling af konceptet »grønne korridorer«;

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at investere mere i forskning på transportområdet for at gøre det muligt at udvikle teknologier, som er mere energieffektive og udleder lavere CO2-mængder; opfordrer endvidere Kommissionen til i forbindelse med revisionen i 2009 af den flerårige finansielle ramme at foretage en betydelig forhøjelse af de samlede bevillinger til forskning og udvikling inden for miljø, energi og transport; |
| --- | --- |

24.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at investere mere i forskning på transportområdet for at gøre det muligt at udvikle teknologier, som er mere energieffektive og udleder lavere CO2-mængder; opfordrer endvidere Kommissionen til i forbindelse med revisionen i 2009 af den flerårige finansielle ramme at foretage en betydelig forhøjelse af de samlede bevillinger til forskning og udvikling inden for miljø, energi og transport;

| 25. | støtter de initiativer fra Kommissionens side, som mere effektivt sammenkobler bæredygtig transport og turisme, herunder mere miljøvenlige transportformer, der f.eks. kombinerer offentlig transport og cykling; |
| --- | --- |

25.

støtter de initiativer fra Kommissionens side, som mere effektivt sammenkobler bæredygtig transport og turisme, herunder mere miljøvenlige transportformer, der f.eks. kombinerer offentlig transport og cykling;

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

26.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0469.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0375.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0345.

(4)  EUT C 305 E af 14.12.2006, s. 85.

(5)  EFT L 187 af 20.7.1999, s. 42. Senest ændret ved direktiv 2006/103/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 344).

(6)  Se »Attitudes on issues related to EU Transport Policy«, Flash Eurobarometer No. 206b, EU Transport Policy.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/6

---

Tidlig varsling af borgerne

P6_TA(2008)0088

Europa-Parlamentets erklæring om tidlig varsling af borgerne i tilfælde af større ulykker og katastrofer

(2009/C 66 E/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 116, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 116,

| A. | der henviser til, at det er vigtigt at sikre effektiv tidlig varsling af borgerne i tilfælde af akutte eller forestående katastrofer med henblik på at begrænse lidelser og tab af menneskeliv, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det er vigtigt at sikre effektiv tidlig varsling af borgerne i tilfælde af akutte eller forestående katastrofer med henblik på at begrænse lidelser og tab af menneskeliv,

| B. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har krævet, at der oprettes systemer for tidlig varsling og alarmering, og at oprettelsen af sådanne systemer er omfattet af flere eksisterende og kommende retsakter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange har krævet, at der oprettes systemer for tidlig varsling og alarmering, og at oprettelsen af sådanne systemer er omfattet af flere eksisterende og kommende retsakter,

| C. | der henviser til, at systemer for tidlig varsling omfatter varsling af myndighederne ved hjælp af regionale netværk for spredning af risici (naturbetingede, teknologiske, sociale) og alarmering af borgerne via telekommunikationsnet (radio, tv, sirener, mobiltelefoner osv.), |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at systemer for tidlig varsling omfatter varsling af myndighederne ved hjælp af regionale netværk for spredning af risici (naturbetingede, teknologiske, sociale) og alarmering af borgerne via telekommunikationsnet (radio, tv, sirener, mobiltelefoner osv.),

| D. | der henviser til, at EU mangler et generelt, flersproget, forenklet og effektivt system til varsling af borgerne om akutte eller forestående katastrofer, og at gennemførelsen af et sådant system vedrører flere EU-politikker (telekommunikation, miljø, sundhed, intern sikkerhed, civilbeskyttelse) og også påvirker andre (transport, energi, turisme), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU mangler et generelt, flersproget, forenklet og effektivt system til varsling af borgerne om akutte eller forestående katastrofer, og at gennemførelsen af et sådant system vedrører flere EU-politikker (telekommunikation, miljø, sundhed, intern sikkerhed, civilbeskyttelse) og også påvirker andre (transport, energi, turisme),

| E. | der henviser til, at EU — i kombination med relevante informations- og uddannelseskampagner — bør oprette et sådant system for at tilskynde til en livreddende adfærd hos truede borgere, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU — i kombination med relevante informations- og uddannelseskampagner — bør oprette et sådant system for at tilskynde til en livreddende adfærd hos truede borgere,

| 1. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at iværksætte de nødvendige processer og ressourcer med henblik på at udvikle et effektivt system for tidlig varsling af borgerne i tilfælde af akutte eller forestående katastrofer i hele EU; |
| --- | --- |

1.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at iværksætte de nødvendige processer og ressourcer med henblik på at udvikle et effektivt system for tidlig varsling af borgerne i tilfælde af akutte eller forestående katastrofer i hele EU;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte passende forslag til retsakter på området under hensyntagen til alle involverede risici og politikker; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte passende forslag til retsakter på området under hensyntagen til alle involverede risici og politikker;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne erklæring sammen med underskrivernes navne til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne erklæring sammen med underskrivernes navne til Rådet og Kommissionen.

Underskrivere af erklæringen

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Alfonso Andria, Laima Liucija Andrikienė, Roberta Angelilli, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Francisco Assis, Alexandru Athanasiu, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Etelka Barsi-Pataky, Alessandro Battilocchio, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Thijs Berman, Slavi Binev, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Mario Borghezio, Josep Borrell Fontelles, Umberto Bossi, Victor Boștinaru, Costas Botopoulos, Bernadette Bourzai, John Bowis, Sharon Bowles, Iles Braghetto, Hiltrud Breyer, Jan Březina, André Brie, Renato Brunetta, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Ieke van den Burg, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Jerzy Buzek, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Carlo Casini, Françoise Castex, Giuseppe Castiglione, Pilar del Castillo Vera, Jorgo Chatzimarkakis, Giulietto Chiesa, Ole Christensen, Silvia Ciornei, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Jean Louis Cottigny, Michael Cramer, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daniel Dăianu, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Véronique De Keyser, Gianni De Michelis, Gérard Deprez, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Giorgos Dimitrakopoulos, Valdis Dombrovskis, Beniamino Donnici, Bert Doorn, Brigitte Douay, Den Dover, Mojca Drčar Murko, Constantin Dumitriu, Michl Ebner, Edite Estrela, Harald Ettl, Göran Färm, Carlo Fatuzzo, Emanuel Jardim Fernandes, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Armando França, Ingo Friedrich, Sorin Frunzăverde, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Iratxe García Pérez, Giuseppe Gargani, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Georgios Georgiou, Bronisław Geremek, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Adam Gierek, Ioannis Gklavakis, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Genowefa Grabowska, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Lilli Gruber, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, David Hammerstein, Benoît Hamon, Gábor Harangozó, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Adeline Hazan, Anna Hedh, Erna Hennicot-Schoepges, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Monica Maria Iacob-Ridzi, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sajjad Karim, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Ewa Klamt, Wolf Klinz, Dieter-Lebrecht Koch, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Miloš Koterec, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Wiesław Stefan Kuc, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, André Laignel, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Anne Laperrouze, Romano Maria La Russa, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Fernand Le Rachinel, Janusz Lewandowski, Bogusław Liberadzki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Mary Lou McDonald, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Ramona Nicole Mănescu, Vladimír Maňka, Thomas Mann, Mario Mantovani, Marian-Jean Marinescu, Helmuth Markov, David Martin, Maria Matsouka, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Manuel Medina Ortega, Erik Meijer, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Miroslav Mikolášik, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Javier Moreno Sánchez, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Francesco Musotto, Alessandra Mussolini, Pasqualina Napoletano, Robert Navarro, Cătălin-Ioan Nechifor, Catherine Neris, Bill Newton Dunn, James Nicholson, Rareș-Lucian Niculescu, Ljudmila Novak, Raimon Obiols i Germà, Vural Öger, Cem Özdemir, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Janusz Onyszkiewicz, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Neil Parish, Ioan Mircea Pașcu, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Willi Piecyk, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Zita Pleštinská, Rovana Plumb, Guido Podestà, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, Bernard Poignant, Adriana Poli Bortone, José Javier Pomés Ruiz, Mihaela Popa, Nicolae Vlad Popa, Bernd Posselt, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Michel Rocard, Bogusław Rogalski, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Wojciech Roszkowski, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Martine Roure, Christian Rovsing, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Amalia Sartori, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Toomas Savi, Pierre Schapira, Margaritis Schinas, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Adrian Severin, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Csaba Sógor, Bogusław Sonik, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Margarita Starkevičiūtė, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Theodor Dumitru Stolojan, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Alexander Stubb, Margie Sudre, László Surján, Gianluca Susta, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Antonio Tajani, Hannu Takkula, Andres Tarand, Salvatore Tatarella, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Radu Țîrle, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Nikolaos Vakalis, Adina-Ioana Vălean, Johan Van Hecke, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Armando Veneto, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Marcello Vernola, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Cornelis Visser, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Henri Weber, Anders Wijkman, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Anna Záborská, Zbigniew Zaleski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Josef Zieleniec, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Marian Zlotea, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

Onsdag, den 12. marts 2008

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/9

---

Sundhedstjek af den fælles landbrugspolitik

P6_TA(2008)0093

Europa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om sundhedstjek af den fælles landbrugspolitik (2007/2195(INI))

(2009/C 66 E/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 20. november 2007 om forberedelser til »sundhedstjekket« af reformen af den fælles landbrugspolitik (KOM(2007)0722), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet af 20. november 2007 om forberedelser til »sundhedstjekket« af reformen af den fælles landbrugspolitik (KOM(2007)0722),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere (1),

| — | der henviser til sin holdning af 11. december 2007 til forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 og forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 11. december 2007 til forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1782/2003 og forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om de stigende foder- og fødevarepriser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2007 om de stigende foder- og fødevarepriser (3),

| — | der henviser til sin holdning af 26. september 2007 til forslag til Rådets forordning om fravigelse af forordning (EF) nr. 1782/2003, for så vidt angår udtagning for året 2008 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 26. september 2007 til forslag til Rådets forordning om fravigelse af forordning (EF) nr. 1782/2003, for så vidt angår udtagning for året 2008 (4),

| — | der henviser til sin holdning af 14. februar 2007 til forslag til Rådets forordning om regler for frivillig graduering af direkte betalinger som fastsat i forordning (EF) nr. 1782/2003 og om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 14. februar 2007 til forslag til Rådets forordning om regler for frivillig graduering af direkte betalinger som fastsat i forordning (EF) nr. 1782/2003 og om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2005 om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2005 om politikudfordringer og budgetmidler i det udvidede EU 2007-2013 (6),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA) og især til bilag I og III samt erklæring nr. 3 og 9 deri (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA) og især til bilag I og III samt erklæring nr. 3 og 9 deri (7),

| — | der henviser til akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til akt vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union (8),

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 22. marts 2004 om tilpasning af akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union, som følge af reformen af den fælles landbrugspolitik (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 22. marts 2004 om tilpasning af akten vedrørende vilkårene for Den Tjekkiske Republiks, Republikken Estlands, Republikken Cyperns, Republikken Letlands, Republikken Litauens, Republikken Ungarns, Republikken Maltas, Republikken Polens, Republikken Sloveniens og Den Slovakiske Republiks tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag for Den Europæiske Union, som følge af reformen af den fælles landbrugspolitik (9),

| — | der henviser til det mandat, som Det Europæiske Råd har givet Kommissionen til forhandlinger på landbrugsområdet i Det Europæiske Råds konklusioner med henblik på forberedelserne af WTO's tredje ministerkonference af 26. oktober 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til det mandat, som Det Europæiske Råd har givet Kommissionen til forhandlinger på landbrugsområdet i Det Europæiske Råds konklusioner med henblik på forberedelserne af WTO's tredje ministerkonference af 26. oktober 1999,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 33, stk. 2, som er overtaget uændret i Lissabontraktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 33, stk. 2, som er overtaget uændret i Lissabontraktaten,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0047/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0047/2008),

| A. | der henviser til, at landbruget sammen med fødevareindustrien på næste trin i produktionskæden er en af de største økonomiske sektorer i EU, spiller en afgørende rolle for sikringen af EU's fødevareforsyning og også i stadigt voksende omfang medvirker til at fremme energisikkerheden i EU, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at landbruget sammen med fødevareindustrien på næste trin i produktionskæden er en af de største økonomiske sektorer i EU, spiller en afgørende rolle for sikringen af EU's fødevareforsyning og også i stadigt voksende omfang medvirker til at fremme energisikkerheden i EU,

| B. | der henviser til, at der er behov for en fælles EU-landbrugspolitik baseret på en økonomisk, økologisk og social europæisk landbrugsmodel, som garanterer bæredygtighed og forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer, men at den vellykkede reformkurs må fortsættes, herunder en yderligere styrkelse af udviklingen i landdistrikterne, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der er behov for en fælles EU-landbrugspolitik baseret på en økonomisk, økologisk og social europæisk landbrugsmodel, som garanterer bæredygtighed og forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer, men at den vellykkede reformkurs må fortsættes, herunder en yderligere styrkelse af udviklingen i landdistrikterne,

| C. | der henviser til, at den fælles landbrugspolitik i fremtiden bør have til formål at fjerne de hindringer, som i dag hæmmer de unges adgang til landbrugserhvervet, og den må gøre overdragelse fra en generation til den næste til en af sine prioriteringer, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den fælles landbrugspolitik i fremtiden bør have til formål at fjerne de hindringer, som i dag hæmmer de unges adgang til landbrugserhvervet, og den må gøre overdragelse fra en generation til den næste til en af sine prioriteringer,

| D. | der henviser til, at en begrænsning af bureaukratiet inden for landbrugssektoren ved hjælp af mere transparente, enklere og mindre upraktiske regler vil føre til såvel lavere omkostninger for landbrugsvirksomheder og producenter som færre administrative omkostninger, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en begrænsning af bureaukratiet inden for landbrugssektoren ved hjælp af mere transparente, enklere og mindre upraktiske regler vil føre til såvel lavere omkostninger for landbrugsvirksomheder og producenter som færre administrative omkostninger,

| E. | der henviser til, at den fælles landbrugspolitik skal udvikle sig for at takle store forskelle i den landbrugsmæssige og regionale struktur og samtidig imødegå nye udfordringer som klimaændringer, beskyttelse af jord og vand, større åbning over for verdensmarkedet samt forsyning af biomasse, råstoffer og vedvarende energi, og at den skal udstyres med tilstrækkelige midler og bibeholde den fælles landbrugspolitiks oprindelige mål, som for nylig er blevet bekræftet i Lissabontraktaten og kan sammenfattes således: produktion af sunde fødevarer af høj kvalitet, hvorved der sikres forsyninger til alle europæiske borgere til rimelige priser, og hvorved landbrugerne kan opretholde deres indkomstniveau, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den fælles landbrugspolitik skal udvikle sig for at takle store forskelle i den landbrugsmæssige og regionale struktur og samtidig imødegå nye udfordringer som klimaændringer, beskyttelse af jord og vand, større åbning over for verdensmarkedet samt forsyning af biomasse, råstoffer og vedvarende energi, og at den skal udstyres med tilstrækkelige midler og bibeholde den fælles landbrugspolitiks oprindelige mål, som for nylig er blevet bekræftet i Lissabontraktaten og kan sammenfattes således: produktion af sunde fødevarer af høj kvalitet, hvorved der sikres forsyninger til alle europæiske borgere til rimelige priser, og hvorved landbrugerne kan opretholde deres indkomstniveau,

| F. | der henviser til, at man ved fremtidige ændringer af den fælles landbrugspolitik bør tage hensyn til den særlige situation i udviklingslandene og navnlig i de mindst udviklede lande og undgå at bringe produktionen og markedsføringen af landbrugsvarer i disse lande i fare, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at man ved fremtidige ændringer af den fælles landbrugspolitik bør tage hensyn til den særlige situation i udviklingslandene og navnlig i de mindst udviklede lande og undgå at bringe produktionen og markedsføringen af landbrugsvarer i disse lande i fare,

| G. | der henviser til, at systemet med direkte betalinger med succes er blevet revideret grundlæggende tre gange siden 1992, og at dette endvidere er tilfældet med alle vigtige markedsordninger med undtagelse af mælkesektoren siden 2004, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at systemet med direkte betalinger med succes er blevet revideret grundlæggende tre gange siden 1992, og at dette endvidere er tilfældet med alle vigtige markedsordninger med undtagelse af mælkesektoren siden 2004,

| H. | der henviser til, at alle udviklede lande har en landbrugspolitik, og at nye omstændigheder såsom verdens voksende befolkning, klimaændringer, voksende energibehov, fjernelse af prisstøtteordninger og en øget åbning over for verdensmarkedet på den ene side fører til højere markedspriser på landbrugsprodukter i EU og på den anden side til markant større udsving i indtjening og til mere ustabile priser, hvorfor det er mere nødvendigt end nogensinde at bibeholde den fælles landbrugspolitik, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at alle udviklede lande har en landbrugspolitik, og at nye omstændigheder såsom verdens voksende befolkning, klimaændringer, voksende energibehov, fjernelse af prisstøtteordninger og en øget åbning over for verdensmarkedet på den ene side fører til højere markedspriser på landbrugsprodukter i EU og på den anden side til markant større udsving i indtjening og til mere ustabile priser, hvorfor det er mere nødvendigt end nogensinde at bibeholde den fælles landbrugspolitik,

| I. | der henviser til, at forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer (såvel kvantitativt som kvalitativt forstået) også fortsat vil være et af den fælles landbrugspolitiks grundlæggende mål sammen med bevarelse af økosystemerne, som er en forudsætning for en sund og bæredygtig produktion, samt optimal udnyttelse af jordområderne i hele EU, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer (såvel kvantitativt som kvalitativt forstået) også fortsat vil være et af den fælles landbrugspolitiks grundlæggende mål sammen med bevarelse af økosystemerne, som er en forudsætning for en sund og bæredygtig produktion, samt optimal udnyttelse af jordområderne i hele EU,

| J. | der henviser til, at EU har gjort en stor indsats for at reducere sine landbrugsomkostninger i forhold til det samlede budget, idet deres andel er faldet fra næsten 80 % i 1970'erne til 33 % ved udløbet af de nuværende finansielle overslag, mens landbrugsarealet sideløbende er vokset med 37 % siden 2003 på grund af nye medlemsstaters tiltrædelse, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU har gjort en stor indsats for at reducere sine landbrugsomkostninger i forhold til det samlede budget, idet deres andel er faldet fra næsten 80 % i 1970'erne til 33 % ved udløbet af de nuværende finansielle overslag, mens landbrugsarealet sideløbende er vokset med 37 % siden 2003 på grund af nye medlemsstaters tiltrædelse,

| K. | der henviser til de tilsagn, stats- og regeringscheferne gav på topmødet i Berlin, vedrørende garantien for de samlede udgifter til første søjle af den fælles landbrugspolitik frem til 2013, |
| --- | --- |

K.

der henviser til de tilsagn, stats- og regeringscheferne gav på topmødet i Berlin, vedrørende garantien for de samlede udgifter til første søjle af den fælles landbrugspolitik frem til 2013,

| L. | der henviser til, at tiltrædelsesakten af 2004 indeholder undtagelser fra anvendelsen af visse af den fælles landbrugspolitiks regler på nye medlemsstater med henblik på at kompensere for de direkte betalingers lavere niveau, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at tiltrædelsesakten af 2004 indeholder undtagelser fra anvendelsen af visse af den fælles landbrugspolitiks regler på nye medlemsstater med henblik på at kompensere for de direkte betalingers lavere niveau,

| M. | der henviser til, at der i visse regioner ikke findes alternativer til visse traditionelle landbrugsproduktionsformer, som ofte udgør en central landbrugsaktivitet i disse regioner og derfor for enhver pris skal bevares og støttes af bydende miljø- og regionalpolitiske årsager og for at bibeholde den økonomiske og sociale struktur, særlig i betragtning af den rolle, som den fælles landbrugspolitik spiller i de såkaldte konvergensområder, hvor landbrug og husdyravl generelt har stor betydning som et instrument for økonomisk udvikling og jobskabelse, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der i visse regioner ikke findes alternativer til visse traditionelle landbrugsproduktionsformer, som ofte udgør en central landbrugsaktivitet i disse regioner og derfor for enhver pris skal bevares og støttes af bydende miljø- og regionalpolitiske årsager og for at bibeholde den økonomiske og sociale struktur, særlig i betragtning af den rolle, som den fælles landbrugspolitik spiller i de såkaldte konvergensområder, hvor landbrug og husdyravl generelt har stor betydning som et instrument for økonomisk udvikling og jobskabelse,

| N. | der henviser til, at EU's landmænd må sikres stabilitet for at tilgodese deres forventninger og deres investeringer; der endvidere henviser til, at reguleringssystemerne i bestemte sektorer bør muliggøre mellem- og langsigtet planlægning, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EU's landmænd må sikres stabilitet for at tilgodese deres forventninger og deres investeringer; der endvidere henviser til, at reguleringssystemerne i bestemte sektorer bør muliggøre mellem- og langsigtet planlægning,

| O. | der henviser til, at EU-lovgiveren skal undgå forskelsbehandling af EU's landmænd og kvægavlere, såvel inden for EU som i forhold til deres konkurrenter fra tredjelande, eller anvende egnede instrumenter til at skabe lige muligheder (level playing-field) for EU's landmænd og kvægavlere; der henviser til, at der bør lægges særlig vægt på, at kravene om kvalitet, sundhed, miljø, dyrevelfærd mv., som er obligatoriske for EU's landmænd, også gælder for alle, der eksporterer landbrugsprodukter til EU, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU-lovgiveren skal undgå forskelsbehandling af EU's landmænd og kvægavlere, såvel inden for EU som i forhold til deres konkurrenter fra tredjelande, eller anvende egnede instrumenter til at skabe lige muligheder (level playing-field) for EU's landmænd og kvægavlere; der henviser til, at der bør lægges særlig vægt på, at kravene om kvalitet, sundhed, miljø, dyrevelfærd mv., som er obligatoriske for EU's landmænd, også gælder for alle, der eksporterer landbrugsprodukter til EU,

| P. | der henviser til, at målene for den fælles landbrugspolitik er formuleret i EF-traktatens artikel 33, og at alle væsentlige retlige og budgetmæssige beslutninger vedrørende den fælles landbrugspolitik efter fuld ratifikation af Lissabontraktaten vil kræve Europa-Parlamentets godkendelse, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at målene for den fælles landbrugspolitik er formuleret i EF-traktatens artikel 33, og at alle væsentlige retlige og budgetmæssige beslutninger vedrørende den fælles landbrugspolitik efter fuld ratifikation af Lissabontraktaten vil kræve Europa-Parlamentets godkendelse,

| Q. | der henviser til, at sikring af fødevareforsyningen for EU's borgere har prioritet, og at dette bedst kan opnås gennem en kombination af støtte til fødevareproduktionen i EU og gennem import inden for rammerne af WTO's bestemmelser; en sådan fødevaresikkerhed afhænger også af EU's bidrag til opbygningen af lagrene på verdensplan (som på nuværende tidspunkt er ekstremt lave), hvilket gør det muligt for EU ikke blot at beskytte sig mod mangler, men også påtage sig et ansvar med hensyn til sikringen af fødevareforsyningerne i verden, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at sikring af fødevareforsyningen for EU's borgere har prioritet, og at dette bedst kan opnås gennem en kombination af støtte til fødevareproduktionen i EU og gennem import inden for rammerne af WTO's bestemmelser; en sådan fødevaresikkerhed afhænger også af EU's bidrag til opbygningen af lagrene på verdensplan (som på nuværende tidspunkt er ekstremt lave), hvilket gør det muligt for EU ikke blot at beskytte sig mod mangler, men også påtage sig et ansvar med hensyn til sikringen af fødevareforsyningerne i verden,

| R. | der henviser til, at der bør foretages en mere tilbundsgående analyse af markedernes udvikling og virkningerne heraf på det indre marked i betragtning af den internationale situation for så vidt angår råvareproduktion og priser, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der bør foretages en mere tilbundsgående analyse af markedernes udvikling og virkningerne heraf på det indre marked i betragtning af den internationale situation for så vidt angår råvareproduktion og priser,

Indledning

| 1. | fastholder bevarelse af en model med et afbalanceret, konkurrencedygtigt og multifunktionelt landbrug, der bevarer de enkelte sektorers og produktionsområders særlige karakteristika og som grundlæggende mål har at forsyne befolkningen med sunde og sikre fødevarer i tilstrækkelig mængde og til rimelige forbrugerpriser; |
| --- | --- |

1.

fastholder bevarelse af en model med et afbalanceret, konkurrencedygtigt og multifunktionelt landbrug, der bevarer de enkelte sektorers og produktionsområders særlige karakteristika og som grundlæggende mål har at forsyne befolkningen med sunde og sikre fødevarer i tilstrækkelig mængde og til rimelige forbrugerpriser;

| 2. | mener, at reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 i sine vigtigste aspekter var en stor succes, fordi den betød en markant forøgelse af den fælles landbrugspolitiks gennemsigtighed og effektivitet samt af landmændenes ansvar og markedsorientering, og mener, at denne proces skal fortsættes under overholdelse af stats- og regeringschefernes tilsagn fra december 2002 om at bibeholde landbrugsmidlerne under den første søjle intakte indtil 2013; påpeger, at forvaltningen af den fælles landbrugspolitik og de mange EU-direktiver og -forordninger, der har virkning for landmændene, til gengæld skal underkastes en yderligere, betydelig forenkling for at aflaste landmændene, uden at denne forenkling fører til renationalisering af den fælles landbrugspolitik eller til en større beskæring af støtten til EU's landmænd; |
| --- | --- |

2.

mener, at reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 i sine vigtigste aspekter var en stor succes, fordi den betød en markant forøgelse af den fælles landbrugspolitiks gennemsigtighed og effektivitet samt af landmændenes ansvar og markedsorientering, og mener, at denne proces skal fortsættes under overholdelse af stats- og regeringschefernes tilsagn fra december 2002 om at bibeholde landbrugsmidlerne under den første søjle intakte indtil 2013; påpeger, at forvaltningen af den fælles landbrugspolitik og de mange EU-direktiver og -forordninger, der har virkning for landmændene, til gengæld skal underkastes en yderligere, betydelig forenkling for at aflaste landmændene, uden at denne forenkling fører til renationalisering af den fælles landbrugspolitik eller til en større beskæring af støtten til EU's landmænd;

| 3. | mener ikke, at afskaffelsen af enhver form for regulering med de fælles markedsordninger er ønskelig ud fra et politisk synspunkt, fordi — som det fremgår af den nuværende situation — lagrene i Europa og på verdensplan i øjeblikket er ekstremt lave, hvilket kan få en negativ indflydelse på forbrugernes købekraft og landmændenes indtægter og samtidig fremmer spekulationer; understreger i øvrigt, at det er nødvendigt at råde over instrumenter, der kan hindre et eventuelt konjunkturomsving eller imødegå risikoen for kriser på sundhedsområdet eller som følge af stadig hyppigere naturkatastrofer i forbindelse med klimaforstyrrelser; |
| --- | --- |

3.

mener ikke, at afskaffelsen af enhver form for regulering med de fælles markedsordninger er ønskelig ud fra et politisk synspunkt, fordi — som det fremgår af den nuværende situation — lagrene i Europa og på verdensplan i øjeblikket er ekstremt lave, hvilket kan få en negativ indflydelse på forbrugernes købekraft og landmændenes indtægter og samtidig fremmer spekulationer; understreger i øvrigt, at det er nødvendigt at råde over instrumenter, der kan hindre et eventuelt konjunkturomsving eller imødegå risikoen for kriser på sundhedsområdet eller som følge af stadig hyppigere naturkatastrofer i forbindelse med klimaforstyrrelser;

| 4. | glæder sig derfor over de tekniske justeringer, der er et resultat af Kommissionens ovennævnte meddelelse, og som har til formål at sikre, at 2003-reformen virker, og anmoder Kommissionen om at garantere det økonomiske grundprincip om stabilitet i den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

4.

glæder sig derfor over de tekniske justeringer, der er et resultat af Kommissionens ovennævnte meddelelse, og som har til formål at sikre, at 2003-reformen virker, og anmoder Kommissionen om at garantere det økonomiske grundprincip om stabilitet i den fælles landbrugspolitik;

| 5. | opfordrer Kommissionen til med henblik på kommende reformer at foretage en costbenefitanalyse af den fælles landbrugspolitik, for så vidt angår forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer, selvforsyning og bevarelse af befolkningen i landdistrikterne; opfordrer Kommissionen til at foretage en analyse af de potentielle omkostninger for forbrugerne på grund af de stigende fødevarepriser, der er en følge af den stigende efterspørgsel på verdensplan, sammenlignet med de udgifter, som landbrugspolitikken i dag påfører borgerne; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til med henblik på kommende reformer at foretage en costbenefitanalyse af den fælles landbrugspolitik, for så vidt angår forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer, selvforsyning og bevarelse af befolkningen i landdistrikterne; opfordrer Kommissionen til at foretage en analyse af de potentielle omkostninger for forbrugerne på grund af de stigende fødevarepriser, der er en følge af den stigende efterspørgsel på verdensplan, sammenlignet med de udgifter, som landbrugspolitikken i dag påfører borgerne;

| 6. | mener, at EU's udfordring i forbindelse med WTO-forhandlingerne er at kompensere for alle fremtidige begrænsninger på en måde, der øger EU's egen velfærd maksimalt; understreger, at det er op til EU at udnytte den eksisterende fleksibilitet, f.eks. i tilfælde af »følsomme produkter«; understreger imidlertid, at det er en betingelse for enhver WTO-aftale på landbrugsområdet, at der opnås en aftale om intellektuel ejendomsret, som dækker geografiske betegnelser, samt at ikke-handelsmæssige hensyn anerkendes som importkriterier; |
| --- | --- |

6.

mener, at EU's udfordring i forbindelse med WTO-forhandlingerne er at kompensere for alle fremtidige begrænsninger på en måde, der øger EU's egen velfærd maksimalt; understreger, at det er op til EU at udnytte den eksisterende fleksibilitet, f.eks. i tilfælde af »følsomme produkter«; understreger imidlertid, at det er en betingelse for enhver WTO-aftale på landbrugsområdet, at der opnås en aftale om intellektuel ejendomsret, som dækker geografiske betegnelser, samt at ikke-handelsmæssige hensyn anerkendes som importkriterier;

| 7. | opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af de igangværende WTO-forhandlinger at tage hensyn til de særlige karakteristika ved landbrugets produktion i dets egenskab af fødevareproducerende sektor, element med strukturskabende betydning for balancen i landdistrikterne, beskytter af miljøet og garant for et — i kvantitativ og kvalitativ henseende — rimeligt fødevaresikkerhedsniveau; |
| --- | --- |

7.

opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af de igangværende WTO-forhandlinger at tage hensyn til de særlige karakteristika ved landbrugets produktion i dets egenskab af fødevareproducerende sektor, element med strukturskabende betydning for balancen i landdistrikterne, beskytter af miljøet og garant for et — i kvantitativ og kvalitativ henseende — rimeligt fødevaresikkerhedsniveau;

| 8. | mener imidlertid, at EU også fremover nødvendigvis skal råde over tilstrækkelige instrumenter til at kunne forebygge markeds- og forsyningskriser inden for landbrugssektoren samt sundhedskriser; |
| --- | --- |

8.

mener imidlertid, at EU også fremover nødvendigvis skal råde over tilstrækkelige instrumenter til at kunne forebygge markeds- og forsyningskriser inden for landbrugssektoren samt sundhedskriser;

| 9. | understreger behovet for på effektiv måde og med passende — økonomiske og andre — midler at anerkende de funktioner, som landbruget har i forbindelse med produktion, miljø og landdistrikter; |
| --- | --- |

9.

understreger behovet for på effektiv måde og med passende — økonomiske og andre — midler at anerkende de funktioner, som landbruget har i forbindelse med produktion, miljø og landdistrikter;

| 10. | støtter principielt integrationen af generelle mål i den fælles landbrugspolitik, særlig mål som forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer, territorial samhørighed, forbruger-, miljø- og klimabeskyttelse, dyrevelfærd, vedvarende energi samt biodiversitet; påpeger imidlertid, at dette skal foregå inden for en bæredygtig udviklings rammer, hvor økonomiske resultater kombineres med bevarelse af naturmiljø og ressourcer, udnyttelse af jorden og social retfærdighed; gør dog opmærksom på, at stats- og regeringscheferne bekræftede den fælles landbrugspolitiks mål ved i Lissabontraktaten, som blev undertegnet den 13. december 2007, at bevare indholdet af EF-traktatens artikel 33; |
| --- | --- |

10.

støtter principielt integrationen af generelle mål i den fælles landbrugspolitik, særlig mål som forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer, territorial samhørighed, forbruger-, miljø- og klimabeskyttelse, dyrevelfærd, vedvarende energi samt biodiversitet; påpeger imidlertid, at dette skal foregå inden for en bæredygtig udviklings rammer, hvor økonomiske resultater kombineres med bevarelse af naturmiljø og ressourcer, udnyttelse af jorden og social retfærdighed; gør dog opmærksom på, at stats- og regeringscheferne bekræftede den fælles landbrugspolitiks mål ved i Lissabontraktaten, som blev undertegnet den 13. december 2007, at bevare indholdet af EF-traktatens artikel 33;

| 11. | understreger, at der ved integreringen af generelle mål i den fælles landbrugspolitik ikke må sættes spørgsmålstegn ved produktionen af landbrugsprodukter fra jordbrug og husdyrbrug i EU's bjergområder, tilbagestående områder, yderområder og øområder, hvor produktionen er af ekstensiv art, og hvor der i vid udstrækning produceres til det lokale marked, men samtidig sælges landbrugsprodukter fra jordbrug og husdyrbrug på medlemsstaternes nationale markeder; |
| --- | --- |

11.

understreger, at der ved integreringen af generelle mål i den fælles landbrugspolitik ikke må sættes spørgsmålstegn ved produktionen af landbrugsprodukter fra jordbrug og husdyrbrug i EU's bjergområder, tilbagestående områder, yderområder og øområder, hvor produktionen er af ekstensiv art, og hvor der i vid udstrækning produceres til det lokale marked, men samtidig sælges landbrugsprodukter fra jordbrug og husdyrbrug på medlemsstaternes nationale markeder;

| 12. | mener, at EU ikke kan stille høje krav til sine egne landmænd og producenter uden samtidig at sikre, at de selvsamme krav overholdes af alle, der eksporterer landbrugsprodukter til EU, og at EU under WTO-forhandlingerne skal insistere på at få inddraget de nævnte generelle mål; |
| --- | --- |

12.

mener, at EU ikke kan stille høje krav til sine egne landmænd og producenter uden samtidig at sikre, at de selvsamme krav overholdes af alle, der eksporterer landbrugsprodukter til EU, og at EU under WTO-forhandlingerne skal insistere på at få inddraget de nævnte generelle mål;

| 13. | afviser en nedskæring af det samlede budget for første søjle for perioden frem til 2013 og påpeger, at landmændene i en fase med hurtige omvæltninger inden for landbrugsmarkederne og husdyravl samt reformer på midtvejsstadiet, har hårdt brug for at kunne stole på ordningerne og navnlig have sikkerhed for, at de afgørelser, der blev truffet i 2003, respekteres; |
| --- | --- |

13.

afviser en nedskæring af det samlede budget for første søjle for perioden frem til 2013 og påpeger, at landmændene i en fase med hurtige omvæltninger inden for landbrugsmarkederne og husdyravl samt reformer på midtvejsstadiet, har hårdt brug for at kunne stole på ordningerne og navnlig have sikkerhed for, at de afgørelser, der blev truffet i 2003, respekteres;

| 14. | afviser enhver form for diskriminering ud fra bedriftens størrelse og retlige form i forbindelse med den direkte støtte; mener samtidig, at en omfordeling af støtten under første søjle skal ske på grundlag af en samlet vurdering af virkningerne, hvad angår den sociale og regionale samhørighed, beskæftigelse, miljø, konkurrenceevne og innovation; |
| --- | --- |

14.

afviser enhver form for diskriminering ud fra bedriftens størrelse og retlige form i forbindelse med den direkte støtte; mener samtidig, at en omfordeling af støtten under første søjle skal ske på grundlag af en samlet vurdering af virkningerne, hvad angår den sociale og regionale samhørighed, beskæftigelse, miljø, konkurrenceevne og innovation;

| 15. | kræver, at der udelukkende ydes støtte til landmænd, der aktivt udøver landbrug som erhverv; |
| --- | --- |

15.

kræver, at der udelukkende ydes støtte til landmænd, der aktivt udøver landbrug som erhverv;

| 16. | påpeger, at Kommissionens ovennævnte meddelelse ikke i tilstrækkeligt omfang beskæftiger sig med de problemer, behov og udfordringer, som landbrugssektoren i de12 nye medlemsstater står over for, og kræver, at der bliver taget hensyn til dette i forbindelse med de forestående reformer, og at der også overvejes en yderligere målrettet finansiering til omstrukturering og modernisering; |
| --- | --- |

16.

påpeger, at Kommissionens ovennævnte meddelelse ikke i tilstrækkeligt omfang beskæftiger sig med de problemer, behov og udfordringer, som landbrugssektoren i de12 nye medlemsstater står over for, og kræver, at der bliver taget hensyn til dette i forbindelse med de forestående reformer, og at der også overvejes en yderligere målrettet finansiering til omstrukturering og modernisering;

Direkte støtte

| 17. | mener, at direkte betalinger også fremover er absolut nødvendige som grundlæggende indtægtssikring, ikke blot ved markedssvigt, men også ud fra almennyttekriteriet og som udligning for de i international sammenligning meget høje miljø-, fødevare- og forsyningsssikkerheds-, sporbarheds-, dyrevelfærds- og socialstandarder i Europa; |
| --- | --- |

17.

mener, at direkte betalinger også fremover er absolut nødvendige som grundlæggende indtægtssikring, ikke blot ved markedssvigt, men også ud fra almennyttekriteriet og som udligning for de i international sammenligning meget høje miljø-, fødevare- og forsyningsssikkerheds-, sporbarheds-, dyrevelfærds- og socialstandarder i Europa;

| 18. | bemærker imidlertid, at betalingernes niveau ikke altid synes at være i overensstemmelse med de bestræbelser, de pågældende landmænd gør for at opfylde reglerne, fordi betalingerne stadig i vidt omfang er afhængige af tidligere udgifter; |
| --- | --- |

18.

bemærker imidlertid, at betalingernes niveau ikke altid synes at være i overensstemmelse med de bestræbelser, de pågældende landmænd gør for at opfylde reglerne, fordi betalingerne stadig i vidt omfang er afhængige af tidligere udgifter;

| 19. | efterlyser derfor en rapport fra Kommissionen, som skal vurdere de ekstraomkostninger, landmændene vil stå over for som følge af at skulle opfylde de almindelige regler på miljø-, dyrevelfærds- og fødevaresikkerhedsområdet sammenlignet med deres vigtigste konkurrenter på verdensmarkedet; rapporten bør desuden sammenligne disse omkostninger med den nuværende størrelse af de direkte betalinger, som landmændene modtager; rapporten bør indeholde tilstrækkeligt specifikke oplysninger om de forskellige typer landmænd i de enkelte medlemsstater; rapporten bør desuden offentliggøres, inden beslutningstagningsproceduren for den fælles landbrugspolitik efter 2013 påbegyndes; |
| --- | --- |

19.

efterlyser derfor en rapport fra Kommissionen, som skal vurdere de ekstraomkostninger, landmændene vil stå over for som følge af at skulle opfylde de almindelige regler på miljø-, dyrevelfærds- og fødevaresikkerhedsområdet sammenlignet med deres vigtigste konkurrenter på verdensmarkedet; rapporten bør desuden sammenligne disse omkostninger med den nuværende størrelse af de direkte betalinger, som landmændene modtager; rapporten bør indeholde tilstrækkeligt specifikke oplysninger om de forskellige typer landmænd i de enkelte medlemsstater; rapporten bør desuden offentliggøres, inden beslutningstagningsproceduren for den fælles landbrugspolitik efter 2013 påbegyndes;

| 20. | glæder sig over Kommissionens forslag om på et frivilligt grundlag at give medlemsstaterne mere fleksible rammer med hensyn til at gøre de direkte betalinger uafhængige af historiske referenceværdier og bevæge sig i retning af en mere ensartet sats, og opfordrer Kommissionen til sammen med det lovgivningsmæssige forslag at fremlægge en vurdering af, om det i lyset af de positive erfaringer i medlemsstaterne er muligt på et frivilligt grundlag at fremskynde medlemsstaternes overgang til en arealbaseret regional eller national enhedspræmie som led i den afkoblede støtte inden 2013; bemærker imidlertid, at medlemsstater med fuldstændig (eller delvis) afkobling på grundlag af historiske betalinger kan vælge at bevare denne ordning indtil 2013; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af den potentielle indvirkning af en arealbaseret præmie, navnlig for bedrifter med høj husdyrtæthed på forholdsvis små arealer; |
| --- | --- |

20.

glæder sig over Kommissionens forslag om på et frivilligt grundlag at give medlemsstaterne mere fleksible rammer med hensyn til at gøre de direkte betalinger uafhængige af historiske referenceværdier og bevæge sig i retning af en mere ensartet sats, og opfordrer Kommissionen til sammen med det lovgivningsmæssige forslag at fremlægge en vurdering af, om det i lyset af de positive erfaringer i medlemsstaterne er muligt på et frivilligt grundlag at fremskynde medlemsstaternes overgang til en arealbaseret regional eller national enhedspræmie som led i den afkoblede støtte inden 2013; bemærker imidlertid, at medlemsstater med fuldstændig (eller delvis) afkobling på grundlag af historiske betalinger kan vælge at bevare denne ordning indtil 2013; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af den potentielle indvirkning af en arealbaseret præmie, navnlig for bedrifter med høj husdyrtæthed på forholdsvis små arealer;

| 21. | understreger, at der ved overgangen til en regional model bør tages højde for de vanskeligheder, der opstår på grund af de særlige rettigheder i tilknytning til husdyravl, dvs. den omstændighed, at visse opdrættere kun råder over ringe eller slet ingen landbrugsarealer, samt at ekstensiv husdyravl i mange af EU's regioner er baseret på kollektiv anvendelse af fælles græsningsarealer, som tilhører lokalsamfund eller kommunale eller nationale myndigheder; |
| --- | --- |

21.

understreger, at der ved overgangen til en regional model bør tages højde for de vanskeligheder, der opstår på grund af de særlige rettigheder i tilknytning til husdyravl, dvs. den omstændighed, at visse opdrættere kun råder over ringe eller slet ingen landbrugsarealer, samt at ekstensiv husdyravl i mange af EU's regioner er baseret på kollektiv anvendelse af fælles græsningsarealer, som tilhører lokalsamfund eller kommunale eller nationale myndigheder;

| 22. | mener i betragtning af det stadig større antal sektorer, der dækkes af enkeltbetalingsordningen, og i betragtning af de erfaringer, der er gjort med anvendelsen af denne ordning, at visse afgørelser og gennemførelsesbestemmelser synes at være unødvendigt strenge og komplekse, og at det derfor synes nødvendigt med en ny fastsættelse af bestemmelser, anvendelsesområde og forvaltningsregler, som skal lette anvendelsen heraf i de stater og sektorer, som ønsker den; |
| --- | --- |

22.

mener i betragtning af det stadig større antal sektorer, der dækkes af enkeltbetalingsordningen, og i betragtning af de erfaringer, der er gjort med anvendelsen af denne ordning, at visse afgørelser og gennemførelsesbestemmelser synes at være unødvendigt strenge og komplekse, og at det derfor synes nødvendigt med en ny fastsættelse af bestemmelser, anvendelsesområde og forvaltningsregler, som skal lette anvendelsen heraf i de stater og sektorer, som ønsker den;

| 23. | mener, at afkoblingen af direkte betalinger generelt har gjort EU's landbrug mere markedsorienteret på grund af større indkomsteffekt og større beslutningsfrihed for landmændene samt på grund af den medfølgende forenkling af den fælles landbrugspolitik; opfordrer Kommissionen til at fremskynde afkoblingspolitikken endnu mere, undtagen hvis det medfører alvorlige socioøkonomiske og/eller miljømæssige ulemper i visse regioner, særlig de dårligst stillede; påpeger imidlertid, at der skal gennemføres yderligere konsekvensanalyser for på udtømmende vis at få fastlagt afkoblingens virkninger for specifikke regioner, produktionen og jordpriserne; |
| --- | --- |

23.

mener, at afkoblingen af direkte betalinger generelt har gjort EU's landbrug mere markedsorienteret på grund af større indkomsteffekt og større beslutningsfrihed for landmændene samt på grund af den medfølgende forenkling af den fælles landbrugspolitik; opfordrer Kommissionen til at fremskynde afkoblingspolitikken endnu mere, undtagen hvis det medfører alvorlige socioøkonomiske og/eller miljømæssige ulemper i visse regioner, særlig de dårligst stillede; påpeger imidlertid, at der skal gennemføres yderligere konsekvensanalyser for på udtømmende vis at få fastlagt afkoblingens virkninger for specifikke regioner, produktionen og jordpriserne;

| 24. | tror, at en afkobling af den direkte støtte fra landbrugsproduktionen på lang sigt generelt kan bidrage til at formindske EU landbrugs negative indvirkning på miljøet, under forudsætning af at den ledsages af en øget støtte til bæredygtige metoder i udviklingen af landdistrikterne; |
| --- | --- |

24.

tror, at en afkobling af den direkte støtte fra landbrugsproduktionen på lang sigt generelt kan bidrage til at formindske EU landbrugs negative indvirkning på miljøet, under forudsætning af at den ledsages af en øget støtte til bæredygtige metoder i udviklingen af landdistrikterne;

| 25. | understreger, at yderligere afkobling kun bør finde sted efter grundige overvejelser af de mulige virkninger, herunder, men ikke udelukkende, på balancen mellem de forskellige landbrugssektorer, den øgede risiko for monokulturer og truslen mod arbejdsintensive landbrugssektorer; |
| --- | --- |

25.

understreger, at yderligere afkobling kun bør finde sted efter grundige overvejelser af de mulige virkninger, herunder, men ikke udelukkende, på balancen mellem de forskellige landbrugssektorer, den øgede risiko for monokulturer og truslen mod arbejdsintensive landbrugssektorer;

| 26. | erkender, at situationen omkring besætningsbestemte præmier, herunder mælkepræmier, ikke kan sammenlignes hermed i betragtning af de alvorlige omvæltninger på markedet, bl.a. som følge af stigende foderpriser, som i særlig grad er gået ud over visse af de eksisterende husdyrproduktionssystemer i EU; |
| --- | --- |

26.

erkender, at situationen omkring besætningsbestemte præmier, herunder mælkepræmier, ikke kan sammenlignes hermed i betragtning af de alvorlige omvæltninger på markedet, bl.a. som følge af stigende foderpriser, som i særlig grad er gået ud over visse af de eksisterende husdyrproduktionssystemer i EU;

| 27. | mener, at fuld afkobling af besætningsbestemte præmier i visse regioner — f.eks. bjergregioner og andre regioner med specifikke problemer (øer, tørre og fugtige områder, regioner i den yderste periferi osv.), hvor der ikke findes alternativer til det forholdsvis arbejdsintensive husdyrbrug — indebærer en risiko for alvorlige økonomiske og miljøpolitiske ulemper som følge af ændrede inputpriser, som ikke harmonerer med traktatens mål; opfordrer til, at der i tilfælde af (delvis) afkobling anvendes præcise referencedata som grundlag for tildelingen af betalingsrettigheder; |
| --- | --- |

27.

mener, at fuld afkobling af besætningsbestemte præmier i visse regioner — f.eks. bjergregioner og andre regioner med specifikke problemer (øer, tørre og fugtige områder, regioner i den yderste periferi osv.), hvor der ikke findes alternativer til det forholdsvis arbejdsintensive husdyrbrug — indebærer en risiko for alvorlige økonomiske og miljøpolitiske ulemper som følge af ændrede inputpriser, som ikke harmonerer med traktatens mål; opfordrer til, at der i tilfælde af (delvis) afkobling anvendes præcise referencedata som grundlag for tildelingen af betalingsrettigheder;

| 28. | er klar over husdyrbrugets nøgleposition i det europæiske landbrug, særlig i visse lande og regioner med husdyrhold i stor målestok, og mener derfor, at det foreløbig er forsvarligt delvis at bibeholde produktionskoblede besætningspræmier; er bevidst om den vigtige rolle, disse meget succesrige landbrug spiller i den regionale økonomi; erindrer om, at der i artiklerne 47 til 50 i forordning (EF) nr. 1782/2003 findes en løsning for intensive husdyrbrug, som bør undersøges yderligere med henblik på perioden efter 2013; |
| --- | --- |

28.

er klar over husdyrbrugets nøgleposition i det europæiske landbrug, særlig i visse lande og regioner med husdyrhold i stor målestok, og mener derfor, at det foreløbig er forsvarligt delvis at bibeholde produktionskoblede besætningspræmier; er bevidst om den vigtige rolle, disse meget succesrige landbrug spiller i den regionale økonomi; erindrer om, at der i artiklerne 47 til 50 i forordning (EF) nr. 1782/2003 findes en løsning for intensive husdyrbrug, som bør undersøges yderligere med henblik på perioden efter 2013;

| 29. | er imidlertid af den opfattelse, at dette ikke i sig selv vil være tilstrækkeligt; ser det med glæde som det første skridt i den rigtige retning, at det påtænkes at revidere artikel 69 i forordning (EF) nr. 1782/2003 (efterfølgende kaldet artikel 69); bemærker imidlertid, at dette instrument ikke bør anvendes til skjult at indføre frivillig graduering og en dobbelt styrkelse af anden søjle, samt at dette instrument ikke bør føre til renationalisering af den fælles landbrugspolitik, og at princippet om lige muligheder for alle medlemsstater (level-playing-field) bør respekteres mest muligt; |
| --- | --- |

29.

er imidlertid af den opfattelse, at dette ikke i sig selv vil være tilstrækkeligt; ser det med glæde som det første skridt i den rigtige retning, at det påtænkes at revidere artikel 69 i forordning (EF) nr. 1782/2003 (efterfølgende kaldet artikel 69); bemærker imidlertid, at dette instrument ikke bør anvendes til skjult at indføre frivillig graduering og en dobbelt styrkelse af anden søjle, samt at dette instrument ikke bør føre til renationalisering af den fælles landbrugspolitik, og at princippet om lige muligheder for alle medlemsstater (level-playing-field) bør respekteres mest muligt;

| 30. | kræver, at midler fra artikel 69 primært anvendes til foranstaltninger med henblik på territorial samhørighed og styrkelse af bestemte sektorer og især til foranstaltninger, som forhindrer, at landbrugsproduktionen og navnlig husdyrhold bliver indstillet i områder, hvor dette ville føre til væsentlige ulemper for natur, landskab eller den regionale udvikling (særlig bjergområder, vådområder, områder med vandmangel, andre særlig ugunstigt stillede områder og ekstreme græsningsområder), til foranstaltninger til omstrukturering og styrkelse af nøgleområder inden for landbruget (f.eks. mejeri-, oksekød- og fåresektoren), og til arealbestemte miljøforanstaltninger (f.eks. økologisk landbrug), der ikke hidtil fandtes under anden søjle, eller til risikostyring; |
| --- | --- |

30.

kræver, at midler fra artikel 69 primært anvendes til foranstaltninger med henblik på territorial samhørighed og styrkelse af bestemte sektorer og især til foranstaltninger, som forhindrer, at landbrugsproduktionen og navnlig husdyrhold bliver indstillet i områder, hvor dette ville føre til væsentlige ulemper for natur, landskab eller den regionale udvikling (særlig bjergområder, vådområder, områder med vandmangel, andre særlig ugunstigt stillede områder og ekstreme græsningsområder), til foranstaltninger til omstrukturering og styrkelse af nøgleområder inden for landbruget (f.eks. mejeri-, oksekød- og fåresektoren), og til arealbestemte miljøforanstaltninger (f.eks. økologisk landbrug), der ikke hidtil fandtes under anden søjle, eller til risikostyring;

| 31. | mener, at midlerne til den reviderede artikel 69 kunne omfatte op til 12 % af de direkte betalinger pr. medlemsstat, forudsat at en konsekvensanalyse ikke giver andre resultater, og at det sker på et frivilligt grundlag; |
| --- | --- |

31.

mener, at midlerne til den reviderede artikel 69 kunne omfatte op til 12 % af de direkte betalinger pr. medlemsstat, forudsat at en konsekvensanalyse ikke giver andre resultater, og at det sker på et frivilligt grundlag;

| 32. | kræver, at Kommissionen fremsætter forslag til fælles regler for medlemsstaternes anvendelse af artikel 69 for så vidt muligt at undgå handelshindringer og konkurrenceforvridende effekter, og at dette i givet fald sker inden for rammerne af den fælles markedsordning; kræver endvidere, at alle foranstaltninger vedrørende anvendelsen af artikel 69 meddeles Kommissionen; kræver endelig, at Kommissionen udarbejder en konsekvensanalyse, der vedlægges dens lovforslag; |
| --- | --- |

32.

kræver, at Kommissionen fremsætter forslag til fælles regler for medlemsstaternes anvendelse af artikel 69 for så vidt muligt at undgå handelshindringer og konkurrenceforvridende effekter, og at dette i givet fald sker inden for rammerne af den fælles markedsordning; kræver endvidere, at alle foranstaltninger vedrørende anvendelsen af artikel 69 meddeles Kommissionen; kræver endelig, at Kommissionen udarbejder en konsekvensanalyse, der vedlægges dens lovforslag;

| 33. | mener, at foranstaltninger, hvormed enkelte sektorer skal styrkes, på lang sigt principielt skal finansieres under første søjle; er derfor endvidere af den opfattelse, at Kommissionen skal evaluere resultaterne af gennemførelsen af den reviderede artikel 69 grundigt som en forberedelse til en reform efter 2013; |
| --- | --- |

33.

mener, at foranstaltninger, hvormed enkelte sektorer skal styrkes, på lang sigt principielt skal finansieres under første søjle; er derfor endvidere af den opfattelse, at Kommissionen skal evaluere resultaterne af gennemførelsen af den reviderede artikel 69 grundigt som en forberedelse til en reform efter 2013;

| 34. | opfordrer desuden Kommissionen til senest den 30. juni 2010 at fremlægge en rapport med en omfattende beskrivelse af, hvordan Fællesskabets produktion af agerbrugsprodukter såvel som forsyningssikkerheden inden for husdyrbruget i Europa kan sikres på lang sigt under hensyntagen til de forskellige produktionssystemer inden for EU, multifunktionalitet og regionale aspekter (bjergområder, ugunstigt stillede og små ø-områder etc.); rapporten skal også behandle spørgsmålet om, hvorvidt den fælles landbrugspolitiks mål også med hensyn til bæredygtighed og sociale aspekter kan opfyldes mere effektivt og målrettet ved hjælp af afkoblet, indirekte støtte, såsom præmier til ekstensive græsningsarealer og grønjord, en særlig præmie for mælke- og kødproduktion, præmier til stalde, der opføres og indrettes i overensstemmelse med fælles standarder for beskyttelse af dyr og miljø eller særlige instrumenter til krisestyring; understreger, at rapporten skal besvare spørgsmålet om, hvorvidt eller i hvilket omfang der under hensyntagen til de specifikke behov i regioner med intensivt husdyrbrug i perioden efter 2013 stadig vil være behov for produktionskoblede besætningspræmier eller løsninger i lighed med de i artikel 47-50 i forordning (EF) nr. 1782/2003 omhandlede; |
| --- | --- |

34.

opfordrer desuden Kommissionen til senest den 30. juni 2010 at fremlægge en rapport med en omfattende beskrivelse af, hvordan Fællesskabets produktion af agerbrugsprodukter såvel som forsyningssikkerheden inden for husdyrbruget i Europa kan sikres på lang sigt under hensyntagen til de forskellige produktionssystemer inden for EU, multifunktionalitet og regionale aspekter (bjergområder, ugunstigt stillede og små ø-områder etc.); rapporten skal også behandle spørgsmålet om, hvorvidt den fælles landbrugspolitiks mål også med hensyn til bæredygtighed og sociale aspekter kan opfyldes mere effektivt og målrettet ved hjælp af afkoblet, indirekte støtte, såsom præmier til ekstensive græsningsarealer og grønjord, en særlig præmie for mælke- og kødproduktion, præmier til stalde, der opføres og indrettes i overensstemmelse med fælles standarder for beskyttelse af dyr og miljø eller særlige instrumenter til krisestyring; understreger, at rapporten skal besvare spørgsmålet om, hvorvidt eller i hvilket omfang der under hensyntagen til de specifikke behov i regioner med intensivt husdyrbrug i perioden efter 2013 stadig vil være behov for produktionskoblede besætningspræmier eller løsninger i lighed med de i artikel 47-50 i forordning (EF) nr. 1782/2003 omhandlede;

| 35. | henstiller, at de nye medlemsstater, som ønsker det, skal kunne anvende den forenklede generelle arealbetalingsordning (SAPS) indtil 2013, og opfordrer Kommissionen til at undersøge, om anvendelsen af SAPS kan forenkles yderligere ved at ændre reglerne for støtteberettigede arealer; |
| --- | --- |

35.

henstiller, at de nye medlemsstater, som ønsker det, skal kunne anvende den forenklede generelle arealbetalingsordning (SAPS) indtil 2013, og opfordrer Kommissionen til at undersøge, om anvendelsen af SAPS kan forenkles yderligere ved at ændre reglerne for støtteberettigede arealer;

| 36. | mener, at alle de budgetbevillinger, der er afsat til gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik, men som er blevet sparet eller ikke er blevet anvendt, bør udnyttes inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

36.

mener, at alle de budgetbevillinger, der er afsat til gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik, men som er blevet sparet eller ikke er blevet anvendt, bør udnyttes inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik;

| 37. | mener, at der også efter 2013 vil være behov for direkte betalinger, men at disse bør tage udgangspunkt i nye objektive kriterier, særlig den direkte jobskabelse på bedrifterne, eller i højere grad bør udvikle sig i retning af en betaling for naturpleje eller erstatning for visse almene ydelser eller særlige standarder, herunder dyrebeskyttelsesstandarder, og at det samtidig bør undersøges, om det er hensigtsmæssigt at have betydelige forskelle mellem de regionale arealstøttebeløb i Europa og forskellige disponible midler under anden søjle; opfordrer Kommissionen til at foreslå passende foranstaltninger til at sikre, at alle de direkte betalinger kun kommer de personer og virksomheder til gode, som reelt er beskæftiget inden for landbrug; |
| --- | --- |

37.

mener, at der også efter 2013 vil være behov for direkte betalinger, men at disse bør tage udgangspunkt i nye objektive kriterier, særlig den direkte jobskabelse på bedrifterne, eller i højere grad bør udvikle sig i retning af en betaling for naturpleje eller erstatning for visse almene ydelser eller særlige standarder, herunder dyrebeskyttelsesstandarder, og at det samtidig bør undersøges, om det er hensigtsmæssigt at have betydelige forskelle mellem de regionale arealstøttebeløb i Europa og forskellige disponible midler under anden søjle; opfordrer Kommissionen til at foreslå passende foranstaltninger til at sikre, at alle de direkte betalinger kun kommer de personer og virksomheder til gode, som reelt er beskæftiget inden for landbrug;

Forenkling, opfyldelse af forpligtelser på andre områder (krydsoverensstemmelse) og markedsorientering

| 38. | går ind for, at mindre og derfor meget forvaltningskrævende produktionsbaserede betalingssystemer (tørfoder, hamp, hør, kartoffelstivelse) efter en passende udfasningsperiode gradvis integreres i den generelle arealbetalingsordning, medmindre dette skulle få alvorlige socioøkonomiske og/eller miljømæssige konsekvenser for særlige regioner; hvis det er nødvendigt af regionalpolitiske årsager, bør der træffes ledsageforanstaltninger i henhold til artikel 69; opfordrer Kommissionen til at foretage en produktvis analyse af de økonomiske og regionale konsekvenser, hvoraf det fremgår, at dette er en hensigtsmæssig løsning, som indeholder en tidsramme for gennemførelsen; understreger, at den afkobling, som dette indebærer, ikke må bringe eksistensen af de berørte produktioner i fare; |
| --- | --- |

38.

går ind for, at mindre og derfor meget forvaltningskrævende produktionsbaserede betalingssystemer (tørfoder, hamp, hør, kartoffelstivelse) efter en passende udfasningsperiode gradvis integreres i den generelle arealbetalingsordning, medmindre dette skulle få alvorlige socioøkonomiske og/eller miljømæssige konsekvenser for særlige regioner; hvis det er nødvendigt af regionalpolitiske årsager, bør der træffes ledsageforanstaltninger i henhold til artikel 69; opfordrer Kommissionen til at foretage en produktvis analyse af de økonomiske og regionale konsekvenser, hvoraf det fremgår, at dette er en hensigtsmæssig løsning, som indeholder en tidsramme for gennemførelsen; understreger, at den afkobling, som dette indebærer, ikke må bringe eksistensen af de berørte produktioner i fare;

| 39. | går ind for omgående afskaffelse af braklægningsforpligtelsen, der som mængdestyringsinstrument har mistet sin mening i et system med afkoblet direkte støtte og desuden er meget forvaltningskrævende, og konvertering af braklægningsrettighederne til normale rettigheder; |
| --- | --- |

39.

går ind for omgående afskaffelse af braklægningsforpligtelsen, der som mængdestyringsinstrument har mistet sin mening i et system med afkoblet direkte støtte og desuden er meget forvaltningskrævende, og konvertering af braklægningsrettighederne til normale rettigheder;

| 40. | mener, at de miljøpolitiske fordele, som var forbundet med braklægningen, som f.eks. biernes bestøvning af afgrøderne, i en situation med indskrænkning af de braklagte arealer som følge af stigningen i efterspørgslen efter landbrugsprodukter kan opnås bedre og mere målrettet via medlemsstaterne ved hjælp af foranstaltninger under anden søjle eller ved at ændre definitionen på betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand, der fremmer biodiversitet for vilde dyr og planter samt naturlige levesteder; |
| --- | --- |

40.

mener, at de miljøpolitiske fordele, som var forbundet med braklægningen, som f.eks. biernes bestøvning af afgrøderne, i en situation med indskrænkning af de braklagte arealer som følge af stigningen i efterspørgslen efter landbrugsprodukter kan opnås bedre og mere målrettet via medlemsstaterne ved hjælp af foranstaltninger under anden søjle eller ved at ændre definitionen på betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand, der fremmer biodiversitet for vilde dyr og planter samt naturlige levesteder;

| 41. | kræver støtten til energiafgrøder gradvist afskaffet i løbet af en udfasningsperiode, da støtten til energiafgrøder er meget forvaltningskrævende og kun har beskedne eller slet ingen energipolitiske fordele under de nuværende markedsbetingelser; |
| --- | --- |

41.

kræver støtten til energiafgrøder gradvist afskaffet i løbet af en udfasningsperiode, da støtten til energiafgrøder er meget forvaltningskrævende og kun har beskedne eller slet ingen energipolitiske fordele under de nuværende markedsbetingelser;

| 42. | kræver, at de midler, der spares ved at afskaffe støtten til energiafgrøder, bl.a. anvendes målrettet til ledsageforanstaltninger til markedsordningen for mælk, særlig i bjergområder og andre områder med særlige vanskeligheder; |
| --- | --- |

42.

kræver, at de midler, der spares ved at afskaffe støtten til energiafgrøder, bl.a. anvendes målrettet til ledsageforanstaltninger til markedsordningen for mælk, særlig i bjergområder og andre områder med særlige vanskeligheder;

| 43. | opfordrer Kommissionen til først og fremmest i henhold til artikel 69 at stille ikke-anvendte midler fra landbrugsbudgettet, der var afsat til markedsstyringsforanstaltninger, såsom intervention, eksportsubsidier eller oplagring, til rådighed til at styrke økonomien i landområder og særlig landbrugsbedrifterne, med henblik på at opfylde målene for udvikling af landdistrikter; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til først og fremmest i henhold til artikel 69 at stille ikke-anvendte midler fra landbrugsbudgettet, der var afsat til markedsstyringsforanstaltninger, såsom intervention, eksportsubsidier eller oplagring, til rådighed til at styrke økonomien i landområder og særlig landbrugsbedrifterne, med henblik på at opfylde målene for udvikling af landdistrikter;

| 44. | mener ikke, at direkte støtte længere kan forsvares uden opfyldelse af forpligtelser på andre områder (krydsoverensstemmelse); understreger i den forbindelse, at de nye medlemsstater i løbet af en overgangsperiode skal bistås af EU ved anvendelsen af reglerne for krydsoverensstemmelse; |
| --- | --- |

44.

mener ikke, at direkte støtte længere kan forsvares uden opfyldelse af forpligtelser på andre områder (krydsoverensstemmelse); understreger i den forbindelse, at de nye medlemsstater i løbet af en overgangsperiode skal bistås af EU ved anvendelsen af reglerne for krydsoverensstemmelse;

| 45. | tager i betragtning af den faldende direkte støtte afstand fra at udvide anvendelsesområdet for krydsoverensstemmelsesordningen, så længe medlemsstaterne og Kommissionen ikke opnår væsentlige fremskridt med at forenkle og harmonisere kontrolbestemmelserne og Kommissionen ikke fremlægger nogen oversigt over landmændenes udgifter i forbindelse med krydsoverensstemmelsesordningen, og henviser i denne forbindelse til sin holdning af 11. december 2007; |
| --- | --- |

45.

tager i betragtning af den faldende direkte støtte afstand fra at udvide anvendelsesområdet for krydsoverensstemmelsesordningen, så længe medlemsstaterne og Kommissionen ikke opnår væsentlige fremskridt med at forenkle og harmonisere kontrolbestemmelserne og Kommissionen ikke fremlægger nogen oversigt over landmændenes udgifter i forbindelse med krydsoverensstemmelsesordningen, og henviser i denne forbindelse til sin holdning af 11. december 2007;

| 46. | mener, at krydsoverensstemmelsesordningen bør være begrænset til kontrol af vigtige standarder inden for den europæiske produktionsmodel og standarder, hvor det er muligt at foretage en systematisk og ensartet kontrol i de forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

46.

mener, at krydsoverensstemmelsesordningen bør være begrænset til kontrol af vigtige standarder inden for den europæiske produktionsmodel og standarder, hvor det er muligt at foretage en systematisk og ensartet kontrol i de forskellige medlemsstater;

| 47. | opfordrer til at sikre, at krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet i forhold til dens målsætning øges, og at dens gennemførelse gøres mere ensartet mellem medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til som støtte for medlemsstaterne at udarbejde klarere retningslinjer for gennemførelsen; |
| --- | --- |

47.

opfordrer til at sikre, at krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet i forhold til dens målsætning øges, og at dens gennemførelse gøres mere ensartet mellem medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til som støtte for medlemsstaterne at udarbejde klarere retningslinjer for gennemførelsen;

| 48. | kræver, at der gøres en ende på overdrevent belastende krav til husdyrhold på grund af krydsoverensstemmelsesordningen, og kræver i den forbindelse navnlig en kritisk gennemgang af visse hygiejne- og mærkningsstandarder (f.eks. øremærker); |
| --- | --- |

48.

kræver, at der gøres en ende på overdrevent belastende krav til husdyrhold på grund af krydsoverensstemmelsesordningen, og kræver i den forbindelse navnlig en kritisk gennemgang af visse hygiejne- og mærkningsstandarder (f.eks. øremærker);

| 49. | kunne forestille sig en rimelig tilpasning af kravene til bevaring af god landbrugs- og miljømæssig stand og en bæredygtig forvaltning af områderne på baggrund af ændrede miljø- og produktionsbetingelser (klimaændring, biomasse), hvis det er sikret, at disse nye krav bliver gennemført på en sammenlignelig måde i hele Europa; |
| --- | --- |

49.

kunne forestille sig en rimelig tilpasning af kravene til bevaring af god landbrugs- og miljømæssig stand og en bæredygtig forvaltning af områderne på baggrund af ændrede miljø- og produktionsbetingelser (klimaændring, biomasse), hvis det er sikret, at disse nye krav bliver gennemført på en sammenlignelig måde i hele Europa;

| 50. | er af den opfattelse, at de medlemsstater, der benytter SAPS, bør gives mulighed for over en vis tidsperiode gradvist at indføre krydsoverensstemmelsesprincippet, således at de kan forberede de fornødne kontrolsystemer ordentligt og overbevise landbrugerne om vigtigheden af at overholde retningslinjerne; |
| --- | --- |

50.

er af den opfattelse, at de medlemsstater, der benytter SAPS, bør gives mulighed for over en vis tidsperiode gradvist at indføre krydsoverensstemmelsesprincippet, således at de kan forberede de fornødne kontrolsystemer ordentligt og overbevise landbrugerne om vigtigheden af at overholde retningslinjerne;

| 51. | opfordrer Kommissionen til fortsat at fremme forenklingen af den fælles landbrugspolitik og derved regelmæssigt undersøge, om bestemte dele af lovgivningen fortsat er nødvendig, og om dens konkrete udformning er hensigtsmæssig; det er i denne forbindelse passende at foreslå yderligere tiltag som f.eks. forenklede overførselsregler for betalingsrettigheder ved ikke-aktivering, sammenlægning af minimale betalingsrettigheder, indførelse af en enhedsbetaling for modtagere af små beløb, forenkling af reglerne om den nationale reserve eller reduktion hhv. afskaffelse af denne afhængigt af overgangen til den regionale/nationale fælles arealbetalingsordning, afkald på betalingsrettigheders forfald, hvis rettigheden ikke gøres gældende, afskaffelse af håndskrevne registre for kvæg og andre brugsdyr inden for landbruget; |
| --- | --- |

51.

opfordrer Kommissionen til fortsat at fremme forenklingen af den fælles landbrugspolitik og derved regelmæssigt undersøge, om bestemte dele af lovgivningen fortsat er nødvendig, og om dens konkrete udformning er hensigtsmæssig; det er i denne forbindelse passende at foreslå yderligere tiltag som f.eks. forenklede overførselsregler for betalingsrettigheder ved ikke-aktivering, sammenlægning af minimale betalingsrettigheder, indførelse af en enhedsbetaling for modtagere af små beløb, forenkling af reglerne om den nationale reserve eller reduktion hhv. afskaffelse af denne afhængigt af overgangen til den regionale/nationale fælles arealbetalingsordning, afkald på betalingsrettigheders forfald, hvis rettigheden ikke gøres gældende, afskaffelse af håndskrevne registre for kvæg og andre brugsdyr inden for landbruget;

| 52. | opfordrer desuden medlemsstaterne til at sikre rettidig betaling og Kommissionen til at tillade forskudsbetaling til landbrugerne; |
| --- | --- |

52.

opfordrer desuden medlemsstaterne til at sikre rettidig betaling og Kommissionen til at tillade forskudsbetaling til landbrugerne;

| 53. | opfordrer Kommissionen til at indføre de nødvendige mekanismer til at sikre, at importvarer fra tredjelande opfylder samme krav, som Fællesskabets produkter skal leve op til med hensyn til krydsoverensstemmelse, fødevaresikkerhed osv.; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen til at indføre de nødvendige mekanismer til at sikre, at importvarer fra tredjelande opfylder samme krav, som Fællesskabets produkter skal leve op til med hensyn til krydsoverensstemmelse, fødevaresikkerhed osv.;

Sikkerhedsnet

| 54. | mener, at det i lyset af den forventede vækst i miljø-, klima- og epidemirisici samt store prisudsving på landbrugsmarkederne er absolut nødvendigt med en ekstra risikosikring som sikkerhedsnet; |
| --- | --- |

54.

mener, at det i lyset af den forventede vækst i miljø-, klima- og epidemirisici samt store prisudsving på landbrugsmarkederne er absolut nødvendigt med en ekstra risikosikring som sikkerhedsnet;

| 55. | henviser til, at markedsorienteret produktion, tilpasset vekseldrift, diversificering, finansielle markedsinstrumenter, forsyningskontrakter og forsikring alle er vigtige måder, som landbrugerne kan risikosikre sig på, og at ansvaret for en passende risikosikring principielt ligger hos landmændene; |
| --- | --- |

55.

henviser til, at markedsorienteret produktion, tilpasset vekseldrift, diversificering, finansielle markedsinstrumenter, forsyningskontrakter og forsikring alle er vigtige måder, som landbrugerne kan risikosikre sig på, og at ansvaret for en passende risikosikring principielt ligger hos landmændene;

| 56. | mener, at det for at kunne håndtere markedsforstyrrelser er nødvendigt at bevare interventionsordningen og omlægge den til et stramt sikkerhedsnet, som kan anvendes under ekstraordinære omstændigheder med bestemmelser, der tager udgangspunkt i tendenserne på verdensmarkedet; |
| --- | --- |

56.

mener, at det for at kunne håndtere markedsforstyrrelser er nødvendigt at bevare interventionsordningen og omlægge den til et stramt sikkerhedsnet, som kan anvendes under ekstraordinære omstændigheder med bestemmelser, der tager udgangspunkt i tendenserne på verdensmarkedet;

| 57. | støtter derfor Kommissionens forslag om at nedsætte interventionsgrænserne for markedsafgrøder til nul og kun bevare en passende reduceret interventionsgrænse for hvede; |
| --- | --- |

57.

støtter derfor Kommissionens forslag om at nedsætte interventionsgrænserne for markedsafgrøder til nul og kun bevare en passende reduceret interventionsgrænse for hvede;

| 58. | mener, at det i lyset af de voksende risici er nødvendigt snarest at udvikle privatøkonomiske eller kombinerede sikringssystemer, der dækker flere forskellige risici på en gang (multirisikosystemer); er klar over, at dette ikke kan lykkes uden offentlig deltagelse i finansieringen; understreger, at indførelsen af disse forsikringssystemer under ingen omstændigheder må udgøre en fare for ligebehandlingen (level-playing-field) mellem medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for i fremtiden at indføre eller støtte en fællesskabsordning for genforsikring til imødegåelse af problemer, der kan opstå som følge af klima- og miljøkatastrofer; |
| --- | --- |

58.

mener, at det i lyset af de voksende risici er nødvendigt snarest at udvikle privatøkonomiske eller kombinerede sikringssystemer, der dækker flere forskellige risici på en gang (multirisikosystemer); er klar over, at dette ikke kan lykkes uden offentlig deltagelse i finansieringen; understreger, at indførelsen af disse forsikringssystemer under ingen omstændigheder må udgøre en fare for ligebehandlingen (level-playing-field) mellem medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for i fremtiden at indføre eller støtte en fællesskabsordning for genforsikring til imødegåelse af problemer, der kan opstå som følge af klima- og miljøkatastrofer;

| 59. | henviser til, at næsten alle relevante tredjelande anvender sådanne statsstøttede systemer; |
| --- | --- |

59.

henviser til, at næsten alle relevante tredjelande anvender sådanne statsstøttede systemer;

| 60. | mener, at der derfor som et første skridt fra 2009 bør skabes finansieringsmuligheder for national eller regional støtte til risikosikringssystemer, som tager højde for de forskellige risikopotentialer i Europa; Kommissionen skal undersøge, i hvilket omfang producentforeninger, brancheforeninger eller tværfaglige foreninger og den private forsikringssektor kan inddrages i systemerne; |
| --- | --- |

60.

mener, at der derfor som et første skridt fra 2009 bør skabes finansieringsmuligheder for national eller regional støtte til risikosikringssystemer, som tager højde for de forskellige risikopotentialer i Europa; Kommissionen skal undersøge, i hvilket omfang producentforeninger, brancheforeninger eller tværfaglige foreninger og den private forsikringssektor kan inddrages i systemerne;

| 61. | er af den opfattelse, at det i betragtning af de fuldkommen forskellige betingelser inden for de enkelte sektorer vil være at foretrække at finde differentierede sektorløsninger (som løsningen for frugt- og grøntsektoren) frem for horisontale tiltag; |
| --- | --- |

61.

er af den opfattelse, at det i betragtning af de fuldkommen forskellige betingelser inden for de enkelte sektorer vil være at foretrække at finde differentierede sektorløsninger (som løsningen for frugt- og grøntsektoren) frem for horisontale tiltag;

| 62. | mener, at støtten til disse foranstaltninger delvis bør komme fra første søjle på grundlag af artikel 69, fordi der er tale om foranstaltninger, der henhører under markedspolitikken; |
| --- | --- |

62.

mener, at støtten til disse foranstaltninger delvis bør komme fra første søjle på grundlag af artikel 69, fordi der er tale om foranstaltninger, der henhører under markedspolitikken;

| 63. | anmoder Kommissionen om at overveje at indføre værktøjer til styring af såvel markeds- som klimarelaterede kriser, der skal sætte producentorganisationer og kooperativer i stand til at bære de omkostninger, der er forbundet med et fald i produktleverancerne fra deres medlemmer; |
| --- | --- |

63.

anmoder Kommissionen om at overveje at indføre værktøjer til styring af såvel markeds- som klimarelaterede kriser, der skal sætte producentorganisationer og kooperativer i stand til at bære de omkostninger, der er forbundet med et fald i produktleverancerne fra deres medlemmer;

| 64. | er af den opfattelse, at foranstaltninger vedrørende risikostyring og risikoforebyggelse ikke må føre til genindførelse af produktionsbaserede støtteforanstaltninger; |
| --- | --- |

64.

er af den opfattelse, at foranstaltninger vedrørende risikostyring og risikoforebyggelse ikke må føre til genindførelse af produktionsbaserede støtteforanstaltninger;

| 65. | mener derfor, at Kommissionen må udforme fælles rammer for medlemsstaternes støtte til risikostyringssystemer, der skal respektere de systemer, der anvendes på nuværende tidspunkt og som i sin tid er godkendt af Kommissionen, for i videst muligt omfang at udelukke konkurrence- og handelsforvridende virkninger og i den forbindelse eventuelt indføre fælles regler inden for de fælles markedsordninger; |
| --- | --- |

65.

mener derfor, at Kommissionen må udforme fælles rammer for medlemsstaternes støtte til risikostyringssystemer, der skal respektere de systemer, der anvendes på nuværende tidspunkt og som i sin tid er godkendt af Kommissionen, for i videst muligt omfang at udelukke konkurrence- og handelsforvridende virkninger og i den forbindelse eventuelt indføre fælles regler inden for de fælles markedsordninger;

| 66. | opfordrer Kommissionen til senest den 30. juni 2010 at fremlægge en omfattende analyse af eksisterende risikostyringssystemer og mulighederne for at videreudvikle disse på fællesskabsniveau efter 2013; |
| --- | --- |

66.

opfordrer Kommissionen til senest den 30. juni 2010 at fremlægge en omfattende analyse af eksisterende risikostyringssystemer og mulighederne for at videreudvikle disse på fællesskabsniveau efter 2013;

Graduering/loft/degression/minimumsgrænse

| 67. | påpeger, at et degressivt loft, graduering og budgetdisciplin ved gennemførelsen af Kommissionens forslag kan få store omfordelingsmæssige konsekvenser i nogle regioner; |
| --- | --- |

67.

påpeger, at et degressivt loft, graduering og budgetdisciplin ved gennemførelsen af Kommissionens forslag kan få store omfordelingsmæssige konsekvenser i nogle regioner;

| 68. | mener, at enhver ændring i bevillingerne til udvikling af landdistrikterne, som ikke er i overensstemmelse med de i bilag III til den interinstitutionelle aftale (IIA) af 17. maj 2006 fastlagte (under-)lofter, skal være godkendt af alle tre parter i aftalen; |
| --- | --- |

68.

mener, at enhver ændring i bevillingerne til udvikling af landdistrikterne, som ikke er i overensstemmelse med de i bilag III til den interinstitutionelle aftale (IIA) af 17. maj 2006 fastlagte (under-)lofter, skal være godkendt af alle tre parter i aftalen;

| 69. | påpeger, at der endnu ikke foreligger konsekvensanalyser af følgerne af yderligere graduering, degression og minimumsgrænser for arbejdsmarkedet i landområder og den regionale samhørighed; det er derfor nødvendigt at foretage en evaluering af den første søjle; |
| --- | --- |

69.

påpeger, at der endnu ikke foreligger konsekvensanalyser af følgerne af yderligere graduering, degression og minimumsgrænser for arbejdsmarkedet i landområder og den regionale samhørighed; det er derfor nødvendigt at foretage en evaluering af den første søjle;

| 70. | understreger, at de af Kommissionen foreslåede nedre grænser kan få synlige virkninger i visse medlemsstater og påvirke fordelingen mellem medlemsstaterne af betalingerne under den fælles landbrugsordning, mens den øvre grænse medfører en overførsel af omkring 500 mio. euro fra første til anden søjle; erindrer om den alvorlige tvivl, der hersker omkring den nuværende omkostningseffektivitet af foranstaltningerne under anden søjle; mener derfor, at besparelserne fra en eventuel anvendelse af denne foranstaltning bør forblive under første søjle; |
| --- | --- |

70.

understreger, at de af Kommissionen foreslåede nedre grænser kan få synlige virkninger i visse medlemsstater og påvirke fordelingen mellem medlemsstaterne af betalingerne under den fælles landbrugsordning, mens den øvre grænse medfører en overførsel af omkring 500 mio. euro fra første til anden søjle; erindrer om den alvorlige tvivl, der hersker omkring den nuværende omkostningseffektivitet af foranstaltningerne under anden søjle; mener derfor, at besparelserne fra en eventuel anvendelse af denne foranstaltning bør forblive under første søjle;

| 71. | afviser Kommissionens forslag om degression (op til 45 % nedskæring) i den nuværende form, da der ingen klar forbindelse foreligger mellem et landbrugs størrelse og velstand, og fordi det ikke inddrager den til driften af større landbrug fornødne arbejdsstyrke; Kommissionens forslag vil stille store bedrifter eller foreninger urimeligt dårligt og føre til nedlæggelse af arbejdspladser og til ødelæggelse af veludviklede, konkurrencedygtige strukturer og alene af støttetekniske grunde betyde opsplitning af bedrifter; hvilket vil føre til sammenbrud af strukturer i nogle egne af Europa; |
| --- | --- |

71.

afviser Kommissionens forslag om degression (op til 45 % nedskæring) i den nuværende form, da der ingen klar forbindelse foreligger mellem et landbrugs størrelse og velstand, og fordi det ikke inddrager den til driften af større landbrug fornødne arbejdsstyrke; Kommissionens forslag vil stille store bedrifter eller foreninger urimeligt dårligt og føre til nedlæggelse af arbejdspladser og til ødelæggelse af veludviklede, konkurrencedygtige strukturer og alene af støttetekniske grunde betyde opsplitning af bedrifter; hvilket vil føre til sammenbrud af strukturer i nogle egne af Europa;

| 72. | mener, at degression og/eller indførelse af lofter kun er forsvarlig på grundlag af en omfattende vurdering af de arbejdsmarkedsmæssige og regionalpolitiske konsekvenser og kun, hvis der skabes mulighed for at tage hensyn til antallet af socialforsikringspligtige fuldtidsansatte eller visse bedriftsstrukturer (flerfamiliebedrifter, andelsorganisationsformer, etc.) eller de samlede lønomkostninger med henblik på en reduceret degression; opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på, at mindre landbrug, der har sluttet sig sammen som én juridisk person for at opnå stordriftsfordele og forbedre deres konkurrenceevne, ikke bør stilles dårligere; |
| --- | --- |

72.

mener, at degression og/eller indførelse af lofter kun er forsvarlig på grundlag af en omfattende vurdering af de arbejdsmarkedsmæssige og regionalpolitiske konsekvenser og kun, hvis der skabes mulighed for at tage hensyn til antallet af socialforsikringspligtige fuldtidsansatte eller visse bedriftsstrukturer (flerfamiliebedrifter, andelsorganisationsformer, etc.) eller de samlede lønomkostninger med henblik på en reduceret degression; opfordrer Kommissionen til at være opmærksom på, at mindre landbrug, der har sluttet sig sammen som én juridisk person for at opnå stordriftsfordele og forbedre deres konkurrenceevne, ikke bør stilles dårligere;

| 73. | kræver, at eventuelle midler fra degressionen forbliver i regionen eller den pågældende medlemsstat og her f.eks. anvendes til foranstaltninger i henhold til artikel 69 eller under anden søjle; kræver, at disse midler målrettes til landbrugere; |
| --- | --- |

73.

kræver, at eventuelle midler fra degressionen forbliver i regionen eller den pågældende medlemsstat og her f.eks. anvendes til foranstaltninger i henhold til artikel 69 eller under anden søjle; kræver, at disse midler målrettes til landbrugere;

| 74. | støtter også i betragtning af Revisionsrettens årsberetning for 2006 forslaget om at hæve minimumsgrænserne, som kunne ligge på 1 ha eller tilsvarende på 250 euro, kombineret med indførelsen af en enhedspræmie eller en minimums-flat rate for små støttemodtagere; mener imidlertid, at medlemsstaterne i behørigt begrundede tilfælde, hvor der konstateres store landbrugsstrukturelle forskelle i Europa, bør have mulighed for at fastsætte minimumsgrænser; |
| --- | --- |

74.

støtter også i betragtning af Revisionsrettens årsberetning for 2006 forslaget om at hæve minimumsgrænserne, som kunne ligge på 1 ha eller tilsvarende på 250 euro, kombineret med indførelsen af en enhedspræmie eller en minimums-flat rate for små støttemodtagere; mener imidlertid, at medlemsstaterne i behørigt begrundede tilfælde, hvor der konstateres store landbrugsstrukturelle forskelle i Europa, bør have mulighed for at fastsætte minimumsgrænser;

| 75. | støtter dog Kommissionens bestræbelser på at opnå en rimelig finansiering af en bæredygtig politik for landdistrikterne under den fælles landbrugspolitiks anden søjle, selv om opfyldelsen af dette mål ikke bør ske på første søjles bekostning; |
| --- | --- |

75.

støtter dog Kommissionens bestræbelser på at opnå en rimelig finansiering af en bæredygtig politik for landdistrikterne under den fælles landbrugspolitiks anden søjle, selv om opfyldelsen af dette mål ikke bør ske på første søjles bekostning;

| 76. | påpeger, at der ikke uden forelæggelse af en konsekvensanalyse kan opnås tilslutning til en yderligere nedskæring på 8 % af den direkte støtte i betragtning af de i forvejen drastiske individuelle nedskæringer; |
| --- | --- |

76.

påpeger, at der ikke uden forelæggelse af en konsekvensanalyse kan opnås tilslutning til en yderligere nedskæring på 8 % af den direkte støtte i betragtning af de i forvejen drastiske individuelle nedskæringer;

| 77. | mener, at der i betragtning af det vidt udbredte krav om nedskæring af store støttebetalinger kunne overvejes en progressiv graduering ud fra den hidtil foreliggende viden og på grundlag af en konsekvensanalyse under hensyntagen til landbrugsstrukturen (foreninger osv.), landbrugsbedrifternes arbejdskraft og/eller lønomkostninger og specifikke produktionstyper i de forskellige direkte betalingsordninger (f.eks. de specifikke problemer i bedrifter og regioner med høj husdyrtæthed på forholdsvis små landbrugsarealer);
  Midlerne fra den progressive graduering skal fordeles efter de gældende bestemmelser vedrørende gradueringsmidler og forblive i den pågældende region eller medlemsstat;
  Europa-Parlamentet kunne overveje en progressiv graduering i den følgende form:






  ved 10 000-100 000 EUR i direkte støtte | – 1 % (for hele perioden 2009-2013) |
| --- | --- | --- |
| 100 000-200 000 EUR i direkte støtte | – 2 % (for hele perioden 2009-2013) |
| 200 000-300 000 EUR i direkte støtte | – 3 % (for hele perioden 2009-2013) |
| over 300 000 EUR i direkte støtte | – 4 % (for hele perioden 2009-2013); |

77.

mener, at der i betragtning af det vidt udbredte krav om nedskæring af store støttebetalinger kunne overvejes en progressiv graduering ud fra den hidtil foreliggende viden og på grundlag af en konsekvensanalyse under hensyntagen til landbrugsstrukturen (foreninger osv.), landbrugsbedrifternes arbejdskraft og/eller lønomkostninger og specifikke produktionstyper i de forskellige direkte betalingsordninger (f.eks. de specifikke problemer i bedrifter og regioner med høj husdyrtæthed på forholdsvis små landbrugsarealer);

Midlerne fra den progressive graduering skal fordeles efter de gældende bestemmelser vedrørende gradueringsmidler og forblive i den pågældende region eller medlemsstat;

Europa-Parlamentet kunne overveje en progressiv graduering i den følgende form:

ved 10 000-100 000 EUR i direkte støtte

– 1 % (for hele perioden 2009-2013)

100 000-200 000 EUR i direkte støtte

– 2 % (for hele perioden 2009-2013)

200 000-300 000 EUR i direkte støtte

– 3 % (for hele perioden 2009-2013)

over 300 000 EUR i direkte støtte

– 4 % (for hele perioden 2009-2013);

| 78. | kræver, at den frivillige graduering erstattes af obligatorisk graduering; |
| --- | --- |

78.

kræver, at den frivillige graduering erstattes af obligatorisk graduering;

| 79. | mener, at gradueringsmidlerne primært bør placeres inden for rammerne af Leader-metoden og stilles til rådighed til bekæmpelse af tab af biodiversitet, risikosikring, tilpasning til klimaændringerne, foranstaltninger til bæredygtig anvendelse af biomasse, ledsageforanstaltninger i forbindelse med strukturreformer (f.eks. markedsordningen for mælk), sikring af produktionen i bjergregioner eller små øregioner og andre lignende ugunstigt stillede områder, kvalitetssikring, herunder dyrebeskyttelsesforanstaltninger, økologisk landbrug, afsætningsforanstaltninger og tilpasning til de tekniske fremskridt; kræver, at alle disse foranstaltninger målrettes direkte til landmændene; |
| --- | --- |

79.

mener, at gradueringsmidlerne primært bør placeres inden for rammerne af Leader-metoden og stilles til rådighed til bekæmpelse af tab af biodiversitet, risikosikring, tilpasning til klimaændringerne, foranstaltninger til bæredygtig anvendelse af biomasse, ledsageforanstaltninger i forbindelse med strukturreformer (f.eks. markedsordningen for mælk), sikring af produktionen i bjergregioner eller små øregioner og andre lignende ugunstigt stillede områder, kvalitetssikring, herunder dyrebeskyttelsesforanstaltninger, økologisk landbrug, afsætningsforanstaltninger og tilpasning til de tekniske fremskridt; kræver, at alle disse foranstaltninger målrettes direkte til landmændene;

Markedsordningen for mælk

| 80. | er klar over, at den hidtidige mælkekvoteordning sandsynligvis ikke videreføres efter 2015 i sin nuværende form, og opfordrer Kommissionen til indgående at undersøge, hvorledes fremtidens markedsordning for mælk kan komme til at se ud; opfordrer Kommissionen til for perioden efter 2015 at fremlægge et overbevisende program for mælkesektoren, som garanterer en fortsat mælkeproduktion i Europa, herunder i bjergområder, fjerntliggende områder og andre områder med specifikke problemer; |
| --- | --- |

80.

er klar over, at den hidtidige mælkekvoteordning sandsynligvis ikke videreføres efter 2015 i sin nuværende form, og opfordrer Kommissionen til indgående at undersøge, hvorledes fremtidens markedsordning for mælk kan komme til at se ud; opfordrer Kommissionen til for perioden efter 2015 at fremlægge et overbevisende program for mælkesektoren, som garanterer en fortsat mælkeproduktion i Europa, herunder i bjergområder, fjerntliggende områder og andre områder med specifikke problemer;

| 81. | henviser Kommissionen til Parlamentets beslutninger (10) vedrørende markedsforanstaltningerne og mælkefonden inden for rammerne af »mini-mælkepakken«; |
| --- | --- |

81.

henviser Kommissionen til Parlamentets beslutninger (10) vedrørende markedsforanstaltningerne og mælkefonden inden for rammerne af »mini-mælkepakken«;

| 82. | opfordrer alle berørte parter til at benytte perioden indtil 2015 til at stabilisere eller styrke markedspositioner og sikre en blød landing for den europæiske mejerisektor, helst gennem strukturelle kvoteforhøjelser; |
| --- | --- |

82.

opfordrer alle berørte parter til at benytte perioden indtil 2015 til at stabilisere eller styrke markedspositioner og sikre en blød landing for den europæiske mejerisektor, helst gennem strukturelle kvoteforhøjelser;

| 83. | kræver, at mælkekvoten i tilfælde af ændringer i efterspørgslen på verdensmarkederne tilpasses i forhold til markedet; mener derfor, at kvoterne bør stige med 2 % i mælkeåret 2008/2009 i hver medlemsstat på et frivilligt grundlag; opfordrer Kommissionen til at anbringe denne forhøjelse i den nationale reserve; kræver en årlig revision af kvoten; |
| --- | --- |

83.

kræver, at mælkekvoten i tilfælde af ændringer i efterspørgslen på verdensmarkederne tilpasses i forhold til markedet; mener derfor, at kvoterne bør stige med 2 % i mælkeåret 2008/2009 i hver medlemsstat på et frivilligt grundlag; opfordrer Kommissionen til at anbringe denne forhøjelse i den nationale reserve; kræver en årlig revision af kvoten;

| 84. | kræver desuden en mærkbar nedsættelse af superafgiften for mælkeåret 2009/2010 og derefter yderligere nedsættelser de følgende år for at modvirke en stigning i kvotepriserne eller en senere udligning for hele Europa, som gør det muligt at udnytte kvoterne bedre; |
| --- | --- |

84.

kræver desuden en mærkbar nedsættelse af superafgiften for mælkeåret 2009/2010 og derefter yderligere nedsættelser de følgende år for at modvirke en stigning i kvotepriserne eller en senere udligning for hele Europa, som gør det muligt at udnytte kvoterne bedre;

| 85. | kræver særlige ledsageforanstaltninger for at forhindre, at mælkeproduktionen opgives i bjergområder og andre områder med særlige vanskeligheder, hvis der i disse områder mangler alternativer til den traditionelle mælkeproduktion, eller hvis opgivelsen af landbruget vil føre til tab af vigtige naturområder; |
| --- | --- |

85.

kræver særlige ledsageforanstaltninger for at forhindre, at mælkeproduktionen opgives i bjergområder og andre områder med særlige vanskeligheder, hvis der i disse områder mangler alternativer til den traditionelle mælkeproduktion, eller hvis opgivelsen af landbruget vil føre til tab af vigtige naturområder;

| 86. | mener, at der først og fremmest via artikel 69 skal stilles tilstrækkelige midler til rådighed til at bevare mælkeproduktionen især i bjergområder, områder i den yderste periferi (som Azorerne) eller andre områder med lignende vanskeligheder, f.eks. i form af top-ups på arealstøtte (i lighed med foranstaltningerne inden for sukkersektoren), præmier for malkekvæg, græsningsarealer eller ekstensiv græsning, en særlig mælkepræmie eller regionale særprogrammer, som skal styrke eller omstrukturere sektoren og fremme særlige kvalitetsprodukter; |
| --- | --- |

86.

mener, at der først og fremmest via artikel 69 skal stilles tilstrækkelige midler til rådighed til at bevare mælkeproduktionen især i bjergområder, områder i den yderste periferi (som Azorerne) eller andre områder med lignende vanskeligheder, f.eks. i form af top-ups på arealstøtte (i lighed med foranstaltningerne inden for sukkersektoren), præmier for malkekvæg, græsningsarealer eller ekstensiv græsning, en særlig mælkepræmie eller regionale særprogrammer, som skal styrke eller omstrukturere sektoren og fremme særlige kvalitetsprodukter;

| 87. | er af den opfattelse, at en styrkelse af producentsammenslutninger, brancheforeninger og brancheorganisationer kunne være et yderligere element i den reviderede artikel 69; |
| --- | --- |

87.

er af den opfattelse, at en styrkelse af producentsammenslutninger, brancheforeninger og brancheorganisationer kunne være et yderligere element i den reviderede artikel 69;

| 88. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at overveje ikke-lineære forhøjelser af de nationale kvoter, således at der kan foretages supplerende forhøjelser for de medlemsstater, hvor produktionslofterne traditionelt har været for lave; |
| --- | --- |

88.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at overveje ikke-lineære forhøjelser af de nationale kvoter, således at der kan foretages supplerende forhøjelser for de medlemsstater, hvor produktionslofterne traditionelt har været for lave;

| 89. | mener, at der til finansiering af foranstaltningerne bør oprettes en særlig fond (mælkefonden), som delvis vil kunne finansieres via de besparelser, der opnås med reformen af sektoren; |
| --- | --- |

89.

mener, at der til finansiering af foranstaltningerne bør oprettes en særlig fond (mælkefonden), som delvis vil kunne finansieres via de besparelser, der opnås med reformen af sektoren;

Andet

| 90. | påpeger, at det europæiske landbrugs styrke og fremtid ligger inden for regionale, traditionelle og andre produkter af anerkendt høj kvalitet samt forædlingsprodukter; |
| --- | --- |

90.

påpeger, at det europæiske landbrugs styrke og fremtid ligger inden for regionale, traditionelle og andre produkter af anerkendt høj kvalitet samt forædlingsprodukter;

| 91. | opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at indføre et »Europa-mærke«, der skal kendetegne for den europæiske landbrugsproduktions og de europæiske fødevarers kvalitet, såvel på det europæiske marked som på de internationale markeder, samt til at fastlægge strenge miljø-, dyrevelfærds- og fødevaresikkerhedsstandarder for denne produktion; |
| --- | --- |

91.

opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at indføre et »Europa-mærke«, der skal kendetegne for den europæiske landbrugsproduktions og de europæiske fødevarers kvalitet, såvel på det europæiske marked som på de internationale markeder, samt til at fastlægge strenge miljø-, dyrevelfærds- og fødevaresikkerhedsstandarder for denne produktion;

| 92. | opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge et omfattende koncept til at forbedre markedsføringen af europæiske produkter af høj kvalitet i ind- og udland, f.eks. gennem oplysnings- og salgskampagner, støtte til oprettelsen af producentorganisationer eller andre former for brancheorganisationer og indførelse af målrettet mærkning, som navnlig fremhæver de anvendte landbrugsråvarers herkomst og er tydeligere og mere forståelig for forbrugerne; |
| --- | --- |

92.

opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge et omfattende koncept til at forbedre markedsføringen af europæiske produkter af høj kvalitet i ind- og udland, f.eks. gennem oplysnings- og salgskampagner, støtte til oprettelsen af producentorganisationer eller andre former for brancheorganisationer og indførelse af målrettet mærkning, som navnlig fremhæver de anvendte landbrugsråvarers herkomst og er tydeligere og mere forståelig for forbrugerne;

| 93. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med budgettilpasninger at forhøje midlerne til oplysnings- og salgskampagner på det indre marked og på verdensmarkedet; |
| --- | --- |

93.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med budgettilpasninger at forhøje midlerne til oplysnings- og salgskampagner på det indre marked og på verdensmarkedet;

| 94. | opfordrer Kommissionen til at overveje behovet for en reel kommunikationspolitik i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, som kan mindske kløften mellem landbruget og samfundet og ikke kun fungere som en reklame- og salgsmekanisme; |
| --- | --- |

94.

opfordrer Kommissionen til at overveje behovet for en reel kommunikationspolitik i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, som kan mindske kløften mellem landbruget og samfundet og ikke kun fungere som en reklame- og salgsmekanisme;

| 95. | mener, at producent- og brancheorganisationerne bør styrkes og støttes yderligere, særlig i medlemsstater, hvor der kun findes et fåtal af sådanne, med henblik på at forbedre landmændenes markedsposition i forhold til detailledet og handelen, og at kvalitetssikringssystemerne i fødevareproduktionskæden sideløbende hermed bør fremmes, herunder i form af alternativer til eksisterende fremstillingsmetoder; |
| --- | --- |

95.

mener, at producent- og brancheorganisationerne bør styrkes og støttes yderligere, særlig i medlemsstater, hvor der kun findes et fåtal af sådanne, med henblik på at forbedre landmændenes markedsposition i forhold til detailledet og handelen, og at kvalitetssikringssystemerne i fødevareproduktionskæden sideløbende hermed bør fremmes, herunder i form af alternativer til eksisterende fremstillingsmetoder;

| 96. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at forhindre spekulation, fødevareindustriens kontrol med fødevaremarkedet og karteldannelse gennem udnyttelse af den eksisterende mangel på lovgivning og kontrol, manglen på producent- og forbrugerorganisationer og på passende infrastruktur, og som udelukkende har til formål at øge fortjenesterne, sænke producentpriserne og hæve forbrugerpriserne; |
| --- | --- |

96.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at forhindre spekulation, fødevareindustriens kontrol med fødevaremarkedet og karteldannelse gennem udnyttelse af den eksisterende mangel på lovgivning og kontrol, manglen på producent- og forbrugerorganisationer og på passende infrastruktur, og som udelukkende har til formål at øge fortjenesterne, sænke producentpriserne og hæve forbrugerpriserne;

| 97. | beklager, at Kommissionen forsømte muligheden for mere bredt at håndtere de problemer, der er knyttet til øget import af fødevarer og foder, der ikke lever op til EU-standarderne, og som derfor risikerer at undergrave Den Europæiske Unions resultater med at knytte miljø- og dyrevelfærdsmæssige samt sociale betingelser til offentlig støtte; opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger med henblik på at afhjælpe denne situation hurtigst muligt og sikre, at EU's miljø- og sundhedsbestemmelser overholdes; |
| --- | --- |

97.

beklager, at Kommissionen forsømte muligheden for mere bredt at håndtere de problemer, der er knyttet til øget import af fødevarer og foder, der ikke lever op til EU-standarderne, og som derfor risikerer at undergrave Den Europæiske Unions resultater med at knytte miljø- og dyrevelfærdsmæssige samt sociale betingelser til offentlig støtte; opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger med henblik på at afhjælpe denne situation hurtigst muligt og sikre, at EU's miljø- og sundhedsbestemmelser overholdes;

| 98. | opfordrer Kommissionen til som et hasteanliggende at udvikle en omfattende strategi for at sikre, at europæiske ikke-handelsmæssige hensyn tages i betragtning under WTO-forhandlingerne, herunder navnlig spørgsmålene om anerkendelse og beskyttelse af geografiske betegnelser, dyrevelfærd, importerede animalske og vegetabilske produkters sundhedsmæssige tilstand etc., således at illoyal konkurrence mod europæiske producenter samt eksport af dyrevelfærds- og miljøproblemer til tredjelande undgås; opfordrer Kommissionen til i WTO-forhandlingerne aktivt at kæmpe for princippet om kvalificeret markedsadgang med henblik på at fremme bæredygtighedsnormerne inden for landbruget; |
| --- | --- |

98.

opfordrer Kommissionen til som et hasteanliggende at udvikle en omfattende strategi for at sikre, at europæiske ikke-handelsmæssige hensyn tages i betragtning under WTO-forhandlingerne, herunder navnlig spørgsmålene om anerkendelse og beskyttelse af geografiske betegnelser, dyrevelfærd, importerede animalske og vegetabilske produkters sundhedsmæssige tilstand etc., således at illoyal konkurrence mod europæiske producenter samt eksport af dyrevelfærds- og miljøproblemer til tredjelande undgås; opfordrer Kommissionen til i WTO-forhandlingerne aktivt at kæmpe for princippet om kvalificeret markedsadgang med henblik på at fremme bæredygtighedsnormerne inden for landbruget;

| 99. | påpeger, at europæisk landbrug heller ikke fremover vil kunne klare sig uden en passende ekstern beskyttelse, og anmoder derfor om, at produkter hidrørende fra tredjelande pålægges de samme kvalitets- og sikkerhedskrav som produkter fremstillet i EU; |
| --- | --- |

99.

påpeger, at europæisk landbrug heller ikke fremover vil kunne klare sig uden en passende ekstern beskyttelse, og anmoder derfor om, at produkter hidrørende fra tredjelande pålægges de samme kvalitets- og sikkerhedskrav som produkter fremstillet i EU;

| 100. | mener, at afskaffelsen af eksportstøtte bør kompenseres gennem salgsfremmende foranstaltninger i tredjelande; |
| --- | --- |

100.

mener, at afskaffelsen af eksportstøtte bør kompenseres gennem salgsfremmende foranstaltninger i tredjelande;

| 101. | minder om, at klimaændringerne indebærer to store politiske udfordringer for landbruget, nemlig sænkning af de drivhusgasemissioner, som forårsager klimaændringer, og tilpasning til virkningerne af klimaændringer; understreger, at dette er ensbetydende med, at landbruget står over for en dobbelt udfordring, idet det må begrænse sine egne emissioner samtidig med, at det må tilpasse sig de forventede virkninger af den globale opvarmning; |
| --- | --- |

101.

minder om, at klimaændringerne indebærer to store politiske udfordringer for landbruget, nemlig sænkning af de drivhusgasemissioner, som forårsager klimaændringer, og tilpasning til virkningerne af klimaændringer; understreger, at dette er ensbetydende med, at landbruget står over for en dobbelt udfordring, idet det må begrænse sine egne emissioner samtidig med, at det må tilpasse sig de forventede virkninger af den globale opvarmning;

| 102. | understreger, at klimaændringer ikke blot er et miljømæssigt, men også et samfundsøkonomisk problem, og at miljøpolitikken og de bestræbelser, der bliver gjort i landbrugssektoren, som er en af de mest sårbare sektorer, da den er direkte afhængig af klimatiske faktorer, bør tage hensyn til behovet for at sikre landdistrikternes økonomiske og sociale levedygtighed; |
| --- | --- |

102.

understreger, at klimaændringer ikke blot er et miljømæssigt, men også et samfundsøkonomisk problem, og at miljøpolitikken og de bestræbelser, der bliver gjort i landbrugssektoren, som er en af de mest sårbare sektorer, da den er direkte afhængig af klimatiske faktorer, bør tage hensyn til behovet for at sikre landdistrikternes økonomiske og sociale levedygtighed;

| 103. | minder om, at landbrugets bidrag til drivhuseffekten (i dets egenskab af kilde til to kraftige drivhusgasser, metan og dinitrogenoxid) er begrænset og faldende i EU takket være allerede gennemførte foranstaltninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, f.eks. krydsoverensstemmelse, landbrugsmiljøprogrammer og andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne; |
| --- | --- |

103.

minder om, at landbrugets bidrag til drivhuseffekten (i dets egenskab af kilde til to kraftige drivhusgasser, metan og dinitrogenoxid) er begrænset og faldende i EU takket være allerede gennemførte foranstaltninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, f.eks. krydsoverensstemmelse, landbrugsmiljøprogrammer og andre foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne;

| 104. | opfordrer Kommissionen til at undersøge, om disse resultater kan forbedres yderligere ved at inddrage landbruget i Kyoto-mekanismerne; |
| --- | --- |

104.

opfordrer Kommissionen til at undersøge, om disse resultater kan forbedres yderligere ved at inddrage landbruget i Kyoto-mekanismerne;

| 105. | mener, at landbrugets levering af vedvarende energi ikke må ske på bekostning af husdyravl, forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer for Europas og hele verdens befolkning, bæredygtighed og biodiversitet; opfordrer derfor Kommissionen til at gennemføre en vurdering af den indvirkning, som støtten til den vedvarende energi har på sikker fødevareforsyning og miljøet; anmoder om en passende støtte til forskning og om anvendelse af nye og effektive energiteknikker, som udnytter biomasse optimalt (f.eks. andengenerationsbiobrændstoffer); minder endnu en gang udtrykkeligt om, at det største og mest bæredygtige vækstpotentiale for yderligere energi fra biomasse på kort sigt ligger i biogasanlæg, der anvender animalske restprodukter; |
| --- | --- |

105.

mener, at landbrugets levering af vedvarende energi ikke må ske på bekostning af husdyravl, forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer for Europas og hele verdens befolkning, bæredygtighed og biodiversitet; opfordrer derfor Kommissionen til at gennemføre en vurdering af den indvirkning, som støtten til den vedvarende energi har på sikker fødevareforsyning og miljøet; anmoder om en passende støtte til forskning og om anvendelse af nye og effektive energiteknikker, som udnytter biomasse optimalt (f.eks. andengenerationsbiobrændstoffer); minder endnu en gang udtrykkeligt om, at det største og mest bæredygtige vækstpotentiale for yderligere energi fra biomasse på kort sigt ligger i biogasanlæg, der anvender animalske restprodukter;

| 106. | understreger den stærke sammenhæng mellem landbrugsvirksomhed og vandkvalitet og -kvantitet og fremhæver, at landbrugets pres på vandmiljøet skal styres på en bæredygtig måde; mener, at miljølovgivning kombineret med princippet om, at forureneren betaler, bør være det ledende princip for, hvordan der effektivt kan opnås en bæredygtig vandforvaltning, og miljømålsætningerne kan opfyldes; |
| --- | --- |

106.

understreger den stærke sammenhæng mellem landbrugsvirksomhed og vandkvalitet og -kvantitet og fremhæver, at landbrugets pres på vandmiljøet skal styres på en bæredygtig måde; mener, at miljølovgivning kombineret med princippet om, at forureneren betaler, bør være det ledende princip for, hvordan der effektivt kan opnås en bæredygtig vandforvaltning, og miljømålsætningerne kan opfyldes;

| 107. | mener, at udviklingen af betalingsordningerne i landbruget bør fortsætte også efter 2013, og opfordrer, ikke mindst i lyset af de europæiske landbrugeres behov for en langsigtet planlægningssikkerhed, Kommissionen til senest den 30. juni 2010 at fremlægge en omfattende analyse af mulige måder at udforme den på, navnlig ved at fastsætte strategiske målsætninger for det europæiske landbrugs udvikling med vægt på innovation, god arealudnyttelse, kvalitetsproduktion, opretholdelse af landbrugernes indkomster, beskyttelse af miljøet samt forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan forvaltningsprocedurerne grundlæggende kan forenkles, navnlig i forbindelse med årlige præmiebetalinger på under 20 000euro pr. modtager; |
| --- | --- |

107.

mener, at udviklingen af betalingsordningerne i landbruget bør fortsætte også efter 2013, og opfordrer, ikke mindst i lyset af de europæiske landbrugeres behov for en langsigtet planlægningssikkerhed, Kommissionen til senest den 30. juni 2010 at fremlægge en omfattende analyse af mulige måder at udforme den på, navnlig ved at fastsætte strategiske målsætninger for det europæiske landbrugs udvikling med vægt på innovation, god arealudnyttelse, kvalitetsproduktion, opretholdelse af landbrugernes indkomster, beskyttelse af miljøet samt forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer; opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan forvaltningsprocedurerne grundlæggende kan forenkles, navnlig i forbindelse med årlige præmiebetalinger på under 20 000euro pr. modtager;

| 108. | påpeger, at landbruget påvirker, skaber og truer den biologiske mangfoldighed; mener, at der er behov for bestræbelser både på globalt, lokalt og EU-niveau for at beskytte de værdifulde fordele for økosystemet, som den biologiske mangfoldighed indebærer i form af rensning af luft og vand, bestøvning af afgrøder og beskyttelse mod erosion; |
| --- | --- |

108.

påpeger, at landbruget påvirker, skaber og truer den biologiske mangfoldighed; mener, at der er behov for bestræbelser både på globalt, lokalt og EU-niveau for at beskytte de værdifulde fordele for økosystemet, som den biologiske mangfoldighed indebærer i form af rensning af luft og vand, bestøvning af afgrøder og beskyttelse mod erosion;

| 109. | påpeger, at landdistriktsudviklingen (og det dertil hørende finansieringsinstrument ELFUL), som udgør den fælles landbrugspolitiks anden søjle i den nuværende programmeringsperiode 2007-2013, har betydelige regionale virkninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udnytte mulighederne for at få gennemførelsen til at hænge bedre sammen med de regionalpolitiske programmer (strukturfonde) med henblik på at nå frem til en integreret fremgangsmåde på områder, hvor der kan opnås synergi; |
| --- | --- |

109.

påpeger, at landdistriktsudviklingen (og det dertil hørende finansieringsinstrument ELFUL), som udgør den fælles landbrugspolitiks anden søjle i den nuværende programmeringsperiode 2007-2013, har betydelige regionale virkninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udnytte mulighederne for at få gennemførelsen til at hænge bedre sammen med de regionalpolitiske programmer (strukturfonde) med henblik på at nå frem til en integreret fremgangsmåde på områder, hvor der kan opnås synergi;

| 110. | er af den opfattelse, at det ikke kan ske nogen udvikling af landdistrikter uden landbrugsaktivitet, og at målet må være at give landdistrikternes beboere mulighed for at klare sig økonomisk og forbedre deres livskvalitet; |
| --- | --- |

110.

er af den opfattelse, at det ikke kan ske nogen udvikling af landdistrikter uden landbrugsaktivitet, og at målet må være at give landdistrikternes beboere mulighed for at klare sig økonomisk og forbedre deres livskvalitet;

| 111. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge et sammenhængende sæt af forslag med henblik på at bevare og udvikle bæredygtigt landbrug, navnlig i ugunstigt stillede områder og områder med naturgivne handicap, da disse er af afgørende betydning for beskyttelsen af biodiversiteten og for bevarelsen af økosystemerne; |
| --- | --- |

111.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremlægge et sammenhængende sæt af forslag med henblik på at bevare og udvikle bæredygtigt landbrug, navnlig i ugunstigt stillede områder og områder med naturgivne handicap, da disse er af afgørende betydning for beskyttelsen af biodiversiteten og for bevarelsen af økosystemerne;

| 112. | opfordrer Kommissionen til at styrke indsatsen inden for forskning og teknologioverførsel, bl.a. for at fremme produktionsmetoder, der tager større hensyn til miljøet og økosystemerne, og som kan bidrage til et bæredygtigt landbrug; |
| --- | --- |

112.

opfordrer Kommissionen til at styrke indsatsen inden for forskning og teknologioverførsel, bl.a. for at fremme produktionsmetoder, der tager større hensyn til miljøet og økosystemerne, og som kan bidrage til et bæredygtigt landbrug;

| 113. | henleder opmærksomheden på vellykkede projekter rundt om i EU, hvor et samarbejde på lokalt og regionalt niveau mellem landmænd, miljøgrupper og myndigheder med held har reduceret landbrugets miljøvirkninger; |
| --- | --- |

113.

henleder opmærksomheden på vellykkede projekter rundt om i EU, hvor et samarbejde på lokalt og regionalt niveau mellem landmænd, miljøgrupper og myndigheder med held har reduceret landbrugets miljøvirkninger;

| 114. | mener især, at en fremtidig ordning i højere grad skal fokusere på aspekter som social, økonomisk og territorial samhørighed og integreret udvikling af såvel landdistrikter som af områderne omkring byer, styrkelse af landbrugets nøglesektorer, betaling for ydelser og kompensation for særlige byrder samt risikostyring; mener, at det med dette for øje er nødvendigt helt at omdefinere forholdet mellem første og anden søjle; |
| --- | --- |

114.

mener især, at en fremtidig ordning i højere grad skal fokusere på aspekter som social, økonomisk og territorial samhørighed og integreret udvikling af såvel landdistrikter som af områderne omkring byer, styrkelse af landbrugets nøglesektorer, betaling for ydelser og kompensation for særlige byrder samt risikostyring; mener, at det med dette for øje er nødvendigt helt at omdefinere forholdet mellem første og anden søjle;

| 115. | mener, at europæisk landbrug kan levere miljøvenlige løsninger på de mest påtrængende problemer i vores urbaniserede samfund, herunder også i de periurbane områder, og derved bidrager til opfyldelsen af målene i såvel Lissabon- som Göteborgstrategien; |
| --- | --- |

115.

mener, at europæisk landbrug kan levere miljøvenlige løsninger på de mest påtrængende problemer i vores urbaniserede samfund, herunder også i de periurbane områder, og derved bidrager til opfyldelsen af målene i såvel Lissabon- som Göteborgstrategien;

| 116. | henleder opmærksomheden på den særlige rolle, som landmændene i periurbane områder spiller; disse landmænd og arealforvaltningsmyndighederne kan fremme løsninger, der opfylder såvel Lissabonmålene (viden, forskning og innovation) som Göteborgmålet (bæredygtighed);
  *
  ** |
| --- | --- |

116.

henleder opmærksomheden på den særlige rolle, som landmændene i periurbane områder spiller; disse landmænd og arealforvaltningsmyndighederne kan fremme løsninger, der opfylder såvel Lissabonmålene (viden, forskning og innovation) som Göteborgmålet (bæredygtighed);

*

**

| 117. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

117.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 146/2008 (EUT L 46 af 21.2.2008, s. 1).

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0598.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0480.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0411.

(5)  EUT C 287 E af 29.11.2007, s. 341.

(6)  EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 373.

(7)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

(8)  EUT L 236 af 23.9.2003, s. 33.

(9)  EUT L 93 af 30.3.2004, s. 1.

(10)  Vedtagne tekster af 5.9.2007, P6_TA(2007)0371, P6_TA(2007)0372, P6_TA(2007)0373.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/23

---

Kvindernes rolle i EU's landdistrikter

P6_TA(2008)0094

Europa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om kvindernes rolle i EU's landdistrikter (2007/2117(INI))

(2009/C 66 E/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 3 og 13, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 3 og 13,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2006/144/EF af 20. februar 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2006/144/EF af 20. februar 2006 om Fællesskabets strategiske retningslinjer for udvikling af landdistrikterne (programmeringsperioden 2007-2013) (1),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (2),

| — | der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 af 15. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 af 15. december 2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1290/2005 af 21. juni 2005 om finansiering af den fælles landbrugspolitik (4),

| — | der henviser til Rådets direktiv 86/613/EØF af 11. december 1986 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv, herunder i landbrugserhverv, samt om beskyttelse af kvinder i selvstændige erhverv i forbindelse med graviditet og barsel (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 86/613/EØF af 11. december 1986 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv, herunder i landbrugserhverv, samt om beskyttelse af kvinder i selvstændige erhverv i forbindelse med graviditet og barsel (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (6),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (7),

| — | der henviser til Rådets resolution af 2. december 1996 om integrering af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder i de europæiske strukturfonde (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 2. december 1996 om integrering af princippet om lige muligheder for mænd og kvinder i de europæiske strukturfonde (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. marts 2003 om målsætningen om ligestilling af mænd og kvinder ved anvendelse af strukturfondene (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. marts 2003 om målsætningen om ligestilling af mænd og kvinder ved anvendelse af strukturfondene (9),

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådets møde den 22. juli 2003 om beskæftigelsen i landdistrikterne som led i den europæiske beskæftigelsesstrategi (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådets møde den 22. juli 2003 om beskæftigelsen i landdistrikterne som led i den europæiske beskæftigelsesstrategi (10),

| — | der henviser til teksten »Revision af EU-strategien for bæredygtig udvikling - Ny strategi« (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til teksten »Revision af EU-strategien for bæredygtig udvikling - Ny strategi« (11),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde om Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Det Europæiske Råds forårsmøde om Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave — Et nyt afsæt for Lissabon-strategien (KOM(2005)0024),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel (KOM(2007)0424), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af den kønsbestemte lønforskel (KOM(2007)0424),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om beskæftigelse i landdistrikterne: bro over beskæftigelseskløften (KOM(2006)0857) og Kommissionens ledsagende arbejdsdokument (SEK(2006)1772), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om beskæftigelse i landdistrikterne: bro over beskæftigelseskløften (KOM(2006)0857) og Kommissionens ledsagende arbejdsdokument (SEK(2006)1772),

| — | der henviser til publikationen om kvinders bidrag til udviklingen af landdistrikterne: Sikring af fremtiden for Europas landdistrikter (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationen om kvinders bidrag til udviklingen af landdistrikterne: Sikring af fremtiden for Europas landdistrikter (12),

| — | der henviser til undersøgelsen om beskæftigelsen i landdistrikterne 2006 (SERA), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen om beskæftigelsen i landdistrikterne 2006 (SERA),

| — | der henviser til rapporten fra 2006 om udvikling af landdistrikterne i Den Europæiske Union — Statistisk og økonomisk information, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra 2006 om udvikling af landdistrikterne i Den Europæiske Union — Statistisk og økonomisk information,

| — | der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000 vedrørende Lissabon-strategien for beskæftigelse og vækst, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23.-24. marts 2000 vedrørende Lissabon-strategien for beskæftigelse og vækst,

| — | der henviser til konklusionerne fra anden europæiske konference om udvikling i landdistrikterne i Salzburg med temaet »At så frøene til en fremtid i landdistrikterne — udformning af en politik, der kan opfylde vore ambitioner« afholdt den 12.-14. november 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra anden europæiske konference om udvikling i landdistrikterne i Salzburg med temaet »At så frøene til en fremtid i landdistrikterne — udformning af en politik, der kan opfylde vore ambitioner« afholdt den 12.-14. november 2003,

| — | der henviser til rapporterne fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) om den første europæiske undersøgelse af livskvalitet: forskelle mellem land og by, om social kapital og jobskabelse i Europas landdistrikter og om kvindelige iværksættere i landdistrikterne, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) om den første europæiske undersøgelse af livskvalitet: forskelle mellem land og by, om social kapital og jobskabelse i Europas landdistrikter og om kvindelige iværksættere i landdistrikterne,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2005/600/EF af 12. juli 2005 om retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2005/600/EF af 12. juli 2005 om retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (13),

| — | der henviser til den fælles rapport om social sikring og social integration 2007 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles rapport om social sikring og social integration 2007 (14),

| — | der henviser til Den Europæiske Ligestillingspagt godkendt af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 23. og 24. marts 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ligestillingspagt godkendt af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 23. og 24. marts 2006,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. juni 1993 om vurdering af kvinders ulønnede arbejde (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. juni 1993 om vurdering af kvinders ulønnede arbejde (15),

| — | der henviser til sine beslutninger af 3. juli 2003 om kvinder i EU's landdistrikter med henblik på midtvejsrevisionen af den fælles landbrugspolitik (16) og 13. marts 2007 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 3. juli 2003 om kvinder i EU's landdistrikter med henblik på midtvejsrevisionen af den fælles landbrugspolitik (16) og 13. marts 2007 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 (17),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0031/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0031/2008),

| A. | der henviser til, at spørgsmål om landdistrikterne (18) i europæisk sammenhæng behandles via den fælles landsbrugspolitik, at denne beslutning beskæftiger sig med den fælles landbrugspolitiks anden søjle, dvs. udvikling af landdistrikter, og til, at der dog samtidig også skal tages hensyn til sociale og økonomiske politikker, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at spørgsmål om landdistrikterne (18) i europæisk sammenhæng behandles via den fælles landsbrugspolitik, at denne beslutning beskæftiger sig med den fælles landbrugspolitiks anden søjle, dvs. udvikling af landdistrikter, og til, at der dog samtidig også skal tages hensyn til sociale og økonomiske politikker,

| B. | der henviser til, at et af de vigtigste udviklingspolitiske mål for Den Europæiske Union er at forbedre livskvaliteten i landdistrikterne og fremme diversificeringen af de økonomiske aktiviteter, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et af de vigtigste udviklingspolitiske mål for Den Europæiske Union er at forbedre livskvaliteten i landdistrikterne og fremme diversificeringen af de økonomiske aktiviteter,

| C. | der henviser til, at det, hvis landdistrikterne skal gøres mere attraktive, kræver dels fremme af en bæredygtig og integreret vækst og skabelse af nye beskæftigelsesmuligheder, navnlig for kvinder og unge, dels at sociale tjenester og sundhedstjenester af høj kvalitet er til rådighed, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det, hvis landdistrikterne skal gøres mere attraktive, kræver dels fremme af en bæredygtig og integreret vækst og skabelse af nye beskæftigelsesmuligheder, navnlig for kvinder og unge, dels at sociale tjenester og sundhedstjenester af høj kvalitet er til rådighed,

| D. | der henviser til, at de økonomiske og sociale ændringer, som landdistrikterne gennemgår, ikke påvirker alle kvinder på samme måde, idet nogle får tilbudt nye muligheder, mens andre stilles over for meget alvorlige udfordringer og problemer, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de økonomiske og sociale ændringer, som landdistrikterne gennemgår, ikke påvirker alle kvinder på samme måde, idet nogle får tilbudt nye muligheder, mens andre stilles over for meget alvorlige udfordringer og problemer,

| E. | der henviser til, at Lissabon-målene om skabelse af vækst og fremme af social markedsøkonomi kun kan nås ved at udnytte kvindernes potentiale på arbejdsmarkedet fuldt ud både i landdistrikter og byområder, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Lissabon-målene om skabelse af vækst og fremme af social markedsøkonomi kun kan nås ved at udnytte kvindernes potentiale på arbejdsmarkedet fuldt ud både i landdistrikter og byområder,

| F. | der henviser til, at kvinders arbejdskraft ofte betragtes som en ubegrænset naturlig ressource, der skal udnyttes, og til, at den uretfærdige isolering på arbejdsmarkedet endvidere bliver stadig mere rigid, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at kvinders arbejdskraft ofte betragtes som en ubegrænset naturlig ressource, der skal udnyttes, og til, at den uretfærdige isolering på arbejdsmarkedet endvidere bliver stadig mere rigid,

| G. | der henviser til, at beskæftigelsesprocenten for både mænd og kvinder er lavere i landdistrikterne, og at mange kvinder desuden aldrig kommer ud på arbejdsmarkedet og derfor aldrig registreres som arbejdsløse eller indgår i arbejdsløshedsstatistikkerne, samt til, at landdistrikterne er hårdt ramt af mangel på beskæftigelse af høj kvalitet, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at beskæftigelsesprocenten for både mænd og kvinder er lavere i landdistrikterne, og at mange kvinder desuden aldrig kommer ud på arbejdsmarkedet og derfor aldrig registreres som arbejdsløse eller indgår i arbejdsløshedsstatistikkerne, samt til, at landdistrikterne er hårdt ramt af mangel på beskæftigelse af høj kvalitet,

| H. | der henviser til, at gennemførelsen af direktiv 86/613/EØF hidtil ikke har været effektiv og heller ikke har opfyldt direktivets oprindelige målsætninger, især hvad angår forbedring af de medhjælpende ægtefællers status, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at gennemførelsen af direktiv 86/613/EØF hidtil ikke har været effektiv og heller ikke har opfyldt direktivets oprindelige målsætninger, især hvad angår forbedring af de medhjælpende ægtefællers status,

| I. | der henviser til, at mange kvinder i landdistrikter udfører arbejde, der kan sammenlignes med erhvervsmæssig beskæftigelse, men ikke anerkendes, beskyttes eller aflønnes som sådan, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mange kvinder i landdistrikter udfører arbejde, der kan sammenlignes med erhvervsmæssig beskæftigelse, men ikke anerkendes, beskyttes eller aflønnes som sådan,

| J. | der henviser til, at kun et begrænset antal kvinder er ejere af landbrugsbedrifter — der er her typisk tale om økonomisk set små bedrifter med lav rentabilitet — og til, at langt de fleste kvinder i landdistrikterne arbejder side om side med deres mandlige arbejdsfæller (fædre, brødre eller ægtemænd), der alene har ejendomsretten til de pågældende landbrugs- eller kvægbedrifter, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at kun et begrænset antal kvinder er ejere af landbrugsbedrifter — der er her typisk tale om økonomisk set små bedrifter med lav rentabilitet — og til, at langt de fleste kvinder i landdistrikterne arbejder side om side med deres mandlige arbejdsfæller (fædre, brødre eller ægtemænd), der alene har ejendomsretten til de pågældende landbrugs- eller kvægbedrifter,

| K. | der henviser til, at situationen i landdistrikterne varierer meget, både medlemsstaterne imellem og inden for de enkelte medlemsstater, og at landdistrikter med forskelligt udviklingspotentiale derfor skal have en passende støtte lige som beboerne i de pågældende områder, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at situationen i landdistrikterne varierer meget, både medlemsstaterne imellem og inden for de enkelte medlemsstater, og at landdistrikter med forskelligt udviklingspotentiale derfor skal have en passende støtte lige som beboerne i de pågældende områder,

| L. | der henviser til, at landdistrikter kan tilbyde en høj grad af livskvalitet for familier med børn og for ældre mennesker, men at de dels fortsat står over for en lang række udfordringer såsom manglende infrastruktur inden for alle niveauer af den almene og faglige uddannelse og mangelfulde netværk af sociale tjenester, der f.eks. ikke tilbyder tilstrækkelige og hensigtsmæssige børnepasningsmuligheder og tjenester i lokalsamfundet eller tilstrækkelig pleje af ældre, syge og handicappede, dels er udsat for pres som følge af den igangværende omstrukturering inden for landbruget og foranstaltningerne til beskyttelse af miljøet, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at landdistrikter kan tilbyde en høj grad af livskvalitet for familier med børn og for ældre mennesker, men at de dels fortsat står over for en lang række udfordringer såsom manglende infrastruktur inden for alle niveauer af den almene og faglige uddannelse og mangelfulde netværk af sociale tjenester, der f.eks. ikke tilbyder tilstrækkelige og hensigtsmæssige børnepasningsmuligheder og tjenester i lokalsamfundet eller tilstrækkelig pleje af ældre, syge og handicappede, dels er udsat for pres som følge af den igangværende omstrukturering inden for landbruget og foranstaltningerne til beskyttelse af miljøet,

| M. | der henviser til, at kvinders betydelige bidrag til udviklingen af lokalsamfundet ikke i tilstrækkelig grad afspejles i deres deltagelse i beslutningsprocesserne, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at kvinders betydelige bidrag til udviklingen af lokalsamfundet ikke i tilstrækkelig grad afspejles i deres deltagelse i beslutningsprocesserne,

| N. | der henviser til, at det hovedsagelig er kvinder, der både inden for og i relation til deres familier arbejder frivilligt, og at familien er den grundlæggende samfundsenhed, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det hovedsagelig er kvinder, der både inden for og i relation til deres familier arbejder frivilligt, og at familien er den grundlæggende samfundsenhed,

| O. | der henviser til, at landdistrikterne er særligt berørt af befolkningens aldring, lav befolkningstæthed og i visse områder affolkning, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at landdistrikterne er særligt berørt af befolkningens aldring, lav befolkningstæthed og i visse områder affolkning,

| P. | der henviser til, at fraflytningen af kvinder i de erhvervsaktive aldersgrupper fortsat fører til en vis grad af »maskulinisering« af landbefolkningen med negative følger for livskvaliteten i lokalsamfundene samt for den demografiske udvikling, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at fraflytningen af kvinder i de erhvervsaktive aldersgrupper fortsat fører til en vis grad af »maskulinisering« af landbefolkningen med negative følger for livskvaliteten i lokalsamfundene samt for den demografiske udvikling,

| Q. | der henviser til, at især kvinder i landdistrikterne bruger megen tid på at køre deres børn og andre familiemedlemmer til læge, skole og idrætsaktiviteter, og at manglen på lokale offentlige transporttjenester går ud over de unge, som af den grund har færre muligheder for at få sig en erhvervsuddannelse eller finde et arbejde, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at især kvinder i landdistrikterne bruger megen tid på at køre deres børn og andre familiemedlemmer til læge, skole og idrætsaktiviteter, og at manglen på lokale offentlige transporttjenester går ud over de unge, som af den grund har færre muligheder for at få sig en erhvervsuddannelse eller finde et arbejde,

| R. | der henviser til, at det er vanskeligere at få adgang til informations- og kommunikationsteknologier i landdistrikterne, især for kvinder, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det er vanskeligere at få adgang til informations- og kommunikationsteknologier i landdistrikterne, især for kvinder,

| S. | der henviser til, at landdistrikterne tilbyder gode muligheder i form af vækstpotentiale inden for nye sektorer, tilvejebringelse af moderne bekvemmeligheder, håndværk og turisme, der som oftest varetages af kvinder og er en vigtig økonomisk faktor for underudviklede, men naturskønne områder, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at landdistrikterne tilbyder gode muligheder i form af vækstpotentiale inden for nye sektorer, tilvejebringelse af moderne bekvemmeligheder, håndværk og turisme, der som oftest varetages af kvinder og er en vigtig økonomisk faktor for underudviklede, men naturskønne områder,

| T. | der henviser til, at der bør lægges større vægt på at inddrage kønsaspektet i budgetlægningen med henblik på at sikre en effektiv forvaltning af programmer til udvikling af landdistrikter og især en mere målrettet anvendelse af midler til dækning af kvinders specifikke behov i disse regioner, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der bør lægges større vægt på at inddrage kønsaspektet i budgetlægningen med henblik på at sikre en effektiv forvaltning af programmer til udvikling af landdistrikter og især en mere målrettet anvendelse af midler til dækning af kvinders specifikke behov i disse regioner,

| U. | der understreger, at fjernelse af uligheder og fremme af lige muligheder for mænd og kvinder er det overordnede mål i forordning (EF) nr. 1260/1999, |
| --- | --- |

U.

der understreger, at fjernelse af uligheder og fremme af lige muligheder for mænd og kvinder er det overordnede mål i forordning (EF) nr. 1260/1999,

| 1. | er overbevist om, at integration af kønsaspektet i landdistrikterne er en central strategi ikke blot for fremme af lige muligheder for kvinder og mænd, men også for økonomisk vækst og en bæredygtig udvikling i landdistrikterne; |
| --- | --- |

1.

er overbevist om, at integration af kønsaspektet i landdistrikterne er en central strategi ikke blot for fremme af lige muligheder for kvinder og mænd, men også for økonomisk vækst og en bæredygtig udvikling i landdistrikterne;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at forbedre de statistiske data og oplysninger om dette fænomen og til at undersøge mønstrene og de vigtigste årsager til og følger af afvandringen fra landdistrikterne i EU; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle strategier rettet mod at bremse især højtuddannede kvinders fraflytning fra landdistrikterne; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at forbedre de statistiske data og oplysninger om dette fænomen og til at undersøge mønstrene og de vigtigste årsager til og følger af afvandringen fra landdistrikterne i EU; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle strategier rettet mod at bremse især højtuddannede kvinders fraflytning fra landdistrikterne;

| 3. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med de regionale og lokale myndigheder og virksomheder at skabe incitamenter til at forbedre kvinders uddannelsesniveau og fremme deres deltagelse i arbejdsstyrken, især ved at eliminere de former for forskelsbehandling, som kvinder kan blive udsat for på arbejdsmarkedet, med henblik på at løse problemet med fattigdom og social udstødelse i landdistrikterne; bemærker, at fattigdom er et udbredt fænomen i landdistrikterne, navnlig i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

3.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med de regionale og lokale myndigheder og virksomheder at skabe incitamenter til at forbedre kvinders uddannelsesniveau og fremme deres deltagelse i arbejdsstyrken, især ved at eliminere de former for forskelsbehandling, som kvinder kan blive udsat for på arbejdsmarkedet, med henblik på at løse problemet med fattigdom og social udstødelse i landdistrikterne; bemærker, at fattigdom er et udbredt fænomen i landdistrikterne, navnlig i de nye medlemsstater;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre passende foranstaltninger for selvstændige kvindelige erhvervsdrivende med hensyn til barsels- og sygeorlov; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne til at indføre passende foranstaltninger for selvstændige kvindelige erhvervsdrivende med hensyn til barsels- og sygeorlov;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde statistikker over fattigdom og social udstødelse, der ikke bare er opdelt efter køn og alder, men også efter byområder/landdistrikter; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde statistikker over fattigdom og social udstødelse, der ikke bare er opdelt efter køn og alder, men også efter byområder/landdistrikter;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte overgangen fra landbrugsbaserede landdistrikter til landdistrikter baseret på en bredere vifte af økonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte overgangen fra landbrugsbaserede landdistrikter til landdistrikter baseret på en bredere vifte af økonomiske aktiviteter;

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker til forbedring af de generelle levevilkår for kvinder i landdistrikterne med særlig vægt på handicappede kvinder, kvinder, som er ofre for kønsrelateret vold, indvandrerkvinder, kvinder tilhørende etniske mindretal og kvinder, der udsættes for forskellige former for forskelsbehandling, og til at sikre landdistrikternes fremtid ved at tilbyde forskellige, lokalt tilgængelige tjenester, såsom postvæsen, tjenester inden for bredbånd og nye anvendte teknologier, kultur- og sportscentre, brandvæsen og almene offentlige tjenester; |
| --- | --- |

7.

opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre politikker til forbedring af de generelle levevilkår for kvinder i landdistrikterne med særlig vægt på handicappede kvinder, kvinder, som er ofre for kønsrelateret vold, indvandrerkvinder, kvinder tilhørende etniske mindretal og kvinder, der udsættes for forskellige former for forskelsbehandling, og til at sikre landdistrikternes fremtid ved at tilbyde forskellige, lokalt tilgængelige tjenester, såsom postvæsen, tjenester inden for bredbånd og nye anvendte teknologier, kultur- og sportscentre, brandvæsen og almene offentlige tjenester;

| 8. | opfordrer EU's institutioner, medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder til at lette adgangen til informations- og kommunikationsteknologi i landdistrikterne og til at sikre lige muligheder for mænd og kvinder i forbindelse med denne adgang ved hjælp af politikker og aktiviteter, der tager sigte på kvinder i landdistrikterne; |
| --- | --- |

8.

opfordrer EU's institutioner, medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder til at lette adgangen til informations- og kommunikationsteknologi i landdistrikterne og til at sikre lige muligheder for mænd og kvinder i forbindelse med denne adgang ved hjælp af politikker og aktiviteter, der tager sigte på kvinder i landdistrikterne;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme kvinders iværksætterånd, yde støtte til erhvervsnetværk for kvinder, vejlednings-/coachingmodeller eller alliancer af kvindelige iværksættere og designinitiativer, der tager sigte på at forbedre iværksætterånd, færdigheder og evner blandt kvinder i landdistrikterne, og til at fremme inddragelse af kvinder i virksomheders og foreningers ledelse; |
| --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til at fremme kvinders iværksætterånd, yde støtte til erhvervsnetværk for kvinder, vejlednings-/coachingmodeller eller alliancer af kvindelige iværksættere og designinitiativer, der tager sigte på at forbedre iværksætterånd, færdigheder og evner blandt kvinder i landdistrikterne, og til at fremme inddragelse af kvinder i virksomheders og foreningers ledelse;

| 10. | opfordrer EU's institutioner, medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder til at støtte projekter med henblik på at fremme og rådgive om oprettelse af innovative virksomheder inden for primær landbrugsproduktion i landdistrikterne, som kan være med til at skabe nye arbejdspladser, der først og fremmest besættes med kvinder, f.eks. ved især at anvende overskydende eller underudnyttede produkter, tilføre landbrugsprodukter værdi og finde afsætningsmuligheder for disse, anvende nye teknologier, bidrage til den økonomiske alsidighed i området og tilvejebringe tjenesteydelser, som kan gøre det lettere at forene arbejde og familieliv; |
| --- | --- |

10.

opfordrer EU's institutioner, medlemsstaterne samt de regionale og lokale myndigheder til at støtte projekter med henblik på at fremme og rådgive om oprettelse af innovative virksomheder inden for primær landbrugsproduktion i landdistrikterne, som kan være med til at skabe nye arbejdspladser, der først og fremmest besættes med kvinder, f.eks. ved især at anvende overskydende eller underudnyttede produkter, tilføre landbrugsprodukter værdi og finde afsætningsmuligheder for disse, anvende nye teknologier, bidrage til den økonomiske alsidighed i området og tilvejebringe tjenesteydelser, som kan gøre det lettere at forene arbejde og familieliv;

| 11. | opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at øge financieringen af innovative foranstaltninger for kvinder i landdistrikterne; opfordrer endvidere Kommissionen til som led i Leader at iværksætte netværksprojekter med henblik på at udveksle erfaringer og bedste praksis; |
| --- | --- |

11.

opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at øge financieringen af innovative foranstaltninger for kvinder i landdistrikterne; opfordrer endvidere Kommissionen til som led i Leader at iværksætte netværksprojekter med henblik på at udveksle erfaringer og bedste praksis;

| 12. | understreger nødvendigheden at tillægge kvinders arbejde størst mulig værdi, herunder det arbejde, der udføres af indvandrerkvinder, som ikke hører til bedrifternes familiekerne, men som leverer arbejdskraft på markerne, og som især er berørt af de vanskeligheder, der er forbundet med deres status som kvinder inden for landbruget; |
| --- | --- |

12.

understreger nødvendigheden at tillægge kvinders arbejde størst mulig værdi, herunder det arbejde, der udføres af indvandrerkvinder, som ikke hører til bedrifternes familiekerne, men som leverer arbejdskraft på markerne, og som især er berørt af de vanskeligheder, der er forbundet med deres status som kvinder inden for landbruget;

| 13. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage hensyn til den betydelige gruppe — almindeligvis kvindelige — medhjælpende partnere inden for landbruget og i små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som i mange medlemsstater ikke har nogen retlig status, hvilket medfører specifikke økonomiske og juridiske problemer med hensyn til ret til barsels- og sygeorlov, erhvervelse af pensionsrettigheder og adgang til social sikring samt i forbindelse med skilsmisse; |
| --- | --- |

13.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at tage hensyn til den betydelige gruppe — almindeligvis kvindelige — medhjælpende partnere inden for landbruget og i små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som i mange medlemsstater ikke har nogen retlig status, hvilket medfører specifikke økonomiske og juridiske problemer med hensyn til ret til barsels- og sygeorlov, erhvervelse af pensionsrettigheder og adgang til social sikring samt i forbindelse med skilsmisse;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle retten til medejerskab som juridisk begreb for dermed fuldt ud at anerkende kvinders rettigheder i landbrugssektoren, den dertil knyttede beskyttelse i form af social sikring samt deres arbejdsindsats; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at udvikle retten til medejerskab som juridisk begreb for dermed fuldt ud at anerkende kvinders rettigheder i landbrugssektoren, den dertil knyttede beskyttelse i form af social sikring samt deres arbejdsindsats;

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at yde ideologisk og økonomisk støtte til ulønnet og frivilligt arbejde; fremhæver det betydelige sociale arbejde, som kvindesammenslutningerne yder i denne sammenhæng; slår imidlertid til lyd for en strukturel ændring, således at kvinder i højere grad kan få adgang til aktiv lønnet beskæftigelse; |
| --- | --- |

15.

opfordrer medlemsstaterne til at yde ideologisk og økonomisk støtte til ulønnet og frivilligt arbejde; fremhæver det betydelige sociale arbejde, som kvindesammenslutningerne yder i denne sammenhæng; slår imidlertid til lyd for en strukturel ændring, således at kvinder i højere grad kan få adgang til aktiv lønnet beskæftigelse;

| 16. | påpeger, at kvinder i landdistrikter i højere grad rammes af skjult arbejdsløshed end mænd på grund af de traditionelle rollemodeller og det ringe udbud af nødvendig infrastruktur, f.eks. børnepasningsfaciliteter, som gør sig gældende i mange områder; |
| --- | --- |

16.

påpeger, at kvinder i landdistrikter i højere grad rammes af skjult arbejdsløshed end mænd på grund af de traditionelle rollemodeller og det ringe udbud af nødvendig infrastruktur, f.eks. børnepasningsfaciliteter, som gør sig gældende i mange områder;

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med regionale myndigheder at tilskynde til oprettelse af regionale ressourcecentre for kvinder, navnlig kvinder mellem 25 og 60 år, som er ramt af arbejdsløshed, og yde støtte, således at de selv kan etablere virksomheder eller etablere tjenester i deres egne lokalsamfund gennem vejledning og behovsanalyse på græsrodsniveau; |
| --- | --- |

17.

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med regionale myndigheder at tilskynde til oprettelse af regionale ressourcecentre for kvinder, navnlig kvinder mellem 25 og 60 år, som er ramt af arbejdsløshed, og yde støtte, således at de selv kan etablere virksomheder eller etablere tjenester i deres egne lokalsamfund gennem vejledning og behovsanalyse på græsrodsniveau;

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de almene og faglige uddannelsesfaciliteter, fremme udviklingen af sociale tjenesteydelsesnetværk til børnepasning, pleje af ældre, syge og handicappede som et middel til at forene arbejds-, familie- og personligt liv for mænd og kvinder i landdistrikterne; opfordrer dem endvidere til at forbedre sundhedstjenesterne, navnlig adgangen til primær sundhedspleje; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at sikre adgangen til paramedicinske tjenester og vagtlægeordninger i landdistrikterne; |
| --- | --- |

18.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre de almene og faglige uddannelsesfaciliteter, fremme udviklingen af sociale tjenesteydelsesnetværk til børnepasning, pleje af ældre, syge og handicappede som et middel til at forene arbejds-, familie- og personligt liv for mænd og kvinder i landdistrikterne; opfordrer dem endvidere til at forbedre sundhedstjenesterne, navnlig adgangen til primær sundhedspleje; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at sikre adgangen til paramedicinske tjenester og vagtlægeordninger i landdistrikterne;

| 19. | henleder opmærksomheden på, at seksuel vold og/eller vold i hjemmet mod kvinder og piger er tabuemner i landdistrikterne, og opfordrer medlemsstaterne til at tage de nødvendige forholdsregler for at sikre en bedre beskyttelse af og støtte til ofrene og dem, der risikerer at blive ofre for denne form for vold; |
| --- | --- |

19.

henleder opmærksomheden på, at seksuel vold og/eller vold i hjemmet mod kvinder og piger er tabuemner i landdistrikterne, og opfordrer medlemsstaterne til at tage de nødvendige forholdsregler for at sikre en bedre beskyttelse af og støtte til ofrene og dem, der risikerer at blive ofre for denne form for vold;

| 20. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afhjælpe manglen på gode transportinfrastrukturer i landdistrikterne og til at udvikle positive politikker til forbedring af adgangen til transport for alle, især handicappede, idet transport fortsat er en faktor, der kan befæste social udstødelse og ulighed i samfundet, som især rammer kvinder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afhjælpe manglen på gode transportinfrastrukturer i landdistrikterne og til at udvikle positive politikker til forbedring af adgangen til transport for alle, især handicappede, idet transport fortsat er en faktor, der kan befæste social udstødelse og ulighed i samfundet, som især rammer kvinder;

| 21. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af programmerne for udvikling af landdistrikter nøje at overvåge, at ligestillingsaspektet indarbejdes i de programmer for udvikling af landdistrikter, som medlemsstaterne indsender; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af programmerne for udvikling af landdistrikter nøje at overvåge, at ligestillingsaspektet indarbejdes i de programmer for udvikling af landdistrikter, som medlemsstaterne indsender;

| 22. | glæder sig i den forbindelse over ESF/Equal-projekterne, som tager sigte på at belyse og forbedre kvinders stilling inden for landbruget og i landdistrikterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme sådanne projekter i EU; |
| --- | --- |

22.

glæder sig i den forbindelse over ESF/Equal-projekterne, som tager sigte på at belyse og forbedre kvinders stilling inden for landbruget og i landdistrikterne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme sådanne projekter i EU;

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte virksomheder, der investerer i landdistrikterne og tilbyder beskæftigelse af høj kvalitet til kvinder; |
| --- | --- |

23.

opfordrer medlemsstaterne til at støtte virksomheder, der investerer i landdistrikterne og tilbyder beskæftigelse af høj kvalitet til kvinder;

| 24. | opfordrer EU-institutionerne, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at tilskynde til afholdelse af fora for udveksling af viden samt lignende aktiviteter både på nationalt og internationalt plan, hvor man specifikt beskæftiger sig med kvinders situation i landdistrikterne; |
| --- | --- |

24.

opfordrer EU-institutionerne, medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at tilskynde til afholdelse af fora for udveksling af viden samt lignende aktiviteter både på nationalt og internationalt plan, hvor man specifikt beskæftiger sig med kvinders situation i landdistrikterne;

| 25. | henviser til den kendsgerning, at kvinder er underrepræsenteret på formelle ledende poster i landdistrikterne og regionerne til trods for, at de spiller en betydningsfuld rolle i det »uformelle« samfund, hvor kvinder ofte har stor indflydelse på det sociale liv, idet de bidrager til at skabe social kapital ved at lade sig inddrage i uformelle lokale netværk (f.eks. i frivilligt socialt arbejde eller i forskellige temarelaterede foreninger); |
| --- | --- |

25.

henviser til den kendsgerning, at kvinder er underrepræsenteret på formelle ledende poster i landdistrikterne og regionerne til trods for, at de spiller en betydningsfuld rolle i det »uformelle« samfund, hvor kvinder ofte har stor indflydelse på det sociale liv, idet de bidrager til at skabe social kapital ved at lade sig inddrage i uformelle lokale netværk (f.eks. i frivilligt socialt arbejde eller i forskellige temarelaterede foreninger);

| 26. | opfordrer de relevante nationale, regionale og lokale myndigheder til at tilskynde til kvinders deltagelse i lokale aktionsgrupper og udvikling af lokale partnerskaber under Leader samt til at sikre en ligelig kønsfordeling i disses bestyrelser; |
| --- | --- |

26.

opfordrer de relevante nationale, regionale og lokale myndigheder til at tilskynde til kvinders deltagelse i lokale aktionsgrupper og udvikling af lokale partnerskaber under Leader samt til at sikre en ligelig kønsfordeling i disses bestyrelser;

| 27. | beklager det faktum, at Kommissionen ikke har reageret på Parlamentets ovennævnte beslutning af 3. juli 2003 ved at foretage en gennemgribende revision af direktiv 86/613/EØF, selvom Kommissionen selv erkender, at den hidtidige anvendelse af direktivet ikke har været effektiv, og at der kun er gjort minimale fremskridt, hvad angår anerkendelse af det arbejde, der udføres af medhjælpende ægtefæller til personer, som udøver selvstændig virksomhed eller driver landbrug i medlemsstaterne, og med hensyn til at yde tilstrækkelig beskyttelse af disse medhjælpende ægtefæller; opfordrer atter Kommissionen til at forelægge et forslag til revideret direktiv inden udgangen af 2008 med henblik på at sikre, at medhjælpende hustruer i landbrugsbedrifter og SMV'er får deres egne sociale rettigheder og pensionsrettigheder; |
| --- | --- |

27.

beklager det faktum, at Kommissionen ikke har reageret på Parlamentets ovennævnte beslutning af 3. juli 2003 ved at foretage en gennemgribende revision af direktiv 86/613/EØF, selvom Kommissionen selv erkender, at den hidtidige anvendelse af direktivet ikke har været effektiv, og at der kun er gjort minimale fremskridt, hvad angår anerkendelse af det arbejde, der udføres af medhjælpende ægtefæller til personer, som udøver selvstændig virksomhed eller driver landbrug i medlemsstaterne, og med hensyn til at yde tilstrækkelig beskyttelse af disse medhjælpende ægtefæller; opfordrer atter Kommissionen til at forelægge et forslag til revideret direktiv inden udgangen af 2008 med henblik på at sikre, at medhjælpende hustruer i landbrugsbedrifter og SMV'er får deres egne sociale rettigheder og pensionsrettigheder;

| 28. | beklager dybt, at Kommissionen endnu ikke har foretaget noget konkret, hvad angår opfølgning af Europa-Parlamentets tidligere beslutninger om situationen for de medhjælpende ægtefæller til personer, der udøver selvstændig virksomhed, hvori der blandt andet blev slået til lyd for:






  — | en obligatorisk registrering af medhjælpende ægtefæller, så de ikke længere er usynlige arbejdere |
| --- | --- | --- |

28.

beklager dybt, at Kommissionen endnu ikke har foretaget noget konkret, hvad angår opfølgning af Europa-Parlamentets tidligere beslutninger om situationen for de medhjælpende ægtefæller til personer, der udøver selvstændig virksomhed, hvori der blandt andet blev slået til lyd for:

—

en obligatorisk registrering af medhjælpende ægtefæller, så de ikke længere er usynlige arbejdere

| — | en forpligtelse for medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger, som sikrer, at medhjælpende ægtefæller kan forsikre sig på områderne sundhedspleje, alderspension, moderskabsydelse, vikartjeneste og invalidepension; |
| --- | --- |

—

en forpligtelse for medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger, som sikrer, at medhjælpende ægtefæller kan forsikre sig på områderne sundhedspleje, alderspension, moderskabsydelse, vikartjeneste og invalidepension;

| 29. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og de styrende og valgte organer, der er ansvarlige for lige muligheder på lokalt, regionalt og nationalt plan i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

29.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og de styrende og valgte organer, der er ansvarlige for lige muligheder på lokalt, regionalt og nationalt plan i medlemsstaterne.

---

(1)  EUT L 55 af 25.2.2006, s. 20.

(2)  EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1.

(3)  EUT L 368 af 23.12.2006, s. 15.

(4)  EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1.

(5)  ΕFT L 359 af 19.12.1986, s. 56.

(6)  ΕUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(7)  ΕFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

(8)  EFT C 386 af 20.12.1996, s. 1.

(9)  EUT C 61 E af 10.3.2004, s. 370.

(10)  EUT C 186 af 6.8.2003, s. 3.

(11)  Rådets dokument 10117/06 af 9.6.2006.

(12)  Generaldirektoratet for Landbrug, Europa-Kommissionen 2000.

(13)  EUT L 205 af 6.8.2005, s. 21.

(14)  Rådets dokument 6694/07 af 23.2.2007.

(15)  EFT C 194 af 19.7.1993, s. 389.

(16)  EUT C 74 E af 24.3.2004, s. 882.

(17)  EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 56.

(18)  Definitionen af landdistrikter, der anvendes i denne beslutning, blev fastlagt i forbindelse med Rådets afgørelse 2006/144/EF. Kommissionen har konsekvent anvendt OECD's metodologi. Denne er baseret på befolkningstætheden (OECD, Creating rural indicators for shaping territorial policy, Paris, 1994). Den er baseret på en fremgangsmåde i to trin: Først identificeres lokale enheder (f.eks. kommuner) som landdistrikter, hvis deres befolkningstæthed er lavere end 150 indbyggere pr. kvadratkilometer. Derefter klassificeres regionerne (f.eks. NUTS 3 eller NUTS 2) i en af tre kategorier:

| — | Predominantly rural (PR — overvejende landdistrikt): hvis mere end 50 % af befolkningen i regionen bor i landkommuner (med mindre end 150 indbyggere/km2) |
| --- | --- |

—

Predominantly rural (PR — overvejende landdistrikt): hvis mere end 50 % af befolkningen i regionen bor i landkommuner (med mindre end 150 indbyggere/km2)

| — | Intermediate Region (IR — mellemregion): hvis mellem 15 % og 50 % af befolkningen i regionen bor i landkommuner |
| --- | --- |

—

Intermediate Region (IR — mellemregion): hvis mellem 15 % og 50 % af befolkningen i regionen bor i landkommuner

| — | Predominantly Urban region (PU - overvejende byområde): hvis mindre end 15 % af regionens befolkning bor i landkommuner. |
| --- | --- |

—

Predominantly Urban region (PU - overvejende byområde): hvis mindre end 15 % af regionens befolkning bor i landkommuner.

De 1284 NUTS III-regioner i EU-27 er stort set fordelt ligeligt mellem de tre kategorier af landligt og bymæssigt prægede områder. Kommissionen arbejder for øjeblikket på alternative definitioner, som bedre afspejler forskelligartetheden af markant landligt prægede områder, herunder bynære områder.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/29

---

Bæredygtigt landbrug og biogas

P6_TA(2008)0095

Europa-Parlamentets beslutning af 12. marts 2008 om bæredygtigt landbrug og biogas: behov for revision af EU-lovgivningen (2007/2107(INI))

(2009/C 66 E/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 7. december 2005 med titlen »Handlingsplan for biomasse« (KOM(2005)0628), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 7. december 2005 med titlen »Handlingsplan for biomasse« (KOM(2005)0628),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 10. januar 2007 med titlen »En køreplan for vedvarende energi — Vedvarende energi i det 21. århundrede — vejen til en mere bæredygtig fremtid« (KOM(2006)0848), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 10. januar 2007 med titlen »En køreplan for vedvarende energi — Vedvarende energi i det 21. århundrede — vejen til en mere bæredygtig fremtid« (KOM(2006)0848),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 26. november 1997 med titlen »Energi for fremtiden: vedvarende energikilder — Hvidbog vedrørende en strategi- og handlingsplan på fællesskabsplan« (KOM(1997)0599), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 26. november 1997 med titlen »Energi for fremtiden: vedvarende energikilder — Hvidbog vedrørende en strategi- og handlingsplan på fællesskabsplan« (KOM(1997)0599),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/77/EF af 27. september 2001 om fremme af elektricitet produceret fra vedvarende energikilder inden for det indre marked for elektricitet (1),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 26. maj 2004 med titlen »Den vedvarende energis andel i EU — Rapport fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel i direktiv 2001/77/EF med vurdering af lovgivningens og Fællesskabets øvrige politiks indflydelse på udviklingen af de vedvarende energikilders bidrag i EU og forslag til konkrete foranstaltninger« (KOM(2004)0366), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 26. maj 2004 med titlen »Den vedvarende energis andel i EU — Rapport fra Kommissionen i overensstemmelse med artikel i direktiv 2001/77/EF med vurdering af lovgivningens og Fællesskabets øvrige politiks indflydelse på udviklingen af de vedvarende energikilders bidrag i EU og forslag til konkrete foranstaltninger« (KOM(2004)0366),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1230/2003/EF af 26. juni 2003 om et flerårigt program for tiltag på energiområdet: »Intelligent Energi — Europa« (2003-2006) (2) og Kommissionens meddelelse af 8. februar 2006 med titlen »En EU-strategi for biobrændstoffer« (KOM(2006)0034), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1230/2003/EF af 26. juni 2003 om et flerårigt program for tiltag på energiområdet: »Intelligent Energi — Europa« (2003-2006) (2) og Kommissionens meddelelse af 8. februar 2006 med titlen »En EU-strategi for biobrændstoffer« (KOM(2006)0034),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/30/EF af 8. maj 2003 om fremme af anvendelsen af biobrændstoffer og andre fornyelige brændstoffer til transport (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/30/EF af 8. maj 2003 om fremme af anvendelsen af biobrændstoffer og andre fornyelige brændstoffer til transport (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (4) af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (4) af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF af 11. februar 2004 om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF af 11. februar 2004 om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen (6),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 29. september 2005 om de vedvarende energikilders bidrag i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 29. september 2005 om de vedvarende energikilders bidrag i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 23. marts 2006 om foranstaltninger til fremme af afgrøder til nonfoodformål (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 23. marts 2006 om foranstaltninger til fremme af afgrøder til nonfoodformål (9),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0034/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0034/2008),

| A. | der henviser til, at der i Kommissionens ovennævnte meddelelse af 26. november 1997 sættes mål for en stigning i andelen af vedvarende energikilder fra 6 % i 1995 til 12 % i 2010, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i Kommissionens ovennævnte meddelelse af 26. november 1997 sættes mål for en stigning i andelen af vedvarende energikilder fra 6 % i 1995 til 12 % i 2010,

| B. | der henviser til, at Kommissionen i sin ovennævnte meddelelse af 7. december 2005 anførte, at der for at nå dette mål må ske en fordobling af biomassens andel af energiproduktionen, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen i sin ovennævnte meddelelse af 7. december 2005 anførte, at der for at nå dette mål må ske en fordobling af biomassens andel af energiproduktionen,

| C. | der henviser til, at landbrugs- og skovbrugssektoren i EU har bidraget væsentligt til at afbøde virkningerne af klimaændringerne, idet drivhusgasemissionerne fra landbruget i perioden mellem 1990 og 2004 faldt med 10 % i EU-15 og med 14 % i EU-25, og at emissionerne fra EU's landbrug i 2010 forventes at ligge 16 % under niveauet for 1990, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at landbrugs- og skovbrugssektoren i EU har bidraget væsentligt til at afbøde virkningerne af klimaændringerne, idet drivhusgasemissionerne fra landbruget i perioden mellem 1990 og 2004 faldt med 10 % i EU-15 og med 14 % i EU-25, og at emissionerne fra EU's landbrug i 2010 forventes at ligge 16 % under niveauet for 1990,

| D. | der henviser til de store muligheder, der er for at udbygge biogasproduktionen betydeligt, navnlig ved hjælp af potentielle bidrag fra husdyrproduktionen (gødning), slam, affald og planter uegnede til fødevare- og foderstofproduktion, der udgør udmærket biogasmateriale, i hvilken forbindelse der dog skal tages hensyn til de virkninger, som energimæssig udnyttelse af husdyrgødning har på jordbundens struktur og jordbundslivet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til de store muligheder, der er for at udbygge biogasproduktionen betydeligt, navnlig ved hjælp af potentielle bidrag fra husdyrproduktionen (gødning), slam, affald og planter uegnede til fødevare- og foderstofproduktion, der udgør udmærket biogasmateriale, i hvilken forbindelse der dog skal tages hensyn til de virkninger, som energimæssig udnyttelse af husdyrgødning har på jordbundens struktur og jordbundslivet,

| E. | der henviser til, at der indtil nu kun er produceret 50 PJ biogas per år fra husdyrgødning, energiafgrøder, slam og organisk affald, mens gødning alene har et potentiale på 827 PJ, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der indtil nu kun er produceret 50 PJ biogas per år fra husdyrgødning, energiafgrøder, slam og organisk affald, mens gødning alene har et potentiale på 827 PJ,

| F. | der henviser til, at biogasproduktionen og biogasanlæggene er ujævnt fordelt i EU, hvilket yderligere understreger, at de potentielle muligheder ikke er fuldt udnyttede, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at biogasproduktionen og biogasanlæggene er ujævnt fordelt i EU, hvilket yderligere understreger, at de potentielle muligheder ikke er fuldt udnyttede,

| G. | der henviser til, at biogas kan udnyttes på mange anvendelige måder, herunder til produktion af elektricitet, opvarmning, afkøling, som brændstof til biler osv., |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at biogas kan udnyttes på mange anvendelige måder, herunder til produktion af elektricitet, opvarmning, afkøling, som brændstof til biler osv.,

| H. | der henviser til, at brugen af biomasse til elektricitet kan bidrage til begrænsning af drivhusgasemissioner, og at biomasse anses for at være en af de billigste energikilder med henblik på opvarmning, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at brugen af biomasse til elektricitet kan bidrage til begrænsning af drivhusgasemissioner, og at biomasse anses for at være en af de billigste energikilder med henblik på opvarmning,

| I. | der henviser til, at udviklingen af biogasanlæg baseret på energiafgrøder er blevet væsentlig langsommere på grund af de hurtigt stigende kornpriser og bekymringer af fødevaresikkerheds- og miljømæssig karakter, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at udviklingen af biogasanlæg baseret på energiafgrøder er blevet væsentlig langsommere på grund af de hurtigt stigende kornpriser og bekymringer af fødevaresikkerheds- og miljømæssig karakter,

| J. | der henviser til, at bekymringerne over sammenhængen mellem bioenergiproduktion (hovedsagelig bioethanol og biodiesel) og stigende korn- og fødevarepriser på verdensmarkedet ikke er relevante for biogasproduktion baseret på husdyrgødning, slam, organisk affald og biprodukter af afgrøder, der ikke er egnede til fødevare- og foderstofproduktion, og at der under alle omstændigheder er behov for en sikker videreforarbejdning af disse materialer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at bekymringerne over sammenhængen mellem bioenergiproduktion (hovedsagelig bioethanol og biodiesel) og stigende korn- og fødevarepriser på verdensmarkedet ikke er relevante for biogasproduktion baseret på husdyrgødning, slam, organisk affald og biprodukter af afgrøder, der ikke er egnede til fødevare- og foderstofproduktion, og at der under alle omstændigheder er behov for en sikker videreforarbejdning af disse materialer,

| K. | der henviser til, at gødning i de nye medlemsstater hovedsagelig forekommer i den blandede form af 20 % halm eller mere, og at der kan gå lang tid mellem produktionen af gødningen og fjernelsen af den, hvilket ikke passer til nogen form for fermentering, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at gødning i de nye medlemsstater hovedsagelig forekommer i den blandede form af 20 % halm eller mere, og at der kan gå lang tid mellem produktionen af gødningen og fjernelsen af den, hvilket ikke passer til nogen form for fermentering,

Biogas som vital ressource

| 1. | erkender, at biogas er en vital energikilde, der bidrager til bæredygtig økonomisk udvikling, bæredygtig udvikling af landbrug og landdistrikter samt miljøbeskyttelse; |
| --- | --- |

1.

erkender, at biogas er en vital energikilde, der bidrager til bæredygtig økonomisk udvikling, bæredygtig udvikling af landbrug og landdistrikter samt miljøbeskyttelse;

| 2. | understreger det bidrag, som biogas kan yde til mindskelse af EU's energiafhængighed; |
| --- | --- |

2.

understreger det bidrag, som biogas kan yde til mindskelse af EU's energiafhængighed;

| 3. | understreger, at produktionen af biogas fra husdyrgødning, slam og kommunalt, animalsk og organisk affald bidrager til en diversificering af energikilderne og derved i stigende grad også til sikkerheden, konkurrenceevnen og bæredygtigheden i energiforsyningen og desuden kan give landmændene nye indtægtsperspektiver; |
| --- | --- |

3.

understreger, at produktionen af biogas fra husdyrgødning, slam og kommunalt, animalsk og organisk affald bidrager til en diversificering af energikilderne og derved i stigende grad også til sikkerheden, konkurrenceevnen og bæredygtigheden i energiforsyningen og desuden kan give landmændene nye indtægtsperspektiver;

| 4. | mener, at anvendelse af biogas navnlig til produktion af varme og elektricitet kan bidrage betydeligt til opfyldelse af det bindende mål, at vedvarende energi senest i 2020 skal udgøre 20 % af EU's samlede energiforbrug; |
| --- | --- |

4.

mener, at anvendelse af biogas navnlig til produktion af varme og elektricitet kan bidrage betydeligt til opfyldelse af det bindende mål, at vedvarende energi senest i 2020 skal udgøre 20 % af EU's samlede energiforbrug;

| 5. | understreger, at vedvarende energikilder som biogas og biobrændstoffer i kombination med solenergi og vindenergi på lang sigt og på baggrund af yderligere styrkede forskningsbestræbelser kan sikre en højere grad af uafhængighed af energikilder, der er baseret på fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

5.

understreger, at vedvarende energikilder som biogas og biobrændstoffer i kombination med solenergi og vindenergi på lang sigt og på baggrund af yderligere styrkede forskningsbestræbelser kan sikre en højere grad af uafhængighed af energikilder, der er baseret på fossile brændstoffer;

| 6. | opfordrer både Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at udnytte biogassens store potentiale ved at skabe gunstige vilkår samt videreføre og udvikle støtteprogrammer for at fremme til investering i og videreførelse af biogasanlæg; |
| --- | --- |

6.

opfordrer både Den Europæiske Union og medlemsstaterne til at udnytte biogassens store potentiale ved at skabe gunstige vilkår samt videreføre og udvikle støtteprogrammer for at fremme til investering i og videreførelse af biogasanlæg;

Miljø, energieffektivitet og bæredygtighed

| 7. | understreger, at biogas udvundet af husdyrgødning har mange gunstige miljøvirkninger, som f.eks. færre metan- og CO2-emissioner, mindskelse af mængden af partikler og dinitrogenoxider i luften, væsentlig mindre stank, renere spildevand og bedre næringsudnyttelse af nitrogenet i den behandlede gødning, hvilket betyder, at der skal bruges mindre nitrogen til at opnå samme gødningseffekt; |
| --- | --- |

7.

understreger, at biogas udvundet af husdyrgødning har mange gunstige miljøvirkninger, som f.eks. færre metan- og CO2-emissioner, mindskelse af mængden af partikler og dinitrogenoxider i luften, væsentlig mindre stank, renere spildevand og bedre næringsudnyttelse af nitrogenet i den behandlede gødning, hvilket betyder, at der skal bruges mindre nitrogen til at opnå samme gødningseffekt;

| 8. | understreger, at produktion af biobrændstoffer på basis af affald ikke bør blive et mål i sig selv; det bør fortsat have prioritet i EU's og medlemsstaternes miljøpolitik at nedbringe mængden af affald; |
| --- | --- |

8.

understreger, at produktion af biobrændstoffer på basis af affald ikke bør blive et mål i sig selv; det bør fortsat have prioritet i EU's og medlemsstaternes miljøpolitik at nedbringe mængden af affald;

| 9. | kræver, at gylle i øget omfang anvendes til fremstilling af biogas, da dette stadig har et stort potentiale for anvendelse, samtidig med at decentraliseringen af energiproducerende biogasanlæg styrkes, og fastslår, at man ved øget anvendelse af gylle til dette formål i betragtelig grad kan nedbringe metanemissionen fra lagret gylle; |
| --- | --- |

9.

kræver, at gylle i øget omfang anvendes til fremstilling af biogas, da dette stadig har et stort potentiale for anvendelse, samtidig med at decentraliseringen af energiproducerende biogasanlæg styrkes, og fastslår, at man ved øget anvendelse af gylle til dette formål i betragtelig grad kan nedbringe metanemissionen fra lagret gylle;

| 10. | understreger, at husdyrgødning, kommunalt spildevand og agroindustrielt affald kan indeholde substanser (bakterier, virus, parasitter, tungmetaller, skadelige organiske substanser), som kan udgøre en fare for den offentlige sundhed og miljøet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der træffes de fornødne sikkerhedsforanstaltninger for at undgå smitte og spredning af disse substanser og sådanne sygdomme, de måtte forårsage; |
| --- | --- |

10.

understreger, at husdyrgødning, kommunalt spildevand og agroindustrielt affald kan indeholde substanser (bakterier, virus, parasitter, tungmetaller, skadelige organiske substanser), som kan udgøre en fare for den offentlige sundhed og miljøet; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der træffes de fornødne sikkerhedsforanstaltninger for at undgå smitte og spredning af disse substanser og sådanne sygdomme, de måtte forårsage;

| 11. | fastslår, at biogasanlæggenes effektivitet vil blive forbedret ved brugen af slam og animalsk eller organisk affald; mener, at hygiejneproblemerne ved anvendelse af animalsk affald i de fleste tilfælde forholdsvis let kan holdes under kontrol; |
| --- | --- |

11.

fastslår, at biogasanlæggenes effektivitet vil blive forbedret ved brugen af slam og animalsk eller organisk affald; mener, at hygiejneproblemerne ved anvendelse af animalsk affald i de fleste tilfælde forholdsvis let kan holdes under kontrol;

| 12. | kræver ligeledes, at der anvendes produkter fra første forarbejdningsfase såsom kartoffelskræller eller frugtkød som biomasse til biogasanlæg; |
| --- | --- |

12.

kræver ligeledes, at der anvendes produkter fra første forarbejdningsfase såsom kartoffelskræller eller frugtkød som biomasse til biogasanlæg;

| 13. | henviser til, at der inden for kort tid forventes tekniske og forvaltningsmæssige fremskridt, der yderligere vil øge de miljø- og sundhedsmæssige fordele ved biogasanlæg baseret på husdyrgødning, slam og organisk affald; |
| --- | --- |

13.

henviser til, at der inden for kort tid forventes tekniske og forvaltningsmæssige fremskridt, der yderligere vil øge de miljø- og sundhedsmæssige fordele ved biogasanlæg baseret på husdyrgødning, slam og organisk affald;

| 14. | mener, at bæredygtighed og regionalt tilpassede dimensioner er vigtige faktorer, både når det gælder biogasanlæg og husdyrbrug, hvis miljøfordelene også skal føre til en bedre accept af husdyrbrug, som støder på mange vanskeligheder foranlediget af et stigende antal klager fra naboer og den brede offentlighed; |
| --- | --- |

14.

mener, at bæredygtighed og regionalt tilpassede dimensioner er vigtige faktorer, både når det gælder biogasanlæg og husdyrbrug, hvis miljøfordelene også skal føre til en bedre accept af husdyrbrug, som støder på mange vanskeligheder foranlediget af et stigende antal klager fra naboer og den brede offentlighed;

| 15. | påpeger, at biogasanlæg, der anvender husdyrgødning, slam eller organisk affald, kan medføre højere niveauer for ammoniakudledning; mener dog, at denne bivirkning relativt nemt kan begrænses, og at der bør indarbejdes krav til præventive foranstaltninger i de nationale lovgivninger for biogasanlæg samt for tilskudsordninger for sådanne anlæg; |
| --- | --- |

15.

påpeger, at biogasanlæg, der anvender husdyrgødning, slam eller organisk affald, kan medføre højere niveauer for ammoniakudledning; mener dog, at denne bivirkning relativt nemt kan begrænses, og at der bør indarbejdes krav til præventive foranstaltninger i de nationale lovgivninger for biogasanlæg samt for tilskudsordninger for sådanne anlæg;

| 16. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at der ikke sker udslip af metan fra biogasanlæg, da dette kunne bringe deres positive virkninger på den globale opvarmning i fare; |
| --- | --- |

16.

opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at der ikke sker udslip af metan fra biogasanlæg, da dette kunne bringe deres positive virkninger på den globale opvarmning i fare;

Økonomisk bæredygtighed og støtteordninger

| 17. | gentager, at al finansiel støtte til biogasanlæg bør tage udgangspunkt i effektivitet, teknisk udvikling, positive tal på drivhusgasbalancen, skabelse af merværdi på husdyrbrugene og i landdistrikterne og andre økonomiske og miljømæssige fordele ved sådanne anlæg; understreger, at befolkningens forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer ikke må bringes i fare; |
| --- | --- |

17.

gentager, at al finansiel støtte til biogasanlæg bør tage udgangspunkt i effektivitet, teknisk udvikling, positive tal på drivhusgasbalancen, skabelse af merværdi på husdyrbrugene og i landdistrikterne og andre økonomiske og miljømæssige fordele ved sådanne anlæg; understreger, at befolkningens forsyningssikkerhed med hensyn til fødevarer ikke må bringes i fare;

| 18. | noterer med største bekymring, at der er en øget konkurrence i mange medlemsstater mellem anvendelse af visse landbrugsprodukter som majs til energi og til anvendelse i fødevarekæden; understreger, at denne konkurrence har ført til betydelige stigninger i foderpriserne; |
| --- | --- |

18.

noterer med største bekymring, at der er en øget konkurrence i mange medlemsstater mellem anvendelse af visse landbrugsprodukter som majs til energi og til anvendelse i fødevarekæden; understreger, at denne konkurrence har ført til betydelige stigninger i foderpriserne;

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fremover ved fremlæggelse af forslag om regulering af biogassektoren ikke kun at vurdere miljøaspekter, men også at inddrage virkningerne på en bæredygtig fødevareproduktion af høj kvalitet; |
| --- | --- |

19.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fremover ved fremlæggelse af forslag om regulering af biogassektoren ikke kun at vurdere miljøaspekter, men også at inddrage virkningerne på en bæredygtig fødevareproduktion af høj kvalitet;

| 20. | understreger, at der bør gives prioritet til biogasproduktion baseret på husdyrgødning, slam samt animalsk og organisk affald, eftersom bæredygtigheden af og miljøfordelene ved disse metoder er ubestridelige; |
| --- | --- |

20.

understreger, at der bør gives prioritet til biogasproduktion baseret på husdyrgødning, slam samt animalsk og organisk affald, eftersom bæredygtigheden af og miljøfordelene ved disse metoder er ubestridelige;

| 21. | bemærker, at den optimale størrelse af et biogasanlæg afhænger af forskellige omstændigheder til fastlæggelse af stordriftsfordele, som bør undersøges nøje; ud over den driftsøkonomiske vurdering og drivhusgasbalancen skal det navnlig vurderes, hvordan anlæggets størrelse indvirker på det omgivende landskab med hensyn til udvidelsen af dyrkningen af visse markafgrøder som monokulturer; |
| --- | --- |

21.

bemærker, at den optimale størrelse af et biogasanlæg afhænger af forskellige omstændigheder til fastlæggelse af stordriftsfordele, som bør undersøges nøje; ud over den driftsøkonomiske vurdering og drivhusgasbalancen skal det navnlig vurderes, hvordan anlæggets størrelse indvirker på det omgivende landskab med hensyn til udvidelsen af dyrkningen af visse markafgrøder som monokulturer;

| 22. | understreger, at det ud fra et miljømæssigt og et økonomisk synspunkt vil være bedst for operatørerne af biogasanlæg at kombinere og anvende alle tilgængelige organiske materialer; |
| --- | --- |

22.

understreger, at det ud fra et miljømæssigt og et økonomisk synspunkt vil være bedst for operatørerne af biogasanlæg at kombinere og anvende alle tilgængelige organiske materialer;

| 23. | er af den opfattelse, at den nye og innovative biogassektor ganske vist har brug for igangsætningsstøtte, men at sådanne støttesystemer bør udløbe, når sektoren er veletableret på markedet; |
| --- | --- |

23.

er af den opfattelse, at den nye og innovative biogassektor ganske vist har brug for igangsætningsstøtte, men at sådanne støttesystemer bør udløbe, når sektoren er veletableret på markedet;

| 24. | bemærker, at der fortsat vil være behov for at yde støtte til biogasanlæg, der alene er baseret på afgrøder, under nøje overvågning af og med fokus på de mest avancerede og effektive anlæg og systemer for at sikre EU's økonomiske og tekniske forspring på området og udforske fremtidige muligheder; |
| --- | --- |

24.

bemærker, at der fortsat vil være behov for at yde støtte til biogasanlæg, der alene er baseret på afgrøder, under nøje overvågning af og med fokus på de mest avancerede og effektive anlæg og systemer for at sikre EU's økonomiske og tekniske forspring på området og udforske fremtidige muligheder;

| 25. | anmoder Kommissionen om at aflægge beretning om, hvorledes der kan indføres kriterier for økonomisk og miljømæssig effektivitet og bæredygtighed af energiafgrøder med det formål at gøre denne relativt nye teknologi mere miljøvenlig og sikre, at spørgsmål som fødevareproduktion og -forsyning tages op til behandling på passende vis; |
| --- | --- |

25.

anmoder Kommissionen om at aflægge beretning om, hvorledes der kan indføres kriterier for økonomisk og miljømæssig effektivitet og bæredygtighed af energiafgrøder med det formål at gøre denne relativt nye teknologi mere miljøvenlig og sikre, at spørgsmål som fødevareproduktion og -forsyning tages op til behandling på passende vis;

| 26. | kræver øgede bestræbelser på at udvikle og fremme nye metoder og teknikker i forbindelse med biogas, navnlig udnyttelse af biomasse (anden generation af biogas) som biobrændstof og forbedring af rentabiliteten for biogasanlæg, som giver de største miljømæssige fordele, fordi effektiviteten af biogasanlæg kun vil kunne øges i betydeligt omfang gennem innovative teknologier som f.eks. gasbehandlingsteknikken; |
| --- | --- |

26.

kræver øgede bestræbelser på at udvikle og fremme nye metoder og teknikker i forbindelse med biogas, navnlig udnyttelse af biomasse (anden generation af biogas) som biobrændstof og forbedring af rentabiliteten for biogasanlæg, som giver de største miljømæssige fordele, fordi effektiviteten af biogasanlæg kun vil kunne øges i betydeligt omfang gennem innovative teknologier som f.eks. gasbehandlingsteknikken;

| 27. | erindrer medlemsstaterne og Kommissionen om, at yderligere fremskridt på biogasområdet ikke er mulige, uden at der stilles flere finansielle midler til rådighed; erindrer om, at de finansielle midler bør stilles til rådighed til forskning og udvikling, til fremme af resultater fra særlige projekter, til anlæggene og til øget støtte til »grøn elektricitet« og »grøn gas«; |
| --- | --- |

27.

erindrer medlemsstaterne og Kommissionen om, at yderligere fremskridt på biogasområdet ikke er mulige, uden at der stilles flere finansielle midler til rådighed; erindrer om, at de finansielle midler bør stilles til rådighed til forskning og udvikling, til fremme af resultater fra særlige projekter, til anlæggene og til øget støtte til »grøn elektricitet« og »grøn gas«;

| 28. | henviser til, at det er de medlemsstater, der gennem passende prisstøtte eller andre forholdsregler tilbyder særlige incitamenter til »grøn energi«, som også har mest held med at fremme biogas; |
| --- | --- |

28.

henviser til, at det er de medlemsstater, der gennem passende prisstøtte eller andre forholdsregler tilbyder særlige incitamenter til »grøn energi«, som også har mest held med at fremme biogas;

| 29. | mener, at produktionen af »grøn gas« bør subsidieres på samme måde som »grøn elektricitet«; |
| --- | --- |

29.

mener, at produktionen af »grøn gas« bør subsidieres på samme måde som »grøn elektricitet«;

| 30. | opfordrerKommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de finansielle midler under EU-programmer og nationale programmer går til de mest effektive og bæredygtige anlæg, navnlig til anlæg, der producerer elektricitet og varme, eller til etablering af faciliteter og net, der skal opgradere og føre biogas ud i naturgasnettet; |
| --- | --- |

30.

opfordrerKommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de finansielle midler under EU-programmer og nationale programmer går til de mest effektive og bæredygtige anlæg, navnlig til anlæg, der producerer elektricitet og varme, eller til etablering af faciliteter og net, der skal opgradere og føre biogas ud i naturgasnettet;

| 31. | understreger i denne forbindelse, at leveringen af el, varme og naturgas til nettene skal foregå uden forskelsbehandling, og kræver, at biogas ligestilles med naturgas, så den kan udnyttes fuldt ud efter at være blevet pumpet ind i naturgasnettet; |
| --- | --- |

31.

understreger i denne forbindelse, at leveringen af el, varme og naturgas til nettene skal foregå uden forskelsbehandling, og kræver, at biogas ligestilles med naturgas, så den kan udnyttes fuldt ud efter at være blevet pumpet ind i naturgasnettet;

| 32. | mener, at en forenkling af procedurerne for handel med CO2 kan udgøre et vigtigt bidrag til biogasanlæggenes økonomiske leve- og bæredygtighed; |
| --- | --- |

32.

mener, at en forenkling af procedurerne for handel med CO2 kan udgøre et vigtigt bidrag til biogasanlæggenes økonomiske leve- og bæredygtighed;

| 33. | understreger, at biogasanlæg vil kunne hjælpe landbrugere, som endnu ikke har tilstrækkelig oplagringskapacitet for husdyrgødning, til at løse dette problem på en økonomisk holdbar måde; |
| --- | --- |

33.

understreger, at biogasanlæg vil kunne hjælpe landbrugere, som endnu ikke har tilstrækkelig oplagringskapacitet for husdyrgødning, til at løse dette problem på en økonomisk holdbar måde;

| 34. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sørge for, at etableringen af biogasanlæg og tilladelsen til anvendelse af organisk affald og slam ikke hindres af unødvendigt lange administrative procedurer og bestemmelser; |
| --- | --- |

34.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sørge for, at etableringen af biogasanlæg og tilladelsen til anvendelse af organisk affald og slam ikke hindres af unødvendigt lange administrative procedurer og bestemmelser;

| 35. | peger på de store forskelle i længde og indhold af nationale procedurer for godkendelse af biogasanlæg og opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at nationale krav med hensyn til fysisk planlægning og tildeling af godkendelser og autorisationer ikke udgør unødige hindringer; |
| --- | --- |

35.

peger på de store forskelle i længde og indhold af nationale procedurer for godkendelse af biogasanlæg og opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at nationale krav med hensyn til fysisk planlægning og tildeling af godkendelser og autorisationer ikke udgør unødige hindringer;

| 36. | kræver, at der indføres en forenklet procedure til udstedelse af byggetilladelser i forbindelse med opførelsen af biogasanlæg; |
| --- | --- |

36.

kræver, at der indføres en forenklet procedure til udstedelse af byggetilladelser i forbindelse med opførelsen af biogasanlæg;

| 37. | opfordrer Kommissionen til at opstille en fælles positivliste over produkter, som det er tilladt at anvende i biogasanlæg, med henblik på at sikre ensartede vilkår for landbrugere i forskellige medlemsstater; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen til at opstille en fælles positivliste over produkter, som det er tilladt at anvende i biogasanlæg, med henblik på at sikre ensartede vilkår for landbrugere i forskellige medlemsstater;

| 38. | opfordrer landbrugerne til at samarbejde omkring etableringen og driften af biogasanlæg; |
| --- | --- |

38.

opfordrer landbrugerne til at samarbejde omkring etableringen og driften af biogasanlæg;

Nødvendigheden af en revision af EU-lovgivningen

| 39. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en sammenhængende politik for biogas; anmoder Kommissionen om at fremlægge en særlig rapport om biogas og fremme af biogas i EU, hvor der peges på de ændringer i EU-lovgivningen og de nationale lovgivninger, som måtte være nødvendige for at lette en yderligere ekspansion af biogassektoren, og hvor det anføres, hvorledes EU-midler og -programmer kan anvendes på den mest effektive måde med angivelse af eksempler på bedste praksis; kræver i denne forbindelse også en vurdering af, hvilke konsekvenser forskellige former for biogasproduktion har for klimaet, landskabets økologi, landbrugsindkomsterne og forsyningssikkerheden med hensyn til fødevarer i verden; |
| --- | --- |

39.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en sammenhængende politik for biogas; anmoder Kommissionen om at fremlægge en særlig rapport om biogas og fremme af biogas i EU, hvor der peges på de ændringer i EU-lovgivningen og de nationale lovgivninger, som måtte være nødvendige for at lette en yderligere ekspansion af biogassektoren, og hvor det anføres, hvorledes EU-midler og -programmer kan anvendes på den mest effektive måde med angivelse af eksempler på bedste praksis; kræver i denne forbindelse også en vurdering af, hvilke konsekvenser forskellige former for biogasproduktion har for klimaet, landskabets økologi, landbrugsindkomsterne og forsyningssikkerheden med hensyn til fødevarer i verden;

| 40. | går ind for, at fremme af biogas fuldt ud inddrages i rammerne for forslaget til et direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (KOM(2008)0019) med særlig vægt på følgende elementer:






  a) | årlige statistikker og rapporter om landbrugsbaseret biogasproduktion med henblik på at følge op på målene |
| --- | --- | --- |

40.

går ind for, at fremme af biogas fuldt ud inddrages i rammerne for forslaget til et direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder (KOM(2008)0019) med særlig vægt på følgende elementer:

a)

årlige statistikker og rapporter om landbrugsbaseret biogasproduktion med henblik på at følge op på målene

| b) | foranstaltninger til opførelse og fremme af biogasanlæg på grundlag af en national eller regional konsekvensanalyse med fortrinsret for anlæg, der nationalt og/eller regionalt har størst positive virkninger for miljøet, og som er økonomisk levedygtige; foranstaltninger til offentliggørelse og udbredelse af kendskabet til resultater af tidligere erfaringer eller forsøgsprojekter bør indarbejdes i alle planerne; kan sådanne foranstaltninger ikke finansieres over bestemmelserne for regionaludvikling og udvikling af landdistrikter, må disse ændres |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger til opførelse og fremme af biogasanlæg på grundlag af en national eller regional konsekvensanalyse med fortrinsret for anlæg, der nationalt og/eller regionalt har størst positive virkninger for miljøet, og som er økonomisk levedygtige; foranstaltninger til offentliggørelse og udbredelse af kendskabet til resultater af tidligere erfaringer eller forsøgsprojekter bør indarbejdes i alle planerne; kan sådanne foranstaltninger ikke finansieres over bestemmelserne for regionaludvikling og udvikling af landdistrikter, må disse ændres

| c) | bestemmelser, der opfordrer EU-medlemsstaterne til eller kræver af dem, at de udformer nationale og regionale planer med henblik på at begrænse retlige og administrative hindringer, f.eks. bør naturgas eller andre fossile brændstoffer ikke foretrækkes i områder, hvor det er muligt at sælge biogasvarme til fjernvarmeproducenter; |
| --- | --- |

c)

bestemmelser, der opfordrer EU-medlemsstaterne til eller kræver af dem, at de udformer nationale og regionale planer med henblik på at begrænse retlige og administrative hindringer, f.eks. bør naturgas eller andre fossile brændstoffer ikke foretrækkes i områder, hvor det er muligt at sælge biogasvarme til fjernvarmeproducenter;

| 41. | opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt at fremlægge forslag til et direktiv for bioaffald, der skal omfatte kvalitetsnormer; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at udarbejde et samlet direktiv for biogas og bioaffald; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt at fremlægge forslag til et direktiv for bioaffald, der skal omfatte kvalitetsnormer; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at udarbejde et samlet direktiv for biogas og bioaffald;

| 42. | anmoder Kommissionen om at fremlægge lovgivningsforslag om anvendelse af restmaterialer fra biogasanlæg; anmoder Kommissionen om at sikre, at der i biogasanlæg kun anvendes organisk materiale, der muliggør anvendelse af restmaterialer, uden at miljøet bringes i fare; anmoder Kommissionen om at overveje at forbyde vækstfremmere i foderstoffer med indhold af tungmetaller, såfremt dette viser sig at være et problem i hele EU for den senere anvendelse af biogasrestmaterialer på markerne; |
| --- | --- |

42.

anmoder Kommissionen om at fremlægge lovgivningsforslag om anvendelse af restmaterialer fra biogasanlæg; anmoder Kommissionen om at sikre, at der i biogasanlæg kun anvendes organisk materiale, der muliggør anvendelse af restmaterialer, uden at miljøet bringes i fare; anmoder Kommissionen om at overveje at forbyde vækstfremmere i foderstoffer med indhold af tungmetaller, såfremt dette viser sig at være et problem i hele EU for den senere anvendelse af biogasrestmaterialer på markerne;

| 43. | anmoder Kommissionen om at sikre, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF af 15. januar 2008 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (10), nitratdirektivet (11), kloakslamsdirektivet (12), vandrammedirektivet (13), fugledirektivet (14), habitatdirektivet (15) og lovgivningen om tungmetaller håndhæves effektivt i samtlige medlemsstater og regioner, hvorved biogasanlæg, der anvender husdyrgødning og slam, bliver mere attraktive; |
| --- | --- |

43.

anmoder Kommissionen om at sikre, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF af 15. januar 2008 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (10), nitratdirektivet (11), kloakslamsdirektivet (12), vandrammedirektivet (13), fugledirektivet (14), habitatdirektivet (15) og lovgivningen om tungmetaller håndhæves effektivt i samtlige medlemsstater og regioner, hvorved biogasanlæg, der anvender husdyrgødning og slam, bliver mere attraktive;

| 44. | opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt fremlægger en strategi for indarbejdelsen af biogasanlæg i Kyoto-mekanismen, f.eks. ved hjælp af »grønne certifikater«, særlige præmier eller skattefradrag for elektricitet og varme fra biogasanlæg eller andre foranstaltninger; understreger, at dette ville øge biogasanlæggenes omkostningseffektivitet og samtidig gøre landbrugets indsats mod klimaændringen mere synlig; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt fremlægger en strategi for indarbejdelsen af biogasanlæg i Kyoto-mekanismen, f.eks. ved hjælp af »grønne certifikater«, særlige præmier eller skattefradrag for elektricitet og varme fra biogasanlæg eller andre foranstaltninger; understreger, at dette ville øge biogasanlæggenes omkostningseffektivitet og samtidig gøre landbrugets indsats mod klimaændringen mere synlig;

| 45. | kræver en vurdering af, om nitratdirektivet er overflødigt, når vandrammedirektivet først er fuldt gennemført; |
| --- | --- |

45.

kræver en vurdering af, om nitratdirektivet er overflødigt, når vandrammedirektivet først er fuldt gennemført;

| 46. | understreger på ny, at EU-lovgivningen ikke bør begunstige anvendelse af kunstgødning frem for anvendelse af husdyrgødning og biprodukter fra biogasanlæg; kræver derfor, at definitionen af husdyrgødning i nitratdirektivets artikel 2, litra f) snarest muligt som et første skridt tages op til fornyet overvejelse; |
| --- | --- |

46.

understreger på ny, at EU-lovgivningen ikke bør begunstige anvendelse af kunstgødning frem for anvendelse af husdyrgødning og biprodukter fra biogasanlæg; kræver derfor, at definitionen af husdyrgødning i nitratdirektivets artikel 2, litra f) snarest muligt som et første skridt tages op til fornyet overvejelse;

| 47. | anmoder Kommissionen om ved hjælp af henstillinger eller et direktiv at fremme indsatsen for levering af biogas til naturgasnettene; |
| --- | --- |

47.

anmoder Kommissionen om ved hjælp af henstillinger eller et direktiv at fremme indsatsen for levering af biogas til naturgasnettene;

| 48. | anmoder Kommissionen om så hurtigt som muligt at fremlægge forslag til yderligere at fremme anvendelsen af animalske biprodukter og biprodukter fra afgrøder til produktion af biogas, jf. Kommissionens ovennævnte meddelelse af 7. december 2005; |
| --- | --- |

48.

anmoder Kommissionen om så hurtigt som muligt at fremlægge forslag til yderligere at fremme anvendelsen af animalske biprodukter og biprodukter fra afgrøder til produktion af biogas, jf. Kommissionens ovennævnte meddelelse af 7. december 2005;

| 49. | kræver, at de medlemsstater, som ikke i tilstrækkeligt omfang eller slet ikke har indarbejdet foranstaltninger i de nuværende nationale udviklingsprogrammer, medtager biogas ved midtvejsevalueringen af de nuværende programmer for udvikling af landdistrikter og for regionaludvikling og stiller forslag til fremtidige aktiviteter; |
| --- | --- |

49.

kræver, at de medlemsstater, som ikke i tilstrækkeligt omfang eller slet ikke har indarbejdet foranstaltninger i de nuværende nationale udviklingsprogrammer, medtager biogas ved midtvejsevalueringen af de nuværende programmer for udvikling af landdistrikter og for regionaludvikling og stiller forslag til fremtidige aktiviteter;

| 50. | opfordrer Kommissionen til at sikre samarbejde og koordination mellem medlemsstaterne, herunder også de medlemsstater, som på nuværende tidspunkt ikke har biogasanlæg eller kun nogle få anlæg, således at de kan udveksle bedste praksis for biogasanlæg ved at overføre viden og teknologi; |
| --- | --- |

50.

opfordrer Kommissionen til at sikre samarbejde og koordination mellem medlemsstaterne, herunder også de medlemsstater, som på nuværende tidspunkt ikke har biogasanlæg eller kun nogle få anlæg, således at de kan udveksle bedste praksis for biogasanlæg ved at overføre viden og teknologi;

| 51. | anmoder Kommissionen om at fremlægge en samlet rapport om EU's biogasproduktion og fremtidsperspektiverne på dette område, herunder en konsekvensanalyse, for Parlamentet senest den 15. december 2008 under hensyntagen til Parlamentets forslag og de fremskridt, der måtte være gjort; |
| --- | --- |

51.

anmoder Kommissionen om at fremlægge en samlet rapport om EU's biogasproduktion og fremtidsperspektiverne på dette område, herunder en konsekvensanalyse, for Parlamentet senest den 15. december 2008 under hensyntagen til Parlamentets forslag og de fremskridt, der måtte være gjort;

| 52. | opfordrer Det Europæiske Råds nuværende og kommende formandskaber til at fremskynde yderligere drøftelser om, hvordan man kan fremme en bæredygtig produktion af biogas; bemærker i denne forbindelse, at bæredygtig fremme af biogasanlæg også bør omfatte kombineret produktion af varme og elekricitet;
  *
  ** |
| --- | --- |

52.

opfordrer Det Europæiske Råds nuværende og kommende formandskaber til at fremskynde yderligere drøftelser om, hvordan man kan fremme en bæredygtig produktion af biogas; bemærker i denne forbindelse, at bæredygtig fremme af biogasanlæg også bør omfatte kombineret produktion af varme og elekricitet;

*

**

| 53. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

53.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 283 af 27.10.2001, s. 33. Senest ændret ved direktiv 2006/108/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 414).

(2)  EUT L 176 af 15.7.2003, s. 29. Senest ændret ved beslutning nr. 787/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 12).

(3)  EUT L 123 af 17.5.2003, s. 42.

(4)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 146/2008 (EUT L 46 af 21.2.2008, s. 1).

(5)  EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 146/2008.

(6)  EUT L 49 af 19.2.2004, s. 1.

(7)  EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51. Senest ændret ved direktiv 2004/75/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 100).

(8)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 599.

(9)  EUT C 292 E af 1.12.2006, s. 140.

(10)  EUT L 24 af 29.1.2008, s. 8.

(11)  Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1). Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(12)  Rådets direktiv 86/278/EØF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljøet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlæg (EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

(13)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1). Ændret ved beslutning nr. 2455/2001/EF (EFT L 331 af 15.12.2001, s. 1).

(14)  Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1). Senest ændret ved direktiv 2006/105/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 368).

(15)  Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7). Senest ændret ved direktiv 2006/105/EF.

---

Torsdag, den 13. marts 2008

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/35

---

Energieffektivitet og vedvarende energi

P6_TA(2008)0096

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (2007/2188(INI))

(2009/C 66 E/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om tilvejebringelse af offentlige og private midler til finansiering af universel adgang til klimavenlige og sikre energitjenester til rimelige priser: Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (KOM(2006)0583), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om tilvejebringelse af offentlige og private midler til finansiering af universel adgang til klimavenlige og sikre energitjenester til rimelige priser: Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi (KOM(2006)0583),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles d. 8.-9. marts 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Bruxelles d. 8.-9. marts 2007,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. september 2007 om køreplanen for vedvarende energi i Europa (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. september 2007 om køreplanen for vedvarende energi i Europa (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om energieffektivitet — eller hvordan vi kan få mere ud af mindre — grønbog (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om energieffektivitet — eller hvordan vi kan få mere ud af mindre — grønbog (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2006 om strategi for biomasse og biobrændstoffer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2006 om strategi for biomasse og biobrændstoffer (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. september 2005 om den vedvarende energis andel i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. september 2005 om den vedvarende energis andel i EU og forslag til konkrete foranstaltninger (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0006/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A6-0006/2008),

| A. | der henviser til, at i forbindelse med en begrænsning af den globale gennemsnitstemperatur til højst 2 °C må vedvarende energi og effektiv energiudnyttelse styrkes, således at den globale udledning efter at have toppet i 2015 igen vil falde, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at i forbindelse med en begrænsning af den globale gennemsnitstemperatur til højst 2 °C må vedvarende energi og effektiv energiudnyttelse styrkes, således at den globale udledning efter at have toppet i 2015 igen vil falde,

| B. | der henviser til, at rapporten Stern Review on the Economics of Climate Change (oktober 2006) samt rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer peger på, at de fattigste lande og befolkninger vil mærke følgerne af klimaændringerne først og hårdest, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at rapporten Stern Review on the Economics of Climate Change (oktober 2006) samt rapporter fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer peger på, at de fattigste lande og befolkninger vil mærke følgerne af klimaændringerne først og hårdest,

| C. | der henviser til, at vedvarende energikilder og energibesparelse er nøglen til at opnå bæredygtig energiudnyttelse, hvilket vil tjene til:






  a) | at sænke udledningen af CO2 og andre drivhusgasser, |
| --- | --- | --- |

C.

der henviser til, at vedvarende energikilder og energibesparelse er nøglen til at opnå bæredygtig energiudnyttelse, hvilket vil tjene til:

a)

at sænke udledningen af CO2 og andre drivhusgasser,

| b) | øget uafhængig energiforsyning, |
| --- | --- |

b)

øget uafhængig energiforsyning,

| c) | at udvikle nye, innovative teknologier, |
| --- | --- |

c)

at udvikle nye, innovative teknologier,

| d) | øget beskæftigelse og regionale udviklingsmuligheder, |
| --- | --- |

d)

øget beskæftigelse og regionale udviklingsmuligheder,

| e) | at reducere underskud på betalingsbalancen, |
| --- | --- |

e)

at reducere underskud på betalingsbalancen,

| f) | at øge indtjeningsmulighederne for små og mellemstore virksomheder, |
| --- | --- |

f)

at øge indtjeningsmulighederne for små og mellemstore virksomheder,

| g) | at opnå omkostningsbesparelser, |
| --- | --- |

g)

at opnå omkostningsbesparelser,

| D. | der henviser til, at verdens ledende politikere ved topmødet om bæredygtig udvikling i 2002 aftalte at halvere den andel af befolkningen, som ikke har adgang til elementære energitjenester, og som på nuværende tidspunkt er på 1,6 milliarder mennesker, et mål som imidlertid aldrig vil kunne nås, hvis de nuværende tendenser fortsætter, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at verdens ledende politikere ved topmødet om bæredygtig udvikling i 2002 aftalte at halvere den andel af befolkningen, som ikke har adgang til elementære energitjenester, og som på nuværende tidspunkt er på 1,6 milliarder mennesker, et mål som imidlertid aldrig vil kunne nås, hvis de nuværende tendenser fortsætter,

| E. | der henviser til, at bæredygtige løsninger på de udfordringer vedrørende energi, som udviklingslandene står over for, bør findes gennem øget anvendelse af vedvarende energikilder, forbedringer i energieffektiviteten samt energibesparelser, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at bæredygtige løsninger på de udfordringer vedrørende energi, som udviklingslandene står over for, bør findes gennem øget anvendelse af vedvarende energikilder, forbedringer i energieffektiviteten samt energibesparelser,

| F. | der henviser til, at åbenhed og ansvarlighed over for offentlige og private investorer vil være af central betydning for evalueringen og eventuelt forhøjelsen af støtten fra Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi, og henviser til, at der vil blive foretaget meget nøje eftersyn, især i de første år af fondens eksistens, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at åbenhed og ansvarlighed over for offentlige og private investorer vil være af central betydning for evalueringen og eventuelt forhøjelsen af støtten fra Verdensfonden for Energieffektivitet og Vedvarende Energi, og henviser til, at der vil blive foretaget meget nøje eftersyn, især i de første år af fondens eksistens,

| 1. | glæder sig over Kommissionens forslag til en verdensfond for energieffektivitet og vedvarende energi (VFEEVE); |
| --- | --- |

1.

glæder sig over Kommissionens forslag til en verdensfond for energieffektivitet og vedvarende energi (VFEEVE);

| 2. | mener, at en bæredygtig udvikling med lav udledning af drivhusgasser, ren luft og en bæredygtig energiforsyning især i udviklingslandene og vækstøkonomierne, kun kan opnås ved at sikre anvendelsen af teknologier, der udnytter vedvarende energikilder udvundet af lokale energiressourcer, samt ved at forbedre adgangen til energi gennem fremme af investeringer i elforsyningen til fjerntliggende områder og decentraliseret forsyning; |
| --- | --- |

2.

mener, at en bæredygtig udvikling med lav udledning af drivhusgasser, ren luft og en bæredygtig energiforsyning især i udviklingslandene og vækstøkonomierne, kun kan opnås ved at sikre anvendelsen af teknologier, der udnytter vedvarende energikilder udvundet af lokale energiressourcer, samt ved at forbedre adgangen til energi gennem fremme af investeringer i elforsyningen til fjerntliggende områder og decentraliseret forsyning;

| 3. | mener, at fondens hovedmål bør være at fremme effektiv energiudnyttelse, energibesparelser og vedvarende energi, at minimere udledningen af drivhusgasser samt andre trusler mod samfundet, at forbedre adgangen til energitjenester i de fattigste lande og at udvikle og fremme differentierede energikilder i udviklingslandene; |
| --- | --- |

3.

mener, at fondens hovedmål bør være at fremme effektiv energiudnyttelse, energibesparelser og vedvarende energi, at minimere udledningen af drivhusgasser samt andre trusler mod samfundet, at forbedre adgangen til energitjenester i de fattigste lande og at udvikle og fremme differentierede energikilder i udviklingslandene;

| 4. | glæder sig især over fondens fokus på at skaffe private investeringer ved tilførsel af risikokapital, eftersom dette vil være afgørende for, at projekter for vedvarende energi i udviklingslandene bliver vellykkede på lang sigt; |
| --- | --- |

4.

glæder sig især over fondens fokus på at skaffe private investeringer ved tilførsel af risikokapital, eftersom dette vil være afgørende for, at projekter for vedvarende energi i udviklingslandene bliver vellykkede på lang sigt;

| 5. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at al støtte til projekter og valg af teknologi er betingede af, at disse opfylder de omfattende kriterier for bæredygtighed, og af at de bidrager til den bæredygtige udvikling, såvel som på betingelse af, at der tages hensyn til geografiske forhold og tilgængelige, regionale ressourcer; |
| --- | --- |

5.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at al støtte til projekter og valg af teknologi er betingede af, at disse opfylder de omfattende kriterier for bæredygtighed, og af at de bidrager til den bæredygtige udvikling, såvel som på betingelse af, at der tages hensyn til geografiske forhold og tilgængelige, regionale ressourcer;

| 6. | opfordrer Kommissionen til ved anvendelsen af fonden at fokusere på små projekter, idet disse er sværest at skaffe investeringer til fra den private sektor; mener, at Kommissionen jævnligt bør revurdere sin øvre grænse for investeringer på 10 millioner euro for individuelle projekter og samtidig øremærke mindst en tredjedel af midlerne til små projekter på under 1 million euro; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Kommissionen til ved anvendelsen af fonden at fokusere på små projekter, idet disse er sværest at skaffe investeringer til fra den private sektor; mener, at Kommissionen jævnligt bør revurdere sin øvre grænse for investeringer på 10 millioner euro for individuelle projekter og samtidig øremærke mindst en tredjedel af midlerne til små projekter på under 1 million euro;

| 7. | anmoder Kommissionen om at sikre, at støtte til alle projekter vedrørende biomasse, herunder projekter, som omfatter vand- og spildevandsrensning, i udviklingslandene kun gives til projekter, der opfylder meget strenge krav til bæredygtigheden, således at kun de mest bæredygtige teknologier bliver støttet, idet der tages højde for biomassens samlede levetids betydning for emissionen af drivhusgasser, luftkvaliteten, forvaltningen af landdistrikter, de socioøkonomiske vilkår og biodiversiteten, herunder bevarelsen af naturskove og sikkerhed for levnedsmiddelforsyning til alle via en forbedring af den bedste lokale landbrugspraksis; |
| --- | --- |

7.

anmoder Kommissionen om at sikre, at støtte til alle projekter vedrørende biomasse, herunder projekter, som omfatter vand- og spildevandsrensning, i udviklingslandene kun gives til projekter, der opfylder meget strenge krav til bæredygtigheden, således at kun de mest bæredygtige teknologier bliver støttet, idet der tages højde for biomassens samlede levetids betydning for emissionen af drivhusgasser, luftkvaliteten, forvaltningen af landdistrikter, de socioøkonomiske vilkår og biodiversiteten, herunder bevarelsen af naturskove og sikkerhed for levnedsmiddelforsyning til alle via en forbedring af den bedste lokale landbrugspraksis;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at VFEEVE støtter solcelleprojekter, og anmoder Kommissionen om at støtte udviklingen af intelligent-net-teknologier; tilskynder navnlig til investeringer, som er velegnede for de fattige i landdistrikterne, f.eks. elektrificering ved hjælp af vedvarende energi (herunder vand-, sol- og vindenergi samt biomasse), solvarmeanlæg, soldrevne vandpasteuriseringsapparater, solkomfurer, vindpumper og forbedrede apparater til madlavning, og til støtte til mikrokreditordninger med det formål at styrke den lokale deltagelse i energiprojekter; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at VFEEVE støtter solcelleprojekter, og anmoder Kommissionen om at støtte udviklingen af intelligent-net-teknologier; tilskynder navnlig til investeringer, som er velegnede for de fattige i landdistrikterne, f.eks. elektrificering ved hjælp af vedvarende energi (herunder vand-, sol- og vindenergi samt biomasse), solvarmeanlæg, soldrevne vandpasteuriseringsapparater, solkomfurer, vindpumper og forbedrede apparater til madlavning, og til støtte til mikrokreditordninger med det formål at styrke den lokale deltagelse i energiprojekter;

| 9. | fastholder, at VFEEVE ikke skal støtte projekter over én million euro for konventionel energi eller samfyring af biomasse i eksisterende eller nye kulkraftværker, brugen af fossile brændstoffer i begrænset omfang (f.eks. i dieselgeneratorer) eller store projekter vedrørende biobrændsel; opfordrer Kommissionen til at sikre, at investeringer fra delfonde støttet af VFEEVE ikke går til disse typer teknologi; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at de relevante forvaltningsaftaler samt kriterierne for udvælgelse af projekter udelukker, at sådanne projekter vælges; |
| --- | --- |

9.

fastholder, at VFEEVE ikke skal støtte projekter over én million euro for konventionel energi eller samfyring af biomasse i eksisterende eller nye kulkraftværker, brugen af fossile brændstoffer i begrænset omfang (f.eks. i dieselgeneratorer) eller store projekter vedrørende biobrændsel; opfordrer Kommissionen til at sikre, at investeringer fra delfonde støttet af VFEEVE ikke går til disse typer teknologi; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at de relevante forvaltningsaftaler samt kriterierne for udvælgelse af projekter udelukker, at sådanne projekter vælges;

| 10. | mener, at hvor det er muligt, bør støtten rettes mod projekter, som kombinerer vedvarende energiteknologi med forbedret energiudnyttelse, f.eks. projekter til forbedring af bygninger, belysning og kølekæden; |
| --- | --- |

10.

mener, at hvor det er muligt, bør støtten rettes mod projekter, som kombinerer vedvarende energiteknologi med forbedret energiudnyttelse, f.eks. projekter til forbedring af bygninger, belysning og kølekæden;

| 11. | ønsker, at VFEEVE's arbejde koordineres nøje med det fremtidige arbejde inden for rammerne af den platform for internationalt samarbejde om energieffektivitet, der er foreslået af Kommissionen, således at det bliver muligt at forbedre samarbejdet om forskning og udvikling samt benchmarking; |
| --- | --- |

11.

ønsker, at VFEEVE's arbejde koordineres nøje med det fremtidige arbejde inden for rammerne af den platform for internationalt samarbejde om energieffektivitet, der er foreslået af Kommissionen, således at det bliver muligt at forbedre samarbejdet om forskning og udvikling samt benchmarking;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at fonden støtter udviklingen af regionale markeder, fremstilling og kapacitet i udviklingslandene, f.eks. ved at støtte lokale små og mellemstore virksomheder, så disse kan løfte opgaven med at markedsføre nye teknologier i de enkelte områder; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at fonden støtter udviklingen af regionale markeder, fremstilling og kapacitet i udviklingslandene, f.eks. ved at støtte lokale små og mellemstore virksomheder, så disse kan løfte opgaven med at markedsføre nye teknologier i de enkelte områder;

| 13. | mener, at fonden også bør anvendes til at opnå, at især små og mellemstore virksomheder fra medlemsstaterne kan udnytte deres tekniske knowhow til udvikling og udbredelse af teknologier til vedvarende energi i udviklingslandene; |
| --- | --- |

13.

mener, at fonden også bør anvendes til at opnå, at især små og mellemstore virksomheder fra medlemsstaterne kan udnytte deres tekniske knowhow til udvikling og udbredelse af teknologier til vedvarende energi i udviklingslandene;

| 14. | anmoder Kommissionen om at sikre, at fondens arbejde vil være samordnet med og supplere medlemsstaternes og EU's øvrige udviklingspolitiske tiltag over for udviklingslandene; |
| --- | --- |

14.

anmoder Kommissionen om at sikre, at fondens arbejde vil være samordnet med og supplere medlemsstaternes og EU's øvrige udviklingspolitiske tiltag over for udviklingslandene;

| 15. | anmoder Kommissionen om at sikre, at fonden supplerer og arbejder effektivt ad samme spor som mange andre internationale initiativer og fonde, som støtter projekter om vedvarende energi i udviklingslandene, heriblandt projekter iværksat af Verdensbanken og regionale udviklingsbanker, og som følge af topmødet om bæredygtig udvikling i 2002; |
| --- | --- |

15.

anmoder Kommissionen om at sikre, at fonden supplerer og arbejder effektivt ad samme spor som mange andre internationale initiativer og fonde, som støtter projekter om vedvarende energi i udviklingslandene, heriblandt projekter iværksat af Verdensbanken og regionale udviklingsbanker, og som følge af topmødet om bæredygtig udvikling i 2002;

| 16. | anmoder Kommissionen om at sikre, at fonden vil arbejde for at lette adgangen til benyttelse af mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM) i visse lande, især de mindst udviklede lande, og at den endvidere giver opbakning til CDM-projekter, som tilfører en reel merværdi, bidrager positivt til den bæredygtige udvikling samt opfylder Gold Standard-kriterierne; |
| --- | --- |

16.

anmoder Kommissionen om at sikre, at fonden vil arbejde for at lette adgangen til benyttelse af mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM) i visse lande, især de mindst udviklede lande, og at den endvidere giver opbakning til CDM-projekter, som tilfører en reel merværdi, bidrager positivt til den bæredygtige udvikling samt opfylder Gold Standard-kriterierne;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at forøge fonden i forbindelse med en fremtidig ordning efter 2012 under FN's rammekonvention om klimaændringer, idet der tages hensyn til, at bæredygtig energi i udviklingslandene vil være afgørende for at nå målene i denne konvention; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at forøge fonden i forbindelse med en fremtidig ordning efter 2012 under FN's rammekonvention om klimaændringer, idet der tages hensyn til, at bæredygtig energi i udviklingslandene vil være afgørende for at nå målene i denne konvention;

| 18. | beklager den omstændighed, at det foreslåede finansieringsmål på 100 millioner euro — med et årligt tilskud på kun 15 millioner euro i 2007 og 2008 — er aldeles utilstrækkeligt som VFEEVE's bidrag, idet målet er at »styrke andelen af projekter inden for energieffektivitet og vedvarende energi og give et væsentligt bidrag til den bæredygtige udvikling«, og at der indtil nu kun er få lande, som har valgt at deltage finansielt i fonden; opfordrer derfor Kommissionen til at forøge sit bidrag og samtidig opfordre medlemsstaterne såvel som multilaterale finansinstitutioner til at gå sammen i et forsøg på at forøge fondens midler væsentligt; opfordrer mange flere af medlemsstaterne til at tilbyde finansiel støtte; |
| --- | --- |

18.

beklager den omstændighed, at det foreslåede finansieringsmål på 100 millioner euro — med et årligt tilskud på kun 15 millioner euro i 2007 og 2008 — er aldeles utilstrækkeligt som VFEEVE's bidrag, idet målet er at »styrke andelen af projekter inden for energieffektivitet og vedvarende energi og give et væsentligt bidrag til den bæredygtige udvikling«, og at der indtil nu kun er få lande, som har valgt at deltage finansielt i fonden; opfordrer derfor Kommissionen til at forøge sit bidrag og samtidig opfordre medlemsstaterne såvel som multilaterale finansinstitutioner til at gå sammen i et forsøg på at forøge fondens midler væsentligt; opfordrer mange flere af medlemsstaterne til at tilbyde finansiel støtte;

| 19. | mener, at det i de første år bør være et hovedmål for VFEEVE, som er tidsubegrænset, at udvikle mønstereksempler, som kan inspirere til yderligere bidrag, hvormed strømmen af investeringsmidler til vedvarende energi og effektiv energiudnyttelse i udviklingslandene og i overgangsøkonomierne kan øges, og endnu flere mennesker end de forventede mellem 1 og 3 millioner kan få adgang til tilstrækkelig energi; |
| --- | --- |

19.

mener, at det i de første år bør være et hovedmål for VFEEVE, som er tidsubegrænset, at udvikle mønstereksempler, som kan inspirere til yderligere bidrag, hvormed strømmen af investeringsmidler til vedvarende energi og effektiv energiudnyttelse i udviklingslandene og i overgangsøkonomierne kan øges, og endnu flere mennesker end de forventede mellem 1 og 3 millioner kan få adgang til tilstrækkelig energi;

| 20. | understreger, at VFEEVE skal give førsteprioritering til opfyldelsen af de specifikke behov i de mindst udviklede lande og til interventioner, der har vist sig at have en stærk sammenhæng med fattigdomsreduktion; bemærker, at sigtet med VFEEVE er at støtte regionale delfonde i Afrika syd for Sahara, østaterne i Caribien og Stillehavet, det europæiske naboskab (heriblandt Nordafrika og europæiske lande, der ikke er medlem af EU), Latinamerika og Asien; anmoder dog om, at især AVS-landenes behov tilgodeses; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der ved tildelingen af midler ikke blot tildeles midler til en eller to delfonde; anbefaler stærkt, at delfonde for Kina og Rusland, hvis de er en del af porteføljen, ikke opsluger alle de tilgængelige midler, men bør tillægges særlig interesse som pilotprojekter; |
| --- | --- |

20.

understreger, at VFEEVE skal give førsteprioritering til opfyldelsen af de specifikke behov i de mindst udviklede lande og til interventioner, der har vist sig at have en stærk sammenhæng med fattigdomsreduktion; bemærker, at sigtet med VFEEVE er at støtte regionale delfonde i Afrika syd for Sahara, østaterne i Caribien og Stillehavet, det europæiske naboskab (heriblandt Nordafrika og europæiske lande, der ikke er medlem af EU), Latinamerika og Asien; anmoder dog om, at især AVS-landenes behov tilgodeses; opfordrer Kommissionen til at sikre, at der ved tildelingen af midler ikke blot tildeles midler til en eller to delfonde; anbefaler stærkt, at delfonde for Kina og Rusland, hvis de er en del af porteføljen, ikke opsluger alle de tilgængelige midler, men bør tillægges særlig interesse som pilotprojekter;

| 21. | erkender imidlertid, at VFEEVE med sin nuværende struktur kan få vanskeligt ved at opfylde kriterierne for statslig udviklingsbistand, som er opstillet af OECD-komiteen for udviklingsbistand, da investeringerne i højere grad vil blive styret af udsigten til økonomisk udbytte end af udviklingsbehov; er klar over risikoen for, at fattigdomsreduktion, der er nævnt som et af VFEEVE's specifikke mål, måske bare bliver en sekundær prioritering for fonden; understreger derfor, at Kommissionen ud over at fastsætte klare udviklingskriterier for udvælgelse af projekter, der er berettigede til støtte fra VFEEVE, også må øge den tilskudsbaserede udviklingsbistand betydeligt for at tilvejebringe bæredygtige energitjenester til de fattigste; |
| --- | --- |

21.

erkender imidlertid, at VFEEVE med sin nuværende struktur kan få vanskeligt ved at opfylde kriterierne for statslig udviklingsbistand, som er opstillet af OECD-komiteen for udviklingsbistand, da investeringerne i højere grad vil blive styret af udsigten til økonomisk udbytte end af udviklingsbehov; er klar over risikoen for, at fattigdomsreduktion, der er nævnt som et af VFEEVE's specifikke mål, måske bare bliver en sekundær prioritering for fonden; understreger derfor, at Kommissionen ud over at fastsætte klare udviklingskriterier for udvælgelse af projekter, der er berettigede til støtte fra VFEEVE, også må øge den tilskudsbaserede udviklingsbistand betydeligt for at tilvejebringe bæredygtige energitjenester til de fattigste;

| 22. | anmoder Kommissionen om regelmæssigt at aflægge rapport om fondens fremskridt, både hvad angår dens anvendelse og de projekter, der støttes, og især om at forelægge en årsrapport til Parlamentet om fondens fremskridt; |
| --- | --- |

22.

anmoder Kommissionen om regelmæssigt at aflægge rapport om fondens fremskridt, både hvad angår dens anvendelse og de projekter, der støttes, og især om at forelægge en årsrapport til Parlamentet om fondens fremskridt;

| 23. | anmoder Kommissionen om at komme med et udspil til fremme af intensiv kommunikation om og udveksling af erfaringer med de forskellige projekter, de konkrete resultater af projekterne og deres bidrag til bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

23.

anmoder Kommissionen om at komme med et udspil til fremme af intensiv kommunikation om og udveksling af erfaringer med de forskellige projekter, de konkrete resultater af projekterne og deres bidrag til bæredygtig udvikling;

| 24. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

24.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0406.

(2)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 273.

(3)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 890.

(4)  EUT C 227 E af 21.9.2006, s. 599.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/38

---

EU's politik for udviklingssamarbejde

P6_TA(2008)0097

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om EU's politik for udviklingssamarbejde — En udfordring for de nye medlemsstater (2007/2140(INI))

(2009/C 66 E/07)

Europa-Parlamentet,

Lovgivningen vedrørende udviklingssamarbejde

| — | der henviser til artikel 177 til 181 i EF-traktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 177 til 181 i EF-traktaten,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), som ændret ved aftalen om ændring af partnerskabsaftalen, undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), som ændret ved aftalen om ændring af partnerskabsaftalen, undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (2),

| — | der henviser til FN's millenniumerklæring fra 2000, FN-rapporten fra 2005 »Investing in Development« og til millenniumudviklingsmålene, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's millenniumerklæring fra 2000, FN-rapporten fra 2005 »Investing in Development« og til millenniumudviklingsmålene,

| — | der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet, der blev vedtaget den 2. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Pariserklæringen om bistandseffektivitet, der blev vedtaget den 2. marts 2005,

| — | der henviser til den såkaldte Monterrey Consensus fra 2002 om finansiering af udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den såkaldte Monterrey Consensus fra 2002 om finansiering af udvikling,

| — | der henviser til fælleserklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om »Den europæiske konsensus om udvikling« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om »Den europæiske konsensus om udvikling« (3),

| — | der henviser til fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om med titlen »Den europæiske konsensus om humanitær bistand« (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om med titlen »Den europæiske konsensus om humanitær bistand« (4),

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet af 15. maj 2007, om EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet af 15. maj 2007, om EU's adfærdskodeks om komplementaritet og arbejdsdeling i udviklingspolitik,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Sammenhæng i udviklingspolitikken — Hurtigere opfyldelse af millennium-udviklingsmålene« (KOM(2005)0134), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Sammenhæng i udviklingspolitikken — Hurtigere opfyldelse af millennium-udviklingsmålene« (KOM(2005)0134),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Hurtigere opfyldelse af millenniumudviklingsmålene — Udviklingsfinansiering og udviklingsbistandens nyttevirkning« (KOM(2005)0133), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Hurtigere opfyldelse af millenniumudviklingsmålene — Udviklingsfinansiering og udviklingsbistandens nyttevirkning« (KOM(2005)0133),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand« (KOM(2006)0087) og Rådets (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) konklusioner af 11. april 2006 baseret herpå, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Mere, bedre og hurtigere EU-udviklingsbistand« (KOM(2006)0087) og Rådets (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) konklusioner af 11. april 2006 baseret herpå,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Årsberetning 2006 om EU's udviklingspolitik og gennemførelse af bistand til tredjelande i 2005« (KOM(2006)0326), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Årsberetning 2006 om EU's udviklingspolitik og gennemførelse af bistand til tredjelande i 2005« (KOM(2006)0326),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (5),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Begrebet regeringsførelse inden for rammerne af den europæiske konsensus om udviklingspolitik: Mod en harmoniseret approach i EU« (KOM(2006)0421), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Begrebet regeringsførelse inden for rammerne af den europæiske konsensus om udviklingspolitik: Mod en harmoniseret approach i EU« (KOM(2006)0421),

| — | der henviser til Den Tjekkiske Republiks internationale udviklingssamarbejdspolitik, herunder planen for bilateralt samarbejde 2007 og landestrategipapirerne for Angola og Zambia, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Tjekkiske Republiks internationale udviklingssamarbejdspolitik, herunder planen for bilateralt samarbejde 2007 og landestrategipapirerne for Angola og Zambia,

| — | der henviser til Ungarns internationale udviklingssamarbejdspolitik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ungarns internationale udviklingssamarbejdspolitik,

| — | der henviser til Letlands program for udviklingssamarbejdspolitik 2006-2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Letlands program for udviklingssamarbejdspolitik 2006-2010,

| — | der henviser til Litauens udviklingssamarbejdspolitik 2006-2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Litauens udviklingssamarbejdspolitik 2006-2010,

| — | der henviser til Estlands strategi for udviklingssamarbejde, og humanitær bistand 2006-2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til Estlands strategi for udviklingssamarbejde, og humanitær bistand 2006-2010,

| — | der henviser til strategien for Polens udviklingssamarbejde, der blev fremlagt i 2003, og det polske bistandsprogram 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til strategien for Polens udviklingssamarbejde, der blev fremlagt i 2003, og det polske bistandsprogram 2007,

| — | der henviser til Rumæniens nationale strategi for internationalt udviklingssamarbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rumæniens nationale strategi for internationalt udviklingssamarbejde,

| — | der henviser til strategien for Slovakiets officielle udviklingsbistand på mellemlang sigt (ODA) 2003-2008 og dets officielle nationale udviklingsbistandsprogram 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til strategien for Slovakiets officielle udviklingsbistand på mellemlang sigt (ODA) 2003-2008 og dets officielle nationale udviklingsbistandsprogram 2006,

| — | der henviser til Sloveniens udviklingssamarbejde 2002-2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sloveniens udviklingssamarbejde 2002-2004,

| — | der henviser til NGO Aid Watch-rapporten fra 2007 »Hold the Applause! EU governments risk breaking aid promises« fra European NGO confederation for relief and development (CONCORD), som indeholder en NGO-bedømmelse af hvert enkelt medlemsstats resultater, for så vidt angår statslig udviklingsbistand, |
| --- | --- |

—

der henviser til NGO Aid Watch-rapporten fra 2007 »Hold the Applause! EU governments risk breaking aid promises« fra European NGO confederation for relief and development (CONCORD), som indeholder en NGO-bedømmelse af hvert enkelt medlemsstats resultater, for så vidt angår statslig udviklingsbistand,

| — | der henviser til EU's strategi for Centralasien (strategi for et nyt partnerskab) 2007-2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategi for Centralasien (strategi for et nyt partnerskab) 2007-2013,

| — | der henviser til »The European Consensus on Development: the Contribution of Development Education and Awareness Raising«, en rammestrategi udarbejdet af repræsentanter for EU-institutionerne, medlemsstaterne, civilsamfundet og andre interessenter og forelagt under de europæiske udviklingsdage i Lissabon i november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til »The European Consensus on Development: the Contribution of Development Education and Awareness Raising«, en rammestrategi udarbejdet af repræsentanter for EU-institutionerne, medlemsstaterne, civilsamfundet og andre interessenter og forelagt under de europæiske udviklingsdage i Lissabon i november 2007,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om NGO-kommunikationfra 7.-9. november 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om NGO-kommunikationfra 7.-9. november 2006,

| — | der henviser til Rådets (udvikling) resolution af 8. november 2001 om undervisning i udvikling og bevidstgørelse af den europæiske offentlighed om udviklingssamarbejdets betydning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets (udvikling) resolution af 8. november 2001 om undervisning i udvikling og bevidstgørelse af den europæiske offentlighed om udviklingssamarbejdets betydning,

| — | der henviser til Mastrichterklæringen fra Europe-wide Global Education Congress, afholdt 15.-17. november 2002, som repræsenterer parlamentarikere, lokale og regionale myndigheder og civilsamfundsorganisationer fra Europarådets medlemsstater, om en europæisk strategiramme til forbedring og udvidelse af den globale uddannelse i Europa frem til 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Mastrichterklæringen fra Europe-wide Global Education Congress, afholdt 15.-17. november 2002, som repræsenterer parlamentarikere, lokale og regionale myndigheder og civilsamfundsorganisationer fra Europarådets medlemsstater, om en europæisk strategiramme til forbedring og udvidelse af den globale uddannelse i Europa frem til 2015,

| — | der henviser til Palermo-processen af 2003, som blev iværksat for at skabe et uformelt forum, hvor aktørerne kunne drøfte vigtige udviklinger og emner i forbindelse med EU's udviklingsbistand med henblik på uformelt at supplere Kommissionens officielle høringsprocedurer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Palermo-processen af 2003, som blev iværksat for at skabe et uformelt forum, hvor aktørerne kunne drøfte vigtige udviklinger og emner i forbindelse med EU's udviklingsbistand med henblik på uformelt at supplere Kommissionens officielle høringsprocedurer,

| — | der henviser til European Conference on Awareness-Raising and Development Education for North-South Solidarity, som blev afholdt i Bruxelles den 19. og 20. maj 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til European Conference on Awareness-Raising and Development Education for North-South Solidarity, som blev afholdt i Bruxelles den 19. og 20. maj 2005,

| — | der henviser til konferencen i Helsinki den 3.-4. juli 2006 om europæisk udviklingsuddannelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til konferencen i Helsinki den 3.-4. juli 2006 om europæisk udviklingsuddannelse,

| — | der henviser til 18-månedersprogrammet om udviklingspolitik for det tyske, portugisiske og slovenske formandskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til 18-månedersprogrammet om udviklingspolitik for det tyske, portugisiske og slovenske formandskab,

| — | der henviser til artikel 49 i EU-traktaten, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 49 i EU-traktaten,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd« (KOM(2003)0104) og Parlamentets beslutning af 20. november 2003 om »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd« (KOM(2003)0104) og Parlamentets beslutning af 20. november 2003 om »Det bredere europæiske naboskab: en ny ramme for forbindelserne med vores naboer i øst og syd« (6),

| — | der henviser til strategien om »Et sikkert Europa i en bedre verden — den europæiske sikkerhedsstrategi« vedtaget af Det Europæiske Råd på samlingen i Bruxelles den 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til strategien om »Et sikkert Europa i en bedre verden — den europæiske sikkerhedsstrategi« vedtaget af Det Europæiske Råd på samlingen i Bruxelles den 12. december 2003,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »EU's naboskabspolitik — Strategidokument« (KOM(2004)0373), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »EU's naboskabspolitik — Strategidokument« (KOM(2004)0373),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Handlingsplaner inden for rammerne af EU's naboskabspolitik« (KOM(2004)0795), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Handlingsplaner inden for rammerne af EU's naboskabspolitik« (KOM(2004)0795),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »EU's naboskabspolitik — Henstillinger vedrørende Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Egypten og Libanon« (KOM(2005)0072), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »EU's naboskabspolitik — Henstillinger vedrørende Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Egypten og Libanon« (KOM(2005)0072),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet »Om styrkelse af EU's naboskabspolitik« (KOM(2006)0726), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet »Om styrkelse af EU's naboskabspolitik« (KOM(2006)0726),

| — | der henviser til den handlingsplan for Sydkaukasus (Armenien, Aserbajdsjan og Georgien), som Kommissionen vedtog den 14. november 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til den handlingsplan for Sydkaukasus (Armenien, Aserbajdsjan og Georgien), som Kommissionen vedtog den 14. november 2006,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene vedføjet Kommissionens ovennævnte meddelelse »Om styrkelse af EU's naboskabspolitik« (SEK(2006)1504), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene vedføjet Kommissionens ovennævnte meddelelse »Om styrkelse af EU's naboskabspolitik« (SEK(2006)1504),

| — | der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2007)0840) vedføjet Kommissionens meddelelse »Årsberetning 2007 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistand til tredjelande i 2006« (KOM(2007)0349), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2007)0840) vedføjet Kommissionens meddelelse »Årsberetning 2007 om EU's udviklingspolitik og gennemførelsen af bistand til tredjelande i 2006« (KOM(2007)0349),

| — | der henviser til ENP-fremskridtsrapporten om hhv. Ukraine (SEK(2006)1505) og Moldova (SEK(2006)1506), |
| --- | --- |

—

der henviser til ENP-fremskridtsrapporten om hhv. Ukraine (SEK(2006)1505) og Moldova (SEK(2006)1506),

| — | der henviser til Kommissionens publikation af 24. november 2005»European Neighbourhood Policy: A Year of Progress« (IP/05/1467), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens publikation af 24. november 2005»European Neighbourhood Policy: A Year of Progress« (IP/05/1467),

| — | der henviser til meddelelsen til Kollegiet fra kommissær Ferrero-Waldner »Implementing and Promoting the European Neighbourhood Policy« (SEK(2005)1521), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelsen til Kollegiet fra kommissær Ferrero-Waldner »Implementing and Promoting the European Neighbourhood Policy« (SEK(2005)1521),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1638/2006 af 24. oktober 2006 om almindelige bestemmelser om oprettelse af et europæisk naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) (7),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2006/62/EF af 23. januar 2006 om at give de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik såvel som Rusland, adgang til støtte under programmet for teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2006/62/EF af 23. januar 2006 om at give de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik såvel som Rusland, adgang til støtte under programmet for teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX) (8),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2005/47/EF af 22. december 2004 om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af Den Europæiske Union og den europæiske naboskabspolitik (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2005/47/EF af 22. december 2004 om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at tage højde for udvidelsen af Den Europæiske Union og den europæiske naboskabspolitik (9),

| — | der henviser til rapporten »European Neighbourhood and Partnership Instrument Belarus/Moldova/Ukraine/Armenia/Azerbaijan/Georgia (separately): Country Strategy Paper 2007-2013 and National Indicative Programme 2007-2010«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »European Neighbourhood and Partnership Instrument Belarus/Moldova/Ukraine/Armenia/Azerbaijan/Georgia (separately): Country Strategy Paper 2007-2013 and National Indicative Programme 2007-2010«,

| — | der henviser til det regionale EU-ENPI øststrategipapir 2007-2013, som supplerer de landestrategipapirer, der er vedtaget af Kommissionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til det regionale EU-ENPI øststrategipapir 2007-2013, som supplerer de landestrategipapirer, der er vedtaget af Kommissionen,

| — | der henviser til det regionale ENPI vejledende østprogram 2007-2010, som mere detaljeret definerer fokus for intervention inden for rammerne af det østlige regionale område af det nye ENPI, |
| --- | --- |

—

der henviser til det regionale ENPI vejledende østprogram 2007-2010, som mere detaljeret definerer fokus for intervention inden for rammerne af det østlige regionale område af det nye ENPI,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Sortehavssynergien — Nyt initiativ til regionalt samarbejde« (KOM(2007)0160), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Sortehavssynergien — Nyt initiativ til regionalt samarbejde« (KOM(2007)0160),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse »Om en generel strategi for at sætte naboskabspartnerlande i stand til at deltage i Fællesskabets agenturer og programmer« (KOM(2006)0724), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse »Om en generel strategi for at sætte naboskabspartnerlande i stand til at deltage i Fællesskabets agenturer og programmer« (KOM(2006)0724),

| — | der henviser til dokumentet fra juni 2006 i serien »Occasional Papers« fra Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender »European Neighbourhood Policy: Economic Review of ENP Countries«, |
| --- | --- |

—

der henviser til dokumentet fra juni 2006 i serien »Occasional Papers« fra Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender »European Neighbourhood Policy: Economic Review of ENP Countries«,

| — | der henviser til kapacitetsopbygningsplan II til støtte for de nye medlemsstater og kandidatlandene inden for udviklingssamarbejde, som Kommissionen lancerede i juli 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapacitetsopbygningsplan II til støtte for de nye medlemsstater og kandidatlandene inden for udviklingssamarbejde, som Kommissionen lancerede i juli 2007,

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2006 om den europæiske naboskabspolitik (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2006 om den europæiske naboskabspolitik (10),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalerne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0036/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget (A6-0036/2008),

Generelle bemærkninger

| A. | der henviser til, at EU i 2006 ydede 47 524 mio. euro i statslig udviklingsbistand, hvilket er 57 % af den globale statslige udviklingsbistand, et tal, der forventes at stige til 78 626 mio. euro i 2010, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU i 2006 ydede 47 524 mio. euro i statslig udviklingsbistand, hvilket er 57 % af den globale statslige udviklingsbistand, et tal, der forventes at stige til 78 626 mio. euro i 2010,

| B. | der henviser til, de nye medlemsstater har forpligtet sig til nå et mål på 0,17 % af bruttonationalindkomsten (BNI) inden 2010 og 0,33 % inden 2015 med fremtidige bidrag for at styrke EU's rolle i det internationale udviklingssamarbejde, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, de nye medlemsstater har forpligtet sig til nå et mål på 0,17 % af bruttonationalindkomsten (BNI) inden 2010 og 0,33 % inden 2015 med fremtidige bidrag for at styrke EU's rolle i det internationale udviklingssamarbejde,

| C. | der henviser til, at de nye medlemsstaters udviklingsbistand både vedrører EU's udviklingssamarbejdspolitik og EU's naboskabspolitik, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de nye medlemsstaters udviklingsbistand både vedrører EU's udviklingssamarbejdspolitik og EU's naboskabspolitik,

| D. | der henviser til, at de lande, der er prioriteret i de nye medlemsstaters udviklingssamarbejde, er landene i Fællesskabet af Uafhængige Stater (SNG) og landene på det vestlige Balkan samt nogle få lande, der er medlem af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de lande, der er prioriteret i de nye medlemsstaters udviklingssamarbejde, er landene i Fællesskabet af Uafhængige Stater (SNG) og landene på det vestlige Balkan samt nogle få lande, der er medlem af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS),

| E. | der henviser til, at den institutionelle ramme fortsat for de nye medlemsstater er en af de store udfordringer for et effektivt udviklingssamarbejde, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den institutionelle ramme fortsat for de nye medlemsstater er en af de store udfordringer for et effektivt udviklingssamarbejde,

| F. | der henviser til, at en af de største udfordringer, som de nye medlemsstater står overfor, er nødvendigheden af at opbygge politisk og offentlig støtte til udviklingssamarbejde på tværs af partiskel, herunder støtte til de mindst udviklede lande i verden, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en af de største udfordringer, som de nye medlemsstater står overfor, er nødvendigheden af at opbygge politisk og offentlig støtte til udviklingssamarbejde på tværs af partiskel, herunder støtte til de mindst udviklede lande i verden,

| G. | der henviser til, at der bør ske en yderligere forbedring af kendskabet til udviklingsspørgsmålet i flertallet af medlemsstaterne, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der bør ske en yderligere forbedring af kendskabet til udviklingsspørgsmålet i flertallet af medlemsstaterne,

| H. | der henviser til, at medlemsstaternes ret til at følge udviklingsstrategier, der er formuleret ud fra deres nationale prioriteringer, er et fuldt ud legitimt udtryk for deres suverænitet og altid bør respekteres som sådant, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at medlemsstaternes ret til at følge udviklingsstrategier, der er formuleret ud fra deres nationale prioriteringer, er et fuldt ud legitimt udtryk for deres suverænitet og altid bør respekteres som sådant,

Prioriterede lande for de nye medlemsstater

| I. | der henviser til, at størstedelen af Estlands og Letlands bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod SNG-lande, især Georgien, Moldova og Ukraine, og Afghanistan; der henviser til, at Estlands bilaterale statslige udviklingsbistand i 2005 udgjorde 0,08 % af BNI, mens Letlands i samme år var på 0,07 %, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at størstedelen af Estlands og Letlands bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod SNG-lande, især Georgien, Moldova og Ukraine, og Afghanistan; der henviser til, at Estlands bilaterale statslige udviklingsbistand i 2005 udgjorde 0,08 % af BNI, mens Letlands i samme år var på 0,07 %,

| J. | der henviser til, at størstedelen af Litauens bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Belarus, Ukraine, Moldova, landene i Sydkaukasus, Afghanistan (Ghor-provinsen) og Irak og kun ét AVS-land, nemlig Mauretanien, og at Litauen i 2005 anvendte 0,06 % af BNI til bilateral statslig udviklingsbistand, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at størstedelen af Litauens bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Belarus, Ukraine, Moldova, landene i Sydkaukasus, Afghanistan (Ghor-provinsen) og Irak og kun ét AVS-land, nemlig Mauretanien, og at Litauen i 2005 anvendte 0,06 % af BNI til bilateral statslig udviklingsbistand,

| K. | der henviser til, at størstedelen af Polens bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Belarus, Ukraine, Moldova og Georgien, og at den i Polens tilfælde stod for 0,07 % af BNI i 2005, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at størstedelen af Polens bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Belarus, Ukraine, Moldova og Georgien, og at den i Polens tilfælde stod for 0,07 % af BNI i 2005,

| L. | der henviser til, at størstedelen af Ungarns bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod det vestlige Balkan (Montenegro, Serbien, Bosnien og Hercegovina), og at den i 2005 udgjorde 0,11 % af BNI, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at størstedelen af Ungarns bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod det vestlige Balkan (Montenegro, Serbien, Bosnien og Hercegovina), og at den i 2005 udgjorde 0,11 % af BNI,

| M. | der henviser til, at størstedelen af Rumæniens bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Moldova, Serbien og Georgien, og at Rumæniens bilaterale statslige udviklingsbistand i 2006 androg 0,04 % af BNI, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at størstedelen af Rumæniens bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Moldova, Serbien og Georgien, og at Rumæniens bilaterale statslige udviklingsbistand i 2006 androg 0,04 % af BNI,

| N. | der henviser til, at størstedelen af Sloveniens bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod det vestlige Balkan (Bosnien og Hercegovina, Montenegro, Serbien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM), Albanien) og Moldova, og at Slovenien i 2005 anvendte 0,11 % af BNI til bilateral statslig udviklingsbistand, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at størstedelen af Sloveniens bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod det vestlige Balkan (Bosnien og Hercegovina, Montenegro, Serbien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (FYROM), Albanien) og Moldova, og at Slovenien i 2005 anvendte 0,11 % af BNI til bilateral statslig udviklingsbistand,

| O. | der henviser til, at størstedelen af Slovakiets bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Serbien, Montenegro, Kirgisistan, Kasakhstan, Ukraine og Belarus, og at denne bistand for Slovakiets vedkommende i 2005 udgjorde 0,12 % af BNI, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at størstedelen af Slovakiets bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Serbien, Montenegro, Kirgisistan, Kasakhstan, Ukraine og Belarus, og at denne bistand for Slovakiets vedkommende i 2005 udgjorde 0,12 % af BNI,

| P. | der henviser til, at størstedelen af Den Tjekkiske Republiks bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Bosnien og Hercegovina, Moldova, Mongoliet, Serbien, Montenegro og Vietnam, og at Den Tjekkiske Republik i 2005 anvendte 0,11 % af BNI på bilateral statslig udviklingsbistand, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at størstedelen af Den Tjekkiske Republiks bilaterale statslige udviklingsbistand er rettet mod Bosnien og Hercegovina, Moldova, Mongoliet, Serbien, Montenegro og Vietnam, og at Den Tjekkiske Republik i 2005 anvendte 0,11 % af BNI på bilateral statslig udviklingsbistand,

| Q. | der henviser til, at Bulgarien først i slutningen af 2007 har vedtaget sin nationale strategi for internationalt udviklingssamarbejde og prioriterer Albanien, FYROM, Bosnien og Hercegovina, Ukraine og Moldova og til, at den statslige udviklingsbistand i 2005 skønnes til omkring 0,04 %, hvilket svarer til Bulgariens bidrag til multilaterale institutioner, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Bulgarien først i slutningen af 2007 har vedtaget sin nationale strategi for internationalt udviklingssamarbejde og prioriterer Albanien, FYROM, Bosnien og Hercegovina, Ukraine og Moldova og til, at den statslige udviklingsbistand i 2005 skønnes til omkring 0,04 %, hvilket svarer til Bulgariens bidrag til multilaterale institutioner,

Forholdet mellem de nye medlemsstater og AVS-landene

| R. | der henviser til, at Estland, Letland og Rumænien ikke prioriterer nogen AVS-lande under EU's politik for udviklingssamarbejde, skønt Estland ikke har udelukket, at landet i fremtiden vil etablere et bilateralt samarbejde med et af de mindst udviklede afrikanske lande i området syd for Sahara, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Estland, Letland og Rumænien ikke prioriterer nogen AVS-lande under EU's politik for udviklingssamarbejde, skønt Estland ikke har udelukket, at landet i fremtiden vil etablere et bilateralt samarbejde med et af de mindst udviklede afrikanske lande i området syd for Sahara,

| S. | der henviser til, at Bulgarien har til hensigt at prioritere afrikanske lande, som det havde bilaterale aftaler med før 1989, f.eks. Ghana, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Bulgarien har til hensigt at prioritere afrikanske lande, som det havde bilaterale aftaler med før 1989, f.eks. Ghana,

| T. | der henviser til, Den Tjekkiske Republik prioriterer Angola og Zambia, idet Angola modtager 8 % (956 000euro i 2007) og Zambia 4 % (775 000euro i 2007) af de afsatte midler; der henviser til, at der i Angola finansieres programmer inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne samt uddannelse og tværgående programmer som minerydning, styrkelse af den offentlige sektors kapacitet og fremme af det civile samfund, ligestillingen mellem mænd og kvinder og miljøet; der henviser til, at der i Zambia også finansieres programmer inden for sundhedssektoren, hvor målet er at nå millenniumudviklingsmålene som f.eks. nedbringelse af børnedødeligheden, forbedring af mødres sundhed og bekæmpelse af hiv/aids og andre sygdomme, med særligt sigte på den vestlige provins, hvor naturen er særlig fjendtlig, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, Den Tjekkiske Republik prioriterer Angola og Zambia, idet Angola modtager 8 % (956 000euro i 2007) og Zambia 4 % (775 000euro i 2007) af de afsatte midler; der henviser til, at der i Angola finansieres programmer inden for landbrug og udvikling af landdistrikterne samt uddannelse og tværgående programmer som minerydning, styrkelse af den offentlige sektors kapacitet og fremme af det civile samfund, ligestillingen mellem mænd og kvinder og miljøet; der henviser til, at der i Zambia også finansieres programmer inden for sundhedssektoren, hvor målet er at nå millenniumudviklingsmålene som f.eks. nedbringelse af børnedødeligheden, forbedring af mødres sundhed og bekæmpelse af hiv/aids og andre sygdomme, med særligt sigte på den vestlige provins, hvor naturen er særlig fjendtlig,

| U. | der henviser til, at Ungarn prioriterer Etiopien, og at Polen navnlig prioriterer Angola og Tanzania, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Ungarn prioriterer Etiopien, og at Polen navnlig prioriterer Angola og Tanzania,

| V. | der henviser til, Slovakiet prioriterer Kenya, Sudan og Mozambique, især erhvervs- og sundhedssektorerne i Kenya, og tilbyder støtte til anvendelse af vedvarende energi; der desuden henviser til, at udviklingssamarbejdet med Sudan omfatter gældsreduktion og prioriterer teknisk infrastruktur som vandforvaltning og den sociale sektor og især støtter almen grunduddannelse og grundlæggende sundhedspleje, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, Slovakiet prioriterer Kenya, Sudan og Mozambique, især erhvervs- og sundhedssektorerne i Kenya, og tilbyder støtte til anvendelse af vedvarende energi; der desuden henviser til, at udviklingssamarbejdet med Sudan omfatter gældsreduktion og prioriterer teknisk infrastruktur som vandforvaltning og den sociale sektor og især støtter almen grunduddannelse og grundlæggende sundhedspleje,

| W. | der henviser til, at Slovenien har til hensigt at prioritere Madagaskar, Niger, Mali, Burkina Faso, Uganda og Malawi gennem slovenske ikke-statslige udviklingsorganisationer og at støtte lokale samfund i sektorer som infrastruktur, uddannelse, vand, spildevandsafledning og -behandling og bæredygtig energiforsyning, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Slovenien har til hensigt at prioritere Madagaskar, Niger, Mali, Burkina Faso, Uganda og Malawi gennem slovenske ikke-statslige udviklingsorganisationer og at støtte lokale samfund i sektorer som infrastruktur, uddannelse, vand, spildevandsafledning og -behandling og bæredygtig energiforsyning,

| X. | der henviser til, at Litauen i 2006 indledte sit første bilaterale projekt i Mauretanien (bistand til udvikling af naturlige ressourcer), |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Litauen i 2006 indledte sit første bilaterale projekt i Mauretanien (bistand til udvikling af naturlige ressourcer),

| Y. | der henviser til, at en betydelig del af udviklingsbistanden i samtlige de nye medlemsstater ydes ad multilaterale kanaler, herunder EU, og at alle disse lande således indirekte bidrager til udviklingen i AVS-landene, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at en betydelig del af udviklingsbistanden i samtlige de nye medlemsstater ydes ad multilaterale kanaler, herunder EU, og at alle disse lande således indirekte bidrager til udviklingen i AVS-landene,

Forholdet mellem de nye medlemsstater og deres naboer

| Z. | der henviser til, at den europæiske naboskabspolitik er en af topprioriteringerne i EU's eksterne forbindelser med det formål at fremme god regeringsførelse og økonomisk udvikling i naboområderne og dermed reducere de politiske, økonomiske og sociale forskelle mellem medlemsstaterne og deres naboer, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at den europæiske naboskabspolitik er en af topprioriteringerne i EU's eksterne forbindelser med det formål at fremme god regeringsførelse og økonomisk udvikling i naboområderne og dermed reducere de politiske, økonomiske og sociale forskelle mellem medlemsstaterne og deres naboer,

| AA. | der henviser til, at ENP-handlingsplanerne for de tre sydkaukasiske lande (Georgien, Armenien og Aserbajdsjan) blev offentliggjort den 14. november 2006, selv om inddragelsen af de sydkaukasiske lande i den europæiske naboskabspolitik i første omgang var blevet afvist i en fodnote i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om et bredere europæisk naboskab, |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at ENP-handlingsplanerne for de tre sydkaukasiske lande (Georgien, Armenien og Aserbajdsjan) blev offentliggjort den 14. november 2006, selv om inddragelsen af de sydkaukasiske lande i den europæiske naboskabspolitik i første omgang var blevet afvist i en fodnote i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om et bredere europæisk naboskab,

| AB. | der henviser til, at handlingsplanerne skal være skræddersyet til hvert enkelt land, |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at handlingsplanerne skal være skræddersyet til hvert enkelt land,

| AC. | der henviser til, at EU traditionelt støtter en regional indfaldsvinkel i de eksterne forbindelser, |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at EU traditionelt støtter en regional indfaldsvinkel i de eksterne forbindelser,

| AD. | der henviser til, at Georgiens regering har udtrykt håb om at blive inkluderet i Sortehavsregionen sammen med Ukraine og Moldova frem for i Sydkaukasusregionen, hvilket også indgår i handlingsplanen, |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Georgiens regering har udtrykt håb om at blive inkluderet i Sortehavsregionen sammen med Ukraine og Moldova frem for i Sydkaukasusregionen, hvilket også indgår i handlingsplanen,

| AE. | der henviser til, at handlingsplanen EU-Georgien viser, at EU er rede til at tilbyde øget politisk støtte til Georgien til konfliktløsning, hvilket hidtil ikke har været tilfældet, |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at handlingsplanen EU-Georgien viser, at EU er rede til at tilbyde øget politisk støtte til Georgien til konfliktløsning, hvilket hidtil ikke har været tilfældet,

| AF. | der henviser til, at de nye medlemsstater var involveret i udviklingen af den europæiske naboskabspolitik inden deres medlemskab af EU, |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at de nye medlemsstater var involveret i udviklingen af den europæiske naboskabspolitik inden deres medlemskab af EU,

| AG. | der henviser til, at de nye medlemsstater ikke havde nogen indflydelse på handlingsplanen eller var involveret i beslutningstagningen og -processen inden medlemskabet, |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at de nye medlemsstater ikke havde nogen indflydelse på handlingsplanen eller var involveret i beslutningstagningen og -processen inden medlemskabet,

| AH. | der henviser til, at nabolande for at kunne blive omfattet af den europæiske naboskabspolitik skal have aftalte forbindelser fastlagt såsom en partnerskabs- og samarbejdsaftale eller en associeringsaftale, og at Belarus, Libyen og Syrien således er udelukket fra ENP, fordi de ikke har fastlagt sådanne aftalte forbindelser, |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at nabolande for at kunne blive omfattet af den europæiske naboskabspolitik skal have aftalte forbindelser fastlagt såsom en partnerskabs- og samarbejdsaftale eller en associeringsaftale, og at Belarus, Libyen og Syrien således er udelukket fra ENP, fordi de ikke har fastlagt sådanne aftalte forbindelser,

| AI. | der henviser til, at EU sigter mod en afbalanceret bilateral og regional strategi over for Centralasien, |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at EU sigter mod en afbalanceret bilateral og regional strategi over for Centralasien,

| AJ. | der henviser til forholdet mellem Kasakhstan, Kirgisistan, Den Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan, Usbekistan og EU er baseret på partnerskabs- og samarbejdsaftaler, samarbejdsrammer såsom BAKU-initiativet samt forskellige instrumenter inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til forholdet mellem Kasakhstan, Kirgisistan, Den Russiske Føderation, Tadsjikistan, Turkmenistan, Usbekistan og EU er baseret på partnerskabs- og samarbejdsaftaler, samarbejdsrammer såsom BAKU-initiativet samt forskellige instrumenter inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,

| AK. | der henviser til, at alle EU's nabolande uanset spørgsmålet om eventuelt medlemskab har lige muligheder for at etablere privilegerede forbindelser med EU, baseret på fælles interesser og fælles værdier, efter deres egne ønsker, |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at alle EU's nabolande uanset spørgsmålet om eventuelt medlemskab har lige muligheder for at etablere privilegerede forbindelser med EU, baseret på fælles interesser og fælles værdier, efter deres egne ønsker,

| AL. | der henviser til, at hovedfordelen ved handlingsplanen er, at den kan bistå landene med at fastlægge prioriteter og være en rettesnor for EU's støtte til deres bestræbelser, |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at hovedfordelen ved handlingsplanen er, at den kan bistå landene med at fastlægge prioriteter og være en rettesnor for EU's støtte til deres bestræbelser,

| AM. | der henviser til, at Bulgarien og Polen allerede er omfattet af grænseoverskridende samarbejde med relevante ENP-partnere, |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at Bulgarien og Polen allerede er omfattet af grænseoverskridende samarbejde med relevante ENP-partnere,

| AN. | der henviser til, at de nye medlemsstaters rolle i udveksling af overgangserfaringer vil blive taget i brug og bidrage til erfaringerne i de »gamle« medlemsstater gennem TAIEX- og partnerskabsprogrammerne, |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at de nye medlemsstaters rolle i udveksling af overgangserfaringer vil blive taget i brug og bidrage til erfaringerne i de »gamle« medlemsstater gennem TAIEX- og partnerskabsprogrammerne,

Offentlig oplysningskampagne

| AO. | der henviser til, at det nuværende niveau for udgifter til oplysningskampagner om udviklingsspørgsmål i de fleste lande, der er medlem af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) er på i alt ca. 190 mio. euro i alt eller 0,25 % af den samlede statslige udviklingsbistand, |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at det nuværende niveau for udgifter til oplysningskampagner om udviklingsspørgsmål i de fleste lande, der er medlem af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) er på i alt ca. 190 mio. euro i alt eller 0,25 % af den samlede statslige udviklingsbistand,

| AP. | der henviser til, at alle de nye medlemsstater med undtagelse af Polen og Malta betragter udviklingsuddannelse som en prioritering i deres nationale platforme, |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at alle de nye medlemsstater med undtagelse af Polen og Malta betragter udviklingsuddannelse som en prioritering i deres nationale platforme,

| AQ. | der henviser til, at ingen af de nye medlemsstater endnu har en udformet en national strategi for udviklingsuddannelse, |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at ingen af de nye medlemsstater endnu har en udformet en national strategi for udviklingsuddannelse,

| AR. | der henviser til, at kun 12 % af borgerne i OECD-landene rent faktisk har hørt om millenniumudviklingsmålene, og at 62 % af dem, der har, ikke er klar over, hvad de står for og til, at 17 % af EU's borgere som følge af korruptionen og den opfattelse, at bistanden ikke kommer de fattige til gode, ikke ved, om den gør en forskel (dette tal er 34 % i Portugal, 24 % i Italien, 23 % i Irland og 22 % i Spanien), |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at kun 12 % af borgerne i OECD-landene rent faktisk har hørt om millenniumudviklingsmålene, og at 62 % af dem, der har, ikke er klar over, hvad de står for og til, at 17 % af EU's borgere som følge af korruptionen og den opfattelse, at bistanden ikke kommer de fattige til gode, ikke ved, om den gør en forskel (dette tal er 34 % i Portugal, 24 % i Italien, 23 % i Irland og 22 % i Spanien),

| AS. | der henviser til, at kun 29 % af EU's borgere mener, at der vil være sket en mindskelse af problemerne med ekstrem fattigdom og sult inden 2015, idet de hyppigst nævnte hindringer er mangel på penge eller ressourcer (18 %), mangel på vilje (18 %) og opgavens størrelse (14 %), |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at kun 29 % af EU's borgere mener, at der vil være sket en mindskelse af problemerne med ekstrem fattigdom og sult inden 2015, idet de hyppigst nævnte hindringer er mangel på penge eller ressourcer (18 %), mangel på vilje (18 %) og opgavens størrelse (14 %),

| AT. | der henviser til, at det i en rapport under FN's udviklingsprogram foreslås, at Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber eller går længere end 3 % i offentlig udviklingsbistand som et mindstemål for en offentlig oplysningskampagne og udgifter til udviklingsuddannelse, |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at det i en rapport under FN's udviklingsprogram foreslås, at Kommissionen og medlemsstaterne tilstræber eller går længere end 3 % i offentlig udviklingsbistand som et mindstemål for en offentlig oplysningskampagne og udgifter til udviklingsuddannelse,

| 1. | understreger, at udviklingspolitikken indgår fuldt ud i den gældende fællesskabsret, og henviser til de nye medlemsstaters internationale forpligtelser på dette område; betoner, at EU bør bistå de nye medlemsstater med at integrere de gældende fællesskabsbestemmelser i deres nationale lovgivning; |
| --- | --- |

1.

understreger, at udviklingspolitikken indgår fuldt ud i den gældende fællesskabsret, og henviser til de nye medlemsstaters internationale forpligtelser på dette område; betoner, at EU bør bistå de nye medlemsstater med at integrere de gældende fællesskabsbestemmelser i deres nationale lovgivning;

| 2. | henviser til, at de ti nye medlemsstater tiltrådte »Den europæiske konsensus om udvikling« inden et år efter deres tiltrædelse og accepterede at gennemføre en ambitiøs udviklingsplan og arbejde hen imod at opfylde millenniumudviklingsmålene inden for den fastsatte tidsramme; |
| --- | --- |

2.

henviser til, at de ti nye medlemsstater tiltrådte »Den europæiske konsensus om udvikling« inden et år efter deres tiltrædelse og accepterede at gennemføre en ambitiøs udviklingsplan og arbejde hen imod at opfylde millenniumudviklingsmålene inden for den fastsatte tidsramme;

| 3. | er bekymret for, at mange af de nye medlemsstater ikke vil være i stand til at nå målet på 0,17 % af BNI i statslig udviklingsbistand inden 2010, og at nogle måske endog vil opleve, at den statslige udviklingsbistand falder i takt med generelle budgetnedskæringer som følge af behovet for at begrænse den offentlige gæld; |
| --- | --- |

3.

er bekymret for, at mange af de nye medlemsstater ikke vil være i stand til at nå målet på 0,17 % af BNI i statslig udviklingsbistand inden 2010, og at nogle måske endog vil opleve, at den statslige udviklingsbistand falder i takt med generelle budgetnedskæringer som følge af behovet for at begrænse den offentlige gæld;

| 4. | understreger de nye medlemsstaters erfaringer, især under overgangsprocessen, og finder, at god regeringsførelse og fremme af demokratiet må være EU's primære målsætninger i spørgsmål om udviklingssamarbejde; opfordrer indtrængende EU's institutioner til med henblik på at forbedre kvaliteten af udviklingssamarbejdet at gøre brug af de erfaringer, de nye medlemsstater har høstet på dette område, |
| --- | --- |

4.

understreger de nye medlemsstaters erfaringer, især under overgangsprocessen, og finder, at god regeringsførelse og fremme af demokratiet må være EU's primære målsætninger i spørgsmål om udviklingssamarbejde; opfordrer indtrængende EU's institutioner til med henblik på at forbedre kvaliteten af udviklingssamarbejdet at gøre brug af de erfaringer, de nye medlemsstater har høstet på dette område,

| 5. | mener, at de nye medlemsstater gennem en aktiv samarbejdspolitik vil bidrage til at fremme respekten for de grundlæggende rettigheder og solidariteten med de nye generationer i de tredjelande, der er omfattet af EU's naboskabspolitik; |
| --- | --- |

5.

mener, at de nye medlemsstater gennem en aktiv samarbejdspolitik vil bidrage til at fremme respekten for de grundlæggende rettigheder og solidariteten med de nye generationer i de tredjelande, der er omfattet af EU's naboskabspolitik;

| 6. | understreger det konkrete udbytte, de nye medlemsstater har af at deltage i udviklingssamarbejdspolitikken, især på områderne økonomisk udvikling og handel; |
| --- | --- |

6.

understreger det konkrete udbytte, de nye medlemsstater har af at deltage i udviklingssamarbejdspolitikken, især på områderne økonomisk udvikling og handel;

| 7. | glæder sig over Kommissionens nye strategi, som er mere vidtrækkende end den traditionelle udviklingspolitik, og som skaber nye partnerskabsforbindelser med udviklingslandene; |
| --- | --- |

7.

glæder sig over Kommissionens nye strategi, som er mere vidtrækkende end den traditionelle udviklingspolitik, og som skaber nye partnerskabsforbindelser med udviklingslandene;

| 8. | glæder sig over, at det internationale samfund er villigt til at acceptere princippet om fælles ansvar i forbindelse med humanitære nødsituationer; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over, at det internationale samfund er villigt til at acceptere princippet om fælles ansvar i forbindelse med humanitære nødsituationer;

| 9. | foreslår, at de nye og gamle medlemsstater arbejder mere proaktivt sammen inden for EU for at sikre, at situationen i bestemte lande omfattet af ENP overvåges på mere hensigtsmæssig måde, således at EU i sin politik kan reagere med større fleksibilitet over for disse lande; |
| --- | --- |

9.

foreslår, at de nye og gamle medlemsstater arbejder mere proaktivt sammen inden for EU for at sikre, at situationen i bestemte lande omfattet af ENP overvåges på mere hensigtsmæssig måde, således at EU i sin politik kan reagere med større fleksibilitet over for disse lande;

| 10. | understreger forbindelsen mellem udvikling og migration, som er en stor udfordring for de fleste af de nye medlemsstater, som udgør EU's ydre grænser; |
| --- | --- |

10.

understreger forbindelsen mellem udvikling og migration, som er en stor udfordring for de fleste af de nye medlemsstater, som udgør EU's ydre grænser;

| 11. | anerkender de fremskridt, de nye medlemsstater har gjort i deres udvikling fra lande, der modtog bistand, til donorlande, og noterer sig de udfordringer, der venter forude; |
| --- | --- |

11.

anerkender de fremskridt, de nye medlemsstater har gjort i deres udvikling fra lande, der modtog bistand, til donorlande, og noterer sig de udfordringer, der venter forude;

| 12. | konstaterer, at de nye medlemsstaters prioriterede områder efter overgangsperioden er bestemt af deres historiske relationer og tilknytning til deres naboer, og at størstedelen af de nye medlemsstaters samarbejdsbudget er rettet mod deres umiddelbare naboer og SNG-landene; opfordrer EU til at benytte den lejlighed, som de nye landes tiltrædelse udgør, til at styrke EU's strategiske tilstedeværelse i Østeuropa, Centralasien og Kaukasus, som er regioner, der hidtil i mindre grad har været omfattet af den europæiske bistand, men som står over for mange udfordringer på udviklingsområdet; |
| --- | --- |

12.

konstaterer, at de nye medlemsstaters prioriterede områder efter overgangsperioden er bestemt af deres historiske relationer og tilknytning til deres naboer, og at størstedelen af de nye medlemsstaters samarbejdsbudget er rettet mod deres umiddelbare naboer og SNG-landene; opfordrer EU til at benytte den lejlighed, som de nye landes tiltrædelse udgør, til at styrke EU's strategiske tilstedeværelse i Østeuropa, Centralasien og Kaukasus, som er regioner, der hidtil i mindre grad har været omfattet af den europæiske bistand, men som står over for mange udfordringer på udviklingsområdet;

| 13. | betoner, at også en effektiv indsats for fremme af demokrati og retsstatsforhold, der er vigtige indsatsområder for de nye medlemsstater, er et middel til på længere sigt at begrænse fattigdommen, hvilket er det overordnede mål for den europæiske udviklingspolitik som fastlagt i det finansielle instrument for udviklingssamarbejde; |
| --- | --- |

13.

betoner, at også en effektiv indsats for fremme af demokrati og retsstatsforhold, der er vigtige indsatsområder for de nye medlemsstater, er et middel til på længere sigt at begrænse fattigdommen, hvilket er det overordnede mål for den europæiske udviklingspolitik som fastlagt i det finansielle instrument for udviklingssamarbejde;

| 14. | henviser til den østlige dimension af EU's forbindelser udadtil og mener, at en ny forsamling bestående af EU og nabolandene (svarende til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Euro-Middelhavs-partnerskabet Euromed og Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling Eurolat) kan bygge på historiske erfaringer, øge de nye medlemsstaters input i EU-politikker, bidrage til, at den europæiske naboskabspolitik formes i fællesskab og henlede nabolandes opmærksomhed på nye politiske områder; |
| --- | --- |

14.

henviser til den østlige dimension af EU's forbindelser udadtil og mener, at en ny forsamling bestående af EU og nabolandene (svarende til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU, Euro-Middelhavs-partnerskabet Euromed og Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling Eurolat) kan bygge på historiske erfaringer, øge de nye medlemsstaters input i EU-politikker, bidrage til, at den europæiske naboskabspolitik formes i fællesskab og henlede nabolandes opmærksomhed på nye politiske områder;

| 15. | er klar over, at de fleste medlemsstater i deres udenrigsministerier har afdelinger, som specifikt skal tage sig af udviklingssamarbejdet, men henstiller dog til dem, at de styrker koordineringen i deres egne ministerier, koordineringen indbyrdes og koordineringen med andre medlemsstater i det omfang det godkendes af de nationale parlamenter og lokale myndigheder i beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

15.

er klar over, at de fleste medlemsstater i deres udenrigsministerier har afdelinger, som specifikt skal tage sig af udviklingssamarbejdet, men henstiller dog til dem, at de styrker koordineringen i deres egne ministerier, koordineringen indbyrdes og koordineringen med andre medlemsstater i det omfang det godkendes af de nationale parlamenter og lokale myndigheder i beslutningsprocessen;

| 16. | er klar over, at opbygning af de relevante institutioner og gennemførelse af politikkerne er en tidkrævende proces; |
| --- | --- |

16.

er klar over, at opbygning af de relevante institutioner og gennemførelse af politikkerne er en tidkrævende proces;

| 17. | er klar over, at den største udfordring for de nye medlemsstater i de kommende år vil være væksten i budgetterne og oplysningsaktiviteterne; |
| --- | --- |

17.

er klar over, at den største udfordring for de nye medlemsstater i de kommende år vil være væksten i budgetterne og oplysningsaktiviteterne;

| 18. | hilser ovennævnte rammestrategi »The European Consensus on Development: the Contribution of Development Education and Awareness Raising« velkommen og understreger, at Parlamentet bør spille en vigtig rolle ved at påpege den nuværende og potentielle betydning af udviklingsuddannelse og oplysning i såvel den formelle som den uformelle uddannelse i de nye medlemsstater; |
| --- | --- |

18.

hilser ovennævnte rammestrategi »The European Consensus on Development: the Contribution of Development Education and Awareness Raising« velkommen og understreger, at Parlamentet bør spille en vigtig rolle ved at påpege den nuværende og potentielle betydning af udviklingsuddannelse og oplysning i såvel den formelle som den uformelle uddannelse i de nye medlemsstater;

| 19. | mener, at langsigtede projekter, der satser på partnere og sektorer, hvor de nye medlemsstater har en forholdsvis fordel og kan overføre erfaringer, har en optimal nytteværdi i den globale fattigdomsudryddelsesproces; |
| --- | --- |

19.

mener, at langsigtede projekter, der satser på partnere og sektorer, hvor de nye medlemsstater har en forholdsvis fordel og kan overføre erfaringer, har en optimal nytteværdi i den globale fattigdomsudryddelsesproces;

| 20. | opfordrer til arbejdsdeling mellem medlemsstaterne i spørgsmålet om merværdien af de enkelte aktørers indsats med sigte på et effektivt samarbejde; |
| --- | --- |

20.

opfordrer til arbejdsdeling mellem medlemsstaterne i spørgsmålet om merværdien af de enkelte aktørers indsats med sigte på et effektivt samarbejde;

| 21. | mener, at langt de fleste af de nye medlemsstater kunne prioritere udviklingspolitikken højere og gennemføre en bedre internt koordineret tilgang til den strategiske planlægning (med undtagelse af Litauen, hvis udenrigsministerium er hovedministeriet for planlægning og forvaltning af statslig udviklingsbistand); |
| --- | --- |

21.

mener, at langt de fleste af de nye medlemsstater kunne prioritere udviklingspolitikken højere og gennemføre en bedre internt koordineret tilgang til den strategiske planlægning (med undtagelse af Litauen, hvis udenrigsministerium er hovedministeriet for planlægning og forvaltning af statslig udviklingsbistand);

| 22. | fastslår, at EU's målsætning med hensyn til de nye medlemsstater ikke kun er at udnytte deres erfaringer, men også at hjælpe dem med at styrke deres rolle som donorer; tilskynder derfor både de gamle og de nye medlemsstater til i fællesskab at opstille en realistisk tidsplan med sigte på en tilnærmelse af de nye medlemsstater til EU's mål for udviklingsbistand under hensyntagen til mulighederne og begrænsningerne i partnerskabet mellem gamle og nye medlemsstater; |
| --- | --- |

22.

fastslår, at EU's målsætning med hensyn til de nye medlemsstater ikke kun er at udnytte deres erfaringer, men også at hjælpe dem med at styrke deres rolle som donorer; tilskynder derfor både de gamle og de nye medlemsstater til i fællesskab at opstille en realistisk tidsplan med sigte på en tilnærmelse af de nye medlemsstater til EU's mål for udviklingsbistand under hensyntagen til mulighederne og begrænsningerne i partnerskabet mellem gamle og nye medlemsstater;

| 23. | understreger, at de nye medlemsstater skal inddrages fuldt ud i udvekslingen af erfaringer og specifik uddannelse på de områder, der vedrører planlægning, gennemførelse og evaluering af udviklingssamarbejdspolitikken; tager de forskellige erfaringer med kapacitetsopbygningsordninger til efterretning og opfordrer til, at der gennemføres yderligere forbedringer, f.eks. for at hindre udskiftningen af offentligt ansatte; |
| --- | --- |

23.

understreger, at de nye medlemsstater skal inddrages fuldt ud i udvekslingen af erfaringer og specifik uddannelse på de områder, der vedrører planlægning, gennemførelse og evaluering af udviklingssamarbejdspolitikken; tager de forskellige erfaringer med kapacitetsopbygningsordninger til efterretning og opfordrer til, at der gennemføres yderligere forbedringer, f.eks. for at hindre udskiftningen af offentligt ansatte;

| 24. | henviser til, at det er vigtigt, at der er en permanent dialog med ansvarlige tjenestemænd i de nye medlemsstater og i tiltrædelses- og kandidatlandene; understreger betydningen af teknisk bistand fra EuropeAid i forbindelse med tilrettelæggelsen af uddannelseskurser, seminarer og konferencer og specifik teknisk bistand med henblik på at opfylde de behov, som disse lande giver udtryk for; understreger i denne forbindelse vigtigheden af de aktiviteter, der finansieres af Kommissionens generaldirektorat for udvikling; |
| --- | --- |

24.

henviser til, at det er vigtigt, at der er en permanent dialog med ansvarlige tjenestemænd i de nye medlemsstater og i tiltrædelses- og kandidatlandene; understreger betydningen af teknisk bistand fra EuropeAid i forbindelse med tilrettelæggelsen af uddannelseskurser, seminarer og konferencer og specifik teknisk bistand med henblik på at opfylde de behov, som disse lande giver udtryk for; understreger i denne forbindelse vigtigheden af de aktiviteter, der finansieres af Kommissionens generaldirektorat for udvikling;

| 25. | beklager, at arbejdsgruppen om styrkelse af kapaciteterne i de nye medlemsstater ikke har holdt møder i 2007, da behovet for forøgelse af kapaciteterne i de nye medlemsstater inden for samarbejde og udvikling er presserende, og da EU's udvidelsesproces stadig er i gang; |
| --- | --- |

25.

beklager, at arbejdsgruppen om styrkelse af kapaciteterne i de nye medlemsstater ikke har holdt møder i 2007, da behovet for forøgelse af kapaciteterne i de nye medlemsstater inden for samarbejde og udvikling er presserende, og da EU's udvidelsesproces stadig er i gang;

| 26. | ønsker genaktivering af denne arbejdsgruppe, idet det sikres, dels at dens aktiviteter kommer til at omfatte en repræsentation fra Parlamentets Udviklingsudvalg eller dettes sekretariat samt en repræsentation fra TRIALOG, som er projekt med et snævert samarbejde med de europæiske udviklings-ngo'er, og dels at dens mandat øges under hensyntagen til de specifikke problemer i de nye medlemsstater på områderne udvikling og samarbejde; |
| --- | --- |

26.

ønsker genaktivering af denne arbejdsgruppe, idet det sikres, dels at dens aktiviteter kommer til at omfatte en repræsentation fra Parlamentets Udviklingsudvalg eller dettes sekretariat samt en repræsentation fra TRIALOG, som er projekt med et snævert samarbejde med de europæiske udviklings-ngo'er, og dels at dens mandat øges under hensyntagen til de specifikke problemer i de nye medlemsstater på områderne udvikling og samarbejde;

| 27. | understreger betydningen af partnerskabsprojekter af større eller mindre omfang i det øjemed at oplære personale i nye medlemsstater ved hjælp af teknisk bistand af høj kvalitet, hvilket kun Ungarn og Slovakiet har anmodet om midler til; |
| --- | --- |

27.

understreger betydningen af partnerskabsprojekter af større eller mindre omfang i det øjemed at oplære personale i nye medlemsstater ved hjælp af teknisk bistand af høj kvalitet, hvilket kun Ungarn og Slovakiet har anmodet om midler til;

| 28. | opfordrer til interparlamentariske møder to gange om året mellem Parlamentet og parlamenterne i de nye medlemsstater med fokus på udviklings- og samarbejdsspørgsmål samt etablering af et særligt netværk på dette område; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til interparlamentariske møder to gange om året mellem Parlamentet og parlamenterne i de nye medlemsstater med fokus på udviklings- og samarbejdsspørgsmål samt etablering af et særligt netværk på dette område;

| 29. | mener, at deltagelse af de nye medlemsstater i udvalget for Den Europæiske Udviklingsfond vil kunne give forhandlingerne en ekstra dimension og vil kunne bidrage til at opbygge landenes tekniske kapacitet yderligere; |
| --- | --- |

29.

mener, at deltagelse af de nye medlemsstater i udvalget for Den Europæiske Udviklingsfond vil kunne give forhandlingerne en ekstra dimension og vil kunne bidrage til at opbygge landenes tekniske kapacitet yderligere;

| 30. | noterer sig den manglende anerkendelse i offentligheden af de prioriterede mål for udviklingssamarbejdet i nogle af de nye medlemsstater og opfordrer til en samlet kommunikations- og uddannelsesstrategi med henblik på at afhjælpe denne mangel; fremhæver betydningen af oplysning om udvikling i skolernes læreplaner samt mediernes rolle for at skabe opmærksomhed i befolkningen og indføre en tradition for frivilligt internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

30.

noterer sig den manglende anerkendelse i offentligheden af de prioriterede mål for udviklingssamarbejdet i nogle af de nye medlemsstater og opfordrer til en samlet kommunikations- og uddannelsesstrategi med henblik på at afhjælpe denne mangel; fremhæver betydningen af oplysning om udvikling i skolernes læreplaner samt mediernes rolle for at skabe opmærksomhed i befolkningen og indføre en tradition for frivilligt internationalt samarbejde;

| 31. | anser det for vigtigt at udarbejde en betænkning om oplysning om udviklingsuddannelse og dennes betydning for gennemførelsen af den europæiske konsensus om udvikling, hvori udviklingsuddannelsens og oplysningens nuværende og potentielle rolle i den formelle og uformelle uddannelse i Europa, navnlig i de nye medlemsstater, fremhæves; |
| --- | --- |

31.

anser det for vigtigt at udarbejde en betænkning om oplysning om udviklingsuddannelse og dennes betydning for gennemførelsen af den europæiske konsensus om udvikling, hvori udviklingsuddannelsens og oplysningens nuværende og potentielle rolle i den formelle og uformelle uddannelse i Europa, navnlig i de nye medlemsstater, fremhæves;

| 32. | henviser til, at befolkningen i de nye medlemsstater allerede er bevidst om spørgsmål vedrørende humanitær bistand, hvad deres betydelige støtte i forbindelse med tsunamien i 2004 var et bevis på, og hvilket kan være et udgangspunkt for at oplyse befolkningen om behovet for konkrete og mere langsigtede tilsagn som led i en effektiv udviklingspolitik; |
| --- | --- |

32.

henviser til, at befolkningen i de nye medlemsstater allerede er bevidst om spørgsmål vedrørende humanitær bistand, hvad deres betydelige støtte i forbindelse med tsunamien i 2004 var et bevis på, og hvilket kan være et udgangspunkt for at oplyse befolkningen om behovet for konkrete og mere langsigtede tilsagn som led i en effektiv udviklingspolitik;

| 33. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en specifik oplysningskampagne, der fokuserer på de komparative fordele og værditilvæksten i forbindelse med de nye medlemsstater, hvad angår samarbejds- og udviklingsspørgsmål; |
| --- | --- |

33.

opfordrer Kommissionen til at iværksætte en specifik oplysningskampagne, der fokuserer på de komparative fordele og værditilvæksten i forbindelse med de nye medlemsstater, hvad angår samarbejds- og udviklingsspørgsmål;

| 34. | opfordrer til øget koordinering mellem de relevante nationale aktører og en hensigtsmæssig inddragelse af de ikke-statslige organisationer og de lokale myndigheder, når de nationale politikker skal udformes; |
| --- | --- |

34.

opfordrer til øget koordinering mellem de relevante nationale aktører og en hensigtsmæssig inddragelse af de ikke-statslige organisationer og de lokale myndigheder, når de nationale politikker skal udformes;

| 35. | opfordrer Kommissionen til aktivt at inddrage nye medlemsstater i udarbejdelsen af og forhandlinger om handlingsplaner samt i overvågningen af disse planers gennemførelse; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til aktivt at inddrage nye medlemsstater i udarbejdelsen af og forhandlinger om handlingsplaner samt i overvågningen af disse planers gennemførelse;

| 36. | konstaterer, at de nye medlemsstater ved en overgang til helt ubundet udviklingsbistand kan udgøre et godt eksempel for samtlige medlemsstater; |
| --- | --- |

36.

konstaterer, at de nye medlemsstater ved en overgang til helt ubundet udviklingsbistand kan udgøre et godt eksempel for samtlige medlemsstater;

| 37. | konstaterer, at alle medlemsstater bør fastsætte frister for overgang til helt ubundet udviklingsbistand, idet bundet bistand på længere sigt hverken gavner god regeringsførelse eller bidrager til at opfylde målsætningerne for udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

37.

konstaterer, at alle medlemsstater bør fastsætte frister for overgang til helt ubundet udviklingsbistand, idet bundet bistand på længere sigt hverken gavner god regeringsførelse eller bidrager til at opfylde målsætningerne for udviklingssamarbejdet;

| 38. | konstaterer, at sammenhængen mellem den private sektor og udviklingssamarbejdet giver de nye medlemsstater et lovende fremtidsperspektiv, og at en mere aktiv deltagelse af private virksomheder fra disse stater i politikken for offentlige indkøb på EU-plan kan øge bevidstheden om udviklingssamarbejdet;
  *
  ** |
| --- | --- |

38.

konstaterer, at sammenhængen mellem den private sektor og udviklingssamarbejdet giver de nye medlemsstater et lovende fremtidsperspektiv, og at en mere aktiv deltagelse af private virksomheder fra disse stater i politikken for offentlige indkøb på EU-plan kan øge bevidstheden om udviklingssamarbejdet;

*

**

| 39. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

39.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3. Senest ændret ved afgørelse nr. 1/2006 truffet af AVS-EF-Ministerrådet (EUT L 247 af 9.9.2006, s. 22).

(2)  EUT L 209 af 11.8.2005, s. 27.

(3)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(4)  Erklæringen om den europæiske konsensus om humanitær bistand blev vedtaget af Rådet den 19. november 2007 og af Europa-Parlamentet den 29. november 2007 og blev undertegnet af formændene for Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet den 18. december 2007.

(5)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

(6)  EUT C 87 E af 7.4.2004, s. 506.

(7)  EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1.

(8)  EUT L 32 af 4.2.2006, s. 80.

(9)  EUT L 21 af 25.1.2005, s. 9.

(10)  EUT C 287 E af 24.11.2006, s. 312.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/48

---

Adfærdskodeks for våbeneksport

P6_TA(2008)0101

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om EU's adfærdskodeks om våbeneksport — Rådets manglende vedtagelse af den fælles holdning og omdannelse af kodeksen til et retligt bindende instrument

(2009/C 66 E/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 103, stk. 4,

| A. | der henviser til, at 2008 er tiåret for vedtagelsen af EU's adfærdskodeks om våbeneksport (kodeksen), |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at 2008 er tiåret for vedtagelsen af EU's adfærdskodeks om våbeneksport (kodeksen),

| B. | der henviser til, at Coreper for mere end to år siden, nemlig den 30. juni 2005, på det tekniske plan godkendte ordlyden af den fælles holdning, som var resultatet af en grundig revision af kodeksen og havde til formål at omdanne kodeksen til et effektivt instrument til kontrol med EU-virksomheders våbeneksport fra EU's territorium, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Coreper for mere end to år siden, nemlig den 30. juni 2005, på det tekniske plan godkendte ordlyden af den fælles holdning, som var resultatet af en grundig revision af kodeksen og havde til formål at omdanne kodeksen til et effektivt instrument til kontrol med EU-virksomheders våbeneksport fra EU's territorium,

| C. | der henviser til, at hvis den fælles holdning vedtages, bliver kodeksen et instrument til kontrol med våbeneksport, der er retligt bindende for alle medlemsstater, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at hvis den fælles holdning vedtages, bliver kodeksen et instrument til kontrol med våbeneksport, der er retligt bindende for alle medlemsstater,

| D. | der henviser til, at Parlamentet gentagne gange klart har tilsluttet sig den fælles holdning, bl.a. i sin beslutning af 18. januar 2007 om Rådets syvende og ottende årsberetning i henhold til punkt 8 i de operative bestemmelser i Den Europæiske Unions adfærdskodeks for våbeneksport (1), |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet gentagne gange klart har tilsluttet sig den fælles holdning, bl.a. i sin beslutning af 18. januar 2007 om Rådets syvende og ottende årsberetning i henhold til punkt 8 i de operative bestemmelser i Den Europæiske Unions adfærdskodeks for våbeneksport (1),

| E. | der henviser til, at Rådet siden 2005 ikke desto mindre har undladt at vedtage denne fælles holdning på politisk plan, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Rådet siden 2005 ikke desto mindre har undladt at vedtage denne fælles holdning på politisk plan,

| F. | der henviser til, at der aldrig er blevet forelagt en officiel begrundelse for denne manglende vedtagelse, men at den tydeligvis hænger sammen med visse medlemsstaters ønske om at ophæve den nuværende EU-embargo vedrørende våbeneksport til Folkerepublikken Kina, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der aldrig er blevet forelagt en officiel begrundelse for denne manglende vedtagelse, men at den tydeligvis hænger sammen med visse medlemsstaters ønske om at ophæve den nuværende EU-embargo vedrørende våbeneksport til Folkerepublikken Kina,

| G. | der henviser til, at dette spørgsmål igen er blevet meget presserende på grund af følgende udvikling:






  i) | undertegnelsen af Lissabontraktaten, som forpligter EU til at handle som en globalt ansvarlig aktør |
| --- | --- | --- |

G.

der henviser til, at dette spørgsmål igen er blevet meget presserende på grund af følgende udvikling:

i)

undertegnelsen af Lissabontraktaten, som forpligter EU til at handle som en globalt ansvarlig aktør

| ii) | udviklingen inden for den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), som indebærer stadig flere militære og civile missioner uden for EU's grænser, hvor EU-personel kan blive truet med våben, som tidligere er blevet leveret af EU-medlemsstater |
| --- | --- |

ii)

udviklingen inden for den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), som indebærer stadig flere militære og civile missioner uden for EU's grænser, hvor EU-personel kan blive truet med våben, som tidligere er blevet leveret af EU-medlemsstater

| iii) | de seneste tilkendegivelser fra EU-medlemsstater, der viser, at de er rede til at øge deres våbeneksport for at fremme deres økonomiske interesser |
| --- | --- |

iii)

de seneste tilkendegivelser fra EU-medlemsstater, der viser, at de er rede til at øge deres våbeneksport for at fremme deres økonomiske interesser

| iv) | adskillige initiativer til harmonisering af de nationale våbenopkøbspolitikker såvel som våbeneksporten og våbensalget inden for EU, |
| --- | --- |

iv)

adskillige initiativer til harmonisering af de nationale våbenopkøbspolitikker såvel som våbeneksporten og våbensalget inden for EU,

| H. | der henviser til, at dette arbejde til trods for de positive bestræbelser i Rådets arbejdsgruppe for våben (COARM) på yderligere at forbedre kodeksen og dens anvendelse undergraves af våbeneksporten fra medlemsstater til lande, der befinder sig i en konfliktsituation, ikke har den fornødne stabilitet eller ikke respekterer menneskerettighederne, og som således skal betragtes som »uansvarlige bestemmelsessteder« i henhold til kodeksen, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at dette arbejde til trods for de positive bestræbelser i Rådets arbejdsgruppe for våben (COARM) på yderligere at forbedre kodeksen og dens anvendelse undergraves af våbeneksporten fra medlemsstater til lande, der befinder sig i en konfliktsituation, ikke har den fornødne stabilitet eller ikke respekterer menneskerettighederne, og som således skal betragtes som »uansvarlige bestemmelsessteder« i henhold til kodeksen,

| I. | der henviser til, at den manglende politiske vilje til at ændre kodeksen til en fælles holdning er uforenelig med den ledende rolle, som Den Europæiske Union og dens medlemsstater ønsker at indtage i forbindelse med fremme af retlige instrumenter til kontrol med al international offentlig og privat våbeneksport, herunder våbenhandelstraktaten, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den manglende politiske vilje til at ændre kodeksen til en fælles holdning er uforenelig med den ledende rolle, som Den Europæiske Union og dens medlemsstater ønsker at indtage i forbindelse med fremme af retlige instrumenter til kontrol med al international offentlig og privat våbeneksport, herunder våbenhandelstraktaten,

| 1. | beklager i betragtning af tiåret for kodeksens vedtagelse, at den politisk fastlåste situation hidtil har hindret vedtagelsen af den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

beklager i betragtning af tiåret for kodeksens vedtagelse, at den politisk fastlåste situation hidtil har hindret vedtagelsen af den fælles holdning;

| 2. | opfordrer indtrængende det slovenske formandskab til at gøre vedtagelsen af den fælles holdning til et fast punkt på dagsordenen for alle samlinger i Rådet (almindelige anliggender), indtil der er fundet en løsning på spørgsmålet; |
| --- | --- |

2.

opfordrer indtrængende det slovenske formandskab til at gøre vedtagelsen af den fælles holdning til et fast punkt på dagsordenen for alle samlinger i Rådet (almindelige anliggender), indtil der er fundet en løsning på spørgsmålet;

| 3. | opfordrer indtrængende de af EU's medlemsstater, der er imod en retligt bindende adfærdskodeks, til at tage deres holdning op til fornyet overvejelse; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende de af EU's medlemsstater, der er imod en retligt bindende adfærdskodeks, til at tage deres holdning op til fornyet overvejelse;

| 4. | mener, at EU's bidrag til en internationalt bindende traktat om våbenhandel vil opnå større troværdighed, så snart EU's egen våbenkontrolordning bliver juridisk bindende; |
| --- | --- |

4.

mener, at EU's bidrag til en internationalt bindende traktat om våbenhandel vil opnå større troværdighed, så snart EU's egen våbenkontrolordning bliver juridisk bindende;

| 5. | er endvidere overbevist om, at der sideløbende med vedtagelsen af den fælles holdning bl.a. bør træffes foranstaltninger til at:






  a) | forhindre uansvarlig våbeneksport gennem streng håndhævelse af kodeksens kriterier for både virksomheder og nationale væbnede styrker |
| --- | --- | --- |

5.

er endvidere overbevist om, at der sideløbende med vedtagelsen af den fælles holdning bl.a. bør træffes foranstaltninger til at:

a)

forhindre uansvarlig våbeneksport gennem streng håndhævelse af kodeksens kriterier for både virksomheder og nationale væbnede styrker

| b) | forbedre og gennemføre kontrol med våbenmæglere og forhindre ulovlig våbenhandel og -transport med fly og med skib |
| --- | --- |

b)

forbedre og gennemføre kontrol med våbenmæglere og forhindre ulovlig våbenhandel og -transport med fly og med skib

| c) | sikre øjeblikkelig undersøgelse af de seneste påstande om overtrædelser af våbenembargoer |
| --- | --- |

c)

sikre øjeblikkelig undersøgelse af de seneste påstande om overtrædelser af våbenembargoer

| d) | forhindre salg til private mellemmænd af våben, der er indsamlet under operationer som led i den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik og reformen af sikkerhedssektoren samt andre EU-initiativer, og senere eksport heraf |
| --- | --- |

d)

forhindre salg til private mellemmænd af våben, der er indsamlet under operationer som led i den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik og reformen af sikkerhedssektoren samt andre EU-initiativer, og senere eksport heraf

| e) | forbedre gennemsigtigheden og kvaliteten af de oplysninger, som forelægges af EU's medlemsstater i forbindelse med årsberetningen om kodeksen; |
| --- | --- |

e)

forbedre gennemsigtigheden og kvaliteten af de oplysninger, som forelægges af EU's medlemsstater i forbindelse med årsberetningen om kodeksen;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 244 E af 18.10.2007, s. 210.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/49 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/49

---

Fængslede kvinders særlige situation

P6_TA(2008)0102

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om fængslede kvinders særlige situation og følgerne af forældres fængsling for det sociale liv og familielivet (2007/2116(INI))

(2009/C 66 E/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EU-traktatens artikel 6 og 7 og artikel 4 i Den Europæiske Unions nye charter om grundlæggende rettigheder, der blev undertegnet den 12. december 2007 (1), vedrørende beskyttelsen af menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-traktatens artikel 6 og 7 og artikel 4 i Den Europæiske Unions nye charter om grundlæggende rettigheder, der blev undertegnet den 12. december 2007 (1), vedrørende beskyttelsen af menneskerettighederne,

| — | der henviser til Verdenserklæringen om Menneskerettigheder, især artikel 5, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, især artikel 7, den europæiske konvention af 1987 til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf (den europæiske torturforebyggelseskonvention) og den valgfrie protokol hertil om indførelse af en ordning med internationale og nationale uafhængige organers regelmæssige besøg på interneringssteder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Verdenserklæringen om Menneskerettigheder, især artikel 5, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, især artikel 7, den europæiske konvention af 1987 til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf (den europæiske torturforebyggelseskonvention) og den valgfrie protokol hertil om indførelse af en ordning med internationale og nationale uafhængige organers regelmæssige besøg på interneringssteder,

| — | der henviser til artikel 3 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, de dertil hørende protokoller og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, de dertil hørende protokoller og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis,

| — | der henviser til den ovenfor nævnte europæiske torturforebyggelseskonvention, som har dannet grundlag for Europarådets Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf samt de rapporter, der udfærdiges i henhold til konventionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ovenfor nævnte europæiske torturforebyggelseskonvention, som har dannet grundlag for Europarådets Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur og Umenneskelig eller Vanærende Behandling eller Straf samt de rapporter, der udfærdiges i henhold til konventionen,

| — | der henviser til FN's anbefalede mindsteregler for behandling af fængslede af 1957 og de erklæringer og principper, som FN's Generalforsamling har vedtaget på dette område, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's anbefalede mindsteregler for behandling af fængslede af 1957 og de erklæringer og principper, som FN's Generalforsamling har vedtaget på dette område,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder af 20. november 1989,

| — | der henviser til beslutninger og henstillinger vedtaget af Europarådets Ministerkomité, særlig Europarådets resolution (73)5 om samtlige mindsteregler for behandling af indsatte, henstilling R(87)3 om de europæiske fængselsregler og henstilling R(2006)2 om de europæiske fængselsregler, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutninger og henstillinger vedtaget af Europarådets Ministerkomité, særlig Europarådets resolution (73)5 om samtlige mindsteregler for behandling af indsatte, henstilling R(87)3 om de europæiske fængselsregler og henstilling R(2006)2 om de europæiske fængselsregler,

| — | der henviser til henstillinger vedtaget af Europarådets parlamentariske forsamling, herunder henstilling R(2006)1747 om udarbejdelse af et europæisk fængselscharter og henstilling R(2000)1469 om mødre og spædbørn i fængsel, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstillinger vedtaget af Europarådets parlamentariske forsamling, herunder henstilling R(2006)1747 om udarbejdelse af et europæisk fængselscharter og henstilling R(2000)1469 om mødre og spædbørn i fængsel,

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 1989 om kvinder og børn i fængsel (2), sin beslutning af 18. januar 1996 om dårlige fængselsforhold i Den Europæiske Union (3), sin beslutning af 17. december 1998 om fængselsforholdene i Den Europæiske Union: Indretning og alternativer til straf (4), og sin henstilling af 9. marts 2004 til Rådet om indsattes rettigheder i Den Europæiske Union (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 1989 om kvinder og børn i fængsel (2), sin beslutning af 18. januar 1996 om dårlige fængselsforhold i Den Europæiske Union (3), sin beslutning af 17. december 1998 om fængselsforholdene i Den Europæiske Union: Indretning og alternativer til straf (4), og sin henstilling af 9. marts 2004 til Rådet om indsattes rettigheder i Den Europæiske Union (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0033/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0033/2008),

| A. | der henviser til, at enhver indsat i medfør af de internationale (6) og europæiske konventioner har krav på at blive behandlet i overensstemmelse med menneskerettighederne, og at fængselsvilkårene skal være i overensstemmelse med principperne om menneskelig værdighed, ikke-diskrimination og respekt for privatliv og familieliv samt være underlagt uafhængige organers regelmæssige evaluering, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at enhver indsat i medfør af de internationale (6) og europæiske konventioner har krav på at blive behandlet i overensstemmelse med menneskerettighederne, og at fængselsvilkårene skal være i overensstemmelse med principperne om menneskelig værdighed, ikke-diskrimination og respekt for privatliv og familieliv samt være underlagt uafhængige organers regelmæssige evaluering,

| B. | der henviser til, at der skal tages hensyn til indsatte kvinders særlige behov og situation i medlemsstaternes domsafgørelser, straffelovgivning og fængselsinstitutioner, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der skal tages hensyn til indsatte kvinders særlige behov og situation i medlemsstaternes domsafgørelser, straffelovgivning og fængselsinstitutioner,

| C. | der henviser til, at der bør gennemføres konkrete tiltag, der tager hensyn til kvinders særlige behov, navnlig anvendelsen af alternative straffe, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der bør gennemføres konkrete tiltag, der tager hensyn til kvinders særlige behov, navnlig anvendelsen af alternative straffe,

| D. | der henviser til, at indsatte gravide kvinder skal have adgang til den nødvendige støtte, information og de nødvendige faciliteter, således at graviditet og fødsel kan forløbe forsvarligt, og især have adgang til sund kost, passende sanitære forhold, frisk luft, motion og svangreomsorg, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at indsatte gravide kvinder skal have adgang til den nødvendige støtte, information og de nødvendige faciliteter, således at graviditet og fødsel kan forløbe forsvarligt, og især have adgang til sund kost, passende sanitære forhold, frisk luft, motion og svangreomsorg,

| E. | der henviser til, at alle indsatte af begge køn skal have lige adgang til lægehjælp, men at der i fængselspolitikken kan tages særligt hensyn til forebyggelse, opfølgning og behandling af kvindespecifikke helbredsproblemer, såvel fysiske som mentale, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at alle indsatte af begge køn skal have lige adgang til lægehjælp, men at der i fængselspolitikken kan tages særligt hensyn til forebyggelse, opfølgning og behandling af kvindespecifikke helbredsproblemer, såvel fysiske som mentale,

| F. | der henviser til, at moderens mentale og fysiske helbred skal ses i sammenhæng med barnets, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at moderens mentale og fysiske helbred skal ses i sammenhæng med barnets,

| G. | der henviser til, at et stort antal indsatte kvinder er eller har været afhængige af narkotika eller andre stoffer, hvilket kan være årsag til mentale eller adfærdsmæssige forstyrrelser, som kræver passende medicinsk eller social og psykologisk behandling inden for rammerne af en overordnet fængselssundhedspolitik, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et stort antal indsatte kvinder er eller har været afhængige af narkotika eller andre stoffer, hvilket kan være årsag til mentale eller adfærdsmæssige forstyrrelser, som kræver passende medicinsk eller social og psykologisk behandling inden for rammerne af en overordnet fængselssundhedspolitik,

| H. | der henviser til, at man i dag er klar over, at mange af de indsatte kvinder har været udsat for vold, seksuelt misbrug eller mishandling i familien eller i parforholdet, at de lider under betydelig økonomisk og psykologisk afhængighed, og at der er en direkte sammenhæng mellem disse forhold og deres kriminelle fortid og de fysiske og psykiske følgevirkninger, f.eks. i form af posttraumatisk stress, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at man i dag er klar over, at mange af de indsatte kvinder har været udsat for vold, seksuelt misbrug eller mishandling i familien eller i parforholdet, at de lider under betydelig økonomisk og psykologisk afhængighed, og at der er en direkte sammenhæng mellem disse forhold og deres kriminelle fortid og de fysiske og psykiske følgevirkninger, f.eks. i form af posttraumatisk stress,

| I. | der henviser til, at fængselspersonalet skal være tilstrækkeligt uddannet i og bevidst om at tage hensyn til ligestillingsaspektet og til de indsatte kvinders særlige behov og situation; der henviser til, at der burde udvises særlig opmærksomhed over for de mest sårbare af disse indsatte, nemlig de mindreårige og de handicappede, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fængselspersonalet skal være tilstrækkeligt uddannet i og bevidst om at tage hensyn til ligestillingsaspektet og til de indsatte kvinders særlige behov og situation; der henviser til, at der burde udvises særlig opmærksomhed over for de mest sårbare af disse indsatte, nemlig de mindreårige og de handicappede,

| J. | der henviser til, at opretholdelsen af de familiemæssige bånd er en afgørende faktor for forebyggelsen af tilbagefald og for den sociale reintegration og er en ret, som alle de indsatte, deres børn og øvrige familiemedlemmer har, og at udøvelsen af denne ret ofte kompliceres i særlig grad for kvinderne på grund af de få fængselsinstitutioner for kvinder, hvilket bevirker, at institutionerne ofte ligger langt væk fra familien, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at opretholdelsen af de familiemæssige bånd er en afgørende faktor for forebyggelsen af tilbagefald og for den sociale reintegration og er en ret, som alle de indsatte, deres børn og øvrige familiemedlemmer har, og at udøvelsen af denne ret ofte kompliceres i særlig grad for kvinderne på grund af de få fængselsinstitutioner for kvinder, hvilket bevirker, at institutionerne ofte ligger langt væk fra familien,

| K. | der henviser til, at der altid skal tages hensyn til barnets tarv, når der træffes afgørelser om dets adskillelse fra eller forbliven hos den indsatte forælder, at det under alle omstændigheder skal sikres, at den anden forælder kan udøve sin forældremyndighed, og at der skal indføres de nødvendige procedurer til sikring af, at de følelsesmæssige bånd til familien (søskende, bedsteforældre og andre familiemedlemmer) kan opretholdes, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der altid skal tages hensyn til barnets tarv, når der træffes afgørelser om dets adskillelse fra eller forbliven hos den indsatte forælder, at det under alle omstændigheder skal sikres, at den anden forælder kan udøve sin forældremyndighed, og at der skal indføres de nødvendige procedurer til sikring af, at de følelsesmæssige bånd til familien (søskende, bedsteforældre og andre familiemedlemmer) kan opretholdes,

| L. | der henviser til, at de kontraherende stater i medfør af førnævnte konvention om barnets rettigheder (og derudover i medfør af andre internationale instrumenter) har forpligtet sig til at sikre ethvert barn uden nogen form for forskelsbehandling og uafhængigt af dets forældres retlige status opfyldelsen af alle dets rettigheder i henhold til denne konvention, navnlig retten til tilstrækkelig lægehjælp, fritidsaktiviteter og uddannelse, og at denne forpligtelse ligeledes gælder børn, der bor sammen med en indsat forælder, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at de kontraherende stater i medfør af førnævnte konvention om barnets rettigheder (og derudover i medfør af andre internationale instrumenter) har forpligtet sig til at sikre ethvert barn uden nogen form for forskelsbehandling og uafhængigt af dets forældres retlige status opfyldelsen af alle dets rettigheder i henhold til denne konvention, navnlig retten til tilstrækkelig lægehjælp, fritidsaktiviteter og uddannelse, og at denne forpligtelse ligeledes gælder børn, der bor sammen med en indsat forælder,

| M. | der henviser til, at fængselsinstitutionerne ud over at straffe ulovlige handlinger også skal varetage opgaven med at reintegrere de indsatte socialt og fagligt, idet de tager hensyn til den sociale udstødelse og fattigdom, som ofte kendetegner et stort antal indsattes fortid af begge køn, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fængselsinstitutionerne ud over at straffe ulovlige handlinger også skal varetage opgaven med at reintegrere de indsatte socialt og fagligt, idet de tager hensyn til den sociale udstødelse og fattigdom, som ofte kendetegner et stort antal indsattes fortid af begge køn,

| N. | der henviser til, at mange af de kvinder, der indsættes i fængslerne, er involveret i løbende retlige procedurer (fjernelse fra hjemmet, anbringelse i pleje, skilsmisse eller separation, udsættelse af bolig osv.), hvilket indebærer, at de pågældende befinder sig i en sårbar situation og i en permanent tilstand af usikkerhed og stress, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mange af de kvinder, der indsættes i fængslerne, er involveret i løbende retlige procedurer (fjernelse fra hjemmet, anbringelse i pleje, skilsmisse eller separation, udsættelse af bolig osv.), hvilket indebærer, at de pågældende befinder sig i en sårbar situation og i en permanent tilstand af usikkerhed og stress,

| O. | der henviser til, at indsatte i mange tilfælde savner viden om deres muligheder i samfundet, og at manglende, mistet eller ugyldig administrativ dokumentation (identitetskort, sygesikringskort, familiekort osv.), hvad enten den indsatte har mistet dem eller dokumenterne er ugyldige, i praksis ofte hindrer de pågældende i at udøve de rettigheder, som alle borgere i medlemsstaterne har, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at indsatte i mange tilfælde savner viden om deres muligheder i samfundet, og at manglende, mistet eller ugyldig administrativ dokumentation (identitetskort, sygesikringskort, familiekort osv.), hvad enten den indsatte har mistet dem eller dokumenterne er ugyldige, i praksis ofte hindrer de pågældende i at udøve de rettigheder, som alle borgere i medlemsstaterne har,

| P. | der henviser til, at indsatte kvinders og mænds lige adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse og fritidsaktiviteter under indsættelsen er grundlæggende for deres psykiske ligevægt og deres reintegration i samfundet og arbejdslivet, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at indsatte kvinders og mænds lige adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse og fritidsaktiviteter under indsættelsen er grundlæggende for deres psykiske ligevægt og deres reintegration i samfundet og arbejdslivet,

| Q. | der henviser til, at tilbuddene til indsatte af begge køn om uddannelse, beskæftigelse, fritid og personlig udvikling, uanset hvor omfattende de er, ikke i sig selv er tilstrækkelige, og at det er nødvendigt at udarbejde ledsageprogrammer med henblik på at inddrage dem i planlægningen og gennemførelsen af deres reintegration, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at tilbuddene til indsatte af begge køn om uddannelse, beskæftigelse, fritid og personlig udvikling, uanset hvor omfattende de er, ikke i sig selv er tilstrækkelige, og at det er nødvendigt at udarbejde ledsageprogrammer med henblik på at inddrage dem i planlægningen og gennemførelsen af deres reintegration,

| R. | der henviser til, at de indsatte kvinder uden nogen form for forskelsbehandling skal have adgang til lønnet beskæftigelse og deltagelse i frivilligt arbejde såvel som forskellige muligheder for erhvervsuddannelse og medborgerkundskab, der peger frem mod deres udslusning i samfundet efter endt afsoning og er tilpasset arbejdsmarkedets krav, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de indsatte kvinder uden nogen form for forskelsbehandling skal have adgang til lønnet beskæftigelse og deltagelse i frivilligt arbejde såvel som forskellige muligheder for erhvervsuddannelse og medborgerkundskab, der peger frem mod deres udslusning i samfundet efter endt afsoning og er tilpasset arbejdsmarkedets krav,

| S. | der henviser til, at den sociale reintegration af de indsatte af begge køn og forebyggelsen af tilbagefald afhænger af kvaliteten af de rammer, der stilles til rådighed under indsættelsen, navnlig samarbejdet med virksomheder og sociale myndigheder, samt af den opfølgning og faglige og sociale bistand, der tilbydes efter udstået straf, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den sociale reintegration af de indsatte af begge køn og forebyggelsen af tilbagefald afhænger af kvaliteten af de rammer, der stilles til rådighed under indsættelsen, navnlig samarbejdet med virksomheder og sociale myndigheder, samt af den opfølgning og faglige og sociale bistand, der tilbydes efter udstået straf,

| T. | der henviser til, at der er stort behov for kønsopdelte, generelle, sammenlignelige og aktuelle data og statistikker, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der er stort behov for kønsopdelte, generelle, sammenlignelige og aktuelle data og statistikker,

Fængselsvilkår

| 1. | opfordrer medlemsstaterne til at investere tilstrækkelige ressourcer i modernisering og tilpasning af deres fængselsinfrastruktur og til at gennemføre Europarådets ovennævnte henstilling R(2006)2 med henblik på at sikre fængselsvilkår, der respekterer den menneskelige værdighed og de grundlæggende rettigheder, navnlig for så vidt angår boligforhold, sundhed, hygiejne, ernæring, ventilation og lys; |
| --- | --- |

1.

opfordrer medlemsstaterne til at investere tilstrækkelige ressourcer i modernisering og tilpasning af deres fængselsinfrastruktur og til at gennemføre Europarådets ovennævnte henstilling R(2006)2 med henblik på at sikre fængselsvilkår, der respekterer den menneskelige værdighed og de grundlæggende rettigheder, navnlig for så vidt angår boligforhold, sundhed, hygiejne, ernæring, ventilation og lys;

| 2. | gentager sin anmodning til Kommissionen og Rådet angående vedtagelsen i medfør af artikel 6 i EU-traktaten af en rammebeslutning om minimumsstandarder til beskyttelse af de indsattes rettigheder (således som også Europarådet anbefaler i ovennævnte henstilling R(2006)2) og opfordrer Rådet til at formidle og fremme efterlevelsen af Europarådets fængselsregler med det mål for øje at øge harmoniseringen af fængselsforholdene i EU, især ved at tage hensyn til kvinders særlige behov, såvel som ved en klar erklæring om rettigheder og pligter for indsatte af begge køn; |
| --- | --- |

2.

gentager sin anmodning til Kommissionen og Rådet angående vedtagelsen i medfør af artikel 6 i EU-traktaten af en rammebeslutning om minimumsstandarder til beskyttelse af de indsattes rettigheder (således som også Europarådet anbefaler i ovennævnte henstilling R(2006)2) og opfordrer Rådet til at formidle og fremme efterlevelsen af Europarådets fængselsregler med det mål for øje at øge harmoniseringen af fængselsforholdene i EU, især ved at tage hensyn til kvinders særlige behov, såvel som ved en klar erklæring om rettigheder og pligter for indsatte af begge køn;

| 3. | tilskynder Kommissionen til i sin årsberetning om menneskerettigheder at medtage en evaluering af overholdelsen af de mandlige og kvindelige indsattes grundlæggende rettigheder og de særlige fængselsvilkår, der gælder for kvinder; |
| --- | --- |

3.

tilskynder Kommissionen til i sin årsberetning om menneskerettigheder at medtage en evaluering af overholdelsen af de mandlige og kvindelige indsattes grundlæggende rettigheder og de særlige fængselsvilkår, der gælder for kvinder;

| 4. | opfordrer medlemsstaterne og kandidatlandene til at ratificere den valgfrie protokol til den europæiske torturforebyggelseskonvention om opbygning af et uafhængigt kontrolsystem for fængsler og tilskynder Rådet og Kommissionen til at fremme ratificeringen af denne konvention og den tilhørende protokol inden for rammerne af EU's udenrigspolitik; |
| --- | --- |

4.

opfordrer medlemsstaterne og kandidatlandene til at ratificere den valgfrie protokol til den europæiske torturforebyggelseskonvention om opbygning af et uafhængigt kontrolsystem for fængsler og tilskynder Rådet og Kommissionen til at fremme ratificeringen af denne konvention og den tilhørende protokol inden for rammerne af EU's udenrigspolitik;

| 5. | minder om, at forvaltningen af fængslerne skal leve op til nationale og internationale, juridiske standarder, og at dette bør sikres ved jævnlige inspektioner fra de kompetente myndigheders side; |
| --- | --- |

5.

minder om, at forvaltningen af fængslerne skal leve op til nationale og internationale, juridiske standarder, og at dette bør sikres ved jævnlige inspektioner fra de kompetente myndigheders side;

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at tage alle nødvendige skridt til at sikre ro og orden i fængslerne og personalets og de indsattes sikkerhed ved at forebygge voldelige og krænkende situationer, som kvinder og indsatte tilhørende etniske eller sociale minoriteter er særlige sårbare over for; |
| --- | --- |

6.

opfordrer medlemsstaterne til at tage alle nødvendige skridt til at sikre ro og orden i fængslerne og personalets og de indsattes sikkerhed ved at forebygge voldelige og krænkende situationer, som kvinder og indsatte tilhørende etniske eller sociale minoriteter er særlige sårbare over for;

| 7. | opfordrer samtlige medlemsstater til at give de indsatte kvinder adgang til de forebyggelseskampagner, der gennemføres i samfundet, f.eks. vedrørende tidlig påvisning af bryst- og livmoderkræft, og til at sikre lige adgang til de nationale programmer for familieplanlægning; |
| --- | --- |

7.

opfordrer samtlige medlemsstater til at give de indsatte kvinder adgang til de forebyggelseskampagner, der gennemføres i samfundet, f.eks. vedrørende tidlig påvisning af bryst- og livmoderkræft, og til at sikre lige adgang til de nationale programmer for familieplanlægning;

| 8. | minder om de særlige forhold, der gør sig gældende i kvindefængsler, og insisterer på oprettelsen af strukturer, der kan garantere kvindelige indsattes sikkerhed og reintegrering i samfundet; minder endvidere om, at der for kvinder, der har været udsat for misbrug, udnyttelse og udstødelse, er behov for ordninger med genhusning i et miljø, der svarer til deres individuelle behov; |
| --- | --- |

8.

minder om de særlige forhold, der gør sig gældende i kvindefængsler, og insisterer på oprettelsen af strukturer, der kan garantere kvindelige indsattes sikkerhed og reintegrering i samfundet; minder endvidere om, at der for kvinder, der har været udsat for misbrug, udnyttelse og udstødelse, er behov for ordninger med genhusning i et miljø, der svarer til deres individuelle behov;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere ligestillingsaspektet i deres fængselspolitik og fængselsinstitutioner og til i højere grad at tage hensyn til kvinders specifikke forhold og til de indsatte kvinders ofte traumatiske fortid, navnlig ved at bevidstgøre og uddanne sundheds- og vagtpersonalet hensigtsmæssigt, og ved at undervise kvinderne i grundlæggende værdier:






  a) | gennem integrering af kønsaspektet ved indsamling af data på alle områder, hvor det er muligt, hvilket kan bidrage til at belyse kvindernes problemer og behov; |
| --- | --- | --- |

9.

opfordrer medlemsstaterne til at integrere ligestillingsaspektet i deres fængselspolitik og fængselsinstitutioner og til i højere grad at tage hensyn til kvinders specifikke forhold og til de indsatte kvinders ofte traumatiske fortid, navnlig ved at bevidstgøre og uddanne sundheds- og vagtpersonalet hensigtsmæssigt, og ved at undervise kvinderne i grundlæggende værdier:

a)

gennem integrering af kønsaspektet ved indsamling af data på alle områder, hvor det er muligt, hvilket kan bidrage til at belyse kvindernes problemer og behov;

| b) | gennem nedsættelse i alle medlemsstaterne af en undersøgelseskommission og indførelse af ordninger med permanent mægling for effektivt at kunne føre tilsyn med forholdene for de indsatte og afhjælpe årsagerne til den forskelsbehandling, som kvinder stadig udsættes for i fængselsvæsenet; |
| --- | --- |

b)

gennem nedsættelse i alle medlemsstaterne af en undersøgelseskommission og indførelse af ordninger med permanent mægling for effektivt at kunne føre tilsyn med forholdene for de indsatte og afhjælpe årsagerne til den forskelsbehandling, som kvinder stadig udsættes for i fængselsvæsenet;

| c) | ved i debatter på lokalt, regionalt og nationalt plan at henlede opmærksomheden på indsatte kvinders behov for derigennem at tilskynde til positive foranstaltninger i forbindelse med den sociale indsats, bolig- og uddannelsesforhold m.m.; |
| --- | --- |

c)

ved i debatter på lokalt, regionalt og nationalt plan at henlede opmærksomheden på indsatte kvinders behov for derigennem at tilskynde til positive foranstaltninger i forbindelse med den sociale indsats, bolig- og uddannelsesforhold m.m.;

| d) | ved overvejende at have et kvindeligt personale, herunder kvindeligt sundhedspersonale, hvor der er kvindelige indsatte. |
| --- | --- |

d)

ved overvejende at have et kvindeligt personale, herunder kvindeligt sundhedspersonale, hvor der er kvindelige indsatte.

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at garantere lige og ikke-diskriminerende adgang for kvinder til alle former for lægehjælp af samme kvalitet, som den resten af befolkningen får tilbudt, med henblik på effektivt at forebygge og behandle kvindespecifikke sygdomme; |
| --- | --- |

10.

opfordrer medlemsstaterne til at garantere lige og ikke-diskriminerende adgang for kvinder til alle former for lægehjælp af samme kvalitet, som den resten af befolkningen får tilbudt, med henblik på effektivt at forebygge og behandle kvindespecifikke sygdomme;

| 11. | minder om, at det er nødvendigt at sørge for, at der i fængselsvæsenet i højere grad tages hensyn til indsatte kvinders særlige hygiejnebehov og til forsyningen med de nødvendige hygiejneartikler; |
| --- | --- |

11.

minder om, at det er nødvendigt at sørge for, at der i fængselsvæsenet i højere grad tages hensyn til indsatte kvinders særlige hygiejnebehov og til forsyningen med de nødvendige hygiejneartikler;

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage en overordnet fængselssundhedspolitik, som indebærer påvisning og behandling af fysiske og mentale forstyrrelser allerede ved indsættelsen og ydelse af medicinsk og psykologisk hjælp til alle indsatte af begge køn, der er misbrugere, dog under hensyntagen til kvindespecifikke forhold; |
| --- | --- |

12.

opfordrer medlemsstaterne til at vedtage en overordnet fængselssundhedspolitik, som indebærer påvisning og behandling af fysiske og mentale forstyrrelser allerede ved indsættelsen og ydelse af medicinsk og psykologisk hjælp til alle indsatte af begge køn, der er misbrugere, dog under hensyntagen til kvindespecifikke forhold;

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at tage alle nødvendige skridt for at kunne yde psykologhjælp til alle kvindelige indsatte, især til kvinder, der har været udsat for vold eller mishandling, og til enlige mødre og mindreårige kriminelle, med det formål at sikre dem bedre beskyttelse samt give dem mulighed for at opretholde og forbedre deres familierelationer og sociale netværk og dermed også forbedre deres chancer for integrering i samfundet; opfordrer til, at de ansatte i fængselsvæsenet uddannes og orienteres om den særlige sårbarhed, der er kendetegnende for kvindelige indsatte; |
| --- | --- |

13.

opfordrer medlemsstaterne til at tage alle nødvendige skridt for at kunne yde psykologhjælp til alle kvindelige indsatte, især til kvinder, der har været udsat for vold eller mishandling, og til enlige mødre og mindreårige kriminelle, med det formål at sikre dem bedre beskyttelse samt give dem mulighed for at opretholde og forbedre deres familierelationer og sociale netværk og dermed også forbedre deres chancer for integrering i samfundet; opfordrer til, at de ansatte i fængselsvæsenet uddannes og orienteres om den særlige sårbarhed, der er kendetegnende for kvindelige indsatte;

| 14. | anbefaler, at fængsling af gravide kvinder og mødre med ansvar for små børn kun anvendes som sidste udvej, og at disse kvinder i sådanne ekstreme tilfælde får tildelt en større celle, helst en enecelle, og vises særlig opmærksomhed, især med hensyn til ernæring og hygiejne; mener desuden, at gravide indsatte bør kunne modtage kvalificeret svangreomsorg og deltage i forældrekurser af samme kvalitet som gravide uden for fængslet; |
| --- | --- |

14.

anbefaler, at fængsling af gravide kvinder og mødre med ansvar for små børn kun anvendes som sidste udvej, og at disse kvinder i sådanne ekstreme tilfælde får tildelt en større celle, helst en enecelle, og vises særlig opmærksomhed, især med hensyn til ernæring og hygiejne; mener desuden, at gravide indsatte bør kunne modtage kvalificeret svangreomsorg og deltage i forældrekurser af samme kvalitet som gravide uden for fængslet;

| 15. | gør opmærksom på, at barnet ved ukomplicerede fødsler i fængsler fjernes fra moderen inden for 24-72 timer efter fødslen, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje alternative løsninger; |
| --- | --- |

15.

gør opmærksom på, at barnet ved ukomplicerede fødsler i fængsler fjernes fra moderen inden for 24-72 timer efter fødslen, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje alternative løsninger;

| 16. | understreger nødvendigheden af, at retssystemet respekterer barnets rettigheder i behandlingen af sager, som vedrører fængsling af mødre; |
| --- | --- |

16.

understreger nødvendigheden af, at retssystemet respekterer barnets rettigheder i behandlingen af sager, som vedrører fængsling af mødre;

| 17. | anmoder medlemsstaterne om at udvise den størst mulige respekt over for den seksuelle orientering og over for forskellige samlivsformer, som ikke er i strid med lovgivningen; |
| --- | --- |

17.

anmoder medlemsstaterne om at udvise den størst mulige respekt over for den seksuelle orientering og over for forskellige samlivsformer, som ikke er i strid med lovgivningen;

| 18. | betoner, at det er nødvendigt fremover at undlade indsættelse af piger og drenge på 18 år og derunder i fængsler beregnet for voksne; |
| --- | --- |

18.

betoner, at det er nødvendigt fremover at undlade indsættelse af piger og drenge på 18 år og derunder i fængsler beregnet for voksne;

Opretholdelse af de familiemæssige bånd og sociale netværk

| 19. | anbefaler, at andre straffemetoder end fængsling som f.eks. forskellige former for samfundstjeneste anvendes oftere, især når det drejer sig om mødre, når den pådømte straf er forholdsvis mild og risikoen for offentlighedens sikkerhed er lav, og i de tilfælde, hvor fængsling kan medføre alvorlige forstyrrelser i familielivet, navnlig når mødrene er eneforsørgere eller har små børn, eller når de har ansvaret for pasning eller pleje af afhængige eller handicappede personer; minder om, at de retslige myndigheder bør tage hensyn til disse forhold, når de vælger straf, navnlig til den retsforfulgtes børns tarv; opfordrer desuden til, at det overvejes, om også de mandlige indsatte, som har ansvaret for pasning af mindreårige børn eller har andre forsørgerbyrder, kan være omfattet af de samme foranstaltninger som dem, der gælder for mødre; |
| --- | --- |

19.

anbefaler, at andre straffemetoder end fængsling som f.eks. forskellige former for samfundstjeneste anvendes oftere, især når det drejer sig om mødre, når den pådømte straf er forholdsvis mild og risikoen for offentlighedens sikkerhed er lav, og i de tilfælde, hvor fængsling kan medføre alvorlige forstyrrelser i familielivet, navnlig når mødrene er eneforsørgere eller har små børn, eller når de har ansvaret for pasning eller pleje af afhængige eller handicappede personer; minder om, at de retslige myndigheder bør tage hensyn til disse forhold, når de vælger straf, navnlig til den retsforfulgtes børns tarv; opfordrer desuden til, at det overvejes, om også de mandlige indsatte, som har ansvaret for pasning af mindreårige børn eller har andre forsørgerbyrder, kan være omfattet af de samme foranstaltninger som dem, der gælder for mødre;

| 20. | understreger, at konsekvenserne af afsondring og angst for gravide indsattes helbred også på sigt kan få alvorlige eller endda farlige konsekvenser for barnet, hvilket der i allerhøjeste grad må tages hensyn til ved beslutninger om fængsling; |
| --- | --- |

20.

understreger, at konsekvenserne af afsondring og angst for gravide indsattes helbred også på sigt kan få alvorlige eller endda farlige konsekvenser for barnet, hvilket der i allerhøjeste grad må tages hensyn til ved beslutninger om fængsling;

| 21. | insisterer endvidere på nødvendigheden af, at domsmyndighederne undersøger, hvorvidt der er børn tilknyttet den sigtede, inden der træffes afgørelse om fængsling, eller at der ved domfældelse tages skridt til at sikre, at barnets rettigheder respekteres i fuld udstrækning; |
| --- | --- |

21.

insisterer endvidere på nødvendigheden af, at domsmyndighederne undersøger, hvorvidt der er børn tilknyttet den sigtede, inden der træffes afgørelse om fængsling, eller at der ved domfældelse tages skridt til at sikre, at barnets rettigheder respekteres i fuld udstrækning;

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at øge antallet af kvindefængsler og fordele dem bedre over hele landet, så de indsatte kvinder lettere kan opretholde de familiemæssige og venskabelige bånd, ligesom de skal have mulighed for at deltage i religiøse ceremonier; |
| --- | --- |

22.

opfordrer medlemsstaterne til at øge antallet af kvindefængsler og fordele dem bedre over hele landet, så de indsatte kvinder lettere kan opretholde de familiemæssige og venskabelige bånd, ligesom de skal have mulighed for at deltage i religiøse ceremonier;

| 23. | anbefaler, at medlemsstaterne tilskynder fængselsinstitutionerne til at vedtage fleksible regler om hyppighed og varighed af og vilkår og tidspunkter for de besøg, som skal være tilladt familie, venner og tredjepart; |
| --- | --- |

23.

anbefaler, at medlemsstaterne tilskynder fængselsinstitutionerne til at vedtage fleksible regler om hyppighed og varighed af og vilkår og tidspunkter for de besøg, som skal være tilladt familie, venner og tredjepart;

| 24. | opfordrer medlemsstaterne til at lette familiens forening og navnlig de fængslede forældres samvær med deres børn, medmindre det strider mod barnets tarv, gennem etablering af modtagelsesfaciliteter, hvor atmosfæren afviger fra fængselsmiljøet, og hvor der kan foregå fælles aktiviteter og en passende følelsesmæssig kontakt; |
| --- | --- |

24.

opfordrer medlemsstaterne til at lette familiens forening og navnlig de fængslede forældres samvær med deres børn, medmindre det strider mod barnets tarv, gennem etablering af modtagelsesfaciliteter, hvor atmosfæren afviger fra fængselsmiljøet, og hvor der kan foregå fælles aktiviteter og en passende følelsesmæssig kontakt;

| 25. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overholde deres internationale forpligtelser ved at sikre ligeret og ligebehandling for børn, der bor sammen med deres indsatte forælder, og at skabe livsvilkår, som passer til deres behov, i fuldstændigt uafhængige afdelinger, der befinder sig så langt væk som muligt fra det almindelige fængselsmiljø, som gør det muligt for dem at gå i daginstitutioner eller de normale skoler, og som omfatter en fleksibel og liberal udgangsordning med ledsagelse af familiemedlemmer eller personale fra sammenslutninger, der beskæftiger sig med at beskytte børn, hvilket giver dem mulighed for en god fysisk, mental, moralsk og social udvikling, og som omfatter den nødvendige infrastruktur og kvalificeret personale, som kan bistå de indsatte mødre i udøvelsen af deres uddannelses- og opdragelsesmæssige ansvar; anbefaler ligeledes, at det i forbindelse med mindre børn i fængsler gøres lettere for den anden forælder at udøve sin forældremyndighed; |
| --- | --- |

25.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at overholde deres internationale forpligtelser ved at sikre ligeret og ligebehandling for børn, der bor sammen med deres indsatte forælder, og at skabe livsvilkår, som passer til deres behov, i fuldstændigt uafhængige afdelinger, der befinder sig så langt væk som muligt fra det almindelige fængselsmiljø, som gør det muligt for dem at gå i daginstitutioner eller de normale skoler, og som omfatter en fleksibel og liberal udgangsordning med ledsagelse af familiemedlemmer eller personale fra sammenslutninger, der beskæftiger sig med at beskytte børn, hvilket giver dem mulighed for en god fysisk, mental, moralsk og social udvikling, og som omfatter den nødvendige infrastruktur og kvalificeret personale, som kan bistå de indsatte mødre i udøvelsen af deres uddannelses- og opdragelsesmæssige ansvar; anbefaler ligeledes, at det i forbindelse med mindre børn i fængsler gøres lettere for den anden forælder at udøve sin forældremyndighed;

| 26. | beklager, at mange kvindelige indsatte er enlige mødre, og at de mister kontakten til deres børn, sommetider for altid; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde og gennemføre alternative tiltag til at forebygge total adskillelse; |
| --- | --- |

26.

beklager, at mange kvindelige indsatte er enlige mødre, og at de mister kontakten til deres børn, sommetider for altid; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde og gennemføre alternative tiltag til at forebygge total adskillelse;

| 27. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre alle indsatte gratis retshjælp i forbindelse med fængselsopholdet, og at denne i tilfælde af indsatte kvinder især bør omhandle familieret, så der kan findes løsninger på de sager, som omhandler anbringelse, adoption, separation, kønsbetinget vold m.m.; |
| --- | --- |

27.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre alle indsatte gratis retshjælp i forbindelse med fængselsopholdet, og at denne i tilfælde af indsatte kvinder især bør omhandle familieret, så der kan findes løsninger på de sager, som omhandler anbringelse, adoption, separation, kønsbetinget vold m.m.;

| 28. | opfordrer til, at der gennemføres oplysningskampagner om de sociale tilbud, der udbydes af lokalsamfundet, og om fremgangsmåderne for ajourføring af dokumenter vedrørende personlige forhold samt familieforhold og sociale forhold, for at indsatte kvinder kan udnytte deres borgerlige rettigheder fuldt ud; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til, at der gennemføres oplysningskampagner om de sociale tilbud, der udbydes af lokalsamfundet, og om fremgangsmåderne for ajourføring af dokumenter vedrørende personlige forhold samt familieforhold og sociale forhold, for at indsatte kvinder kan udnytte deres borgerlige rettigheder fuldt ud;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte et psykosocialt opfølgningsarbejde med henblik på i videst muligt omfang at forberede barnets adskillelse fra dets indsatte mor samt mindske den negative indvirkning heraf; |
| --- | --- |

29.

opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte et psykosocialt opfølgningsarbejde med henblik på i videst muligt omfang at forberede barnets adskillelse fra dets indsatte mor samt mindske den negative indvirkning heraf;

Social og faglig reintegration

| 30. | anbefaler, at medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger til uden nogen form for forskelsbehandling, heller ikke begrundet i personens køn, at kunne tilbyde de indsatte mænd og kvinder forskellige beskæftigelsesmuligheder, der giver mulighed for personlig tilfredsstillelse, og som er tilstrækkeligt lønnede, samt med henblik herpå at etablere partnerskaber med virksomheder; |
| --- | --- |

30.

anbefaler, at medlemsstaterne træffer de fornødne foranstaltninger til uden nogen form for forskelsbehandling, heller ikke begrundet i personens køn, at kunne tilbyde de indsatte mænd og kvinder forskellige beskæftigelsesmuligheder, der giver mulighed for personlig tilfredsstillelse, og som er tilstrækkeligt lønnede, samt med henblik herpå at etablere partnerskaber med virksomheder;

| 31. | tilskynder medlemsstaterne til at investere flere ressourcer — bl.a. ved anvendelse af EU's finansielle instrumenter inden for beskæftigelse og social integration såsom Den Europæiske Socialfond og Progress — i inden for fængselsvæsnet at gennemføre programmer for undervisning i læsning og skrivning, livslang læring og erhvervsuddannelse tilpasset arbejdsmarkedets krav med mulighed for at opnå et eksamensbevis; |
| --- | --- |

31.

tilskynder medlemsstaterne til at investere flere ressourcer — bl.a. ved anvendelse af EU's finansielle instrumenter inden for beskæftigelse og social integration såsom Den Europæiske Socialfond og Progress — i inden for fængselsvæsnet at gennemføre programmer for undervisning i læsning og skrivning, livslang læring og erhvervsuddannelse tilpasset arbejdsmarkedets krav med mulighed for at opnå et eksamensbevis;

| 32. | understreger, at disse programmer også skal omfatte sprogkurser, heriblandt undervisning i landets sprog (eller mindst ét af landets sprog) for både mandlige og kvindelige indsatte af udenlandsk herkomst, it-undervisning og kurser om adfærd i sociale og arbejdsmæssige sammenhænge; |
| --- | --- |

32.

understreger, at disse programmer også skal omfatte sprogkurser, heriblandt undervisning i landets sprog (eller mindst ét af landets sprog) for både mandlige og kvindelige indsatte af udenlandsk herkomst, it-undervisning og kurser om adfærd i sociale og arbejdsmæssige sammenhænge;

| 33. | understreger den afgørende betydning, som ikke-statslige organisationers (ngo'er) arbejde har for de indsattes — især kvindernes — sociale og arbejdsmæssige udslusning i samfundet efter afsoningen, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme disse organisationers arbejde i fængselsmiljøet, især gennem en forøgelse af de offentlige tilskud, de modtager, en smidigere forvaltning af bestemmelserne for adgang til fængslerne for organisationernes medarbejdere og en øget forståelse blandt fængselspersonalet for nødvendigheden af et godt samarbejde med disse aktører; |
| --- | --- |

33.

understreger den afgørende betydning, som ikke-statslige organisationers (ngo'er) arbejde har for de indsattes — især kvindernes — sociale og arbejdsmæssige udslusning i samfundet efter afsoningen, og opfordrer derfor medlemsstaterne til at fremme disse organisationers arbejde i fængselsmiljøet, især gennem en forøgelse af de offentlige tilskud, de modtager, en smidigere forvaltning af bestemmelserne for adgang til fængslerne for organisationernes medarbejdere og en øget forståelse blandt fængselspersonalet for nødvendigheden af et godt samarbejde med disse aktører;

| 34. | mener — bortset fra tilfælde med hårde domme og risiko for den offentlige sikkerhed — at en øget anvendelse af ordninger med straffuldbyrdelse i delvis frihed, der giver indsatte af begge køn mulighed for at arbejde og følge en erhvervsuddannelse uden for fængselsrammerne, vil kunne lette deres sociale og faglige reintegration; |
| --- | --- |

34.

mener — bortset fra tilfælde med hårde domme og risiko for den offentlige sikkerhed — at en øget anvendelse af ordninger med straffuldbyrdelse i delvis frihed, der giver indsatte af begge køn mulighed for at arbejde og følge en erhvervsuddannelse uden for fængselsrammerne, vil kunne lette deres sociale og faglige reintegration;

| 35. | understreger, at arbejdsforholdene for de indsatte, både mænd og kvinder, og især kvinder, som er gravide eller netop er nedkommet, skal være i overensstemmelse med den nationale lovgivning og med fællesskabsretten, og skal være underlagt jævnlig kontrol fra de kompetente myndigheders side; |
| --- | --- |

35.

understreger, at arbejdsforholdene for de indsatte, både mænd og kvinder, og især kvinder, som er gravide eller netop er nedkommet, skal være i overensstemmelse med den nationale lovgivning og med fællesskabsretten, og skal være underlagt jævnlig kontrol fra de kompetente myndigheders side;

| 36. | understreger nødvendigheden af at lade indsatte af begge køn indgå i et arbejdsforløb samt i et forløb beregnet på social reintegration, bl.a. med udgangspunkt i en vurdering af de indsattes personlige situation, som bør følges op af en årlig evaluering; |
| --- | --- |

36.

understreger nødvendigheden af at lade indsatte af begge køn indgå i et arbejdsforløb samt i et forløb beregnet på social reintegration, bl.a. med udgangspunkt i en vurdering af de indsattes personlige situation, som bør følges op af en årlig evaluering;

| 37. | mener, at det bør prioriteres, at der i samtlige fængsler findes programmer for opfølgning og personlig støtte for de indsatte af begge køn, der frivilligt ønsker at deltage i disse, og som omfatter udarbejdelse, gennemførelse og afslutning af deres personlige udviklingsprojekter og deres integrationsforløb, og som skal fortsættes efter deres løsladelse; |
| --- | --- |

37.

mener, at det bør prioriteres, at der i samtlige fængsler findes programmer for opfølgning og personlig støtte for de indsatte af begge køn, der frivilligt ønsker at deltage i disse, og som omfatter udarbejdelse, gennemførelse og afslutning af deres personlige udviklingsprojekter og deres integrationsforløb, og som skal fortsættes efter deres løsladelse;

| 38. | minder om, at det er nødvendigt både under fængslingen og bagefter at iværksætte sociale hjælpeforanstaltninger, der skal forberede og hjælpe den indsatte med dennes reintegration, navnlig med at finde en bolig og et arbejde, så den pågældende undgår social udstødelse og tilbagefald efter udstået straf; |
| --- | --- |

38.

minder om, at det er nødvendigt både under fængslingen og bagefter at iværksætte sociale hjælpeforanstaltninger, der skal forberede og hjælpe den indsatte med dennes reintegration, navnlig med at finde en bolig og et arbejde, så den pågældende undgår social udstødelse og tilbagefald efter udstået straf;

| 39. | understreger vigtigheden af at opretholde og stimulere både mandlige og kvindelige indsattes kontaktflade og forbindelse med omverdenen, især gennem adgang til medierne og mulighed for at få kontakt med sociale hjælpeorganisationer, ngo'er og sammenslutninger af bl.a. kulturel eller kunstnerisk art, som fængselsmyndighederne har godkendt; |
| --- | --- |

39.

understreger vigtigheden af at opretholde og stimulere både mandlige og kvindelige indsattes kontaktflade og forbindelse med omverdenen, især gennem adgang til medierne og mulighed for at få kontakt med sociale hjælpeorganisationer, ngo'er og sammenslutninger af bl.a. kulturel eller kunstnerisk art, som fængselsmyndighederne har godkendt;

| 40. | minder om, at regelmæssig adgang for alle indsatte til sports- og rekreative aktiviteter, såvel som til kurser i kunst og kultur er afgørende for, at de indsatte forbliver psykologisk velafbalancerede og øger deres mulighed for social reintegration; |
| --- | --- |

40.

minder om, at regelmæssig adgang for alle indsatte til sports- og rekreative aktiviteter, såvel som til kurser i kunst og kultur er afgørende for, at de indsatte forbliver psykologisk velafbalancerede og øger deres mulighed for social reintegration;

| 41. | opfordrer Kommissionen til at vise samtlige indsatte særlig opmærksomhed inden for rammerne af dens handlingsplan for kampen mod social udstødelse; |
| --- | --- |

41.

opfordrer Kommissionen til at vise samtlige indsatte særlig opmærksomhed inden for rammerne af dens handlingsplan for kampen mod social udstødelse;

| 42. | anbefaler, at medlemsstaterne viser både mandlige og kvindelige indsatte af udenlandsk herkomst særlig opmærksomhed, bl.a. hvad angår sproglige og kulturelle forskelle, hjælper dem med at holde kontakt med deres nærmeste og giver dem adgang til at kontakte deres lands konsulat samt til fængselsressourcer og -programmer og informationer, som de er i stand til at forstå; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at tage hensyn til udenlandske kvinders særlige situation i forbindelse med planlægningen af fængselsaktiviteter, til at uddanne personalet til arbejde i en multikulturel sammenhæng, både inden og uden for fængslets rammer, og til at etablere mæglingsfaciliteter både i og uden for fængselsinstitutionerne; |
| --- | --- |

42.

anbefaler, at medlemsstaterne viser både mandlige og kvindelige indsatte af udenlandsk herkomst særlig opmærksomhed, bl.a. hvad angår sproglige og kulturelle forskelle, hjælper dem med at holde kontakt med deres nærmeste og giver dem adgang til at kontakte deres lands konsulat samt til fængselsressourcer og -programmer og informationer, som de er i stand til at forstå; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at tage hensyn til udenlandske kvinders særlige situation i forbindelse med planlægningen af fængselsaktiviteter, til at uddanne personalet til arbejde i en multikulturel sammenhæng, både inden og uden for fængslets rammer, og til at etablere mæglingsfaciliteter både i og uden for fængselsinstitutionerne;

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre den sociale og arbejdsmæssige udslusning i samfundet ved at tage de nødvendige skridt til at indføre regler, som sikrer, at den nationale lovgivning prioriterer, at arbejdsrekruttering af tidligere indsatte, og i særdeleshed mødre, som er alene om at opdrage deres børn, og kriminelle mindreårige, kan opnå beskæftigelse inden for både den offentlige og den private sektor; |
| --- | --- |

43.

opfordrer medlemsstaterne til at forbedre den sociale og arbejdsmæssige udslusning i samfundet ved at tage de nødvendige skridt til at indføre regler, som sikrer, at den nationale lovgivning prioriterer, at arbejdsrekruttering af tidligere indsatte, og i særdeleshed mødre, som er alene om at opdrage deres børn, og kriminelle mindreårige, kan opnå beskæftigelse inden for både den offentlige og den private sektor;

| 44. | opfordrer medlemsstaterne til at udveksle informationer og god praksis om fængselsforhold, især forholdene for kvinder, og vedrørende effektiviteten af tiltag på områderne faglig uddannelse og reintegration i samfundet; finder derfor, at det er vigtigt at fremme og finansiere myndighedernes og de direkte involverede aktørers deltagelse i udformningen af innovative programmer og god praksis samt deres deltagelse i nationale og internationale konferencer og drøftelser som en faktor, der kan motivere til og fremme positivt samarbejde; |
| --- | --- |

44.

opfordrer medlemsstaterne til at udveksle informationer og god praksis om fængselsforhold, især forholdene for kvinder, og vedrørende effektiviteten af tiltag på områderne faglig uddannelse og reintegration i samfundet; finder derfor, at det er vigtigt at fremme og finansiere myndighedernes og de direkte involverede aktørers deltagelse i udformningen af innovative programmer og god praksis samt deres deltagelse i nationale og internationale konferencer og drøftelser som en faktor, der kan motivere til og fremme positivt samarbejde;

| 45. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fremme forskning i fængselsmiljøet med fokus på den kønsspecifikke dimension og finansiere undersøgelser af årsagerne til kriminalitet, af den sammenhæng strafbare handlinger indgår i og af straffesystemernes effektivitet med hensyn til mandlige og kvindelige indsattes chancer for deltagelse i det sociale, familie- og arbejdsmæssige liv;
  *
  ** |
| --- | --- |

45.

opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne at fremme forskning i fængselsmiljøet med fokus på den kønsspecifikke dimension og finansiere undersøgelser af årsagerne til kriminalitet, af den sammenhæng strafbare handlinger indgår i og af straffesystemernes effektivitet med hensyn til mandlige og kvindelige indsattes chancer for deltagelse i det sociale, familie- og arbejdsmæssige liv;

*

**

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

46.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 303 af 14.12.2007, s. 1.

(2)  EFT C 158 af 26.6.1989, s. 511.

(3)  EFT C 32 af 5.2.1996, s. 102.

(4)  EFT C 98 af 9.4.1999, s. 299.

(5)  EUT C 102 E af 28.4.2004, s. 154.

(6)  Artikel 1, 3, 5 et 12 i Verdenserklæringen om Menneskerettighederne og første grundprincip for behandling af fængslede, medtaget af FN's Generalforsamling i bilaget til resolution 45/111 af 14. december 1990.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/57 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/57

---

Kvinders position i udviklingssamarbejdet

P6_TA(2008)0103

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (2007/2182(INI))

(2009/C 66 E/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2007 om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (KOM(2007)0100), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. marts 2007 om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet (KOM(2007)0100),

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet vedtaget den 14. maj 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet vedtaget den 14. maj 2007,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 806/2004 af 21. april 2004 om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 806/2004 af 21. april 2004 om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (1),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 2, artikel 3, stk. 2, artikel 137 og artikel 141, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 2, artikel 3, stk. 2, artikel 137 og artikel 141,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev proklameret i 2000 (2), og særlig artikel 23, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, der blev proklameret i 2000 (2), og særlig artikel 23,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til den fjerde verdenskonference om kvinder i Beijing i september 1995, erklæringen og handlingsplanen vedtaget i Beijing samt de derpå følgende dokumenter, som blev vedtaget henholdsvis den 9. juni 2000 og den 11. marts 2005 på De Forenede Nationers Beijing + 5 og Beijing + 10 særlige samlinger om yderligere tiltag og initiativer til gennemførelse af Beijing-erklæringen og handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde verdenskonference om kvinder i Beijing i september 1995, erklæringen og handlingsplanen vedtaget i Beijing samt de derpå følgende dokumenter, som blev vedtaget henholdsvis den 9. juni 2000 og den 11. marts 2005 på De Forenede Nationers Beijing + 5 og Beijing + 10 særlige samlinger om yderligere tiltag og initiativer til gennemførelse af Beijing-erklæringen og handlingsplanen,

| — | der henviser til millenniumudviklingsmålene vedtaget på De Forenede Nationers millenniumtopmøde i september 2000 og navnlig til millenniumudviklingsmålet om fremme af ligestilling og styrkelse af kvinders position som en forudsætning for at løse problemerne med sult, fattigdom og sygdom, opnå ligestilling på alle uddannelsesniveauer og på alle områder af arbejdsmarkedet, lige kontrol med ressourcer samt lige repræsentation i det offentlige og det politiske liv, |
| --- | --- |

—

der henviser til millenniumudviklingsmålene vedtaget på De Forenede Nationers millenniumtopmøde i september 2000 og navnlig til millenniumudviklingsmålet om fremme af ligestilling og styrkelse af kvinders position som en forudsætning for at løse problemerne med sult, fattigdom og sygdom, opnå ligestilling på alle uddannelsesniveauer og på alle områder af arbejdsmarkedet, lige kontrol med ressourcer samt lige repræsentation i det offentlige og det politiske liv,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om millenniumudviklingsmålene 2000-2004 (SEK(2004)1379), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om millenniumudviklingsmålene 2000-2004 (SEK(2004)1379),

| — | der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16. og 17. december 2004, hvori det bekræftes, at Den Europæiske Union fuldt ud forpligter sig til millenniumudviklingsmålene og sammenhæng i politikkerne, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 16. og 17. december 2004, hvori det bekræftes, at Den Europæiske Union fuldt ud forpligter sig til millenniumudviklingsmålene og sammenhæng i politikkerne,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2005 om EU's rolle i forbindelse med gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene (3) og af 20. juni 2007 om millenniumudviklingsmålene — midtvejsstatus (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2005 om EU's rolle i forbindelse med gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene (3) og af 20. juni 2007 om millenniumudviklingsmålene — midtvejsstatus (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. november 2005 om en udviklingsstrategi for Afrika (5) og af 25. oktober 2007 om status over forbindelserne mellem EU og Afrika (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. november 2005 om en udviklingsstrategi for Afrika (5) og af 25. oktober 2007 om status over forbindelserne mellem EU og Afrika (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 29. november 2007 om fremme af landbruget i Afrika (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 29. november 2007 om fremme af landbruget i Afrika (7),

| — | der henviser til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1325 tiltrådt den 31. oktober 2000 om kvinder, fred og sikkerhed (UNSCR 1325 (2000)) og særlig punkt 1, hvori det »indtrængende anmoder medlemsstaterne om at sørge for en større repræsentation af kvinder på alle beslutningsniveauer i nationale, regionale og internationale institutioner [...]«, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolution 1325 tiltrådt den 31. oktober 2000 om kvinder, fred og sikkerhed (UNSCR 1325 (2000)) og særlig punkt 1, hvori det »indtrængende anmoder medlemsstaterne om at sørge for en større repræsentation af kvinder på alle beslutningsniveauer i nationale, regionale og internationale institutioner [...]«,

| — | der henviser til fælleserklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus« (den europæiske konsensus om udvikling) undertegnet den 20. december 2005 (8) og den europæiske konsensus om humanitær bistand af december 2007 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer forsamlet i Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen om Den Europæiske Unions udviklingspolitik: »Den europæiske konsensus« (den europæiske konsensus om udvikling) undertegnet den 20. december 2005 (8) og den europæiske konsensus om humanitær bistand af december 2007 (9),

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (10) som ændret ved aftale om ændring af partnerskabsaftalen undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (Cotonouaftalen) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (10) som ændret ved aftale om ændring af partnerskabsaftalen undertegnet i Luxembourg den 25. juni 2005 (Cotonouaftalen) (11),

| — | der henviser til Romerklæringen om harmonisering vedtaget den 25. februar 2003 efter forummet på højt plan om harmonisering og Pariserklæringen om bistandseffektivitet undertegnet den 2. marts 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romerklæringen om harmonisering vedtaget den 25. februar 2003 efter forummet på højt plan om harmonisering og Pariserklæringen om bistandseffektivitet undertegnet den 2. marts 2005,

| — | der henviser til den internationale konference om udviklingsstøtte i Monterrey i marts 2002 og verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i september 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konference om udviklingsstøtte i Monterrey i marts 2002 og verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i september 2002,

| — | der henviser til den afsluttende rapport vedtaget i marts 2005 på det 49. møde i FN-Kommissionen for Kvinders Status, |
| --- | --- |

—

der henviser til den afsluttende rapport vedtaget i marts 2005 på det 49. møde i FN-Kommissionen for Kvinders Status,

| — | der henviser til den som led i FN's udviklingsprogram udarbejdede rapport fra 2006 med titlen »En Route to Equality« (på vej mod ligestilling), |
| --- | --- |

—

der henviser til den som led i FN's udviklingsprogram udarbejdede rapport fra 2006 med titlen »En Route to Equality« (på vej mod ligestilling),

| — | der henviser til De Forenede Nationers Befolkningsfonds (UNFPA) rapporter »The State of World population« fra 2005 og 2006 med titlerne »The Promise of Equality: Gender Equity, Reproductive Health and the Millennium Development Goals« og »A Passage to Hope: Women and International Migration«, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Befolkningsfonds (UNFPA) rapporter »The State of World population« fra 2005 og 2006 med titlerne »The Promise of Equality: Gender Equity, Reproductive Health and the Millennium Development Goals« og »A Passage to Hope: Women and International Migration«,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) (12),

| — | der henviser til statistikkerne, der er baseret på indberetninger fra medlemmerne af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) Komité for Udviklingsbistand om situationen i ligestillingspolitikken 2004-2005, og som blev offentliggjort i juni 2007, samt til OECD's rapport 2006 om ligestilling og støtte, |
| --- | --- |

—

der henviser til statistikkerne, der er baseret på indberetninger fra medlemmerne af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udviklings (OECD) Komité for Udviklingsbistand om situationen i ligestillingspolitikken 2004-2005, og som blev offentliggjort i juni 2007, samt til OECD's rapport 2006 om ligestilling og støtte,

| — | der henviser til Lissabonstrategien fra marts 2000 om vækst og beskæftigelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Lissabonstrategien fra marts 2000 om vækst og beskæftigelse,

| — | der henviser til protokollen om kvinders rettigheder i Afrika, også kendt som Maputoprotokollen, der trådte i kraft i den 26. oktober 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokollen om kvinders rettigheder i Afrika, også kendt som Maputoprotokollen, der trådte i kraft i den 26. oktober 2005,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. og 6. december 2007 om gennemgang af medlemsstaternes og EU-institutionernes gennemførelse af Beijing-handlingsprogrammet og navnlig til den ledsagende rapport udfærdiget af det portugisiske formandskab, der indeholder indikatorer vedrørende kvinder og fattigdom, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. og 6. december 2007 om gennemgang af medlemsstaternes og EU-institutionernes gennemførelse af Beijing-handlingsprogrammet og navnlig til den ledsagende rapport udfærdiget af det portugisiske formandskab, der indeholder indikatorer vedrørende kvinder og fattigdom,

| — | der henviser til FN's internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) afholdt i Kairo i september 1994, handlingsprogrammet vedtaget i Kairo samt de efterfølgende slutdokumenter vedtaget i 1999 under FN's særlige Kairo + 5-møde om yderligere tiltag til gennemførelse af handlingsprogrammet, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konference om befolkning og udvikling (ICPD) afholdt i Kairo i september 1994, handlingsprogrammet vedtaget i Kairo samt de efterfølgende slutdokumenter vedtaget i 1999 under FN's særlige Kairo + 5-møde om yderligere tiltag til gennemførelse af handlingsprogrammet,

| — | der henviser til opfordringen til handling for at bekæmpe seksuelle overgreb under og efter konflikter udfærdiget i Bruxelles i juni 2006 (Brussels Call to Action to Address Sexual Violence in Conflict and Beyond), |
| --- | --- |

—

der henviser til opfordringen til handling for at bekæmpe seksuelle overgreb under og efter konflikter udfærdiget i Bruxelles i juni 2006 (Brussels Call to Action to Address Sexual Violence in Conflict and Beyond),

| — | der henviser til Maputohandlingsplanen om praktisk gennemførelse af kontinentets politiske retningslinjer for seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder 2007-2010, som blev vedtaget under Den Afrikanske Unions særlige samling i september 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til Maputohandlingsplanen om praktisk gennemførelse af kontinentets politiske retningslinjer for seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder 2007-2010, som blev vedtaget under Den Afrikanske Unions særlige samling i september 2006,

| — | der henviser til Bruxelles-handlingsplanen og henstillinger om sundhed for bæredygtig udvikling (Brussels framework for action and recommendations on health for sustainable development) vedtaget af sundhedsministrene for staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) i Bruxelles, oktober 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bruxelles-handlingsplanen og henstillinger om sundhed for bæredygtig udvikling (Brussels framework for action and recommendations on health for sustainable development) vedtaget af sundhedsministrene for staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) i Bruxelles, oktober 2007,

| — | der henviser til erklæringen om ligestilling: et centralt emne i et samfund under ændring og det tilsvarende handlingsprogram vedtaget på det 5. europæiske ministermøde, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om ligestilling: et centralt emne i et samfund under ændring og det tilsvarende handlingsprogram vedtaget på det 5. europæiske ministermøde,

| — | der henviser til erklæringen fra ligestillingsministrenes konference i Luxembourg den 4. februar 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra ligestillingsministrenes konference i Luxembourg den 4. februar 2005,

| — | der henviser til afgørelse nr. 14/04 fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) vedtaget den 7. december 2004 i Sofia om OSCE's handlingsplan 2004 om fremme af ligestillingen mellem kønnene, |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelse nr. 14/04 fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) vedtaget den 7. december 2004 i Sofia om OSCE's handlingsplan 2004 om fremme af ligestillingen mellem kønnene,

| — | der henviser til Commonwealths handlingsplan for ligestilling mellem kønnene 2005-2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Commonwealths handlingsplan for ligestilling mellem kønnene 2005-2015,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 45, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 45,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0035/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0035/2008),

| A. | der henviser til, at det i Wienerklæringen, der blev vedtaget den 25. juni 1993 af FN's verdenskonference for menneskerettigheder, anføres, at kvinders og pigers menneskerettigheder er en umistelig, integreret og uadskillelig del af de universelle menneskerettigheder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i Wienerklæringen, der blev vedtaget den 25. juni 1993 af FN's verdenskonference for menneskerettigheder, anføres, at kvinders og pigers menneskerettigheder er en umistelig, integreret og uadskillelig del af de universelle menneskerettigheder,

| B. | der henviser til, at ligestilling i den europæiske konsensus om udvikling fastlægges som et fælles princip, og at det heri anføres, at EU vil lade kønsaspektet »indgå som en stærk komponent i EU's politik og praksis over for udviklingslandene« (del I, artikel 19), at Cotonouaftalen tydeligt understreger værdien af ligestilling, og at det i denne aftale slås fast, at »samarbejdet medvirker til at forbedre kvinders adgang til alle ressourcer, som er nødvendige, for at de kan udøve deres grundlæggende rettigheder fuldt« (artikel 31), |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ligestilling i den europæiske konsensus om udvikling fastlægges som et fælles princip, og at det heri anføres, at EU vil lade kønsaspektet »indgå som en stærk komponent i EU's politik og praksis over for udviklingslandene« (del I, artikel 19), at Cotonouaftalen tydeligt understreger værdien af ligestilling, og at det i denne aftale slås fast, at »samarbejdet medvirker til at forbedre kvinders adgang til alle ressourcer, som er nødvendige, for at de kan udøve deres grundlæggende rettigheder fuldt« (artikel 31),

| C. | der henviser til, at FN's Generalforsamling har vedtaget, at den universelle adgang til reproduktiv sundhed inden år 2015 er et delmål i kataloget over millenniumudviklingsmål, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at FN's Generalforsamling har vedtaget, at den universelle adgang til reproduktiv sundhed inden år 2015 er et delmål i kataloget over millenniumudviklingsmål,

| D. | der henviser til, at Beijinghandlingsplanen støttede ligestilling som en effektiv strategi til fremme af ligestilling og fastsatte, at regeringer og andre aktører bør fremme en aktiv og synlig politik for integration af kønsaspektet i alle former for politik og programmer, således at der foretages en analyse af virkningerne for kvinder og mænd, inden der bliver truffet afgørelser, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Beijinghandlingsplanen støttede ligestilling som en effektiv strategi til fremme af ligestilling og fastsatte, at regeringer og andre aktører bør fremme en aktiv og synlig politik for integration af kønsaspektet i alle former for politik og programmer, således at der foretages en analyse af virkningerne for kvinder og mænd, inden der bliver truffet afgørelser,

| E. | der henviser til, at ca. to tredjedele af alt arbejde i verden udføres af kvinder og piger, men at de tegner sig for mindre end 5 % af indtægten; der henviser til, at kvinders arbejdsindsats frembringer halvdelen af verdens fødevarer, og at næsten 74 % af ikke-ansatte kvinder fortrinsvis er beskæftiget med husholdning og familieopgaver i hjemmet sammenlignet 27 % af mænd uden beskæftigelse, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ca. to tredjedele af alt arbejde i verden udføres af kvinder og piger, men at de tegner sig for mindre end 5 % af indtægten; der henviser til, at kvinders arbejdsindsats frembringer halvdelen af verdens fødevarer, og at næsten 74 % af ikke-ansatte kvinder fortrinsvis er beskæftiget med husholdning og familieopgaver i hjemmet sammenlignet 27 % af mænd uden beskæftigelse,

| F. | der henviser til, at 70 % af de 1,3 mia. mennesker, som lever i absolut fattigdom, er kvinder, og at fattigdom ikke kun er et symptom på, men også en årsag til ulige fordeling af indkomst, ejendom, ressourcer, markedsmagt og dispositionsbeføjelser; der henviser til, at EU fremmer ligestilling og kvinders rettigheder i sit udviklingssamarbejde gennem den tostrengede indfaldsvinkel i integrationen af kønsaspektet og specifikke aktioner, der har som mål at fremme kvinders rettigheder og sikre kvinders selvstændiggørelse, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at 70 % af de 1,3 mia. mennesker, som lever i absolut fattigdom, er kvinder, og at fattigdom ikke kun er et symptom på, men også en årsag til ulige fordeling af indkomst, ejendom, ressourcer, markedsmagt og dispositionsbeføjelser; der henviser til, at EU fremmer ligestilling og kvinders rettigheder i sit udviklingssamarbejde gennem den tostrengede indfaldsvinkel i integrationen af kønsaspektet og specifikke aktioner, der har som mål at fremme kvinders rettigheder og sikre kvinders selvstændiggørelse,

| G. | der henviser til, at økonomisk vækst er nødvendig, men ikke i sig selv tilstrækkelig til at bekæmpe fattigdom, fordi den ikke tilvejebringer tilstrækkelige nye muligheder for at skabe eksistensmuligheder og arbejdspladser, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at økonomisk vækst er nødvendig, men ikke i sig selv tilstrækkelig til at bekæmpe fattigdom, fordi den ikke tilvejebringer tilstrækkelige nye muligheder for at skabe eksistensmuligheder og arbejdspladser,

| H. | der henviser til, at uligheder mellem kønnene ofte medfører yderligere uligheder med negative konsekvenser ikke blot for kvindernes personlige udvikling, men også for deres familier, omgivelser og personlige udviklingspotentiale, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at uligheder mellem kønnene ofte medfører yderligere uligheder med negative konsekvenser ikke blot for kvindernes personlige udvikling, men også for deres familier, omgivelser og personlige udviklingspotentiale,

| I. | der henviser til, at de fleste lande ikke prioriterer kønsrelaterede spørgsmål særlig højt, men betragter dem som sekundære spørgsmål, og bruger kulturelle, religiøse og samfundsøkonomiske forhold som undskyldning for manglende fremskridt på ligestillingsområdet og i forbindelse med kvinders rettigheder, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de fleste lande ikke prioriterer kønsrelaterede spørgsmål særlig højt, men betragter dem som sekundære spørgsmål, og bruger kulturelle, religiøse og samfundsøkonomiske forhold som undskyldning for manglende fremskridt på ligestillingsområdet og i forbindelse med kvinders rettigheder,

| J. | der henviser til, at det er bevist, at en styrkelse af kvinders position fremskynder opnåelsen af de øvrige millenniumudviklingsmål, idet det mindsker fattigdommen og forbedrer de geografiske, sociale og økonomiske indikatorer, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det er bevist, at en styrkelse af kvinders position fremskynder opnåelsen af de øvrige millenniumudviklingsmål, idet det mindsker fattigdommen og forbedrer de geografiske, sociale og økonomiske indikatorer,

| K. | der henviser til, at integration af kønsaspektet kan medvirke til at gøre et samfund mere fair og demokratisk, når kvinder og mænd betragtes som ligeværdige i alle livets aspekter, men at det ikke erstatter egentlig ligestillingspolitik og positive aktioner som led i en dobbelt indfaldsvinkel for virkeliggørelse af ligestilling mellem kønnene, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at integration af kønsaspektet kan medvirke til at gøre et samfund mere fair og demokratisk, når kvinder og mænd betragtes som ligeværdige i alle livets aspekter, men at det ikke erstatter egentlig ligestillingspolitik og positive aktioner som led i en dobbelt indfaldsvinkel for virkeliggørelse af ligestilling mellem kønnene,

| L. | der henviser til, at tidlig undervisning og uddannelse for piger og kvinder (herunder omfattende seksualundervisning) er afgørende i kampen for at udrydde fattigdom og vidt udbredte sygdomme, og at det dermed sikres, at kvinder øger deres viden, færdigheder og selvtillid, således at de i fuldt omfang kan deltage i samfundet og politik, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at tidlig undervisning og uddannelse for piger og kvinder (herunder omfattende seksualundervisning) er afgørende i kampen for at udrydde fattigdom og vidt udbredte sygdomme, og at det dermed sikres, at kvinder øger deres viden, færdigheder og selvtillid, således at de i fuldt omfang kan deltage i samfundet og politik,

| M. | der henviser til, at det er en forudsætning for ligestilling mellem kønnene, at kvinder er i besiddelse af deres fulde seksuelle og reproduktive sundhed og dermed forbundne rettigheder, eftersom det er af afgørende betydning for styrkelsen af kvinders position, at de kan kontrollere deres egen fertilitet, og fordi kvinder, der kan planlægge deres egne familier, også er i stand til at planlægge resten af deres tilværelse, idet sunde kvinder er mere produktive, samt fordi, at beskyttelsen af reproduktive rettigheder — såsom familieplanlægning forstået som planlægning af fødselstidspunkt og perioden mellem fødsler samt beslutninger om reproduktion befriet for forskelsbehandling, tvang og vold — giver frihed til i højere grad at deltage fuldt ud og på lige fod i samfundet, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det er en forudsætning for ligestilling mellem kønnene, at kvinder er i besiddelse af deres fulde seksuelle og reproduktive sundhed og dermed forbundne rettigheder, eftersom det er af afgørende betydning for styrkelsen af kvinders position, at de kan kontrollere deres egen fertilitet, og fordi kvinder, der kan planlægge deres egne familier, også er i stand til at planlægge resten af deres tilværelse, idet sunde kvinder er mere produktive, samt fordi, at beskyttelsen af reproduktive rettigheder — såsom familieplanlægning forstået som planlægning af fødselstidspunkt og perioden mellem fødsler samt beslutninger om reproduktion befriet for forskelsbehandling, tvang og vold — giver frihed til i højere grad at deltage fuldt ud og på lige fod i samfundet,

| N. | der henviser til, at det er afgørende at give økonomisk og teknisk bistand til kvindeorganisationer for at fremme programmer for de mest sårbare dele af befolkningen, herunder kvinder, der er migranter, internt fordrevne og flygtninge, navnlig gennem levering af materiel og formålstjenlig teknologi til forarbejdning af fødevarer og lempelse af arbejdsbyrden, lettelse af kvinders adgang til jord samt forbedring af pigers adgang til og deltagelse i skoleundervisning, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er afgørende at give økonomisk og teknisk bistand til kvindeorganisationer for at fremme programmer for de mest sårbare dele af befolkningen, herunder kvinder, der er migranter, internt fordrevne og flygtninge, navnlig gennem levering af materiel og formålstjenlig teknologi til forarbejdning af fødevarer og lempelse af arbejdsbyrden, lettelse af kvinders adgang til jord samt forbedring af pigers adgang til og deltagelse i skoleundervisning,

| O. | der henviser til, at kvinder risikerer at blive udsat for forskelsbehandling i forbindelse med ægteskab og med hensyn til adgangen til fast ejendom og jord samt til ressourcer og kontrollen med disse, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at kvinder risikerer at blive udsat for forskelsbehandling i forbindelse med ægteskab og med hensyn til adgangen til fast ejendom og jord samt til ressourcer og kontrollen med disse,

| P. | der henviser til, at mange kvinder nægtes adgang til grundlæggende sundhedsydelser, uddannelse på alle niveauer, økonomisk uafhængighed, karriere og deltagelse i beslutningsprocesser, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mange kvinder nægtes adgang til grundlæggende sundhedsydelser, uddannelse på alle niveauer, økonomisk uafhængighed, karriere og deltagelse i beslutningsprocesser,

| Q. | der henviser til, at der i visse kulturer stadig eksisterer traditionelle og religiøse fordomme, der gør at piger og unge kvinders adgang til uddannelse begrænses og gøres til genstand for forskelsbehandling, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der i visse kulturer stadig eksisterer traditionelle og religiøse fordomme, der gør at piger og unge kvinders adgang til uddannelse begrænses og gøres til genstand for forskelsbehandling,

| R. | der henviser til, at mindst 130 mio. kvinder er blevet tvunget til at underkaste sig kønslig lemlæstelse eller andre former for voldelige traditionelle skikke, og at yderligere 2 mio. hvert år er i risiko for at blive udsat for disse alvorlige krænkelser af deres fysiske integritet og deres menneskerettigheder, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at mindst 130 mio. kvinder er blevet tvunget til at underkaste sig kønslig lemlæstelse eller andre former for voldelige traditionelle skikke, og at yderligere 2 mio. hvert år er i risiko for at blive udsat for disse alvorlige krænkelser af deres fysiske integritet og deres menneskerettigheder,

| S. | der henviser til, at kvindelige vandrende arbejdstagere er mere udsat for tvangsarbejde og seksuel udnyttelse end mænd og også i højere grad accepterer risikable arbejdsvilkår, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at kvindelige vandrende arbejdstagere er mere udsat for tvangsarbejde og seksuel udnyttelse end mænd og også i højere grad accepterer risikable arbejdsvilkår,

| T. | der henviser til, at institutionelle mekanismer og forpligtelser til opnåelse af ligestilling i lande, som efter konflikter gennemgår en proces med genopbygning og genintegration, udgør effektive første skridt i retning af at beskytte og fremme kvinders rettigheder; der ligeledes henviser til, at inddragelse af alle relevante aktører såsom regeringer og politiske repræsentanter, ngo'er, civilsamfundets organisationer og akademikere samt den direkte deltagelse af kvindegrupper og -netværk udgør en væsentlig forudsætning for at opnå en fælles og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at institutionelle mekanismer og forpligtelser til opnåelse af ligestilling i lande, som efter konflikter gennemgår en proces med genopbygning og genintegration, udgør effektive første skridt i retning af at beskytte og fremme kvinders rettigheder; der ligeledes henviser til, at inddragelse af alle relevante aktører såsom regeringer og politiske repræsentanter, ngo'er, civilsamfundets organisationer og akademikere samt den direkte deltagelse af kvindegrupper og -netværk udgør en væsentlig forudsætning for at opnå en fælles og bæredygtig udvikling,

| U. | der henviser til, at det i området syd for Sahara i Afrika forholder sig således, at 57 % af hiv/aids-smittede voksne er kvinder, og at kvinder i alderen 15-24 er tre gange mere udsat for at blive smittet end unge mænd, |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det i området syd for Sahara i Afrika forholder sig således, at 57 % af hiv/aids-smittede voksne er kvinder, og at kvinder i alderen 15-24 er tre gange mere udsat for at blive smittet end unge mænd,

| V. | der henviser til, at der en informationskløft mellem mænd og kvinder med hensyn til hiv/aids-smitte og forebyggende foranstaltninger, og at denne kløft øges gennem et klima af diskrimination og kønsrelateret vold; der henviser til, at undervisning og information vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed samt adgang til sundhedstjenester på dette område frembyder de bedste garantier for at forebygge hiv/aids og andre seksuelt overførte sygdomme, |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der en informationskløft mellem mænd og kvinder med hensyn til hiv/aids-smitte og forebyggende foranstaltninger, og at denne kløft øges gennem et klima af diskrimination og kønsrelateret vold; der henviser til, at undervisning og information vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed samt adgang til sundhedstjenester på dette område frembyder de bedste garantier for at forebygge hiv/aids og andre seksuelt overførte sygdomme,

| W. | der henviser til, at der hvert år stadig er 536 000 kvinder, som dør i barselssengen (95 % af disse dødsfald sker i Afrika og Asien), og for hver kvinde, der dør, får 20 alvorlige komplikationer lige fra kroniske infektioner til invaliderende skader, såsom obstetrisk fistula, der let kan undgås, hvis der var universel adgang til almindelig og akut barselspleje og sundhedstjenester på området for reproduktiv sundhed, |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der hvert år stadig er 536 000 kvinder, som dør i barselssengen (95 % af disse dødsfald sker i Afrika og Asien), og for hver kvinde, der dør, får 20 alvorlige komplikationer lige fra kroniske infektioner til invaliderende skader, såsom obstetrisk fistula, der let kan undgås, hvis der var universel adgang til almindelig og akut barselspleje og sundhedstjenester på området for reproduktiv sundhed,

| X. | der henviser til, at det følger af en undersøgelse fra Det Internationale Forskningsinstitut for Fødevarepolitik, at der er en stærk forbindelse mellem børns ernæringstilstand og graden af autoritet, der kan udvises af kvinder i husholdningen, og at kvinder, der har lav status og ikke har nogen medbestemmelsesret, oftere selv er underernærede; der henviser til, at bedre ernæring i den forbindelse kan forebygge en stor del af dødsfaldene blandt børn og bidrage til at opfylde millenniumudviklingsmålet om at nedbringe børnedødeligheden, |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det følger af en undersøgelse fra Det Internationale Forskningsinstitut for Fødevarepolitik, at der er en stærk forbindelse mellem børns ernæringstilstand og graden af autoritet, der kan udvises af kvinder i husholdningen, og at kvinder, der har lav status og ikke har nogen medbestemmelsesret, oftere selv er underernærede; der henviser til, at bedre ernæring i den forbindelse kan forebygge en stor del af dødsfaldene blandt børn og bidrage til at opfylde millenniumudviklingsmålet om at nedbringe børnedødeligheden,

| Y. | der henviser til, at effektiviteten af nogle af de projekter, der er gennemført tidligere, er blevet mindsket af svagheder i de forskellige lande: sårbare lokale og nationale administrative myndigheder, korrupte regeringer samt mangel på ekspertise og uddannet personale til at håndtere problemstillinger i forbindelse med styrkelse af kvinders position og ligestilling, |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at effektiviteten af nogle af de projekter, der er gennemført tidligere, er blevet mindsket af svagheder i de forskellige lande: sårbare lokale og nationale administrative myndigheder, korrupte regeringer samt mangel på ekspertise og uddannet personale til at håndtere problemstillinger i forbindelse med styrkelse af kvinders position og ligestilling,

| Z. | der henviser til, at en øget risiko for naturkatastrofer samt lokalt og/eller regionalt forårsagede ressourceforringelsesprocesser rammer ugunstigt stillede befolkningsgrupper uforholdsmæssigt hårdt, |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at en øget risiko for naturkatastrofer samt lokalt og/eller regionalt forårsagede ressourceforringelsesprocesser rammer ugunstigt stillede befolkningsgrupper uforholdsmæssigt hårdt,

| 1. | glæder sig over ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet, som det betragter som en videreførelse af handlingsprogrammet for perioden 2001-2006 om integration af spørgsmålet vedrørende ligestilling mellem de to køn i fællesskabssamarbejdet på udviklingsområdet; |
| --- | --- |

1.

glæder sig over ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet, som det betragter som en videreførelse af handlingsprogrammet for perioden 2001-2006 om integration af spørgsmålet vedrørende ligestilling mellem de to køn i fællesskabssamarbejdet på udviklingsområdet;

| 2. | beklager, at Rådet i sin beslutning af 20. december 1995 ganske vist for første gang erklærede hensyntagen til kønsaspektet i udviklingssamarbejdet for et generelt princip i Fællesskabets og medlemsstaternes udviklingspolitik, men at der i praksis ikke er blevet gjort nok siden da; |
| --- | --- |

2.

beklager, at Rådet i sin beslutning af 20. december 1995 ganske vist for første gang erklærede hensyntagen til kønsaspektet i udviklingssamarbejdet for et generelt princip i Fællesskabets og medlemsstaternes udviklingspolitik, men at der i praksis ikke er blevet gjort nok siden da;

| 3. | påpeger, at vor forståelse af kvinders rolle i efterkrigstidens samfund og deres bidrag til efterkrigstidens genopbygning må strække sig længere end den universalistiske beskrivelse af »kvinders oplevelse af krig«, og at den særlige beskaffenhed og mangfoldigheden af kvinders erfaringer må anerkendes; |
| --- | --- |

3.

påpeger, at vor forståelse af kvinders rolle i efterkrigstidens samfund og deres bidrag til efterkrigstidens genopbygning må strække sig længere end den universalistiske beskrivelse af »kvinders oplevelse af krig«, og at den særlige beskaffenhed og mangfoldigheden af kvinders erfaringer må anerkendes;

| 4. | beklager, at de fleste landestrategipapirer fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde henviser til kønsspørgsmålet som et overordnet område uden indikation af nogen form for specifikke, kønsrelaterede mål eller aktiviteter; opfordrer på det kraftigste til, at kønsspecifikke mål og aktiviteter inkluderes i fremtidige strategier; |
| --- | --- |

4.

beklager, at de fleste landestrategipapirer fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde henviser til kønsspørgsmålet som et overordnet område uden indikation af nogen form for specifikke, kønsrelaterede mål eller aktiviteter; opfordrer på det kraftigste til, at kønsspecifikke mål og aktiviteter inkluderes i fremtidige strategier;

| 5. | glæder sig over Kommissionens krav om, at EU skal støtte tredjelande i forbindelse med overholdelse og gennemførelse af internationale forpligtelser, som f.eks. CEDAW, Kairohandlingsprogrammet, Beijinghandlingsplanen og FN's erklæring om millenniumudviklingsmålene; |
| --- | --- |

5.

glæder sig over Kommissionens krav om, at EU skal støtte tredjelande i forbindelse med overholdelse og gennemførelse af internationale forpligtelser, som f.eks. CEDAW, Kairohandlingsprogrammet, Beijinghandlingsplanen og FN's erklæring om millenniumudviklingsmålene;

| 6. | støtter Kommissionens opfattelse, at de økonomiske midler, der øremærkes til integration af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet, har været forsvindende få i forhold til de midler, der er øremærket til andre tværgående foranstaltninger; beklager, at kun 5 % af midlerne fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde til det tematiske program om »Investering i mennesker« (2007-2013), er allokeret til ligestilling, og at regionale og nationale strategipapirer ikke giver noget overblik over allokeringen af midler til ligestilling, eftersom kønsaspektet kun nævnes som et overordnet emne, og der derfor ikke kan findes en finansiel oversigt; |
| --- | --- |

6.

støtter Kommissionens opfattelse, at de økonomiske midler, der øremærkes til integration af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet, har været forsvindende få i forhold til de midler, der er øremærket til andre tværgående foranstaltninger; beklager, at kun 5 % af midlerne fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde til det tematiske program om »Investering i mennesker« (2007-2013), er allokeret til ligestilling, og at regionale og nationale strategipapirer ikke giver noget overblik over allokeringen af midler til ligestilling, eftersom kønsaspektet kun nævnes som et overordnet emne, og der derfor ikke kan findes en finansiel oversigt;

| 7. | udtrykker bekymring over Kommissionens nye støttemetoder, der giver præference til budgetstøtte, eftersom det kan føre til yderligere vanskeligheder i bedømmelsen af fremskridt inden for ligestilling; |
| --- | --- |

7.

udtrykker bekymring over Kommissionens nye støttemetoder, der giver præference til budgetstøtte, eftersom det kan føre til yderligere vanskeligheder i bedømmelsen af fremskridt inden for ligestilling;

| 8. | betragter Kommissionens generelle tilgang som et godt grundlag for EU og medlemsstaterne med henblik på integration af kønsaspektet i deres programmer for udviklingssamarbejde for at opnå ligestilling og styrke kvindernes position som det vigtigste instrument til styrkelse af menneskerettigheder og bekæmpelse af fattigdom, men noterer sig, at der skal ske flere fremskridt på området, især i forbindelse med analyse af data, således at foranstaltninger, der risikerer at forringe kvindernes position, kan undgås; |
| --- | --- |

8.

betragter Kommissionens generelle tilgang som et godt grundlag for EU og medlemsstaterne med henblik på integration af kønsaspektet i deres programmer for udviklingssamarbejde for at opnå ligestilling og styrke kvindernes position som det vigtigste instrument til styrkelse af menneskerettigheder og bekæmpelse af fattigdom, men noterer sig, at der skal ske flere fremskridt på området, især i forbindelse med analyse af data, således at foranstaltninger, der risikerer at forringe kvindernes position, kan undgås;

| 9. | mener, at effektiv integration af kønsaspektet i politikker for udviklingssamarbejde afhænger af de involverede medlemsstaters og de europæiske institutioners åbenhed over for ligestillingsspørgsmål; mener derfor, at opfyldelsen af målsætningerne i køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union 2006-2010 (KOM(2006)0092) er en nødvendig forudsætning for at opnå effektiv integration af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

9.

mener, at effektiv integration af kønsaspektet i politikker for udviklingssamarbejde afhænger af de involverede medlemsstaters og de europæiske institutioners åbenhed over for ligestillingsspørgsmål; mener derfor, at opfyldelsen af målsætningerne i køreplanen for ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union 2006-2010 (KOM(2006)0092) er en nødvendig forudsætning for at opnå effektiv integration af kønsaspektet i udviklingssamarbejdet;

| 10. | understreger, at det er nødvendigt ikke blot at fokusere på kvinder, men også på forholdet mellem kønnene, navnlig det sociale forhold mellem mænd og kvinder, hvor ulighederne mellem kønnene opstår og opretholdes; mener, at der derfor bør udvikles projekter, som inddrager både mænd og kvinder; |
| --- | --- |

10.

understreger, at det er nødvendigt ikke blot at fokusere på kvinder, men også på forholdet mellem kønnene, navnlig det sociale forhold mellem mænd og kvinder, hvor ulighederne mellem kønnene opstår og opretholdes; mener, at der derfor bør udvikles projekter, som inddrager både mænd og kvinder;

| 11. | understreger, at globaliseringsprocesser bør frembyde nye chancer for fattige lande, og tage højde for kvinders særlige behov, eftersom kvinder ofte fungerer som ufaglært arbejdskraft og derfor er socialt ugunstigt stillede; |
| --- | --- |

11.

understreger, at globaliseringsprocesser bør frembyde nye chancer for fattige lande, og tage højde for kvinders særlige behov, eftersom kvinder ofte fungerer som ufaglært arbejdskraft og derfor er socialt ugunstigt stillede;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at forelægge konkrete forslag til, hvordan der i en stadig mere globaliseret verden kan skabes beskæftigelsesmuligheder og konkrete eksistensmuligheder for den store antal ikke-uddannede kvinder i udviklingslandene; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at forelægge konkrete forslag til, hvordan der i en stadig mere globaliseret verden kan skabes beskæftigelsesmuligheder og konkrete eksistensmuligheder for den store antal ikke-uddannede kvinder i udviklingslandene;

| 13. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som led i udviklingssamarbejdet at træffe foranstaltninger, der har konkret og målelig virkning på forholdet mellem kvinder og mænd gennem ændring af love, institutioner og eksisterende patriarkalske adfærdsmønstre, forhøjelse af budgetbevillingerne og forbedring af de sociale og økonomiske forhold for kvinder; |
| --- | --- |

13.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som led i udviklingssamarbejdet at træffe foranstaltninger, der har konkret og målelig virkning på forholdet mellem kvinder og mænd gennem ændring af love, institutioner og eksisterende patriarkalske adfærdsmønstre, forhøjelse af budgetbevillingerne og forbedring af de sociale og økonomiske forhold for kvinder;

| 14. | opfordrer alle medlemsstater og Kommissionen til i deres egenskab af arbejdsgiver i udviklingslande at respektere princippet om menneskeværdigt arbejde ved at forhøje lønningerne i overensstemmelse med Den Internationale Arbejdsorganisations henstilling nr. 135 af 22. juni 1970 om fastsættelse af mindstelønninger, navnlig under hensyntagen til udviklingslandene; |
| --- | --- |

14.

opfordrer alle medlemsstater og Kommissionen til i deres egenskab af arbejdsgiver i udviklingslande at respektere princippet om menneskeværdigt arbejde ved at forhøje lønningerne i overensstemmelse med Den Internationale Arbejdsorganisations henstilling nr. 135 af 22. juni 1970 om fastsættelse af mindstelønninger, navnlig under hensyntagen til udviklingslandene;

| 15. | glæder sig over forslagene om at beskytte arbejdsmarkedsmæssige og borgerlige rettigheder for arbejdstager i utrygge ansættelsesforhold og at fremme kvinders deltagelse i fagbevægelsen for bedre at kunne mindske de problemer, kvinder konfronteres med i forbindelse med deres arbejde; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over forslagene om at beskytte arbejdsmarkedsmæssige og borgerlige rettigheder for arbejdstager i utrygge ansættelsesforhold og at fremme kvinders deltagelse i fagbevægelsen for bedre at kunne mindske de problemer, kvinder konfronteres med i forbindelse med deres arbejde;

| 16. | opfordrer indtrængende Kommissionen til under udarbejdelsen af sin politik for udviklingssamarbejde at støtte foranstaltninger, der styrker kvinders retlige status, og yderligere at styrke lige adgang til ordentligt arbejde samt menneskerettighederne og de grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder, og til at lægge særlig vægt på det stigende antal indvandrerkvinder og deres stigende sårbarhed for at undgå, at kvinder bliver en ny udnyttet samfundsgruppe; |
| --- | --- |

16.

opfordrer indtrængende Kommissionen til under udarbejdelsen af sin politik for udviklingssamarbejde at støtte foranstaltninger, der styrker kvinders retlige status, og yderligere at styrke lige adgang til ordentligt arbejde samt menneskerettighederne og de grundlæggende sociale og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder, og til at lægge særlig vægt på det stigende antal indvandrerkvinder og deres stigende sårbarhed for at undgå, at kvinder bliver en ny udnyttet samfundsgruppe;

| 17. | opfordrer Kommissionen til at vurdere den potentielle virkning af økonomiske partnerskabsaftaler ud fra et kønsperspektiv; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til at vurdere den potentielle virkning af økonomiske partnerskabsaftaler ud fra et kønsperspektiv;

| 18. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at der er sammenhæng mellem politikker for udviklingssamarbejde og andre fællesskabspolitikker (f.eks. handels- og landbrugspolitikker) for at undgå, at politikkerne påvirker hinanden i negativ retning, især med hensyn til foranstaltninger til styrkelse af kvinders position; |
| --- | --- |

18.

anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at sikre, at der er sammenhæng mellem politikker for udviklingssamarbejde og andre fællesskabspolitikker (f.eks. handels- og landbrugspolitikker) for at undgå, at politikkerne påvirker hinanden i negativ retning, især med hensyn til foranstaltninger til styrkelse af kvinders position;

| 19. | påpeger, at kvinders indflydelse på deres egen livsplanlægning afhænger af deres skoleuddannelse; understreger betydningen af kønssensitive uddannelsesprogrammer rettet mod både kvinder og mænd; |
| --- | --- |

19.

påpeger, at kvinders indflydelse på deres egen livsplanlægning afhænger af deres skoleuddannelse; understreger betydningen af kønssensitive uddannelsesprogrammer rettet mod både kvinder og mænd;

| 20. | opfordrer Kommissionen til at foretage en kønsbestemt analyse i hver enkelt fase af udformning, gennemførelse og evaluering af politiske tiltag for at sikre, at alle former for kønsbestemt forskelsbehandling udelukkes, og at beskytte og fremme kvinders menneskerettigheder; |
| --- | --- |

20.

opfordrer Kommissionen til at foretage en kønsbestemt analyse i hver enkelt fase af udformning, gennemførelse og evaluering af politiske tiltag for at sikre, at alle former for kønsbestemt forskelsbehandling udelukkes, og at beskytte og fremme kvinders menneskerettigheder;

| 21. | opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af de konsekvenser, som de nye støttemetoder har haft for kvinders situation under hensyntagen til den omstændighed, at der er mindre fokus på kvinder og ligestilling, til dels på grund af denne nye udviklingstendens; |
| --- | --- |

21.

opfordrer Kommissionen til at foretage en vurdering af de konsekvenser, som de nye støttemetoder har haft for kvinders situation under hensyntagen til den omstændighed, at der er mindre fokus på kvinder og ligestilling, til dels på grund af denne nye udviklingstendens;

| 22. | glæder sig over Kommissionens opfordring til udvikling af kønsopdelte indikatorer og opfordrer til, at sådanne indikatorer medtages i alle landestrategipapirer fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde og Den Europæiske Udviklingsfond såvel som i bedømmelsen af resultater i forbindelse med midtvejs- og slutevalueringen af sådanne strategier; opfordrer Kommissionen til at udfærdige billige, gennemsigtige og evaluerbare parametre i form at kvantificerbare og kvalitative indikatorer, så den på denne måde regelmæssigt og effektivt kan evaluere fremskridt i kvinders ligestilling og styrkelse af deres position; opfordrer Kommissionen til i dialoger med tredjelande at øge bevidstheden om betydningen af sammenlignelige data indsamlet på grundlag af køn; støtter de kønsopdelte indikatorer i bilaget (del VII) (SEK(2007)0332) til ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet som et godt grundlag for udvikling af en samlet metode til måling af resultater; |
| --- | --- |

22.

glæder sig over Kommissionens opfordring til udvikling af kønsopdelte indikatorer og opfordrer til, at sådanne indikatorer medtages i alle landestrategipapirer fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde og Den Europæiske Udviklingsfond såvel som i bedømmelsen af resultater i forbindelse med midtvejs- og slutevalueringen af sådanne strategier; opfordrer Kommissionen til at udfærdige billige, gennemsigtige og evaluerbare parametre i form at kvantificerbare og kvalitative indikatorer, så den på denne måde regelmæssigt og effektivt kan evaluere fremskridt i kvinders ligestilling og styrkelse af deres position; opfordrer Kommissionen til i dialoger med tredjelande at øge bevidstheden om betydningen af sammenlignelige data indsamlet på grundlag af køn; støtter de kønsopdelte indikatorer i bilaget (del VII) (SEK(2007)0332) til ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet som et godt grundlag for udvikling af en samlet metode til måling af resultater;

| 23. | glæder sig over, at Kommissionens strategi tager højde for kønsbaseret vold; |
| --- | --- |

23.

glæder sig over, at Kommissionens strategi tager højde for kønsbaseret vold;

| 24. | understreger, at vold imod kvinder ikke blot er et kvindeanliggende, og at der bør vælges en tilgang, hvor der fokuseres på både mænd og kvinder; bifalder programmer rettet imod kvindelige ofre, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle programmer rettet imod mandlige mishandlere for på den måde at bekæmpe årsagerne til og ikke blot virkningen af dette fænomen; |
| --- | --- |

24.

understreger, at vold imod kvinder ikke blot er et kvindeanliggende, og at der bør vælges en tilgang, hvor der fokuseres på både mænd og kvinder; bifalder programmer rettet imod kvindelige ofre, og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle programmer rettet imod mandlige mishandlere for på den måde at bekæmpe årsagerne til og ikke blot virkningen af dette fænomen;

| 25. | bifalder Kommissionens initiativ til at fremme bevidstgørelse om vold imod kvinder gennem mere mediedækning af emnet og uddannelse af ansatte i militæret, politiet og retlige instanser; opfordrer indtrængende til, at der lægges mere vægt på tiltag, som er rettet imod menneskehandel, tortur og skadelige traditionelle skikke med fokus på skamfering af kvinders kønsorganer, æresdrab og tidlige tvangsægteskaber, og kræver, at der ansættes mere kvindeligt personale i de institutioner, der yder direkte hjælp til ofrene for sådan praksis; |
| --- | --- |

25.

bifalder Kommissionens initiativ til at fremme bevidstgørelse om vold imod kvinder gennem mere mediedækning af emnet og uddannelse af ansatte i militæret, politiet og retlige instanser; opfordrer indtrængende til, at der lægges mere vægt på tiltag, som er rettet imod menneskehandel, tortur og skadelige traditionelle skikke med fokus på skamfering af kvinders kønsorganer, æresdrab og tidlige tvangsægteskaber, og kræver, at der ansættes mere kvindeligt personale i de institutioner, der yder direkte hjælp til ofrene for sådan praksis;

| 26. | glæder sig over det forhold, at der i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet sættes fokus på den stigende hiv/aids-infektionsrate blandt kvinder; mener, at der skulle have været givet en udtrykkelig opfordring til medlemsstaterne om at opfylde de økonomiske forpligtelser, de har påtaget sig på dette område; |
| --- | --- |

26.

glæder sig over det forhold, at der i ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet sættes fokus på den stigende hiv/aids-infektionsrate blandt kvinder; mener, at der skulle have været givet en udtrykkelig opfordring til medlemsstaterne om at opfylde de økonomiske forpligtelser, de har påtaget sig på dette område;

| 27. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle særlige, tidsbegrænsede og målbare forpligtelser støttet af allokering af tilstrækkelige midler, så der kan opnås universel adgang til hiv/aids-forebyggelse og -behandling samt pleje og støtte i forbindelse med hiv/aids for alle kvinder og piger inden 2010; |
| --- | --- |

27.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle særlige, tidsbegrænsede og målbare forpligtelser støttet af allokering af tilstrækkelige midler, så der kan opnås universel adgang til hiv/aids-forebyggelse og -behandling samt pleje og støtte i forbindelse med hiv/aids for alle kvinder og piger inden 2010;

| 28. | glæder sig over den kraftige og fornyede bekræftelse af forbindelsen mellem hiv/aids-politikker og -programmer og politikker samt tjenester vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder (SRSR) i den ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over den kraftige og fornyede bekræftelse af forbindelsen mellem hiv/aids-politikker og -programmer og politikker samt tjenester vedrørende seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder (SRSR) i den ovennævnte meddelelse fra Kommissionen om ligestilling og styrkelse af kvinders position i udviklingssamarbejdet;

| 29. | opfordrer Kommissionen til at styrke sin politiske lederrolle i forbindelse med SRSR-politikker og til at øge midlerne til SRSR for at hjælpe de enkelte lande med at opfylde millenniumudviklingsmålene, navnlig målet om universel adgang til reproduktiv sundhed under mål 5 om forbedring af mødres sundhed, og til at behandle emner, der for tiden overses i forbindelse med SRSR og kvinder, såsom obstetrisk og traumatisk rectovaginal fistula; |
| --- | --- |

29.

opfordrer Kommissionen til at styrke sin politiske lederrolle i forbindelse med SRSR-politikker og til at øge midlerne til SRSR for at hjælpe de enkelte lande med at opfylde millenniumudviklingsmålene, navnlig målet om universel adgang til reproduktiv sundhed under mål 5 om forbedring af mødres sundhed, og til at behandle emner, der for tiden overses i forbindelse med SRSR og kvinder, såsom obstetrisk og traumatisk rectovaginal fistula;

| 30. | påpeger, at diskriminering af piger og kvinder bidrager til øget hiv/aids-risiko, da deres lave sociale position gør det svært for dem at bestemme over sig selv i seksuel sammenhæng; |
| --- | --- |

30.

påpeger, at diskriminering af piger og kvinder bidrager til øget hiv/aids-risiko, da deres lave sociale position gør det svært for dem at bestemme over sig selv i seksuel sammenhæng;

| 31. | beklager i stærkest mulige vendinger den faktiske slavestatus, som kvinder, der er fanget i sharialovgivningen, lever under, og mener at denne undertrykkelse repræsenterer den diametrale modsætning til det, som Parlamentet finder af yderste vigtighed; |
| --- | --- |

31.

beklager i stærkest mulige vendinger den faktiske slavestatus, som kvinder, der er fanget i sharialovgivningen, lever under, og mener at denne undertrykkelse repræsenterer den diametrale modsætning til det, som Parlamentet finder af yderste vigtighed;

| 32. | glæder sig over, at det i ovennævnte bilag til Kommissionens meddelelse om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet anerkender betydningen af støtte til forskning i mikrobicider og vacciner (der er de mest lovende teknologier for kvinder) og opfordrer EU til yderligere at sikre, at forskning i og udvikling af hiv/aids-vacciner og mikrobicider omfattes af de mere generelle udviklings- og ligestillingsdagsordner; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over, at det i ovennævnte bilag til Kommissionens meddelelse om ligestilling og styrkelse af kvinders indflydelse og status i udviklingssamarbejdet anerkender betydningen af støtte til forskning i mikrobicider og vacciner (der er de mest lovende teknologier for kvinder) og opfordrer EU til yderligere at sikre, at forskning i og udvikling af hiv/aids-vacciner og mikrobicider omfattes af de mere generelle udviklings- og ligestillingsdagsordner;

| 33. | mener, at styrkelse af kvinders position ved at sikre fuld adgang til oplysninger om seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne tjenesteydelser vil gøre det lettere for kvinderne at argumentere for sikker sex og beskytte sig imod seksuelt overførte sygdomme, herunder hiv/aids; støtter de tiltag, som Kommissionen har foreslået for at beskytte kvinderne mod seksuelt overførte sygdomme, navnlig den økonomiske støtte til udvikling af mikrobicider og vacciner samt de foreslåede tiltag vedrørende reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder; |
| --- | --- |

33.

mener, at styrkelse af kvinders position ved at sikre fuld adgang til oplysninger om seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne tjenesteydelser vil gøre det lettere for kvinderne at argumentere for sikker sex og beskytte sig imod seksuelt overførte sygdomme, herunder hiv/aids; støtter de tiltag, som Kommissionen har foreslået for at beskytte kvinderne mod seksuelt overførte sygdomme, navnlig den økonomiske støtte til udvikling af mikrobicider og vacciner samt de foreslåede tiltag vedrørende reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder;

| 34. | tilskynder medlemsstaterne til at fremme, at forebyggelse af overførsel fra mor til barn omfattes af pakken med samlede tilgange til bekæmpelse af hiv/aids; |
| --- | --- |

34.

tilskynder medlemsstaterne til at fremme, at forebyggelse af overførsel fra mor til barn omfattes af pakken med samlede tilgange til bekæmpelse af hiv/aids;

| 35. | betoner betydningen af at sætte kvinder i centrum for vandforsynings-, sanitets- og hygiejnepolitik og fremhæver derfor betydningen af at øge adgangen til sikkert drikkevand, tilstrækkelig spildevandsafledning og vand til produktion; |
| --- | --- |

35.

betoner betydningen af at sætte kvinder i centrum for vandforsynings-, sanitets- og hygiejnepolitik og fremhæver derfor betydningen af at øge adgangen til sikkert drikkevand, tilstrækkelig spildevandsafledning og vand til produktion;

| 36. | kritiserer på det skarpeste, at bekæmpelsen af traditionelt betinget vold mod kvinder ikke er en del af foranstaltningerne i Kommissionens strategi; fordømmer enhver form for retlig, kulturel og religiøs skik, der forskelsbehandler kvinder, udelukker dem fra det politiske og offentlige liv samt isolerer dem i deres dagligdag, såvel som dem, der tolererer voldtægt, vold i hjemmet, tvangsægteskaber, ulige rettigheder i skilsmissesager, æresdrab, enhver form for tvungen overholdelse af særlige påklædningsregler mod kvindens egen vilje, chikane for ikke at underkaste sig kønsrelaterede normer eller regler, menneskehandel samt tvangsarbejde; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe disse skikke i deres udviklings- og samarbejdspolitikker; opfordrer Kommissionen til at yde en energisk indsats i sine landestrategier for at støtte oplysnings- og bevidstgørelsesprogrammer, der øger offentlighedens opmærksomhed og ændrer klimaet i offentligheden, og gøre de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe alle former for vold mod kvinder, herunder skadelige traditionelle skikke, til kriterier for god regeringsførelse i partnerlande; |
| --- | --- |

36.

kritiserer på det skarpeste, at bekæmpelsen af traditionelt betinget vold mod kvinder ikke er en del af foranstaltningerne i Kommissionens strategi; fordømmer enhver form for retlig, kulturel og religiøs skik, der forskelsbehandler kvinder, udelukker dem fra det politiske og offentlige liv samt isolerer dem i deres dagligdag, såvel som dem, der tolererer voldtægt, vold i hjemmet, tvangsægteskaber, ulige rettigheder i skilsmissesager, æresdrab, enhver form for tvungen overholdelse af særlige påklædningsregler mod kvindens egen vilje, chikane for ikke at underkaste sig kønsrelaterede normer eller regler, menneskehandel samt tvangsarbejde; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe disse skikke i deres udviklings- og samarbejdspolitikker; opfordrer Kommissionen til at yde en energisk indsats i sine landestrategier for at støtte oplysnings- og bevidstgørelsesprogrammer, der øger offentlighedens opmærksomhed og ændrer klimaet i offentligheden, og gøre de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe alle former for vold mod kvinder, herunder skadelige traditionelle skikke, til kriterier for god regeringsførelse i partnerlande;

| 37. | bemærker med bekymring UNFPA's rapport med titlen State of the World Population fra sidste år, der indeholder den erkendelse, at der er et globalt underskud på 60 mio. kvinder i verden, og at disse manglende kvinder er blevet udvalgt inden fødslen på grundlag af deres køn og derefter fjernet ved abort og frarøvet deres eksistens ved barnemord; |
| --- | --- |

37.

bemærker med bekymring UNFPA's rapport med titlen State of the World Population fra sidste år, der indeholder den erkendelse, at der er et globalt underskud på 60 mio. kvinder i verden, og at disse manglende kvinder er blevet udvalgt inden fødslen på grundlag af deres køn og derefter fjernet ved abort og frarøvet deres eksistens ved barnemord;

| 38. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre opfordringen til handling for at bekæmpe seksuelle overgreb under og efter konflikter udfærdiget i Bruxelles i juni 2006 (Brussels Call for Action to Address Sexual Violence in Conflict and Beyond); |
| --- | --- |

38.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre opfordringen til handling for at bekæmpe seksuelle overgreb under og efter konflikter udfærdiget i Bruxelles i juni 2006 (Brussels Call for Action to Address Sexual Violence in Conflict and Beyond);

| 39. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre SRSR i krise- og konfliktområder, herunder kampen mod seksuelle overgreb, til en prioritet i den humanitære fase såvel som i genopbygningen efter krige; |
| --- | --- |

39.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at gøre SRSR i krise- og konfliktområder, herunder kampen mod seksuelle overgreb, til en prioritet i den humanitære fase såvel som i genopbygningen efter krige;

| 40. | understreger nødvendigheden af at supplere billedet af kvinder som sårbare ofre med et billede af kvinder som en stærkt differentieret gruppe af sociale aktører, der besidder værdifulde ressourcer og evner, og som har deres egen dagsorden; mener, at kvinder påvirker den måde, som et sagsforløb foregår på, og at de må udforme udviklingsprocessen; |
| --- | --- |

40.

understreger nødvendigheden af at supplere billedet af kvinder som sårbare ofre med et billede af kvinder som en stærkt differentieret gruppe af sociale aktører, der besidder værdifulde ressourcer og evner, og som har deres egen dagsorden; mener, at kvinder påvirker den måde, som et sagsforløb foregår på, og at de må udforme udviklingsprocessen;

| 41. | mener, at kvinders deltagelse i beslutningsprocesser på alle planer er en nødvendig forudsætning for god regeringsførelse, og bifalder alle former for støtteforanstaltninger, såsom tilskyndelse til at overholde kvoter, støtte til kvindebevægelser og -organisationer samt aktiv fremme af kvinders rettigheder i landestrategidokumenter; gentager, at der er behov for at styrke kvinders rolle i de politiske beslutningsprocesser og sikre fuld deltagelse og involvering af kvinder i alle bestræbelser på at fremme fred og konfliktløsning; støtter endvidere henstillingerne i FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000); |
| --- | --- |

41.

mener, at kvinders deltagelse i beslutningsprocesser på alle planer er en nødvendig forudsætning for god regeringsførelse, og bifalder alle former for støtteforanstaltninger, såsom tilskyndelse til at overholde kvoter, støtte til kvindebevægelser og -organisationer samt aktiv fremme af kvinders rettigheder i landestrategidokumenter; gentager, at der er behov for at styrke kvinders rolle i de politiske beslutningsprocesser og sikre fuld deltagelse og involvering af kvinder i alle bestræbelser på at fremme fred og konfliktløsning; støtter endvidere henstillingerne i FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000);

| 42. | opfordrer EU til at øge sin indsats rettet mod gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1325 (2000), der opfordrer til øget deltagelse af kvinder på alle niveauer af beslutningsprocessen inden for konfliktløsnings- og fredsprocesser; |
| --- | --- |

42.

opfordrer EU til at øge sin indsats rettet mod gennemførelsen af FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1325 (2000), der opfordrer til øget deltagelse af kvinder på alle niveauer af beslutningsprocessen inden for konfliktløsnings- og fredsprocesser;

| 43. | understreger, at voldtægt har været anvendt som våben, og at dette fænomen må behandles gennem støtteprogrammer for ofre; |
| --- | --- |

43.

understreger, at voldtægt har været anvendt som våben, og at dette fænomen må behandles gennem støtteprogrammer for ofre;

| 44. | opfordrer Kommissionen til at udfolde betydelige anstrengelser for i fuldt omfang at tage hensyn til ligestilling i landeprogrammeringen; understreger, at der stadig er behov for en betydelig indsats for at integrere ligestilling som horisontal opgave i den daglige praksis i EU's udviklingssamarbejde; opfordrer Kommissionen til at arbejde for balance mellem kønnene i Kommissionens delegationer ved at udnævne flere kvinder, herunder til toppositioner som delegationsleder; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til at udfolde betydelige anstrengelser for i fuldt omfang at tage hensyn til ligestilling i landeprogrammeringen; understreger, at der stadig er behov for en betydelig indsats for at integrere ligestilling som horisontal opgave i den daglige praksis i EU's udviklingssamarbejde; opfordrer Kommissionen til at arbejde for balance mellem kønnene i Kommissionens delegationer ved at udnævne flere kvinder, herunder til toppositioner som delegationsleder;

| 45. | understreger det potentiale, mikrokreditter har som værktøj, der kan anvendes i udviklingssamarbejdspolitikker til at fremme udviklingen i lokalsamfund og styrkelse af kvinders position; |
| --- | --- |

45.

understreger det potentiale, mikrokreditter har som værktøj, der kan anvendes i udviklingssamarbejdspolitikker til at fremme udviklingen i lokalsamfund og styrkelse af kvinders position;

| 46. | anmoder Kommissionen om at udvikle politikker, som tilskynder kvinder til at oprette selvhjælpsgrupper og blive selvstændige, og styrke netværket for mikrofinansiering i samarbejde med internationale organisationer (f.eks. Finance PlaNet), således at flere kvinder får mulighed for at optage lån til forbedring af deres økonomiske situation; |
| --- | --- |

46.

anmoder Kommissionen om at udvikle politikker, som tilskynder kvinder til at oprette selvhjælpsgrupper og blive selvstændige, og styrke netværket for mikrofinansiering i samarbejde med internationale organisationer (f.eks. Finance PlaNet), således at flere kvinder får mulighed for at optage lån til forbedring af deres økonomiske situation;

| 47. | opfordrer Kommissionen til at forelægge klare oplysninger om de tilgængelige mekanismer til kontrol og vurdering af gennemførelsen af den nuværende strategi, herunder kontrol af de finansielle og menneskelige ressourcer, der allokeres for at sikre effektiv gennemførelse; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen til at forelægge klare oplysninger om de tilgængelige mekanismer til kontrol og vurdering af gennemførelsen af den nuværende strategi, herunder kontrol af de finansielle og menneskelige ressourcer, der allokeres for at sikre effektiv gennemførelse;

| 48. | påpeger, at ligestilling lettere kan opnås på nationalt niveau, hvis der er tilstrækkelige finansielle ressourcer og kvalificerede ligestillingseksperter, navnlig lokale eksperter, som en del af projektholdene; |
| --- | --- |

48.

påpeger, at ligestilling lettere kan opnås på nationalt niveau, hvis der er tilstrækkelige finansielle ressourcer og kvalificerede ligestillingseksperter, navnlig lokale eksperter, som en del af projektholdene;

| 49. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at give de dele af dens personale, der arbejder i udviklingslande, kurser i ligestillingsproblematikker; |
| --- | --- |

49.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at give de dele af dens personale, der arbejder i udviklingslande, kurser i ligestillingsproblematikker;

| 50. | bifalder de tiltag, som Kommissionen har foreslået på uddannelsesområdet under iagttagelse af, at en styrkelse af kvinders position gennem bedre uddannelse gør forholdene bedre for både kvinder og deres børn; |
| --- | --- |

50.

bifalder de tiltag, som Kommissionen har foreslået på uddannelsesområdet under iagttagelse af, at en styrkelse af kvinders position gennem bedre uddannelse gør forholdene bedre for både kvinder og deres børn;

| 51. | understreger, at det er nødvendigt yderligere at fremme pigers adgang til almen og faglig uddannelse på alle niveauer for at undgå, at de forlader skolen for tidligt, og støtte relevante uddannelsespolitikker, som sikrer lige adgang til kvalitetsuddannelse ved at uddanne lærere i kønsspørgsmål og ved at støtte reformer af undervisningsplanerne, så ligestilling, seksuel og reproduktiv sundhed samt selvstændiggørelse af kvinder inddrages, idet størstedelen af pigerne i udviklingslandene fortsat oplever forskelsbehandling med hensyn til adgangen til uddannelse; |
| --- | --- |

51.

understreger, at det er nødvendigt yderligere at fremme pigers adgang til almen og faglig uddannelse på alle niveauer for at undgå, at de forlader skolen for tidligt, og støtte relevante uddannelsespolitikker, som sikrer lige adgang til kvalitetsuddannelse ved at uddanne lærere i kønsspørgsmål og ved at støtte reformer af undervisningsplanerne, så ligestilling, seksuel og reproduktiv sundhed samt selvstændiggørelse af kvinder inddrages, idet størstedelen af pigerne i udviklingslandene fortsat oplever forskelsbehandling med hensyn til adgangen til uddannelse;

| 52. | påpeger, at der i strategien for EU's indsats på internationalt og regionalt plan beklageligvis ikke er udformet en EU-holdning til reform af FN inden for ligestilling; |
| --- | --- |

52.

påpeger, at der i strategien for EU's indsats på internationalt og regionalt plan beklageligvis ikke er udformet en EU-holdning til reform af FN inden for ligestilling;

| 53. | glæder sig over etableringen af EF/FN-partnerskabet om ligestilling for udvikling og fred (13) og understreger sin interesse i at blive underrettet om og involveret i det arbejde, der udspringer af dette partnerskab; |
| --- | --- |

53.

glæder sig over etableringen af EF/FN-partnerskabet om ligestilling for udvikling og fred (13) og understreger sin interesse i at blive underrettet om og involveret i det arbejde, der udspringer af dette partnerskab;

| 54. | betoner betydningen af at tilskynde til koordination af donorerne med henblik på at integrere kønsaspektet samt forbedre dialog og kommunikation for at finde frem til en fælles forståelse af kønsbegrebet og passende metoder; |
| --- | --- |

54.

betoner betydningen af at tilskynde til koordination af donorerne med henblik på at integrere kønsaspektet samt forbedre dialog og kommunikation for at finde frem til en fælles forståelse af kønsbegrebet og passende metoder;

| 55. | opfordrer Rådet til at udnævne en EU-udsending for kvinders rettigheder, der kan øge EU's indsats for at styrke kvinders position i udenrigs- og udviklingspolitikken, og som kan fremme opfyldelsen af millenniumudviklingsmålene ved at fokusere på ligestilling mellem mænd og kvinder i hele verden, nedbringelse af moderdødeligheden og fattigdomsbekæmpelse; |
| --- | --- |

55.

opfordrer Rådet til at udnævne en EU-udsending for kvinders rettigheder, der kan øge EU's indsats for at styrke kvinders position i udenrigs- og udviklingspolitikken, og som kan fremme opfyldelsen af millenniumudviklingsmålene ved at fokusere på ligestilling mellem mænd og kvinder i hele verden, nedbringelse af moderdødeligheden og fattigdomsbekæmpelse;

| 56. | bifalder Kommissionens plan om at kæde udbetalingen af budgetstøtte sammen med resultatkriterier, der vurderes på grundlag af kønsopdelte resultatindikatorer; insisterer imidlertid på, at beslutninger om sanktioner over for inkompetente administrative myndigheder træffes med omtanke for ikke at påvirke situationen i negativ retning for de endelige modtagere af støtte, nemlig kvinderne; |
| --- | --- |

56.

bifalder Kommissionens plan om at kæde udbetalingen af budgetstøtte sammen med resultatkriterier, der vurderes på grundlag af kønsopdelte resultatindikatorer; insisterer imidlertid på, at beslutninger om sanktioner over for inkompetente administrative myndigheder træffes med omtanke for ikke at påvirke situationen i negativ retning for de endelige modtagere af støtte, nemlig kvinderne;

| 57. | understreger, at inddragelse alene ikke bidrager til mindskelse af ulighed for kvinder, men at det kun er målrettede og kompetente bestræbelser i det daglige arbejde, der kan afhjælpe alle disse hindringer for kvinders inddragelse; |
| --- | --- |

57.

understreger, at inddragelse alene ikke bidrager til mindskelse af ulighed for kvinder, men at det kun er målrettede og kompetente bestræbelser i det daglige arbejde, der kan afhjælpe alle disse hindringer for kvinders inddragelse;

| 58. | påpeger, at god regeringsførelse omfatter respekt for grundlæggende rettigheder, og at kvinders rettigheder og ligestilling behandles som grundlæggende rettigheder, samt at de er afgørende for gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene og andre udviklingsmål; |
| --- | --- |

58.

påpeger, at god regeringsførelse omfatter respekt for grundlæggende rettigheder, og at kvinders rettigheder og ligestilling behandles som grundlæggende rettigheder, samt at de er afgørende for gennemførelsen af millenniumudviklingsmålene og andre udviklingsmål;

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

59.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 40.

(2)  EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

(3)  EUT C 33 E af 9.2.2006, s. 311.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0274.

(5)  EUT C 280 E af 18.11.2006, s. 475.

(6)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0483.

(7)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0577.

(8)  EUT C 46 af 24.2.2006, s. 1.

(9)  Erklæringen om den europæiske konsensus om humanitær bistand blev vedtaget af Rådet den 19. november 2007 og af Europa-Parlamentet den 29. november 2007 og blev undertegnet af formændene for Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet den 18. december 2007.

(10)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

(11)  EUT L 209 af 11.8.2005, s. 27.

(12)  EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41.

(13)  EF/FN-partnerskabet om ligestilling for udvikling og fred er et initiativ, som omfatter Kommissionen (EF), De Forenede Nationers Udviklingsfond for kvinder (UNIFEM) og det internationale uddannelsescentre under Den internationale arbejdsorganisation (ITCILO). Det er en opfølgning af konferencen om »Owning Development Promoting Gender Equality in New Aid Modalities and Partnerships«, som blev arrangeret i fællesskab af Kommissionen og UNIFEM i november 2005.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/67 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/67

---

Armenien

P6_TA(2008)0104

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Armenien

(2009/C 66 E/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Armenien og Sydkaukasus, navnlig beslutningen af 17. januar 2008 om en mere effektiv EU-politik for Sydkaukasus: fra løfter til handling (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Armenien og Sydkaukasus, navnlig beslutningen af 17. januar 2008 om en mere effektiv EU-politik for Sydkaukasus: fra løfter til handling (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om et regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. januar 2008 om et regionalpolitisk initiativ for Sortehavsområdet (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om styrkelse af den europæiske naboskabspolitik (3) (ENP), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. november 2007 om styrkelse af den europæiske naboskabspolitik (3) (ENP),

| — | der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side (4), som trådte i kraft 1. juli 1999, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side (4), som trådte i kraft 1. juli 1999,

| — | der henviser til handlingsplanen for ENP, der blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Armenien den 14. november 2006, og som gør det muligt at gennemføre en hel reformpakke med bistand fra EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen for ENP, der blev godkendt af Samarbejdsrådet EU-Armenien den 14. november 2006, og som gør det muligt at gennemføre en hel reformpakke med bistand fra EU,

| — | der henviser til erklæringen af 20. februar 2008 om de foreløbige resultater og konklusioner fra den internationale valgobservationsmission samt til den efter valget forelagte interimsrapport af 3. marts 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 20. februar 2008 om de foreløbige resultater og konklusioner fra den internationale valgobservationsmission samt til den efter valget forelagte interimsrapport af 3. marts 2008,

| — | der henviser til formandskabets erklæring af 5. marts 2008 på vegne af Den Europæiske Union om situationen efter præsidentvalget i Armenien den 1. marts 2008 samt til formandskabets erklæring af 25. februar 2008 på vegne af Den Europæiske Union om præsidentvalget i Armenien den 19. februar 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandskabets erklæring af 5. marts 2008 på vegne af Den Europæiske Union om situationen efter præsidentvalget i Armenien den 1. marts 2008 samt til formandskabets erklæring af 25. februar 2008 på vegne af Den Europæiske Union om præsidentvalget i Armenien den 19. februar 2008,

| — | der henviser til den højtstående FUSP-repræsentant Javier Solanas erklæring af 2. marts 2008 og til kommissær Ferrero-Waldners erklæringer af 21. februar 2008 og 4. marts 2008, |
| --- | --- |

—

der henviser til den højtstående FUSP-repræsentant Javier Solanas erklæring af 2. marts 2008 og til kommissær Ferrero-Waldners erklæringer af 21. februar 2008 og 4. marts 2008,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at EU fortsat søger at videreudvikle sine forbindelser med Armenien og at støtte landet i dets bestræbelser på at indføre de nødvendige politiske og økonomiske reformer samt foranstaltninger til etablering af solide og effektive demokratiske institutioner og til bekæmpelse af korruption; der henviser til, at handlingsplanen for ENP giver Armenien mulighed for at nærme sig EU og tilegne sig EU's grundlæggende værdier, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU fortsat søger at videreudvikle sine forbindelser med Armenien og at støtte landet i dets bestræbelser på at indføre de nødvendige politiske og økonomiske reformer samt foranstaltninger til etablering af solide og effektive demokratiske institutioner og til bekæmpelse af korruption; der henviser til, at handlingsplanen for ENP giver Armenien mulighed for at nærme sig EU og tilegne sig EU's grundlæggende værdier,

| B. | der henviser til, at ovennævnte internationale valgobservationsmission den 19. februar 2008 erklærede, at præsidentvalget i overvejende grad var blevet gennemført i overensstemmelse med OSCE's og Europarådets betingelser og normer, men at den også gav udtryk for en række forbehold, navnlig med hensyn til mediernes forpligtelse til at levere uvildig information, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ovennævnte internationale valgobservationsmission den 19. februar 2008 erklærede, at præsidentvalget i overvejende grad var blevet gennemført i overensstemmelse med OSCE's og Europarådets betingelser og normer, men at den også gav udtryk for en række forbehold, navnlig med hensyn til mediernes forpligtelse til at levere uvildig information,

| C. | der henviser til, at der måtte træffes yderligere foranstaltninger for at løse de resterende problemer (som f.eks. manglen på en klar opdeling af stats- og partiopgaver, sikring af en ensartet behandling af de opstillede kandidater og optællingen af stemmer) og for at genskabe offentlighedens tillid til valgprocessen, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der måtte træffes yderligere foranstaltninger for at løse de resterende problemer (som f.eks. manglen på en klar opdeling af stats- og partiopgaver, sikring af en ensartet behandling af de opstillede kandidater og optællingen af stemmer) og for at genskabe offentlighedens tillid til valgprocessen,

| D. | der henviser til, at det officielle resultat af præsidentvalget i Armenien den 19. februar 2008 viste premierminister Serzh Sarkisian som vinder efter første runde og til, at dette resultat blev bestridt af oppositionslederen Levon Ter-Petrosian, som hævdede, at der var tale om valgsvindel; der henviser til, at forfatningsdomstolen har behandlet beskyldningerne fra oppositionen og konkluderet, at der, selv om der kunne konstateres uregelmæssigheder, ikke var tilstrækkelige beviser til at så tvivl om valgresultatet, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det officielle resultat af præsidentvalget i Armenien den 19. februar 2008 viste premierminister Serzh Sarkisian som vinder efter første runde og til, at dette resultat blev bestridt af oppositionslederen Levon Ter-Petrosian, som hævdede, at der var tale om valgsvindel; der henviser til, at forfatningsdomstolen har behandlet beskyldningerne fra oppositionen og konkluderet, at der, selv om der kunne konstateres uregelmæssigheder, ikke var tilstrækkelige beviser til at så tvivl om valgresultatet,

| E. | der henviser til, at oppositionstilhængere den 20. februar 2008 indledte fredelige aktioner i Yerevan i protest mod valgresultatet og krævede omvalg; der henviser til, at aktionen om aftenen den 1. marts 2008, efter 11 dages demonstrationer fra oppositionstilhængere, endte i vold, da politiet rykkede ind på Frihedspladsen i det centrale Yerevan for at fjerne demonstranterne, der boede i telte på pladsen, hvilket resulterede i, at otte mennesker døde, herunder en politiofficer, og snesevis blev såret; der henviser til, at der den 1. marts 2008 blev erklæret undtagelsestilstand, hvorefter der indførtes begrænsninger for mediernes frihed, for forsamlingsfriheden og for de politiske partier, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at oppositionstilhængere den 20. februar 2008 indledte fredelige aktioner i Yerevan i protest mod valgresultatet og krævede omvalg; der henviser til, at aktionen om aftenen den 1. marts 2008, efter 11 dages demonstrationer fra oppositionstilhængere, endte i vold, da politiet rykkede ind på Frihedspladsen i det centrale Yerevan for at fjerne demonstranterne, der boede i telte på pladsen, hvilket resulterede i, at otte mennesker døde, herunder en politiofficer, og snesevis blev såret; der henviser til, at der den 1. marts 2008 blev erklæret undtagelsestilstand, hvorefter der indførtes begrænsninger for mediernes frihed, for forsamlingsfriheden og for de politiske partier,

| F. | der henviser til, at de regeringskontrollerede tv-stationer praktisk talt har ignoreret begivenhederne; der henviser til, at lokale journalister under undtagelsestilstanden ikke har lov til at udsende informationer, der kommer fra andre kilder end regeringen; der henviser til, at syv ledende aviser, hvoraf nogle er uafhængige og andre er tilknyttet oppositionen, har nægtet at arbejde under sådanne forhold og har indstillet udgivelsen af deres blade; der henviser til, at visse uafhængige avisers internet- og satellitforbindelser er blevet afbrudt, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de regeringskontrollerede tv-stationer praktisk talt har ignoreret begivenhederne; der henviser til, at lokale journalister under undtagelsestilstanden ikke har lov til at udsende informationer, der kommer fra andre kilder end regeringen; der henviser til, at syv ledende aviser, hvoraf nogle er uafhængige og andre er tilknyttet oppositionen, har nægtet at arbejde under sådanne forhold og har indstillet udgivelsen af deres blade; der henviser til, at visse uafhængige avisers internet- og satellitforbindelser er blevet afbrudt,

| G. | der henviser til, at mange mennesker er blevet arresteret, og at en del af dem er anklaget for tilskyndelse til og deltagelse i masseoptøjer og forsøg på magtovertagelse; der henviser til, at det armenske parlament den 4. marts 2008 fratog fire af dets medlemmer deres immunitet, så de kunne retsforfølges, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at mange mennesker er blevet arresteret, og at en del af dem er anklaget for tilskyndelse til og deltagelse i masseoptøjer og forsøg på magtovertagelse; der henviser til, at det armenske parlament den 4. marts 2008 fratog fire af dets medlemmer deres immunitet, så de kunne retsforfølges,

| H. | der henviser til, at den armenske økonomi og den regionale stabilitet stadig lider under lukningen af grænsen til Tyrkiet, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den armenske økonomi og den regionale stabilitet stadig lider under lukningen af grænsen til Tyrkiet,

| I. | der henviser til, at Republikken Armenien er involveret i en uløst konflikt med Republikken Aserbajdsjan over Nagorno Karabakhs status, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Republikken Armenien er involveret i en uløst konflikt med Republikken Aserbajdsjan over Nagorno Karabakhs status,

| 1. | udtrykker bekymring over den nylige udvikling i Armenien, hvor politiet har slået hårdt ned på oppositionens demonstrationer, hvilket har ført til, at otte borgere er døde, herunder en politiofficer, og over hundrede er blevet såret, og opfordrer alle parter til at vise åbenhed og tilbageholdenhed, nedtone deres udtalelser og indgå i en konstruktiv og frugtbar dialog med henblik på at støtte og styrke de demokratiske institutioner; |
| --- | --- |

1.

udtrykker bekymring over den nylige udvikling i Armenien, hvor politiet har slået hårdt ned på oppositionens demonstrationer, hvilket har ført til, at otte borgere er døde, herunder en politiofficer, og over hundrede er blevet såret, og opfordrer alle parter til at vise åbenhed og tilbageholdenhed, nedtone deres udtalelser og indgå i en konstruktiv og frugtbar dialog med henblik på at støtte og styrke de demokratiske institutioner;

| 2. | opfordrer til, at der øjeblikkeligt foretages en grundig, gennemsigtig og upartisk undersøgelse af begivenhederne den 1. marts 2008, herunder en uafhængig undersøgelse af politiets indgriben i forbindelse med opløsningen af demonstrationen, og til, at de personer, der har gjort sig skyldig i embedsmisbrug og voldshandlinger, retsforfølges; opfordrer Rådet og Kommissionen til at tilbyde de armenske myndigheder EU-bistand til en sådan undersøgelse; |
| --- | --- |

2.

opfordrer til, at der øjeblikkeligt foretages en grundig, gennemsigtig og upartisk undersøgelse af begivenhederne den 1. marts 2008, herunder en uafhængig undersøgelse af politiets indgriben i forbindelse med opløsningen af demonstrationen, og til, at de personer, der har gjort sig skyldig i embedsmisbrug og voldshandlinger, retsforfølges; opfordrer Rådet og Kommissionen til at tilbyde de armenske myndigheder EU-bistand til en sådan undersøgelse;

| 3. | opfordrer de armenske myndigheder til at ophæve undtagelsestilstanden, der kun til dels ophævedes ved et præsidentdekret den 10. marts 2008, genindføre pressefrihed og træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre en tilbagevenden til normale tilstande; opfordrer dem endvidere indtrængende til at tage hensyn til og tage de mangler op, som Republikken Armeniens ombudsmand gør opmærksom på i sin officielle rapport; |
| --- | --- |

3.

opfordrer de armenske myndigheder til at ophæve undtagelsestilstanden, der kun til dels ophævedes ved et præsidentdekret den 10. marts 2008, genindføre pressefrihed og træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at sikre en tilbagevenden til normale tilstande; opfordrer dem endvidere indtrængende til at tage hensyn til og tage de mangler op, som Republikken Armeniens ombudsmand gør opmærksom på i sin officielle rapport;

| 4. | anmoder de armenske myndigheder om at løslade borgere, der er tilbageholdt for at udøve deres ret til fredelig forsamling; |
| --- | --- |

4.

anmoder de armenske myndigheder om at løslade borgere, der er tilbageholdt for at udøve deres ret til fredelig forsamling;

| 5. | understreger, at det første prioriterede område i handlingsplanen for ENP vedrører en styrkelse af de demokratiske strukturer og af retsstatsprincippet; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til i sin hjælp til Armenien at lægge vægt på domstolenes uafhængighed og uddannelse af politi- og sikkerhedsstyrker og opfordrer de armenske myndigheder til hurtigt at gennemføre alle resterende henstillinger fra den internationale valgobservationsmission; |
| --- | --- |

5.

understreger, at det første prioriterede område i handlingsplanen for ENP vedrører en styrkelse af de demokratiske strukturer og af retsstatsprincippet; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til i sin hjælp til Armenien at lægge vægt på domstolenes uafhængighed og uddannelse af politi- og sikkerhedsstyrker og opfordrer de armenske myndigheder til hurtigt at gennemføre alle resterende henstillinger fra den internationale valgobservationsmission;

| 6. | støtter EU's særlige repræsentant i det sydlige Kaukasus, Peter Semneby, i hans bestræbelser på at lette dialogen mellem de politiske grupperinger og undersøge mulighederne for at løse den politiske krise i Armenien og glæder sig over mæglingsbestræbelserne fra OSCE's særlige udsending, Heikki Talvitie, der har stor erfaring med det sydlige Kaukasus, og opfordrer indtrængende de armenske myndigheder til fuldt ud at samarbejde med det internationale samfund for at finde en fælles løsning; |
| --- | --- |

6.

støtter EU's særlige repræsentant i det sydlige Kaukasus, Peter Semneby, i hans bestræbelser på at lette dialogen mellem de politiske grupperinger og undersøge mulighederne for at løse den politiske krise i Armenien og glæder sig over mæglingsbestræbelserne fra OSCE's særlige udsending, Heikki Talvitie, der har stor erfaring med det sydlige Kaukasus, og opfordrer indtrængende de armenske myndigheder til fuldt ud at samarbejde med det internationale samfund for at finde en fælles løsning;

| 7. | beklager de nylige tab af menneskeliv på »demarkationslinjen« under kampe mellem armenske og aserbajdsjanske styrker; opfordrer alle parter til at afstå fra yderligere vold og vende tilbage til forhandlingsbordet; |
| --- | --- |

7.

beklager de nylige tab af menneskeliv på »demarkationslinjen« under kampe mellem armenske og aserbajdsjanske styrker; opfordrer alle parter til at afstå fra yderligere vold og vende tilbage til forhandlingsbordet;

| 8. | understeger på ny EU's klare engagement i at etablere tættere forbindelser til Armenien og det sydlige Kaukasus, navnlig ved en yderligere udvikling og styrkelse af ENP; understreger imidlertid, at tættere samarbejde med EU skal bygge på reelle og konkrete fremskridt og reformer samt på et fuldt engagement med hensyn til demokrati og retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til yderligere at støtte bestræbelser, der har til formål at forbedre den politiske kultur i Armenien, styrke dialogen og afhjælpe den stærkt spændte situation mellem regeringspartierne og oppositionen; |
| --- | --- |

8.

understeger på ny EU's klare engagement i at etablere tættere forbindelser til Armenien og det sydlige Kaukasus, navnlig ved en yderligere udvikling og styrkelse af ENP; understreger imidlertid, at tættere samarbejde med EU skal bygge på reelle og konkrete fremskridt og reformer samt på et fuldt engagement med hensyn til demokrati og retsstatsprincippet; opfordrer Kommissionen til yderligere at støtte bestræbelser, der har til formål at forbedre den politiske kultur i Armenien, styrke dialogen og afhjælpe den stærkt spændte situation mellem regeringspartierne og oppositionen;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Republikken Armeniens præsident og parlament, OSCE og Europarådet. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Republikken Armeniens præsident og parlament, OSCE og Europarådet.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0016.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2008)0017.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0538.

(4)  EFT L 239 af 9.9.1999, s. 3.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/69 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/69

---

Rusland

P6_TA(2008)0105

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om Rusland

(2009/C 66 E/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til målsætningerne om konsolidering af demokrati og politiske frihedsrettigheder i Den Russiske Føderation, som er fastlagt i partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side (1), der trådte i kraft i 1997 og udløb i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til målsætningerne om konsolidering af demokrati og politiske frihedsrettigheder i Den Russiske Føderation, som er fastlagt i partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Den Russiske Føderation på den anden side (1), der trådte i kraft i 1997 og udløb i 2007,

| — | der henviser til menneskerettighedsdrøftelserne mellem EU og Rusland, |
| --- | --- |

—

der henviser til menneskerettighedsdrøftelserne mellem EU og Rusland,

| — | der henviser til den målsætning, som EU og Rusland fastlagde i en fælles erklæring efter det 11. topmøde EU-Rusland i Skt. Petersborg den 31. maj 2003, om at oprette et fælles økonomisk område, et fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, et fælles område for samarbejde inden for ekstern sikkerhed og et fælles område for forskning og uddannelse, herunder kulturelle aspekter, |
| --- | --- |

—

der henviser til den målsætning, som EU og Rusland fastlagde i en fælles erklæring efter det 11. topmøde EU-Rusland i Skt. Petersborg den 31. maj 2003, om at oprette et fælles økonomisk område, et fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, et fælles område for samarbejde inden for ekstern sikkerhed og et fælles område for forskning og uddannelse, herunder kulturelle aspekter,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Rusland, især beslutningen af 25. oktober 2006 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Rusland efter mordet på den russiske journalist Anna Politkovskaja (2), af 26. april 2007 om Rusland (3), af 14. november 2007 om topmødet mellem EU og Rusland (4) og af 13. december 2006 om topmødet mellem EU og Rusland i Helsinki den 24. november 2006 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Rusland, især beslutningen af 25. oktober 2006 om forbindelserne mellem Den Europæiske Union og Rusland efter mordet på den russiske journalist Anna Politkovskaja (2), af 26. april 2007 om Rusland (3), af 14. november 2007 om topmødet mellem EU og Rusland (4) og af 13. december 2006 om topmødet mellem EU og Rusland i Helsinki den 24. november 2006 (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at øget samarbejde og et godt naboskab mellem EU og Rusland har central betydning for stabiliteten, sikkerheden og velfærden i hele Europa; der henviser til, at indgåelsen af en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Den Russiske Føderation er af allerstørste betydning for den yderligere udvikling og styrkelse af samarbejdet mellem de to partnere, navnlig på det politiske, sikkerhedsmæssige, økonomiske og energimæssige område, men også med hensyn til respekten for retsstaten, de demokratiske principper og procedurer og for de grundlæggende menneskerettigheder, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at øget samarbejde og et godt naboskab mellem EU og Rusland har central betydning for stabiliteten, sikkerheden og velfærden i hele Europa; der henviser til, at indgåelsen af en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Den Russiske Føderation er af allerstørste betydning for den yderligere udvikling og styrkelse af samarbejdet mellem de to partnere, navnlig på det politiske, sikkerhedsmæssige, økonomiske og energimæssige område, men også med hensyn til respekten for retsstaten, de demokratiske principper og procedurer og for de grundlæggende menneskerettigheder,

| B. | der henviser til, at Den Russiske Føderation ud over at være medlem af FN også er fuldt medlem af Europarådet og af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og derfor har forpligtet sig til at respektere de principper om demokrati og demokratiske valg samt om tale- og forsamlingsfrihed, som disse organisationer har fastlagt; der henviser til, at disse principper og værdier også danner grundlag for det strategiske partnerskab mellem EU og Rusland, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Russiske Føderation ud over at være medlem af FN også er fuldt medlem af Europarådet og af Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) og derfor har forpligtet sig til at respektere de principper om demokrati og demokratiske valg samt om tale- og forsamlingsfrihed, som disse organisationer har fastlagt; der henviser til, at disse principper og værdier også danner grundlag for det strategiske partnerskab mellem EU og Rusland,

| C. | der henviser til, at OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) i sin egenskab af de internationale valgstandarders vogter måtte aflyse sin planlagte udsendelse af observatører til valget i Rusland på grund af de strenge restriktioner, den russiske regering havde pålagt observatørerne, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder (ODIHR) i sin egenskab af de internationale valgstandarders vogter måtte aflyse sin planlagte udsendelse af observatører til valget i Rusland på grund af de strenge restriktioner, den russiske regering havde pålagt observatørerne,

| D. | der henviser til, at lederen af observatørerne fra Europarådets Parlamentariske Forsamling har udtalt, at der ikke var sket nogen forbedring med hensyn til valgkandidaternes lige adgang til medierne, hvilket stillede spørgsmålstegn ved, om valget foregik på retfærdig vis, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at lederen af observatørerne fra Europarådets Parlamentariske Forsamling har udtalt, at der ikke var sket nogen forbedring med hensyn til valgkandidaternes lige adgang til medierne, hvilket stillede spørgsmålstegn ved, om valget foregik på retfærdig vis,

| E. | der henviser til, at den tidligere premierminister og nuværende leder af Den Folkedemokratiske Union, Mikhail Kasjanov, blev godkendt som kandidat den 14. december 2007, men senere diskvalificeret af den centrale valgkommission med den begrundelse, at for mange af de 2 millioner indsamlede underskrifter var forfalskede; der henviser til, at Mikhail Kasjanov appellerede afgørelsen til Højesteret, som imidlertid stadfæstede afgørelsen den 6. februar 2008, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den tidligere premierminister og nuværende leder af Den Folkedemokratiske Union, Mikhail Kasjanov, blev godkendt som kandidat den 14. december 2007, men senere diskvalificeret af den centrale valgkommission med den begrundelse, at for mange af de 2 millioner indsamlede underskrifter var forfalskede; der henviser til, at Mikhail Kasjanov appellerede afgørelsen til Højesteret, som imidlertid stadfæstede afgørelsen den 6. februar 2008,

| F. | der henviser til, at de russiske myndigheder ifølge rapporter fra ledende oppositionskræfter i tiden op til parlaments- og præsidentvalget lagde stadig større pres på oppositionsgrupper og ikke-statslige organisationer for at få dem til at afholde sig fra aktiviteter, der var rettet direkte mod præsidenten og regeringen, og søgte at forhindre medierne i at rapportere om sådanne aktiviteter, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de russiske myndigheder ifølge rapporter fra ledende oppositionskræfter i tiden op til parlaments- og præsidentvalget lagde stadig større pres på oppositionsgrupper og ikke-statslige organisationer for at få dem til at afholde sig fra aktiviteter, der var rettet direkte mod præsidenten og regeringen, og søgte at forhindre medierne i at rapportere om sådanne aktiviteter,

| G. | der henviser til, at demokratiet i Rusland er svækket, især fordi alle de største tv-stationer og de fleste radiostationer er kommet under regeringens kontrol, selvcensuren blandt de skrevne medier bliver stadig mere udbredt, der er indført nye restriktioner i retten til at arrangere offentlige demonstrationer, og klimaet for ikke-statslige organisationer er forværret, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at demokratiet i Rusland er svækket, især fordi alle de største tv-stationer og de fleste radiostationer er kommet under regeringens kontrol, selvcensuren blandt de skrevne medier bliver stadig mere udbredt, der er indført nye restriktioner i retten til at arrangere offentlige demonstrationer, og klimaet for ikke-statslige organisationer er forværret,

| H. | der henviser til, at en koalition af oppositionspartier, Det Andet Rusland, den 3. marts 2008 arrangerede en »dissensmarch« for at protestere mod præsidentvalget i Rusland den 2. marts 2008; der henviser til, at bystyret nægtede at tillade demonstrationen med det argument, at den Kreml-venlige gruppe Ungt Rusland i forvejen havde planlagt møder på alle større forsamlingssteder i hovedstaden; der henviser til, at Det Andet Rusland besluttede at gennemføre marchen og erklærede, at det ville appellere bystyrets afgørelse, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en koalition af oppositionspartier, Det Andet Rusland, den 3. marts 2008 arrangerede en »dissensmarch« for at protestere mod præsidentvalget i Rusland den 2. marts 2008; der henviser til, at bystyret nægtede at tillade demonstrationen med det argument, at den Kreml-venlige gruppe Ungt Rusland i forvejen havde planlagt møder på alle større forsamlingssteder i hovedstaden; der henviser til, at Det Andet Rusland besluttede at gennemføre marchen og erklærede, at det ville appellere bystyrets afgørelse,

| I. | der henviser til, at flere oppositionsmedlemmer blev anholdt, da uropoliti og militser udstyret med hjelme og skjolde blev sat ind mod den forsamlede menneskemængde på Turgenevskaja-pladsen i det central Moskva; der henviser til, at lederen af Unionen af Højrekræfter, Nikita Belykh, var blandt de anholdte; der henviser til, at lederen af Vabloko-partiet i Skt. Petersborg, Maksim Reznik, også blev anholdt, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at flere oppositionsmedlemmer blev anholdt, da uropoliti og militser udstyret med hjelme og skjolde blev sat ind mod den forsamlede menneskemængde på Turgenevskaja-pladsen i det central Moskva; der henviser til, at lederen af Unionen af Højrekræfter, Nikita Belykh, var blandt de anholdte; der henviser til, at lederen af Vabloko-partiet i Skt. Petersborg, Maksim Reznik, også blev anholdt,

| 1. | fordømmer politiets, uropolitiets og militsernes overdrevne magtanvendelse mod demonstranterne den 3. marts 2008 i Moskva og opfordrer myndighederne til at efterforske begivenhederne og retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

1.

fordømmer politiets, uropolitiets og militsernes overdrevne magtanvendelse mod demonstranterne den 3. marts 2008 i Moskva og opfordrer myndighederne til at efterforske begivenhederne og retsforfølge de ansvarlige;

| 2. | anmoder om en øjeblikkelig løsladelse af alle de demonstranter, der stadig er tilbageholdt; |
| --- | --- |

2.

anmoder om en øjeblikkelig løsladelse af alle de demonstranter, der stadig er tilbageholdt;

| 3. | beklager, at navnlig tiden op til præsidentvalget var præget af en ulovlig behandling af oppositionens kandidater; beklager, at man undlod at benytte valget til at styrke demokratiet og retsstaten i Rusland; |
| --- | --- |

3.

beklager, at navnlig tiden op til præsidentvalget var præget af en ulovlig behandling af oppositionens kandidater; beklager, at man undlod at benytte valget til at styrke demokratiet og retsstaten i Rusland;

| 4. | beklager, at de russiske myndigheder betragtede den planlagte udsendelse af observatører fra OSCE/ODIHR som en indblanding i indre anliggender; tilkendegiver sin stærke støtte til det vigtige arbejde, der udføres af sådanne observatører, og erindrer Rusland om dets forpligtelser og ansvar som medlem af OSCE og Europarådet, herunder respekten for forsamlingsfriheden og retten til at gennemføre fredelige demonstrationer; |
| --- | --- |

4.

beklager, at de russiske myndigheder betragtede den planlagte udsendelse af observatører fra OSCE/ODIHR som en indblanding i indre anliggender; tilkendegiver sin stærke støtte til det vigtige arbejde, der udføres af sådanne observatører, og erindrer Rusland om dets forpligtelser og ansvar som medlem af OSCE og Europarådet, herunder respekten for forsamlingsfriheden og retten til at gennemføre fredelige demonstrationer;

| 5. | konstaterer med tilfredshed, at den nyvalgte russiske præsident har forpligtet sig til at sikre retsstaten og demokratiet, og udtrykker håb om, at han vil prioritere en udbygning af forbindelserne med Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

5.

konstaterer med tilfredshed, at den nyvalgte russiske præsident har forpligtet sig til at sikre retsstaten og demokratiet, og udtrykker håb om, at han vil prioritere en udbygning af forbindelserne med Den Europæiske Union;

| 6. | opfordrer den nyvalgte russiske præsident til at tage behandlingen af visse fængslede offentlige personer (heriblandt Mikhail Khodorkovskij og Platon Lebedev), hvis fængsling af de fleste observatører vurderes som politiske motiveret, op til fornyet overvejelse; understreger, at dette ville styrke de russiske myndigheders troværdighed og fremme et endnu tættere partnerskab mellem Rusland og EU; |
| --- | --- |

6.

opfordrer den nyvalgte russiske præsident til at tage behandlingen af visse fængslede offentlige personer (heriblandt Mikhail Khodorkovskij og Platon Lebedev), hvis fængsling af de fleste observatører vurderes som politiske motiveret, op til fornyet overvejelse; understreger, at dette ville styrke de russiske myndigheders troværdighed og fremme et endnu tættere partnerskab mellem Rusland og EU;

| 7. | opfordrer indtrængende Rådet og medlemsstaterne til at gøre Ruslands fulde efterkommelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme til en nøgleprioritet på alle niveauer af dialogen med Rusland; |
| --- | --- |

7.

opfordrer indtrængende Rådet og medlemsstaterne til at gøre Ruslands fulde efterkommelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme til en nøgleprioritet på alle niveauer af dialogen med Rusland;

| 8. | opfordrer den nye russiske præsident og regering til sammen med Den Europæiske Union at skabe de nødvendige forudsætninger for en hurtig indledning af forhandlingerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Rusland; understreger i den henseende endnu en gang, at retsstat, demokrati og menneskerettigheder skal være centrale elementer i enhver fremtidig aftale med Rusland; |
| --- | --- |

8.

opfordrer den nye russiske præsident og regering til sammen med Den Europæiske Union at skabe de nødvendige forudsætninger for en hurtig indledning af forhandlingerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem EU og Rusland; understreger i den henseende endnu en gang, at retsstat, demokrati og menneskerettigheder skal være centrale elementer i enhver fremtidig aftale med Rusland;

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Russiske Føderations regering og parlament, præsidenten for Den Russiske Føderation samt Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa. |
| --- | --- |

9.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Russiske Føderations regering og parlament, præsidenten for Den Russiske Føderation samt Europarådet og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa.

---

(1)  EFT L 327 af 28.11.1997, s. 1.

(2)  EUT C 313 E af 20.12.2006, s. 271.

(3)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0169.

(4)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0528.

(5)  EUT C 317 E af 23.12.2006, s. 474.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/71

---

Sagen om den afghanske journalist Perwiz Kambakhsh

P6_TA(2008)0106

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om sagen om den afghanske journalist Perwiz Kambakhsh

(2009/C 66 E/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Afghanistan,

| — | der henviser til den afghanske forfatning, der blev vedtaget i 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til den afghanske forfatning, der blev vedtaget i 2004,

| — | der henviser til resolutionen fra FN's Generalforsamling den 18. december 2007, der opfordrer til et universelt moratorium for anvendelsen af dødsstraf (A/RES/62/149), |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen fra FN's Generalforsamling den 18. december 2007, der opfordrer til et universelt moratorium for anvendelsen af dødsstraf (A/RES/62/149),

| — | der henviser til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at en regional domstol i den nordlige afghanske provins Balkh den 22. januar 2008 dømte den 23-årige afghanske journalist Perwiz Kambakhsh til døden for at omdele en artikel om kvinders rettigheder i islam, som han havde hentet fra internettet; der henviser til, at domstolen afgjorde, at artiklen var blasfemisk og dømte Kambakhsh til døden, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en regional domstol i den nordlige afghanske provins Balkh den 22. januar 2008 dømte den 23-årige afghanske journalist Perwiz Kambakhsh til døden for at omdele en artikel om kvinders rettigheder i islam, som han havde hentet fra internettet; der henviser til, at domstolen afgjorde, at artiklen var blasfemisk og dømte Kambakhsh til døden,

| B. | der henviser til, at Perwiz Kambakhsh blev nægtet en advokat og dømt uden et egentligt retsmøde; der henviser til, at han angiveligt blev slået og truet med henrettelse, indtil han underskrev en tilståelse, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Perwiz Kambakhsh blev nægtet en advokat og dømt uden et egentligt retsmøde; der henviser til, at han angiveligt blev slået og truet med henrettelse, indtil han underskrev en tilståelse,

| C. | der henviser til, at en delegation fra Afghanistan Independent Journalists' Association (AIJA) mødtes med Afghanistans præsident Hamid Karzai den 6. februar 2008 i Kabul og oplyste ham om detaljerne i denne sag og anmodede ham om at gribe ind på vegne af Kambakhsh, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en delegation fra Afghanistan Independent Journalists' Association (AIJA) mødtes med Afghanistans præsident Hamid Karzai den 6. februar 2008 i Kabul og oplyste ham om detaljerne i denne sag og anmodede ham om at gribe ind på vegne af Kambakhsh,

| D. | der henviser til, at artikel 34 i Afghanistans forfatning klart forsvarer retten til ytringsfrihed i tråd med verdenserklæringen om menneskerettigheder og fastslår, at ytringsfriheden er ukrænkelig, og at enhver afghaner har ret til at ytre sine tanker gennem tale, skrift, illustrationer samt andre midler i overensstemmelse med forfatningens bestemmelser, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 34 i Afghanistans forfatning klart forsvarer retten til ytringsfrihed i tråd med verdenserklæringen om menneskerettigheder og fastslår, at ytringsfriheden er ukrænkelig, og at enhver afghaner har ret til at ytre sine tanker gennem tale, skrift, illustrationer samt andre midler i overensstemmelse med forfatningens bestemmelser,

| E. | der henviser til, at journalister i Afghanistan, navnlig kvinder, i stigende grad udsættes for intimidering, dødstrusler, bortførelse og vold, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at journalister i Afghanistan, navnlig kvinder, i stigende grad udsættes for intimidering, dødstrusler, bortførelse og vold,

| F. | der henviser til, at dødsdommen over Kambakhsh afsiges på trods af vedtagelsen i FN's Generalforsamling af ovennævnte resolution, der opfordrer til et universelt moratorium for anvendelsen af dødsstraf, og på et tidspunkt hvor i alt 135 lande har afskaffet dødsstraf i lovgivningen eller i praksis, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at dødsdommen over Kambakhsh afsiges på trods af vedtagelsen i FN's Generalforsamling af ovennævnte resolution, der opfordrer til et universelt moratorium for anvendelsen af dødsstraf, og på et tidspunkt hvor i alt 135 lande har afskaffet dødsstraf i lovgivningen eller i praksis,

| 1. | bekræfter sin ubetingede modstand mod dødsstraf og sin støtte til respekten for retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

1.

bekræfter sin ubetingede modstand mod dødsstraf og sin støtte til respekten for retsstatsprincippet;

| 2. | fordømmer anholdelsen af Kambakhsh og beslutningen fra den øverste domstol i Balkh-provinsen om at dømme ham til døden for blasfemi; kræver løsladelse af Kambakhsh; |
| --- | --- |

2.

fordømmer anholdelsen af Kambakhsh og beslutningen fra den øverste domstol i Balkh-provinsen om at dømme ham til døden for blasfemi; kræver løsladelse af Kambakhsh;

| 3. | opfordrer indtrængende de afghanske myndigheder til at vise, at de går ind for menneskerettigheder og demokratiske rettigheder, ved at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at forhindre hans henrettelse og sikre, at hans sag bliver genoptaget; opfordrer præsident Karzai til at anvende sin benådningsret, hvis appeldomstolen stadfæster dødsdommen; |
| --- | --- |

3.

opfordrer indtrængende de afghanske myndigheder til at vise, at de går ind for menneskerettigheder og demokratiske rettigheder, ved at gøre alt, hvad der står i deres magt, for at forhindre hans henrettelse og sikre, at hans sag bliver genoptaget; opfordrer præsident Karzai til at anvende sin benådningsret, hvis appeldomstolen stadfæster dødsdommen;

| 4. | minder om de forsikringer vedrørende Kambakhshs sikkerhed, som præsident Karzai gav til en delegation fra Afghanistan Independent Journalists' Association den 6. februar 2008; |
| --- | --- |

4.

minder om de forsikringer vedrørende Kambakhshs sikkerhed, som præsident Karzai gav til en delegation fra Afghanistan Independent Journalists' Association den 6. februar 2008;

| 5. | udtrykker sin solidaritet med alle dem, der kæmper for uafhængig journalistik i Afghanistan; |
| --- | --- |

5.

udtrykker sin solidaritet med alle dem, der kæmper for uafhængig journalistik i Afghanistan;

| 6. | opfordrer Afghanistans præsident og parlament til at tage de nødvendige skridt til at fremskynde udviklingen af et funktionsdygtigt straffe- og retssystem baseret på internationale standarder og bedste praksis; glæder sig over, at EU's kommissær for eksterne forbindelser på Rom-konferencen i juli 2007 om retssikkerheden i Afghanistan gav meddelelse om øjeblikkelig økonomisk støtte med henblik på at hjælpe Afghanistan med at styrke retssikkerheden og reformere landets retsvæsen; |
| --- | --- |

6.

opfordrer Afghanistans præsident og parlament til at tage de nødvendige skridt til at fremskynde udviklingen af et funktionsdygtigt straffe- og retssystem baseret på internationale standarder og bedste praksis; glæder sig over, at EU's kommissær for eksterne forbindelser på Rom-konferencen i juli 2007 om retssikkerheden i Afghanistan gav meddelelse om øjeblikkelig økonomisk støtte med henblik på at hjælpe Afghanistan med at styrke retssikkerheden og reformere landets retsvæsen;

| 7. | opfordrer den afghanske regering til fuldt ud at overholde FN's verdenserklæring om menneskerettigheder og sikre, at ytringsfriheden garanteres fuldt og helt og håndhæves for alle borgere i Afghanistan; |
| --- | --- |

7.

opfordrer den afghanske regering til fuldt ud at overholde FN's verdenserklæring om menneskerettigheder og sikre, at ytringsfriheden garanteres fuldt og helt og håndhæves for alle borgere i Afghanistan;

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Islamiske Republik Afghanistans regering og parlament. |
| --- | --- |

8.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Islamiske Republik Afghanistans regering og parlament.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/73 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/73

---

Sagen om den iranske statsborger Seyed Mehdi Kazemi

P6_TA(2008)0107

Europa-Parlamentets beslutning af 13. marts 2008 om sagen om den iranske statsborger Seyed Mehdi Kazemi

(2009/C 66 E/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, særlig artikel 3, ifølge hvilken ingen kan udsendes, udvises eller udleveres til lande, hvor der er en alvorlig risiko for, at vedkommende vil blive underkastet dødsstraf, tortur eller anden umenneskelig eller vanærende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, særlig artikel 3, ifølge hvilken ingen kan udsendes, udvises eller udleveres til lande, hvor der er en alvorlig risiko for, at vedkommende vil blive underkastet dødsstraf, tortur eller anden umenneskelig eller vanærende behandling eller straf,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 18 og 19 om henholdsvis asylret og beskyttelse i tilfælde af udsendelse, udvisning og udlevering, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 18 og 19 om henholdsvis asylret og beskyttelse i tilfælde af udsendelse, udvisning og udlevering,

| — | der henviser til Genèvekonventionen af 28. juli 1951 og den tilhørende protokol af 31. januar 1967 om flygtninges retsstilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til Genèvekonventionen af 28. juli 1951 og den tilhørende protokol af 31. januar 1967 om flygtninges retsstilling,

| — | der henviser til Rådets direktiv 2004/83/EF af 29. april 2004 om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som flygtninge eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, og indholdet af en sådan beskyttelse (anerkendelsesdirektivet) (1) og til Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (Dublin-forordningen) (2) samt til andre EU-asylinstrumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2004/83/EF af 29. april 2004 om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som flygtninge eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse, og indholdet af en sådan beskyttelse (anerkendelsesdirektivet) (1) og til Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne (Dublin-forordningen) (2) samt til andre EU-asylinstrumenter,

| — | der henviser til sin formands skrivelse af 10. september 2007 til den britiske premierminister om Pegah Emambakhsh, en iransk lesbisk kvinde, der risikerede at blive sendt tilbage til Iran, efter at hendes asylansøgning var blevet afvist, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin formands skrivelse af 10. september 2007 til den britiske premierminister om Pegah Emambakhsh, en iransk lesbisk kvinde, der risikerede at blive sendt tilbage til Iran, efter at hendes asylansøgning var blevet afvist,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 115, stk. 5,

| A. | der henviser til, at Mehdi Kazemi, en 19 år gammel homoseksuel iransk statsborger, anmodede om asyl i Det Forenede Kongerige og fik sin ansøgning afvist; der endvidere henviser til, at han, fordi han frygtede deportation, flygtede til Nederlandene, hvor han anmodede om asyl, men at de nederlandske myndigheder efter at have behandlet hans ansøgning har besluttet at sende ham tilbage til Det Forenede Kongerige, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Mehdi Kazemi, en 19 år gammel homoseksuel iransk statsborger, anmodede om asyl i Det Forenede Kongerige og fik sin ansøgning afvist; der endvidere henviser til, at han, fordi han frygtede deportation, flygtede til Nederlandene, hvor han anmodede om asyl, men at de nederlandske myndigheder efter at have behandlet hans ansøgning har besluttet at sende ham tilbage til Det Forenede Kongerige,

| B. | der henviser til, at det nu er op til de britiske myndigheder at træffe den endelige afgørelse om Kazemis asylansøgning og eventuelle deportation til Iran, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det nu er op til de britiske myndigheder at træffe den endelige afgørelse om Kazemis asylansøgning og eventuelle deportation til Iran,

| C. | der henviser til, at de iranske myndigheder rutinemæssigt tilbageholder, torturerer og henretter personer, navnlig homoseksuelle, og til, at Mehdis partner allerede er blevet henrettet, og at hans far har fremsat dødstrusler mod ham, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de iranske myndigheder rutinemæssigt tilbageholder, torturerer og henretter personer, navnlig homoseksuelle, og til, at Mehdis partner allerede er blevet henrettet, og at hans far har fremsat dødstrusler mod ham,

| D. | der henviser til, at de britiske myndigheder i den lignende Pegah Emambakhsh-sag efter internationalt pres besluttede ikke at deportere Pegah Emambakhsh til Iran, men at det stadig er uklart, hvilken skæbne hun vil få, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de britiske myndigheder i den lignende Pegah Emambakhsh-sag efter internationalt pres besluttede ikke at deportere Pegah Emambakhsh til Iran, men at det stadig er uklart, hvilken skæbne hun vil få,

| E. | der henviser til, at den britiske premierministers talsmand uden dog at kommentere Mehdi Kazemis sag kom med generelle forsikringer med hensyn til de britiske asylprocedurers overensstemmelse med internationale forpligtelser og med hensyn til muligheden for at appellere asylafgørelser til en uafhængig domstol samt forsikrede, at myndighederne ikke ville udsende nogen, der ville være i fare ved hjemkomsten, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den britiske premierministers talsmand uden dog at kommentere Mehdi Kazemis sag kom med generelle forsikringer med hensyn til de britiske asylprocedurers overensstemmelse med internationale forpligtelser og med hensyn til muligheden for at appellere asylafgørelser til en uafhængig domstol samt forsikrede, at myndighederne ikke ville udsende nogen, der ville være i fare ved hjemkomsten,

| F. | der henviser til, at opmærksomheden i højere grad må rettes mod den korrekte anvendelse af EU's asyllovgivning i medlemsstaterne i sager vedrørende seksuel orientering, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at opmærksomheden i højere grad må rettes mod den korrekte anvendelse af EU's asyllovgivning i medlemsstaterne i sager vedrørende seksuel orientering,

| 1. | udtrykker alvorlig bekymring for Mehdi Kazemis skæbne; |
| --- | --- |

1.

udtrykker alvorlig bekymring for Mehdi Kazemis skæbne;

| 2. | kræver korrekt og fuldstændig anvendelse af anerkendelsesdirektivet, som anerkender forfølgelse på grund af seksuel orientering som grund til at tildele asyl og pålægger medlemsstaterne at undersøge det enkelte specifikke sagsforhold og situationen i hjemlandet, herunder dettes love og andre bestemmelser og den måde, hvorpå de anvendes; |
| --- | --- |

2.

kræver korrekt og fuldstændig anvendelse af anerkendelsesdirektivet, som anerkender forfølgelse på grund af seksuel orientering som grund til at tildele asyl og pålægger medlemsstaterne at undersøge det enkelte specifikke sagsforhold og situationen i hjemlandet, herunder dettes love og andre bestemmelser og den måde, hvorpå de anvendes;

| 3. | mener ikke, at EU og dets medlemsstater kan anvende EU-lovgivning og nationale love og procedurer på en måde, der resulterer i udvisning af personer til et tredjeland, hvor de risikerer forfølgelse, tortur og henrettelse, eftersom dette er ensbetydende med overtrædelse af europæiske og internationale menneskerettighedsforpligtelser; |
| --- | --- |

3.

mener ikke, at EU og dets medlemsstater kan anvende EU-lovgivning og nationale love og procedurer på en måde, der resulterer i udvisning af personer til et tredjeland, hvor de risikerer forfølgelse, tortur og henrettelse, eftersom dette er ensbetydende med overtrædelse af europæiske og internationale menneskerettighedsforpligtelser;

| 4. | opfordrer de berørte medlemsstater til at finde en fælles løsning for at sikre, at Mehdi Kazemi gives asyl eller beskyttelse på EU-jord og ikke sendes tilbage til Iran, hvor han ville blive henrettet, og dermed garantere, at alle europæiske myndigheder og, i dette tilfælde, navnlig de britiske myndigheder fuldt ud overholder artikel 3 i den europæiske menneskerettighedskonvention; anmoder Kommissionen og Rådet om fuldt ud at samarbejde med medlemsstaterne i denne sag; |
| --- | --- |

4.

opfordrer de berørte medlemsstater til at finde en fælles løsning for at sikre, at Mehdi Kazemi gives asyl eller beskyttelse på EU-jord og ikke sendes tilbage til Iran, hvor han ville blive henrettet, og dermed garantere, at alle europæiske myndigheder og, i dette tilfælde, navnlig de britiske myndigheder fuldt ud overholder artikel 3 i den europæiske menneskerettighedskonvention; anmoder Kommissionen og Rådet om fuldt ud at samarbejde med medlemsstaterne i denne sag;

| 5. | anmoder EU-institutionerne og medlemsstaterne om gennem samarbejde og anvendelse af EU-retningslinjer for løsninger i tilsvarende sager at træffe foranstaltninger til sikring af, at der ikke i fremtiden opstår lignende situationer; anmoder Kommissionen om at overvåge og evaluere anvendelsen af EU's asyllovgivning i medlemsstaterne, navnlig i sager vedrørende seksuel orientering, og om at aflægge rapport til Europa-Parlamentet; understreger, at Kommissionen for 2008 har bekendtgjort forslag om ændringer af Dublin-forordningen og anerkendelsesdirektivet, der vil tage fat på de spørgsmål, der er rejst i denne beslutning; |
| --- | --- |

5.

anmoder EU-institutionerne og medlemsstaterne om gennem samarbejde og anvendelse af EU-retningslinjer for løsninger i tilsvarende sager at træffe foranstaltninger til sikring af, at der ikke i fremtiden opstår lignende situationer; anmoder Kommissionen om at overvåge og evaluere anvendelsen af EU's asyllovgivning i medlemsstaterne, navnlig i sager vedrørende seksuel orientering, og om at aflægge rapport til Europa-Parlamentet; understreger, at Kommissionen for 2008 har bekendtgjort forslag om ændringer af Dublin-forordningen og anerkendelsesdirektivet, der vil tage fat på de spørgsmål, der er rejst i denne beslutning;

| 6. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge og Mehdi Kazemi. |
| --- | --- |

6.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge og Mehdi Kazemi.

---

(1)  EUT L 304 af 30.9.2004, s. 12.

(2)  EUT L 50 af 25.2.2003, s. 1.

---

HENSTILLINGER

Torsdag, den 13. marts 2008

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/75 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/75

---

Den Europæiske Unions rolle i Irak

P6_TA(2008)0100

Europa-Parlamentets henstilling til Rådet af 13. marts 2008 om Den Europæiske Unions rolle i Irak (2007/2181(INI))

(2009/C 66 E/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Ana Maria Gomes for PSE-Gruppen om Den Europæiske Unions rolle i Irak (B6-0328/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til henstilling til Rådet af Ana Maria Gomes for PSE-Gruppen om Den Europæiske Unions rolle i Irak (B6-0328/2007),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Irak, senest beslutningen af 25. oktober 2007 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Irak, senest beslutningen af 25. oktober 2007 (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om den humanitære situation for irakiske flygtninge (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. juli 2007 om den humanitære situation for irakiske flygtninge (2),

| — | der henviser til Formandskonferencens afgørelser af 15. november og 6. december 2007 om sammensætningen af og mandatet for en »ad hoc-delegation med ansvar for forbindelserne med Irak«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens afgørelser af 15. november og 6. december 2007 om sammensætningen af og mandatet for en »ad hoc-delegation med ansvar for forbindelserne med Irak«,

| — | der henviser til konklusionerne fra samlingerne i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) om Den Europæiske Unions engagement i Irak af 23.-24. april, 15.-16. oktober og 19.-20. november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra samlingerne i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) om Den Europæiske Unions engagement i Irak af 23.-24. april, 15.-16. oktober og 19.-20. november 2007,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2006»Henstillinger om Den Europæiske Unions fornyede engagement i Irak« (KOM(2006)0283), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 7. juni 2006»Henstillinger om Den Europæiske Unions fornyede engagement i Irak« (KOM(2006)0283),

| — | der henviser til den internationale aftale med Irak, som blev indgået i Sharm el-Sheik, Egypten, den 3. maj 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale aftale med Irak, som blev indgået i Sharm el-Sheik, Egypten, den 3. maj 2007,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1546 (2004) af 8. juni 2004, 1770 (2007) af 10. august 2007 og 1790 (2007) af 18. december 2007, særlig bilag I og II, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1546 (2004) af 8. juni 2004, 1770 (2007) af 10. august 2007 og 1790 (2007) af 18. december 2007, særlig bilag I og II,

| — | der henviser til Rådets fælles aktion 2005/190/FUSP af 7. marts 2005 om Den Europæiske Unions integrerede retsstatsmission for Irak, EUJUST LEX (3), som blev oprettet under den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), og til de efterfølgende fælles aktioner, som ændrer denne, og som udvider missionens mandat, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles aktion 2005/190/FUSP af 7. marts 2005 om Den Europæiske Unions integrerede retsstatsmission for Irak, EUJUST LEX (3), som blev oprettet under den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESFP), og til de efterfølgende fælles aktioner, som ændrer denne, og som udvider missionens mandat,

| — | der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi »Et sikkert Europa i en bedre verden« af 12. december 2003, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske sikkerhedsstrategi »Et sikkert Europa i en bedre verden« af 12. december 2003,

| — | der henviser til »Den Europæiske Konsensus om Udvikling« af 22. november 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Den Europæiske Konsensus om Udvikling« af 22. november 2005,

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om kvinders situation under væbnede konflikter og deres rolle i forbindelse med genopbygningen og den demokratiske proces i lande i post-konfliktsituationer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om kvinders situation under væbnede konflikter og deres rolle i forbindelse med genopbygningen og den demokratiske proces i lande i post-konfliktsituationer (4),

| — | der henviser til den fjerde Genèvekonvention af 12. august 1949 om beskyttelse af civile personer i krigstid og protokol I og II hertil, idet det navnlig er foruroliget over de voldshandlinger, som repræsentanter for humanitære, sundheds- og kirkelige organisationer er ofre for under udøvelsen af deres arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fjerde Genèvekonvention af 12. august 1949 om beskyttelse af civile personer i krigstid og protokol I og II hertil, idet det navnlig er foruroliget over de voldshandlinger, som repræsentanter for humanitære, sundheds- og kirkelige organisationer er ofre for under udøvelsen af deres arbejde,

| — | der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om om små og mellemstore virksomheder i udviklingslandene (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om om små og mellemstore virksomheder i udviklingslandene (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 114, stk. 3,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0052/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0052/2008),

| A. | der henviser til, at der siden 2005 i Republikken Irak er blevet afholdt to valg med deltagelse af flere partier, at der ved en folkeafstemning er vedtaget en forfatning, at der er skabt grundlag for en forbundsstat og iværksat en vanskelig proces med opbygning af demokratiske institutioner, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der siden 2005 i Republikken Irak er blevet afholdt to valg med deltagelse af flere partier, at der ved en folkeafstemning er vedtaget en forfatning, at der er skabt grundlag for en forbundsstat og iværksat en vanskelig proces med opbygning af demokratiske institutioner,

| B. | der henviser til, at både det irakiske samfund og dets politiske ledelse er splittet, og at sikkerhedssituationen i dele af landet fortsat er ekstremt usikker, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at både det irakiske samfund og dets politiske ledelse er splittet, og at sikkerhedssituationen i dele af landet fortsat er ekstremt usikker,

| C. | der henviser til, at Irak er ramt af en sekterisk konflikt og en opstand, men også er berørt af den generelle mangel på retsstatsforhold, |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Irak er ramt af en sekterisk konflikt og en opstand, men også er berørt af den generelle mangel på retsstatsforhold,

| D. | der henviser til, at der er sket en forbedring af sikkerhedssituationen i Republikken Irak, men at de irakiske styrker fortsat står over for opgaven med at fastholde og konsolidere denne forbedring med international bistand, der henviser til, at positive resultater af indsatsen for genopbygning, en bæredygtig udvikling og EU's evne til at hjælpe den irakiske befolkning forudsætter en konstant forbedring af den politiske situation og sikkerhedssituationen, |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der er sket en forbedring af sikkerhedssituationen i Republikken Irak, men at de irakiske styrker fortsat står over for opgaven med at fastholde og konsolidere denne forbedring med international bistand, der henviser til, at positive resultater af indsatsen for genopbygning, en bæredygtig udvikling og EU's evne til at hjælpe den irakiske befolkning forudsætter en konstant forbedring af den politiske situation og sikkerhedssituationen,

| E. | der henviser til, at den offentlige forvaltning i Irak igennem flere årtier med diktatorisk styre havde til opgave at kontrollere befolkningen frem for at tilbyde offentlige tjenesteydelser, ligesom årene med Baath-partiets strengt centraliserede styre førte til alvorlige mangler i den irakiske kapacitet til at forvalte budgettet og de finansielle ressourcer på en hensigtsmæssig måde, med det resultat at den offentlige sektor i dag er skrøbelig og svækket og savner en fuldt udviklet kultur for prioritering af offentlige tjenesteydelser til landets befolkning, |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den offentlige forvaltning i Irak igennem flere årtier med diktatorisk styre havde til opgave at kontrollere befolkningen frem for at tilbyde offentlige tjenesteydelser, ligesom årene med Baath-partiets strengt centraliserede styre førte til alvorlige mangler i den irakiske kapacitet til at forvalte budgettet og de finansielle ressourcer på en hensigtsmæssig måde, med det resultat at den offentlige sektor i dag er skrøbelig og svækket og savner en fuldt udviklet kultur for prioritering af offentlige tjenesteydelser til landets befolkning,

| F. | der henviser til, at nabolandene må afholde sig fra enhver indblanding i Iraks indre anliggender og respektere landets uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet og det irakiske folks ønske om gennem sin egen indsats at opbygge landets konstitutionelle og politiske system, |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at nabolandene må afholde sig fra enhver indblanding i Iraks indre anliggender og respektere landets uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet og det irakiske folks ønske om gennem sin egen indsats at opbygge landets konstitutionelle og politiske system,

| G. | der henviser til, at konflikten hidtil har medført, at over 2,4 millioner mennesker er internt fordrevne i Irak, mens 2,28 millioner er flygtninge i nabolandene, især Syrien og Jordan, |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at konflikten hidtil har medført, at over 2,4 millioner mennesker er internt fordrevne i Irak, mens 2,28 millioner er flygtninge i nabolandene, især Syrien og Jordan,

| H. | der henviser til, at det kurdiske område er en irakisk region, hvor der er sikret en vis grad af fred og stabilitet, og hvor det internationale udviklingssamarbejde og de private investeringer er i vækst, |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det kurdiske område er en irakisk region, hvor der er sikret en vis grad af fred og stabilitet, og hvor det internationale udviklingssamarbejde og de private investeringer er i vækst,

| I. | der henviser til, at EU som en global aktør bør påtage sig sit ansvar for at opbygge et nyt, demokratisk Irak, og at EU's politiske strategi over for Irak bør anskues i den bredere sammenhæng, som EU's strategiske partnerskab med Middelhavsområdet og Mellemøsten udgør, |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU som en global aktør bør påtage sig sit ansvar for at opbygge et nyt, demokratisk Irak, og at EU's politiske strategi over for Irak bør anskues i den bredere sammenhæng, som EU's strategiske partnerskab med Middelhavsområdet og Mellemøsten udgør,

| J. | der henviser til, at EU bør optræde mere strategisk i sin indsats for at bistå Irak med etablering af en demokratisk forbundsstat; der henviser til EU's anerkendelse af, at for at Unionen kan yde effektiv bistand, må der være et solidt partnerskab med den irakiske befolkning, et ufravigeligt tilsagn fra den irakiske regerings side om at garantere befolkningens sikkerhed og forsoning samt samarbejdsvilje, ligesom der må gøres en indsats for opbygning af kapacitet og demokrati og for at bekæmpe korruption og sikre gennemsigtighed og effektivitet som grundlæggende betingelser for, at Den Europæiske Union kan spille en større rolle i Irak; der henviser til, at genopbygningens største udfordringer findes på det institutionelle og sociale område, navnlig opbygningen af institutionernes og forvaltningens kapacitet, konsolideringen af retsstatsforholdene, retshåndhævelsen og respekt for menneskerettighederne, |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU bør optræde mere strategisk i sin indsats for at bistå Irak med etablering af en demokratisk forbundsstat; der henviser til EU's anerkendelse af, at for at Unionen kan yde effektiv bistand, må der være et solidt partnerskab med den irakiske befolkning, et ufravigeligt tilsagn fra den irakiske regerings side om at garantere befolkningens sikkerhed og forsoning samt samarbejdsvilje, ligesom der må gøres en indsats for opbygning af kapacitet og demokrati og for at bekæmpe korruption og sikre gennemsigtighed og effektivitet som grundlæggende betingelser for, at Den Europæiske Union kan spille en større rolle i Irak; der henviser til, at genopbygningens største udfordringer findes på det institutionelle og sociale område, navnlig opbygningen af institutionernes og forvaltningens kapacitet, konsolideringen af retsstatsforholdene, retshåndhævelsen og respekt for menneskerettighederne,

| K. | der henviser til, at EU har fastslået, at for at bistanden kan blive mere effektiv, er der behov for en flerårig planlægning af aktionerne med udgangspunkt i særlige foranstaltninger, som rækker ud over den nuværende årlige planlægning, |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EU har fastslået, at for at bistanden kan blive mere effektiv, er der behov for en flerårig planlægning af aktionerne med udgangspunkt i særlige foranstaltninger, som rækker ud over den nuværende årlige planlægning,

| L. | der henviser til, at EU nødvendigvis må tilpasse anvendelsen af sine ressourcer til de specifikke interne, regionale og humanitære udfordringer, som Irak står over for; der henviser til, at effektivitet, gennemsigtighed og synlighed er afgørende betingelser for, at EU kan spille en større rolle i Irak, |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU nødvendigvis må tilpasse anvendelsen af sine ressourcer til de specifikke interne, regionale og humanitære udfordringer, som Irak står over for; der henviser til, at effektivitet, gennemsigtighed og synlighed er afgørende betingelser for, at EU kan spille en større rolle i Irak,

| M. | der henviser til, at Irak ikke kan leve op til betegnelsen mellemindkomstland som i 1970'erne, og at EU må tilpasse anvendelsen af sine ressourcer i forhold til denne tilbagegang, |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Irak ikke kan leve op til betegnelsen mellemindkomstland som i 1970'erne, og at EU må tilpasse anvendelsen af sine ressourcer i forhold til denne tilbagegang,

| N. | der henviser til, at Kommissionen siden december 2005 har haft en mindre delegation i Bagdad med en operationel afdeling i Amman, og at den finder det særdeles vanskeligt at arbejde i nogle områder, navnlig i Bagdad, på grund af de militære arrangementer og sikkerhedssituationen, |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen siden december 2005 har haft en mindre delegation i Bagdad med en operationel afdeling i Amman, og at den finder det særdeles vanskeligt at arbejde i nogle områder, navnlig i Bagdad, på grund af de militære arrangementer og sikkerhedssituationen,

| O. | der henviser til, at Kommissionen siden 2003 har ydet bistand for over 800 mio. euro til Irak, hovedsagelig gennem Faciliteten for Den Internationale Genopbygningsfond for Irak (IRFFI), og at EU har været direkte involveret i forbedringen af retsstatsforholdene i landet siden 2005 med sin EUJUST LEX-mission som led i ESFP; der henviser til, at mandatet for EUJUST LEX er blevet forlænget en sidste gang, |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen siden 2003 har ydet bistand for over 800 mio. euro til Irak, hovedsagelig gennem Faciliteten for Den Internationale Genopbygningsfond for Irak (IRFFI), og at EU har været direkte involveret i forbedringen af retsstatsforholdene i landet siden 2005 med sin EUJUST LEX-mission som led i ESFP; der henviser til, at mandatet for EUJUST LEX er blevet forlænget en sidste gang,

| P. | der henviser til, at den irakiske regering sammen med FN og Verdensbanken den 3. maj 2007 nåede til enighed om den internationale aftale med Irak som model for den irakiske regering for de næste fem år og som den vigtigste reference for det internationale samfunds engagement i landet, hvilket skete med fuld opbakning fra EU som en af de største donorer, |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den irakiske regering sammen med FN og Verdensbanken den 3. maj 2007 nåede til enighed om den internationale aftale med Irak som model for den irakiske regering for de næste fem år og som den vigtigste reference for det internationale samfunds engagement i landet, hvilket skete med fuld opbakning fra EU som en af de største donorer,

| Q. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråds ovennævnte resolution 1770 (2007) medførte en betydelig udvidelse af De Forenede Nationers mission i Irak, |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråds ovennævnte resolution 1770 (2007) medførte en betydelig udvidelse af De Forenede Nationers mission i Irak,

| R. | der henviser til, at årene med Baath-partiets styre og årtiers krig har resulteret i et samfund, som er traumatiseret af krig, undertrykkelse, etnisk udrensning (bl.a. i form af kemiske angreb som i Halabja) og ligegyldighed fra det internationale samfunds over for disse forbrydelser; der henviser til, at det internationale samfund og navnlig de lande, der støttede invasionen, har en juridisk og moralsk pligt til at bistå det irakiske folk; der henviser til, at EU i samarbejde med de øvrige internationale donorer hurtigt og konstruktivt må mobilisere alle de relevante instrumenter, som den råder over, for at løse denne opgave, |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at årene med Baath-partiets styre og årtiers krig har resulteret i et samfund, som er traumatiseret af krig, undertrykkelse, etnisk udrensning (bl.a. i form af kemiske angreb som i Halabja) og ligegyldighed fra det internationale samfunds over for disse forbrydelser; der henviser til, at det internationale samfund og navnlig de lande, der støttede invasionen, har en juridisk og moralsk pligt til at bistå det irakiske folk; der henviser til, at EU i samarbejde med de øvrige internationale donorer hurtigt og konstruktivt må mobilisere alle de relevante instrumenter, som den råder over, for at løse denne opgave,

| S. | der henviser til, at Europa-Parlamentet er fast besluttet på at udbygge sine forbindelser med Repræsentanternes Råd i Irak, også gennem formelle kanaler, |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Europa-Parlamentet er fast besluttet på at udbygge sine forbindelser med Repræsentanternes Råd i Irak, også gennem formelle kanaler,

| 1. | retter følgende henstillinger til Rådet:






  a) | henstiller til Rådet sammen med Kommissionen at vedtage en ny strategi, der vil indebære en forøgelse af både kvantiteten og kvaliteten af EU's støtte til FN's indsats for at opbygge et sikkert, stabilt, forenet, velstående, føderalt og demokratisk Irak, der respekterer menneskerettighederne, beskytter sine mindretal, fremmer tolerancen mellem de etniske grupper og bidrager til stabilitet og sikkerhed i regionen, og at reagere på FN's Sikkerhedsråds resolution 1770(2007), hvormed FN's rolle i Irak styrkes væsentligt, |
| --- | --- | --- |

1.

retter følgende henstillinger til Rådet:

a)

henstiller til Rådet sammen med Kommissionen at vedtage en ny strategi, der vil indebære en forøgelse af både kvantiteten og kvaliteten af EU's støtte til FN's indsats for at opbygge et sikkert, stabilt, forenet, velstående, føderalt og demokratisk Irak, der respekterer menneskerettighederne, beskytter sine mindretal, fremmer tolerancen mellem de etniske grupper og bidrager til stabilitet og sikkerhed i regionen, og at reagere på FN's Sikkerhedsråds resolution 1770(2007), hvormed FN's rolle i Irak styrkes væsentligt,

| b) | at orientere EU's støtte til demokratisk regeringsførelse mod tre specifikke mål: en bedre samordning mellem regeringerne og Repræsentanterne Råd i Irak for at begrænse flaskehalse i lovgivningsprocessen; en styrkelse af valgprocedurerne på lokalt niveau for at sikre, at provinsrådene er fuldstændig repræsentative for alle lokalbefolkninger; at udbygge demokratiet på lokalt niveau med høringsmekanismer med henblik på hyppigt og regelmæssigt at inddrage lokalbefolkningen i beslutningsprocessen, |
| --- | --- |

b)

at orientere EU's støtte til demokratisk regeringsførelse mod tre specifikke mål: en bedre samordning mellem regeringerne og Repræsentanterne Råd i Irak for at begrænse flaskehalse i lovgivningsprocessen; en styrkelse af valgprocedurerne på lokalt niveau for at sikre, at provinsrådene er fuldstændig repræsentative for alle lokalbefolkninger; at udbygge demokratiet på lokalt niveau med høringsmekanismer med henblik på hyppigt og regelmæssigt at inddrage lokalbefolkningen i beslutningsprocessen,

| c) | generelt at koncentrere EU's bistand til Irak om relevant teknisk bistand og kapacitetsopbygning i forbindelse med retsstatsforhold, retfærdighed og menneskerettigheder, god regeringsskik, finans- og budgetforvaltning, ligestilling mellem kønnene, sundhed og uddannelse samt styrkelse af de føderale, regionale og lokale regeringsinstitutioner, |
| --- | --- |

c)

generelt at koncentrere EU's bistand til Irak om relevant teknisk bistand og kapacitetsopbygning i forbindelse med retsstatsforhold, retfærdighed og menneskerettigheder, god regeringsskik, finans- og budgetforvaltning, ligestilling mellem kønnene, sundhed og uddannelse samt styrkelse af de føderale, regionale og lokale regeringsinstitutioner,

| d) | at opfordre Kommissionen til at sikre gennemsigtigheden og effektiviteten af EU's bistand til Irak ved:






  — | at følge op på de ønsker, der allerede blev fremsat i 2005 i udtalelsen fra Parlamentets Udenrigsudvalg om det almindelige budget for 2006, ved at forelægge fuldstændige, regelmæssige og gennemsigtige oplysninger om den nuværende udbetaling og gennemførelse af EU's bistand, især de midler, der ydes gennem IRFFI |
| --- | --- | --- |

d)

at opfordre Kommissionen til at sikre gennemsigtigheden og effektiviteten af EU's bistand til Irak ved:

—

at følge op på de ønsker, der allerede blev fremsat i 2005 i udtalelsen fra Parlamentets Udenrigsudvalg om det almindelige budget for 2006, ved at forelægge fuldstændige, regelmæssige og gennemsigtige oplysninger om den nuværende udbetaling og gennemførelse af EU's bistand, især de midler, der ydes gennem IRFFI

| — | at arbejde direkte i området, hvis og når sikkerhedssituationen tillader det, især i de sydlige marskområder, hvor befolkningen er særligt dårligt stillet, og i de kurdiske områder |
| --- | --- |

—

at arbejde direkte i området, hvis og når sikkerhedssituationen tillader det, især i de sydlige marskområder, hvor befolkningen er særligt dårligt stillet, og i de kurdiske områder

| — | at tilskynde FN's underorganisationer og andre internationale organisationer til at gøre det samme |
| --- | --- |

—

at tilskynde FN's underorganisationer og andre internationale organisationer til at gøre det samme

| — | at sikre fuld støtte fra de lokale aktører — herunder civilsamfundet og de statslige myndigheder — til udformningen, gennemførelsen og levedygtigheden af projekter og programmer |
| --- | --- |

—

at sikre fuld støtte fra de lokale aktører — herunder civilsamfundet og de statslige myndigheder — til udformningen, gennemførelsen og levedygtigheden af projekter og programmer

| — | at sikre, at de EU-finansierede projekter ikke overlapper, men supplerer de andre internationale donorers indsats |
| --- | --- |

—

at sikre, at de EU-finansierede projekter ikke overlapper, men supplerer de andre internationale donorers indsats

| — | at øge andelen af EU's finansiering af den bilaterale tekniske bistand og støtte til kapacitetsopbygning og at forbedre den direkte EU-kontrol med finansieringen |
| --- | --- |

—

at øge andelen af EU's finansiering af den bilaterale tekniske bistand og støtte til kapacitetsopbygning og at forbedre den direkte EU-kontrol med finansieringen

| — | at ændre hovedfokus for EU-bistanden til bilaterale projekter, der omfatter teknisk bistand og kapacitetsopbygning vedrørende retsstatsforhold, finansiel forvaltning, demokratiske styreformer og menneskerettigheder |
| --- | --- |

—

at ændre hovedfokus for EU-bistanden til bilaterale projekter, der omfatter teknisk bistand og kapacitetsopbygning vedrørende retsstatsforhold, finansiel forvaltning, demokratiske styreformer og menneskerettigheder

| — | at sikre, at en omfattende EU-bistand anvendes direkte til at forbedre den offentlige finansforvaltning og budgetkontrol med henblik på at sikre, at den irakiske regering i højere grad bliver i stand til at udbetale de betydelige og voksende offentlige midler, som den har adgang til |
| --- | --- |

—

at sikre, at en omfattende EU-bistand anvendes direkte til at forbedre den offentlige finansforvaltning og budgetkontrol med henblik på at sikre, at den irakiske regering i højere grad bliver i stand til at udbetale de betydelige og voksende offentlige midler, som den har adgang til

| — | at gøre brug af sine erfaringer fra programmer under den europæiske naboskabspolitik, for at finde fremgangsmåder til at sikre et mere aktivt engagement i Irak, |
| --- | --- |

—

at gøre brug af sine erfaringer fra programmer under den europæiske naboskabspolitik, for at finde fremgangsmåder til at sikre et mere aktivt engagement i Irak,

| e) | at overveje, om det er muligt, at Kommissionen vedtager et flerårigt landestrategidokument for Irak, |
| --- | --- |

e)

at overveje, om det er muligt, at Kommissionen vedtager et flerårigt landestrategidokument for Irak,

| f) | at støtte fornyelsen af de bilaterale politiske, diplomatiske, kulturelle og økonomiske forbindelser og udvekslinger mellem medlemsstaterne og Irak, |
| --- | --- |

f)

at støtte fornyelsen af de bilaterale politiske, diplomatiske, kulturelle og økonomiske forbindelser og udvekslinger mellem medlemsstaterne og Irak,

| g) | at medtage følgende elementer i en ny strategi for EU's og dens medlemsstaters proaktive engagement i Irak, der skal gennemføres i den udstrækning, omstændighederne — navnlig sikkerhedssituationen — tillader det, og i nært samarbejde med de irakiske myndigheder og andre partnere såsom FN's underorganisationer og ikke-statslig organisationer (ngo'er):






  — | Kommissionens delegation i Bagdad skal udvides og have større ansvar og ressourcer, den skal have nye egne lokaler og sikre, at de ansatte kan leve og arbejde i sikkerhed, ligesom de EU-medlemsstater, der ikke er repræsenteret i Bagdad, skal tilskyndes til at vende tilbage og benytte disse lokaler og være med til at bære udgifterne til sikkerhed |
| --- | --- | --- |

g)

at medtage følgende elementer i en ny strategi for EU's og dens medlemsstaters proaktive engagement i Irak, der skal gennemføres i den udstrækning, omstændighederne — navnlig sikkerhedssituationen — tillader det, og i nært samarbejde med de irakiske myndigheder og andre partnere såsom FN's underorganisationer og ikke-statslig organisationer (ngo'er):

—

Kommissionens delegation i Bagdad skal udvides og have større ansvar og ressourcer, den skal have nye egne lokaler og sikre, at de ansatte kan leve og arbejde i sikkerhed, ligesom de EU-medlemsstater, der ikke er repræsenteret i Bagdad, skal tilskyndes til at vende tilbage og benytte disse lokaler og være med til at bære udgifterne til sikkerhed

| — | EU's synlighed i Erbil, Nasiryah, Basra og de øvrige områder i Irak, hvor sikkerhedssituationen tillader det, skal øges |
| --- | --- |

—

EU's synlighed i Erbil, Nasiryah, Basra og de øvrige områder i Irak, hvor sikkerhedssituationen tillader det, skal øges

| — | retsstatsprincippet og retsplejen skal støttes gennem fortsat fokusering på især de retslige institutioner og ikke-statslige organer på følgende områder: styrkelse af instituttet for juridisk uddannelse, støtte til oprettelse af større centre for efterforskning i kriminalsager, styrkelse af det øverste retslige råd, støtte til oprettelse af en forsøgsdomstol i Basra, styrkelse af den irakiske advokatsammenslutning og bistand til oprettelsen af centre for retshjælp |
| --- | --- |

—

retsstatsprincippet og retsplejen skal støttes gennem fortsat fokusering på især de retslige institutioner og ikke-statslige organer på følgende områder: styrkelse af instituttet for juridisk uddannelse, støtte til oprettelse af større centre for efterforskning i kriminalsager, styrkelse af det øverste retslige råd, støtte til oprettelse af en forsøgsdomstol i Basra, styrkelse af den irakiske advokatsammenslutning og bistand til oprettelsen af centre for retshjælp

| — | der skal bygges videre på de positive erfaringer med EUJUST LEX, ligesom opfølgningen på missionen skal forberedes på grundlag af de indhøstede erfaringer og ud fra en grundig ekstern evaluering, også i selve Irak, af missionens resultater, og med henblik på en yderligere styrkelse af det irakiske politi og af det strafferetlige system gennem brug af mulighederne inden for både ESFP og fællesskabsinstrumenterne |
| --- | --- |

—

der skal bygges videre på de positive erfaringer med EUJUST LEX, ligesom opfølgningen på missionen skal forberedes på grundlag af de indhøstede erfaringer og ud fra en grundig ekstern evaluering, også i selve Irak, af missionens resultater, og med henblik på en yderligere styrkelse af det irakiske politi og af det strafferetlige system gennem brug af mulighederne inden for både ESFP og fællesskabsinstrumenterne

| — | der skal ydes støtte til en reform af den offentlige finansforvaltning og skabelse af klare ansvarsforhold |
| --- | --- |

—

der skal ydes støtte til en reform af den offentlige finansforvaltning og skabelse af klare ansvarsforhold

| — | der skal fortsat ydes teknisk bistand til afholdelse af frie og retfærdige valg |
| --- | --- |

—

der skal fortsat ydes teknisk bistand til afholdelse af frie og retfærdige valg

| — | forsoningsprocessen skal støttes, navnlig i forbindelse med Kirkuk og andre internt omstridte områder, bl.a. de assyriske områder, der er kendt som lavlandet omkring Ninive, med deres kristne mindretal; FN's initiativer til fremme af den regionale dialog skal støttes, navnlig ved at der findes midler til en forbedring af den operationelle kapacitet, herunder lufttransporten |
| --- | --- |

—

forsoningsprocessen skal støttes, navnlig i forbindelse med Kirkuk og andre internt omstridte områder, bl.a. de assyriske områder, der er kendt som lavlandet omkring Ninive, med deres kristne mindretal; FN's initiativer til fremme af den regionale dialog skal støttes, navnlig ved at der findes midler til en forbedring af den operationelle kapacitet, herunder lufttransporten

| — | stabilitetsinstrumentets (6) særlige karakter bør anvendes til at yde en betydelig bistand, der er afgørende for udviklingen i en situation med kriser eller begyndende kriser, som det er tilfældet i Irak: der skal ydes støtte til udviklingen af demokratiske, ikke-sekteriske og pluralistiske føderale, regionale og lokale institutioner med særlig vægt på Repræsentanternes Råd og dettes evne til at forvalte lovgivningsprocessen, at kontrollere den udøvende magt samt sikre, at kvinderne får en større rolle i det irakiske samfund; respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende friheder, demokrati og retsstatsprincippet bør forbedres med særligt henblik på kvinders, mindretals og børns rettigheder; foranstaltninger med henblik på at styrke civilsamfundets udvikling og organisation og dets deltagelse i den politiske proces samt fremme uafhængige, pluralistiske og professionelle medier skal støttes; minerydningsaktiviteter skal støttes; der skal ydes bistand til det kurdiske område og dettes styre i dets bestræbelser på at bekæmpe handel med narkotika |
| --- | --- |

—

stabilitetsinstrumentets (6) særlige karakter bør anvendes til at yde en betydelig bistand, der er afgørende for udviklingen i en situation med kriser eller begyndende kriser, som det er tilfældet i Irak: der skal ydes støtte til udviklingen af demokratiske, ikke-sekteriske og pluralistiske føderale, regionale og lokale institutioner med særlig vægt på Repræsentanternes Råd og dettes evne til at forvalte lovgivningsprocessen, at kontrollere den udøvende magt samt sikre, at kvinderne får en større rolle i det irakiske samfund; respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende friheder, demokrati og retsstatsprincippet bør forbedres med særligt henblik på kvinders, mindretals og børns rettigheder; foranstaltninger med henblik på at styrke civilsamfundets udvikling og organisation og dets deltagelse i den politiske proces samt fremme uafhængige, pluralistiske og professionelle medier skal støttes; minerydningsaktiviteter skal støttes; der skal ydes bistand til det kurdiske område og dettes styre i dets bestræbelser på at bekæmpe handel med narkotika

| — | ressourcerne i instrumentet for finansiering af udviklingssamarbejde (7) skal fortsat afsættes til Irak inden for rammerne af millenniumudviklingsmålene for som et højt prioriteret område at sikre generel adgang til vitale offentlige sundhedstjenester, når der er et påtrængende behov for institutions- og kapacitetsopbygning for at afhjælpe et akut strukturelt behov, ligesom det bør prioriteres, at yderligere forringelser af uddannelsessystemet undgås, bl.a. ved gennemførelse af praktiske foranstaltninger for at sikre, at piger uhindret kan deltage i uddannelse på alle niveauer, og midlerne bør også anvendes til at genskabe det økologiske og samfundsmæssige system i marskområderne, og desuden bør de anvendes til beskyttelse af sumparabernes enestående kulturarv; millenniumudviklingsmålene bør anvendes til at stille teknisk ekspertise til rådighed og hjælpe med opbygning af kapacitet med henblik på at støtte de irakiske initiativer til at opdage og rette op på miljøskader og konsekvenserne af klimaændringer |
| --- | --- |

—

ressourcerne i instrumentet for finansiering af udviklingssamarbejde (7) skal fortsat afsættes til Irak inden for rammerne af millenniumudviklingsmålene for som et højt prioriteret område at sikre generel adgang til vitale offentlige sundhedstjenester, når der er et påtrængende behov for institutions- og kapacitetsopbygning for at afhjælpe et akut strukturelt behov, ligesom det bør prioriteres, at yderligere forringelser af uddannelsessystemet undgås, bl.a. ved gennemførelse af praktiske foranstaltninger for at sikre, at piger uhindret kan deltage i uddannelse på alle niveauer, og midlerne bør også anvendes til at genskabe det økologiske og samfundsmæssige system i marskområderne, og desuden bør de anvendes til beskyttelse af sumparabernes enestående kulturarv; millenniumudviklingsmålene bør anvendes til at stille teknisk ekspertise til rådighed og hjælpe med opbygning af kapacitet med henblik på at støtte de irakiske initiativer til at opdage og rette op på miljøskader og konsekvenserne af klimaændringer

| — | europæiske ngo'er skal tilskyndes til at samarbejde med de tilsvarende irakiske organisationer — som allerede især er aktive i det kurdiske område, ligesom der bør gøres udstrakt brug af det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) (8) til at yde teknisk og finansiel bistand til organisationer i civilsamfundet for at løse problemer i forbindelse med: ligelig deltagelse af kvinder og mænd i det politiske og økonomiske liv og i samfundslivet; vold over for kvinder, navnlig tvangsægteskaber, »æresforbrydelser«, menneskehandel og skamfering af kønsorganer; indfødte befolkningsgruppers rettigheder og rettigheder for mindretal og etniske grupper, herunder assyrere (kaldæere, assyrere og andre kristne samfund), yazidier og turkmenere; børns rettigheder, navnlig kampen mod børnearbejde, børneprostitution og handel med børn; bekæmpelse af vilkårlige tilbageholdelser og tortur og afskaffelse af dødsstraffen |
| --- | --- |

—

europæiske ngo'er skal tilskyndes til at samarbejde med de tilsvarende irakiske organisationer — som allerede især er aktive i det kurdiske område, ligesom der bør gøres udstrakt brug af det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) (8) til at yde teknisk og finansiel bistand til organisationer i civilsamfundet for at løse problemer i forbindelse med: ligelig deltagelse af kvinder og mænd i det politiske og økonomiske liv og i samfundslivet; vold over for kvinder, navnlig tvangsægteskaber, »æresforbrydelser«, menneskehandel og skamfering af kønsorganer; indfødte befolkningsgruppers rettigheder og rettigheder for mindretal og etniske grupper, herunder assyrere (kaldæere, assyrere og andre kristne samfund), yazidier og turkmenere; børns rettigheder, navnlig kampen mod børnearbejde, børneprostitution og handel med børn; bekæmpelse af vilkårlige tilbageholdelser og tortur og afskaffelse af dødsstraffen

| — | Iraks regering skal tilskyndes og hjælpes til meget hurtigt at indføre en særlovgivning for at kunne yde finansiel støtte til de mere end en million meget fattige kvindelige forsørgere og de personer, der er afhængige af dem |
| --- | --- |

—

Iraks regering skal tilskyndes og hjælpes til meget hurtigt at indføre en særlovgivning for at kunne yde finansiel støtte til de mere end en million meget fattige kvindelige forsørgere og de personer, der er afhængige af dem

| — | finansieringsrammen for Erasmus Mundus-programmet bestemt for Irak skal udvides; nuværende og nye aktiviteter, hvis sigte er at etablere netværk mellem irakiske og udenlandske akademiske institutioner og organisationer, individuelle akademikere og intellektuelle og studenterorganisationer, bør støttes for at puste nyt liv i det akademiske miljø |
| --- | --- |

—

finansieringsrammen for Erasmus Mundus-programmet bestemt for Irak skal udvides; nuværende og nye aktiviteter, hvis sigte er at etablere netværk mellem irakiske og udenlandske akademiske institutioner og organisationer, individuelle akademikere og intellektuelle og studenterorganisationer, bør støttes for at puste nyt liv i det akademiske miljø

| — | de irakiske myndigheders kapacitet til at gennemføre en effektiv grænsekontrol bør forbedres, bl.a. for at begrænse strømmen af våben ind i Irak; der bør ydes et bidrag til at standse strømmen af håndvåben og lette våben ind i Irak, bl.a. ved at gøre EU's adfærdskodeks om våbeneksport retligt bindende, ved at forbedre EU-styrken (EUFOR) Altheas kontrol med våbenlagre i Bosnien-Hercegovina, ved at fremskynde destruktionen af våbenlagre på Balkan og at bistå de irakiske myndigheder med at indsamle de overskydende håndvåben og lette våben gennem et omfattende program for nedrustning, demobilisering og resocialisering og under anvendelse af såvel ESFP og fællesskabsinstrumenterne |
| --- | --- |

—

de irakiske myndigheders kapacitet til at gennemføre en effektiv grænsekontrol bør forbedres, bl.a. for at begrænse strømmen af våben ind i Irak; der bør ydes et bidrag til at standse strømmen af håndvåben og lette våben ind i Irak, bl.a. ved at gøre EU's adfærdskodeks om våbeneksport retligt bindende, ved at forbedre EU-styrken (EUFOR) Altheas kontrol med våbenlagre i Bosnien-Hercegovina, ved at fremskynde destruktionen af våbenlagre på Balkan og at bistå de irakiske myndigheder med at indsamle de overskydende håndvåben og lette våben gennem et omfattende program for nedrustning, demobilisering og resocialisering og under anvendelse af såvel ESFP og fællesskabsinstrumenterne

| — | de positive og udbytterige forhandlinger om den nye samhandels- og samarbejdsaftale mellem EU og Irak skal fortsættes under fremhævelse af vigtigheden af respekten for menneskerettigheder som et aspekt, der påvirker EU's aftalemæssige forbindelser med alle tredjelande, herunder i kampen mod terrorisme |
| --- | --- |

—

de positive og udbytterige forhandlinger om den nye samhandels- og samarbejdsaftale mellem EU og Irak skal fortsættes under fremhævelse af vigtigheden af respekten for menneskerettigheder som et aspekt, der påvirker EU's aftalemæssige forbindelser med alle tredjelande, herunder i kampen mod terrorisme

| — | der bør ydes administrativ og teknisk bistand, ligesom den lokale kapacitetsopbygning bør støttes for at bistå den irakiske regering med at gennemføre sit nye program for mikrolån og formidle bedste praksis vedrørende den positive rolle, som mikrolån kan spille ved at styrke kvindernes stilling i deres samfund, især den mere end en million meget dårligt stillede enker |
| --- | --- |

—

der bør ydes administrativ og teknisk bistand, ligesom den lokale kapacitetsopbygning bør støttes for at bistå den irakiske regering med at gennemføre sit nye program for mikrolån og formidle bedste praksis vedrørende den positive rolle, som mikrolån kan spille ved at styrke kvindernes stilling i deres samfund, især den mere end en million meget dårligt stillede enker

| — | Kommissionen bør indtrængende opfordres til at forbedre forholdene for de irakiske flygtninge i Jordan og Syrien samt i de øvrige lande i regionen, der er berørt af den irakiske flygtningekrise, og til at øge at gennemsigtigheden og effektiviteten af EU's bistand til de irakiske flygtninge i disse lande betydeligt |
| --- | --- |

—

Kommissionen bør indtrængende opfordres til at forbedre forholdene for de irakiske flygtninge i Jordan og Syrien samt i de øvrige lande i regionen, der er berørt af den irakiske flygtningekrise, og til at øge at gennemsigtigheden og effektiviteten af EU's bistand til de irakiske flygtninge i disse lande betydeligt

| — | EU-støtte gennem Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Humanitær Bistand (GD ECHO) til ngo'erne og de internationale organisationer bør forøges for at forbedre situationen for de irakiske flygtninge i nabolandene og for de internt fordrevne, bl.a. de 4 000 assyriske familier, som hovedsageligt har søgt tilflugt på lavlandet omkring Ninive; opfordrer indtrængende de irakiske myndigheder til at leve op til deres ansvar for, at der ydes finansiel og anden støtte til reintegrationen af flygtninge og internt fordrevne |
| --- | --- |

—

EU-støtte gennem Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Humanitær Bistand (GD ECHO) til ngo'erne og de internationale organisationer bør forøges for at forbedre situationen for de irakiske flygtninge i nabolandene og for de internt fordrevne, bl.a. de 4 000 assyriske familier, som hovedsageligt har søgt tilflugt på lavlandet omkring Ninive; opfordrer indtrængende de irakiske myndigheder til at leve op til deres ansvar for, at der ydes finansiel og anden støtte til reintegrationen af flygtninge og internt fordrevne

| — | mulighederne for, at de irakiske flygtninge kan søge tilflugt i EU's medlemsstater gennem programmerne for genbosættelse, som er udarbejdet sammen med UNHCR (25 000 sager) eller gennem individuelle asylansøgninger, bør forbedres, og de nuværende vilkårlige kriterier for at yde beskyttelse bør afskaffes, ligesom der ikke må finde nogen tvangsudsendelse af irakiske borgere til nogen som helst dele af Irak sted; der skal hurtigt gøres en indsats for at lette de vanskelige forhold for de palæstinensiske flygtninge, der er strandet i grænseområdet mellem Irak og Syrien |
| --- | --- |

—

mulighederne for, at de irakiske flygtninge kan søge tilflugt i EU's medlemsstater gennem programmerne for genbosættelse, som er udarbejdet sammen med UNHCR (25 000 sager) eller gennem individuelle asylansøgninger, bør forbedres, og de nuværende vilkårlige kriterier for at yde beskyttelse bør afskaffes, ligesom der ikke må finde nogen tvangsudsendelse af irakiske borgere til nogen som helst dele af Irak sted; der skal hurtigt gøres en indsats for at lette de vanskelige forhold for de palæstinensiske flygtninge, der er strandet i grænseområdet mellem Irak og Syrien

| — | de irakiske myndigheder og de internationale myndigheder skal opfordres til at opspore de historiske genstande, der blev fjernet fra det irakiske nationalmuseum i Bagdad og fra andre dele af Irak efter interventionen i 2003, med henblik på at bevare den irakiske historie og kultur for de fremtidige generationer, |
| --- | --- |

—

de irakiske myndigheder og de internationale myndigheder skal opfordres til at opspore de historiske genstande, der blev fjernet fra det irakiske nationalmuseum i Bagdad og fra andre dele af Irak efter interventionen i 2003, med henblik på at bevare den irakiske historie og kultur for de fremtidige generationer,

| h) | at tage udgangspunkt i de værdifulde erfaringer, som EU og dens medlemsstater har opnået i forbindelse med de vellykkede operationer, der er gennemført af genopbygningshold i provinserne i Afghanistan, og at overveje at deltage i disse holds indsats i Irak, navnlig i forbindelse med ydelse af væsentlige tjenester og infrastruktur, |
| --- | --- |

h)

at tage udgangspunkt i de værdifulde erfaringer, som EU og dens medlemsstater har opnået i forbindelse med de vellykkede operationer, der er gennemført af genopbygningshold i provinserne i Afghanistan, og at overveje at deltage i disse holds indsats i Irak, navnlig i forbindelse med ydelse af væsentlige tjenester og infrastruktur,

| i) | at tilskynde europæiske virksomheder til at investere i genopbygningen af Irak som led i udbud, der finansieres af medlemsstaterne og den irakiske regering og/eller på basis af et nært samarbejde mellem dem, |
| --- | --- |

i)

at tilskynde europæiske virksomheder til at investere i genopbygningen af Irak som led i udbud, der finansieres af medlemsstaterne og den irakiske regering og/eller på basis af et nært samarbejde mellem dem,

| j) | at tilskynde europæiske virksomheder til og bistå dem med at byde på kontrakter om genopbygning i Irak, at være til stede i selve landet, og at trække på tidligere erfaringer fra landet, både fra tiden før krigen og under genopbygningen, |
| --- | --- |

j)

at tilskynde europæiske virksomheder til og bistå dem med at byde på kontrakter om genopbygning i Irak, at være til stede i selve landet, og at trække på tidligere erfaringer fra landet, både fra tiden før krigen og under genopbygningen,

| k) | at støtte Iraks observatørstatus i Verdenshandelsorganisationen (WTO) som et vigtigt skridt hen imod reintegrationen af Irak i den internationale økonomi og at afslutte forhandlingerne mellem EU og Irak om en handels- og samarbejdsaftale på en positiv måde og at se positivt på Iraks fulde medlemskab af WTO på et passende tidspunkt i fremtiden, |
| --- | --- |

k)

at støtte Iraks observatørstatus i Verdenshandelsorganisationen (WTO) som et vigtigt skridt hen imod reintegrationen af Irak i den internationale økonomi og at afslutte forhandlingerne mellem EU og Irak om en handels- og samarbejdsaftale på en positiv måde og at se positivt på Iraks fulde medlemskab af WTO på et passende tidspunkt i fremtiden,

| l) | at gennemføre forhandlingerne om handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Irak på en måde, som letter og fremmer interne reformer i Irak, og som yderligere tilnærmer den irakiske handelsordning til bestemmelserne i multilaterale systemer; regelmæssigt at orientere Parlamentet om, hvor langt man er nået med forhandlingerne mellem EU og Irak om handels- og samarbejdsaftalen, |
| --- | --- |

l)

at gennemføre forhandlingerne om handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Irak på en måde, som letter og fremmer interne reformer i Irak, og som yderligere tilnærmer den irakiske handelsordning til bestemmelserne i multilaterale systemer; regelmæssigt at orientere Parlamentet om, hvor langt man er nået med forhandlingerne mellem EU og Irak om handels- og samarbejdsaftalen,

| m) | at tilskynde den irakiske regering til at anvende indtægterne fra oliesalget på en sådan måde, at de reinvesteres i Irak, og at de forvaltes af tilsynsorganet for offentlige indkøb under de irakiske myndigheders øverste tilsyn; at anbefale, at denne fremgangsmåde skal være en afgørende forudsætning for EU's støtte til genopbygningen og udviklingen af den irakiske økonomi, |
| --- | --- |

m)

at tilskynde den irakiske regering til at anvende indtægterne fra oliesalget på en sådan måde, at de reinvesteres i Irak, og at de forvaltes af tilsynsorganet for offentlige indkøb under de irakiske myndigheders øverste tilsyn; at anbefale, at denne fremgangsmåde skal være en afgørende forudsætning for EU's støtte til genopbygningen og udviklingen af den irakiske økonomi,

| n) | at opfordre den internationale styrke i Irak (MNF-I) til at henvende sig til den irakiske regering og orienterer om situationen for de mere end 24 000 personer, der tilbageholdes af MNF-I, for at sikre en korrekt behandling og overholdelse af de pågældendes menneskerettigheder, |
| --- | --- |

n)

at opfordre den internationale styrke i Irak (MNF-I) til at henvende sig til den irakiske regering og orienterer om situationen for de mere end 24 000 personer, der tilbageholdes af MNF-I, for at sikre en korrekt behandling og overholdelse af de pågældendes menneskerettigheder,

| o) | at indlede en dialog med USA og tilstræbe at lade det internationale samfund spille en mere multilateral rolle i Irak under FN's ledelse; at støtte Iraks bestræbelser på at øge hyppigheden og rækkevidden af drøftelserne med Iraks naboer, navnlig Iran, Syrien, Saudi-Arabien og Tyrkiet om Iraks fremtid, uden at andre spørgsmål derved udelukkes; at opfordre Tyrkiet til at respektere Iraks territoriale integritet og undlade at reagere på terrorhandlinger med militære aktioner på irakisk territorium; at opfordre de irakiske myndigheder til ikke at tillade, at irakisk territorium benyttes som udgangspunkt for terrorhandlinger vendt mod Tyrkiet, |
| --- | --- |

o)

at indlede en dialog med USA og tilstræbe at lade det internationale samfund spille en mere multilateral rolle i Irak under FN's ledelse; at støtte Iraks bestræbelser på at øge hyppigheden og rækkevidden af drøftelserne med Iraks naboer, navnlig Iran, Syrien, Saudi-Arabien og Tyrkiet om Iraks fremtid, uden at andre spørgsmål derved udelukkes; at opfordre Tyrkiet til at respektere Iraks territoriale integritet og undlade at reagere på terrorhandlinger med militære aktioner på irakisk territorium; at opfordre de irakiske myndigheder til ikke at tillade, at irakisk territorium benyttes som udgangspunkt for terrorhandlinger vendt mod Tyrkiet,

| p) | at fremlægge oplysninger om, hvilke private militære virksomheder og private sikkerhedsfirmaer der leverer sikkerhed til EU's personale i Bagdad; at indføre et koncept for beskæftigelsen af disse firmaer i forbindelse med ESFP-operationer og at fastsætte klare retningslinjer for EU-institutionernes anvendelse af disse firmaer; |
| --- | --- |

p)

at fremlægge oplysninger om, hvilke private militære virksomheder og private sikkerhedsfirmaer der leverer sikkerhed til EU's personale i Bagdad; at indføre et koncept for beskæftigelsen af disse firmaer i forbindelse med ESFP-operationer og at fastsætte klare retningslinjer for EU-institutionernes anvendelse af disse firmaer;

| 2. | understreger, at Parlamentet støtter principperne for og udøvelsen af parlamentarisk demokrati; henviser derfor til sit initiativ om i 2008-budgettet at støtte opbygning af demokrati i samarbejde med parlamenter i tredjelande og gentager sit tilsagn om at tilbyde aktiv støtte til Repræsentanternes Råd i Irak gennem sin ad hoc-delegation i Irak for at fremme de tosidede forbindelser; beslutter derfor at yde assistance til den yderligere udvikling af Repræsentanternes Råd i Irak ved:






  a) | at udarbejde initiativer med henblik på at øge de irakiske folkevalgte repræsentanters kapacitet til at udøve deres hverv i henhold til forfatningen gennem god parlamentarisk praksis, effektive forbindelser med den udøvende magt og indsatsen i valgkredsene, |
| --- | --- | --- |

2.

understreger, at Parlamentet støtter principperne for og udøvelsen af parlamentarisk demokrati; henviser derfor til sit initiativ om i 2008-budgettet at støtte opbygning af demokrati i samarbejde med parlamenter i tredjelande og gentager sit tilsagn om at tilbyde aktiv støtte til Repræsentanternes Råd i Irak gennem sin ad hoc-delegation i Irak for at fremme de tosidede forbindelser; beslutter derfor at yde assistance til den yderligere udvikling af Repræsentanternes Råd i Irak ved:

a)

at udarbejde initiativer med henblik på at øge de irakiske folkevalgte repræsentanters kapacitet til at udøve deres hverv i henhold til forfatningen gennem god parlamentarisk praksis, effektive forbindelser med den udøvende magt og indsatsen i valgkredsene,

| b) | at tilskynde til overførsel af erfaringer vedrørende effektiv forvaltning, uddannelse af personale, opbygning af en velfungerende udvalgsstruktur, omfattende procedureregler og institutionel gennemskuelighed og klare ansvarsforhold, |
| --- | --- |

b)

at tilskynde til overførsel af erfaringer vedrørende effektiv forvaltning, uddannelse af personale, opbygning af en velfungerende udvalgsstruktur, omfattende procedureregler og institutionel gennemskuelighed og klare ansvarsforhold,

| c) | at yde ekspertbistand ved udformning af den lovgivning, som er afgørende for en effektiv gennemførelse af en føderal statslig struktur; |
| --- | --- |

c)

at yde ekspertbistand ved udformning af den lovgivning, som er afgørende for en effektiv gennemførelse af en føderal statslig struktur;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Iraks regering og Repræsentanternes Råd. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne henstilling til Rådet og til orientering til Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Republikken Iraks regering og Repræsentanternes Råd.

---

(1)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0481.

(2)  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0357.

(3)  EUT L 62 af 9.3.2005, s. 37.

(4)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 287.

(5)  EUT C 298 E af 8.12.2006, s. 171.

(6)  Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1717/2006 af 15. november 2006 om oprettelse af et stabilitetsinstrument (EUT L 327 af 24.11.2006, s. 1).

(7)  Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41).

(8)  Se Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1889/2006 af 20. december 2006 om oprettelse af et finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan (EUT L 386 af 29.12.2006, s. 1).

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Onsdag, den 12. marts 2008

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/82 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/82

---

Anmodning om ophævelse af Hans-Peter Martins immunitet

P6_TA(2008)0089

Europa-Parlamentets afgørelse af 12. marts 2008 om anmodning om ophævelse af Hans-Peter Martins immunitet (2007/2215(IMM))

(2009/C 66 E/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til anmodning om ophævelse af Hans-Peter Martins immunitet, som blev fremsendt af Republikken Østrigs faste repræsentant den 24. september 2007, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 27. september 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til anmodning om ophævelse af Hans-Peter Martins immunitet, som blev fremsendt af Republikken Østrigs faste repræsentant den 24. september 2007, og hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 27. september 2007,

| — | der har hørt Hans-Peter Martin, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der har hørt Hans-Peter Martin, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,

| — | der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10 i protokollen af 8. april 1965 vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter samt artikel 6, stk. 2, i akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Europæiske Fællesskabers Domstols domme af 12. maj 1964 og 10. juli 1986 (1),

| — | der henviser til artikel 57 i Østrigs forfatningslov (Bundesverfassungsgesetz), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 57 i Østrigs forfatningslov (Bundesverfassungsgesetz),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 6, stk. 2, og artikel 7,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0071/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0071/2008),

| 1. | vedtager at ophæve Hans-Peter Martins immunitet; |
| --- | --- |

1.

vedtager at ophæve Hans-Peter Martins immunitet;

| 2. | pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den relevante myndighed i Republikken Østrig. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand straks at sende denne afgørelse og det kompetente udvalgs betænkning til den relevante myndighed i Republikken Østrig.

---

(1)  Sag 101/63, Wagner mod Fohrmann og Krier, Sml. 1954-1964, s. 483, og sag 149/85, Wybot mod Faure m.fl., Sml. 1986, s. 2391.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag, den 11. marts 2008

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/83

---

EKSF's og Kul- og Stålforskningsfondens aktiver *

P6_TA(2008)0073

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets beslutning om ændring af beslutning 2003/77/EF om fastsættelse af de flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i EKSF under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens aktiver (KOM(2007)0435 — C6-0276/2007 — 2007/0150(CNS))

(2009/C 66 E/17)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0435), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0435),

| — | der henviser til artikel 2, stk. 2, i Rådets beslutning 2003/76/EF, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0276/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, stk. 2, i Rådets beslutning 2003/76/EF, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0276/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0062/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0062/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/84

---

Aftale EU/De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik *

P6_TA(2008)0074

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Arabiske Emirater om visse aspekter af lufttrafik (KOM(2007)0134 — C6-0472/2007 — 2007/0052(CNS))

(2009/C 66 E/18)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2007)0134), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets afgørelse (KOM(2007)0134),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, og artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0472/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0472/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51, artikel 83, stk. 7, og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0043/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A6-0043/2008),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og De Forenede Arabiske Emiraters regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og De Forenede Arabiske Emiraters regeringer og parlamenter.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/84 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/84

---

Ændring af markedsordningen for landbrugsprodukter (»fusionsmarkedsordningen«) *

P6_TA(2008)0075

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (KOM(2007)0854 — C6-0033/2008 — 2007/0290(CNS))

(2009/C 66 E/19)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0854), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0854),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0033/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0033/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0044/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0044/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/85 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/85

---

Ændring af »fusionsmarkedsordningen« *

P6_TA(2008)0076

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (KOM(2008)0027 — C6-0061/2008 — 2008/0011(CNS))

(2009/C 66 E/20)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0027), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2008)0027),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0061/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 36 og 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0061/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 43, stk. 1,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0045/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0045/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag;

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/86

---

Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i EF (Kodificeret udgave) ***I

P6_TA(2008)0077

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0755 — C6-0437/2007 — 2007/0256(COD))

(2009/C 66 E/21)

(Fælles beslutningsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0755), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0755),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2 og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilken Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0437/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2 og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilken Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0437/2007),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0055/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0055/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/86

---

Identifikation og registrering af svin (Kodificeret udgave) *

P6_TA(2008)0078

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om identifikation og registrering af svin (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0829 — C6-0037/2008 — 2007/0294(CNS))

(2009/C 66 E/22)

(Høringsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0829), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0829),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0037/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0037/2008),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0057/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0057/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/87 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/87

---

Afsætning af grønsagsplanter (Kodificeret udgave) *

P6_TA(2008)0079

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om afsætning af plantemateriale og formeringsmateriale af grønsagsplanter bortset fra frø (Kodificeret udgave) (KOM(2007)0852 — C6-0038/2008 — 2007/0296(CNS))

(2009/C 66 E/23)

(Høringsprocedure — kodifikation)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0852), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0852),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0038/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0038/2008),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode ved officiel kodifikation af lovtekster (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 80 og 51,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0056/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget (A6-0056/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som tilpasset efter henstillingerne fra den rådgivende gruppe bestående af de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT C 102 af 4.4.1996, s. 2.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/88

---

Sikkerhed inden for civil luftfart ***III

P6_TA(2008)0080

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om Forligsudvalgets fælles udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser om sikkerhed inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002 (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008 — 2005/0191(COD))

(2009/C 66 E/24)

(Fælles beslutningsprocedure: tredjebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast og Kommissionens erklæringer hertil (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Forligsudvalgets fælles udkast og Kommissionens erklæringer hertil (PE-CONS 3601/2008 — C6-0029/2008),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0429), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2005)0429),

| — | der henviser til sin holdning ved andenbehandling (2) til Rådets fælles holdning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved andenbehandling (2) til Rådets fælles holdning (3),

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til den fælles holdning (KOM(2007)0475), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse om Parlamentets ændringer til den fælles holdning (KOM(2007)0475),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 5,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 65, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 65,

| — | der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A6-0049/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget (A6-0049/2008),

| 1. | godkender det fælles udkast; |
| --- | --- |

1.

godkender det fælles udkast;

| 2. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 3. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 4. | pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

pålægger sin formand at sende denne lovgivningsmæssige beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 300 E af 9.12.2006, s. 463.

(2)  Vedtagne tekster af 25.4.2007, P6_TA(2007)0142.

(3)  EUT C 70 E af 27.3.2007, s. 21.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/89

---

Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi ***II

P6_TA(2008)0081

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (15647/1/2007 — C6-0035/2008 — 2006/0197(COD))

(2009/C 66 E/25)

(Fælles beslutningsprocedure: andenbehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets fælles holdning (15647/1/2007 — C6-0035/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets fælles holdning (15647/1/2007 — C6-0035/2008),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0604), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (1) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0604),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0041/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0041/2008),

| 1. | godkender den fælles holdning; |
| --- | --- |

1.

godkender den fælles holdning;

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning; |
| --- | --- |

2.

konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med den fælles holdning;

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1; |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. EF-traktatens artikel 254, stk. 1;

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster af 26.9.2007, P6_TA(2007)0409.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/89

---

Solidaritetsfonden

P6_TA(2008)0082

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (KOM(2008)0014 — C6-0036/2008 — 2008/2019(ACI))

(2009/C 66 E/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0014), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0014),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0065/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelse fra Regionaludviklingsudvalget (A6-0065/2008),

| 1. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

1.

godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning;

| 2. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

af 11. marts 2008

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond i henhold til punkt 26 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (1), særlig punkt 26,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (2),

under henvisning til forslag fra Kommissionen og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Union har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at udvise solidaritet med befolkningen i katastroferamte regioner. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Union har oprettet Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (»fonden«) for at udvise solidaritet med befolkningen i katastroferamte regioner.

| (2) | Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR. |
| --- | --- |

(2)

Den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 giver mulighed for at anvende fonden inden for et årligt loft på 1 mia. EUR.

| (3) | Forordning (EF) nr. 2012/2002 fastsætter bestemmelserne for anvendelsen af fonden. |
| --- | --- |

(3)

Forordning (EF) nr. 2012/2002 fastsætter bestemmelserne for anvendelsen af fonden.

| (4) | Det Forenede Kongerige har indgivet en anmodning om støtte fra fonden som følge af en oversvømmelseskatastrofe i juni og juli 2007. |
| --- | --- |

(4)

Det Forenede Kongerige har indgivet en anmodning om støtte fra fonden som følge af en oversvømmelseskatastrofe i juni og juli 2007.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008 tilføres 162 387 985 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Strasbourg, den 11. marts 2008.

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

1

(2)  EFT L 311 af 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/91

---

Ændringsbudget nr. 1/2008

P6_TA(2008)0083

Ændringer til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD))

(2009/C 66 E/27)

Ændring 1

Bind 4 (Sektion 3) — Kommissionen

Artikel 06 01 04 12 Galileoprogrammet — udgifter til administrativ forvaltning

Tallene ændres som følger

| 06 01 04 12 | Budget 2007 | FBF 2008 | FÆB 2008 | FORSLAG TIL ÆNDRING | BF + FORSLAG TIL ÆNDRING |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| Bevillinger | | | | | 2 000 000 | 2 000 000 | – 2 000 000 | – 2 000 000 | p.m. | p.m. |
| Reserver | | | | | | | | | | |

06 01 04 12

Budget 2007

FBF 2008

FÆB 2008

FORSLAG TIL ÆNDRING

BF + FORSLAG TIL ÆNDRING

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Bevillinger

2 000 000

2 000 000

– 2 000 000

– 2 000 000

p.m.

p.m.

Reserver

Bind 4 (Sektion 3) — Kommissionen

Artikel 06 02 10 Galileoprogrammet

Tallene ændres som følger

| 06 02 10 | Budget 2007 | FBF 2008 | FÆB 2008 | FORSLAG TIL ÆNDRING | BF + FORSLAG TIL ÆNDRING |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger | Forpligtelser | Betalinger |
| Bevillinger | 100 000 000 | p.m. | 151 000 000 | 100 000 000 | 888 000 000 | 198 000 000 | 2 000 000 | 2 000 000 | 890 000 000 | 200 000 000 |
| Reserver | | | | | | | | | | |

06 02 10

Budget 2007

FBF 2008

FÆB 2008

FORSLAG TIL ÆNDRING

BF + FORSLAG TIL ÆNDRING

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Forpligtelser

Betalinger

Bevillinger

100 000 000

p.m.

151 000 000

100 000 000

888 000 000

198 000 000

2 000 000

2 000 000

890 000 000

200 000 000

Reserver

Retsgrundlag:

Referenceretsakter:

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/92 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/92

---

Ændringsbudget nr. 1/2008

P6_TA(2008)0084

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008, Sektion III — Kommissionen (7259/2008 — C6-0124/2008 — 2008/2017(BUD))

(2009/C 66 E/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 272 og Euratom-traktatens artikel 177,

| — | der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (1), særlig artikel 37 og 38,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, endeligt vedtaget den 13. december 2007 (2),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (3),

| — | der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 18. januar 2008 (KOM(2008)0015), |
| --- | --- |

—

der henviser til det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 1/2008 for regnskabsåret 2008, forelagt af Kommissionen den 18. januar 2008 (KOM(2008)0015),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 1/2008, vedtaget af Rådet den 4. marts 2008 (7259/2008 — C6-0124/2008) |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 1/2008, vedtaget af Rådet den 4. marts 2008 (7259/2008 — C6-0124/2008)

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 69 og bilag IV,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0058/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A6-0058/2008),

| A. | der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 1 til det almindelige budget for 2008 omfatter følgende:






  — | anvendelse af et beløb på 162 387 985 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond som følge af en oversvømmelseskatastrofe efter de kraftige storme, som Det Forenede Kongerige var udsat for i juni og juli 2007 |
| --- | --- | --- |

A.

der henviser til, at forslaget til ændringsbudget nr. 1 til det almindelige budget for 2008 omfatter følgende:

—

anvendelse af et beløb på 162 387 985 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond som følge af en oversvømmelseskatastrofe efter de kraftige storme, som Det Forenede Kongerige var udsat for i juni og juli 2007

| — | nødvendig tilpasning af budgetstrukturen med henblik på indarbejdelse af Forvaltningsorganet for Forskning (REA) og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA) |
| --- | --- |

—

nødvendig tilpasning af budgetstrukturen med henblik på indarbejdelse af Forvaltningsorganet for Forskning (REA) og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA)

| — | ændring af stillingsfortegnelsen i Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) |
| --- | --- |

—

ændring af stillingsfortegnelsen i Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex)

| — | oprettelse af budgetpost 06 01 04 12 vedrørende Galileoprogrammet — udgifter til administrativ forvaltning, jf. Kommissionens reviderede forslag (KOM(2007)0535) |
| --- | --- |

—

oprettelse af budgetpost 06 01 04 12 vedrørende Galileoprogrammet — udgifter til administrativ forvaltning, jf. Kommissionens reviderede forslag (KOM(2007)0535)

| — | oprettelse af artikel 27 01 11 vedrørende ekstraordinære kriseudgifter, som skal anvendes til finansiering af ekstraordinære udgifter i forbindelse med anerkendte kriser. Posten forsynes med et p.m., |
| --- | --- |

—

oprettelse af artikel 27 01 11 vedrørende ekstraordinære kriseudgifter, som skal anvendes til finansiering af ekstraordinære udgifter i forbindelse med anerkendte kriser. Posten forsynes med et p.m.,

| B. | der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 1/2008 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2008-budgettet, |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at formålet med forslag til ændringsbudget nr. 1/2008 er formelt at opføre disse budgetmæssige tilpasninger i 2008-budgettet,

| 1. | noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 1/2008; |
| --- | --- |

1.

noterer sig det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 1/2008;

| 2. | henviser til sin ændring til forslag til ændringsbudget nr. 1/2008 med sigte på oprettelse af en budgetpost for udgifter til administrativ forvaltning og genopførelse af det oprindelige beløb på driftsudgiftsposten for Galileo; |
| --- | --- |

2.

henviser til sin ændring til forslag til ændringsbudget nr. 1/2008 med sigte på oprettelse af en budgetpost for udgifter til administrativ forvaltning og genopførelse af det oprindelige beløb på driftsudgiftsposten for Galileo;

| 3. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1525/2007 (EUT L 343 af 27.12.2007, s. 9).

(2)  EUT L 71 af 14.3.2008.

(3)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2008/29/EF (EUT L 6 af 10.1.2008, s. 7).

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/93

---

Fiskeripartnerskabsaftale EF/Guinea-Bissau *

P6_TA(2008)0085

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guinea-Bissau (KOM(2007)0580 — C6-0391/2007 — 2007/0209(CNS))

(2009/C 66 E/29)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2007)0580), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2007)0580),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0391/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0391/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A6-0053/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A6-0053/2008),

| 1. | godkender forslag til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslag til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Guinea-Bissaus regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Guinea-Bissaus regeringer og parlamenter.

| (2a) | Det er vigtigt at forbedre informeringen af Europa-Parlamentet. Derfor bør Kommissionen fremsende konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité, der er omhandlet i artikel 10 i aftalen. |
| --- | --- |

(2a)

Det er vigtigt at forbedre informeringen af Europa-Parlamentet. Derfor bør Kommissionen fremsende konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité, der er omhandlet i artikel 10 i aftalen.

Kommissionen vurderer hvert år, om de medlemsstater, hvis fartøjer fisker i henhold til protokollen, har opfyldt indberetningskravene. Hvis dette ikke er tilfældet, afslår Kommissionen deres ansøgninger om fiskerilicens for det efterfølgende år.

Artikel 3a

Kommissionen aflægger hvert år rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af den flerårige programmering, der er beskrevet i protokollens artikel 8, samt om medlemsstaternes opfyldelse af indberetningskravene.

Artikel 3b

I protokollens sidste gyldighedsår og forud for indgåelsen af en eventuel aftale om dens fornyelse forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af og gennemførelsesbetingelserne for aftalen.

Artikel 3c

På grundlag af den i artikel 3b nævnte rapport og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet i givet fald Kommissionen et forhandlingsmandat med henblik på indgåelse af en ny protokol
  .

Artikel 3d

Kommissionen fremsender konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité, der er omhandlet i artikel 10 i aftalen, til Europa-Parlamentet
  .

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/95 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/95

---

Fiskeripartnerskabsaftale EF/Côte d'Ivoire *

P6_TA(2008)0086

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 11. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om indgåelse af en fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Côte d'Ivoire (KOM(2007)0648 — C6-0429/2007 — 2007/0226(CNS))

(2009/C 66 E/30)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2007)0648), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Rådets forordning (KOM(2007)0648),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37 og artikel 300, stk. 2,

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0429/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 300, stk. 3, første afsnit, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0429/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51 og artikel 83, stk. 7,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A6-0054/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget (A6-0054/2008),

| 1. | godkender forslag til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

godkender forslag til Rådets forordning som ændret og godkender indgåelsen af aftalen;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Côte d'Ivoires regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes og Republikken Côte d'Ivoires regeringer og parlamenter.

| (2a) | Det er vigtigt at forbedre informeringen af Europa-Parlamentet. Derfor bør Kommissionen fremsende konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité, der er omhandlet i artikel 9 i aftalen
  . |
| --- | --- |

(2a)

Det er vigtigt at forbedre informeringen af Europa-Parlamentet. Derfor bør Kommissionen fremsende konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité, der er omhandlet i artikel 9 i aftalen
  .

Kommissionen vurderer hvert år, om de medlemsstater, hvis fartøjer fisker i henhold til protokollen, har opfyldt indberetningskravene. Hvis dette ikke er tilfældet, afslår Kommissionen deres ansøgninger om fiskerilicens for det efterfølgende år.

Artikel 3a

Kommissionen aflægger hvert år rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af det flerårige sektorprogram, der er beskrevet i protokollens artikel 7, samt om medlemsstaternes opfyldelse af indberetningskravene.

Artikel 3b

I protokollens sidste gyldighedsår og forud for indgåelsen af en eventuel aftale om dens fornyelse forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af og gennemførelsesbetingelserne for aftalen.

Artikel 3c

På grundlag af den i stk. 3b nævnte rapport og efter høring af Europa-Parlamentet giver Rådet i givet fald Kommissionen et forhandlingsmandat med henblik på indgåelse af en ny protokol.

Artikel 3d

Kommissionen fremsender konklusionerne fra møderne i Den Blandede Komité, der er omhandlet i artikel 9 i aftalen, til Europa-Parlamentet
  .

---

Onsdag, den 12. marts 2008

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/97

---

Energistatistikker ***I

P6_TA(2008)0090

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om energistatistikker (KOM(2006)0850 — C6-0035/2007 — 2007/0002(COD))

(2009/C 66 E/31)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0850), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0850),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, på grundlag af hvilken Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0035/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, på grundlag af hvilken Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0035/2007),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 285, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 285, stk. 1,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51, stk. 5,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0487/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi (A6-0487/2007),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0002

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. marts 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om energistatistik

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, forordning (EF) nr. .../2008).

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/98

---

Statistik over plantebeskyttelsesmidler ***I

P6_TA(2008)0091

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om statistik over plantebeskyttelsesmidler (KOM(2006)0778 — C6-0457/2006 — 2006/0258(COD))

(2009/C 66 E/32)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0778), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2006)0778),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0457/2006), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 285, stk. 1, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0457/2006),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0004/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0004/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2006)0258

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. marts 2008 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../2008 om statistik over pesticider

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen
Image,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4) erkendes det, at virkningerne af pesticider for sundheden og miljøet, især virkningerne af
  pesticider
  , der anvendes i landbruget, skal begrænses yderligere. Afgørelsen betoner behovet for en mere bæredygtig anvendelse af pesticider og slår til lyd for en betydelig samlet nedsættelse af risiciene og af pesticidanvendelsen, der dog skal være forenelig med den nødvendige afgrødebeskyttelse. |
| --- | --- |

(1)

I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4) erkendes det, at virkningerne af pesticider for sundheden og miljøet, især virkningerne af
  pesticider
  , der anvendes i landbruget, skal begrænses yderligere. Afgørelsen betoner behovet for en mere bæredygtig anvendelse af pesticider og slår til lyd for en betydelig samlet nedsættelse af risiciene og af pesticidanvendelsen, der dog skal være forenelig med den nødvendige afgrødebeskyttelse.

| (2) | Kommissionen erkender i sin meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg »Mod en tematisk strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider«

  behovet for detaljerede, harmoniserede og ajourførte statistikker over afsætning og anvendelse af pesticider i Fællesskabet. Disse statistikker er nødvendige for at kunne vurdere Den Europæiske Unions politikker for bæredygtig udvikling og udarbejde relevante indikatorer for de sundheds- og miljørisici, der er forbundet med anvendelsen af pesticider. |
| --- | --- |

(2)

Image

| (3) | Det er meget vigtigt at råde over harmoniserede og sammenlignelige EF-statistikker over
  produktion, import, eksport,
  afsætning
  , distribution
  og anvendelse af pesticider for at kunne udforme og overvåge Fællesskabets lovgivning og politikker som led i den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider. |
| --- | --- |

(3)

Det er meget vigtigt at råde over harmoniserede og sammenlignelige EF-statistikker over
  produktion, import, eksport,
  afsætning
  , distribution
  og anvendelse af pesticider for at kunne udforme og overvåge Fællesskabets lovgivning og politikker som led i den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider.

| (4) | Da virkningerne af Europa-Parlamentets og Rådets relativt nye direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter (5) først vil blive synlige et godt stykke tid efter 2006, når den første evaluering af aktivstoffer til brug i biocidholdige produkter afsluttes, har hverken Kommissionen eller de fleste medlemsstater i øjeblikket tilstrækkelig viden eller erfaring til at foreslå yderligere foranstaltninger på biocidområdet.


  Denne forordning
  bør
  derfor
  begrænses
  til de
  pesticider
  , der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. .../... af ... om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (6), for hvilke man allerede har stor erfaring med dataindsamling.
  Hvor det er hensigtsmæssigt bør Kommissionen imidlertid i bilag III i nærværende forordning medtage anvendelsen af biocidholdige produkter, som indeholder stoffer, der også er omfattet af forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]. Senere, når der er indhøstet tilstrækkelig erfaring efter offentliggørelsen af den første i direktiv 98/8/EF foreskrevne rapport, bør Kommissionen udvide anvendelsesområdet for denne forordning til også at omfatte anvendelsen af relevante biocider og i dette øjemed medtage disse stoffer i bilag III
  . |
| --- | --- |

(4)

Image

| (5) | Kommissionens mangeårige erfaringer med indsamling af data om afsætning og anvendelse af
  pesticider
  har vist, at der er behov for en harmoniseret metodologi til indsamling af statistiske oplysninger på fællesskabsplan hos både distributører og brugere. Da målet i henhold til målsætningerne i den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider er at udarbejde nøjagtige risikoindikatorer, skal de statistiske oplysninger desuden opdeles efter aktivstoffer. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens mangeårige erfaringer med indsamling af data om afsætning og anvendelse af
  pesticider
  har vist, at der er behov for en harmoniseret metodologi til indsamling af statistiske oplysninger på fællesskabsplan hos både distributører og brugere. Da målet i henhold til målsætningerne i den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider er at udarbejde nøjagtige risikoindikatorer, skal de statistiske oplysninger desuden opdeles efter aktivstoffer.

| (6) | Blandt de forskellige alternative muligheder for dataindsamling, der blev evalueret i konsekvensanalysen af den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider, blev obligatorisk dataindsamling anbefalet som den bedste løsning, fordi den vil gøre det muligt at udarbejde nøjagtige og pålidelige data om produktion, distribution og anvendelse af
  pesticider
  hurtigt og omkostningseffektivt. |
| --- | --- |

(6)

Blandt de forskellige alternative muligheder for dataindsamling, der blev evalueret i konsekvensanalysen af den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider, blev obligatorisk dataindsamling anbefalet som den bedste løsning, fordi den vil gøre det muligt at udarbejde nøjagtige og pålidelige data om produktion, distribution og anvendelse af
  pesticider
  hurtigt og omkostningseffektivt.

| (7) | De foranstaltninger til udarbejdelse af statistikker, der er fastsat i denne forordning er nødvendige, for at Fællesskabet kan udøve sin virksomhed. Målet for denne forordning, nemlig at fastsætte regler for udarbejdelse af EF-statistikker over markedsføring og anvendelse af
  pesticider
  , kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål. |
| --- | --- |

(7)

De foranstaltninger til udarbejdelse af statistikker, der er fastsat i denne forordning er nødvendige, for at Fællesskabet kan udøve sin virksomhed. Målet for denne forordning, nemlig at fastsætte regler for udarbejdelse af EF-statistikker over markedsføring og anvendelse af
  pesticider
  , kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og kan derfor bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går forordningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

| (8) | Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (7) udgør referencerammen for bestemmelserne i denne forordning. Den kræver bl.a., at udarbejdelsen af statistikker skal være karakteriseret ved upartiskhed, pålidelighed, objektivitet, videnskabelig uafhængighed,
  akkuratesse,
  omkostningseffektivitet og de statistiske oplysningers fortrolighed. |
| --- | --- |

(8)

Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker (7) udgør referencerammen for bestemmelserne i denne forordning. Den kræver bl.a., at udarbejdelsen af statistikker skal være karakteriseret ved upartiskhed, pålidelighed, objektivitet, videnskabelig uafhængighed,
  akkuratesse,
  omkostningseffektivitet og de statistiske oplysningers fortrolighed.

| (9) | Under behørig hensyntagen til forpligtelserne i De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europas (UNECE) konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet af 25. juni 1998 (Århuskonventionen) må det sikres, at der ydes
  den nødvendige beskyttelse af fortrolige data med kommerciel værdi


  , bl.a. gennem en hensigtsmæssig aggregering ved statistikkernes offentliggørelse. |
| --- | --- |

(9)

Image

| (10) | For at sikre sammenlignelige resultater bør statistikkerne over
  pesticider
  udarbejdes med en bestemt opdeling, i en hensigtsmæssig form og inden for en bestemt frist efter udløbet af et referenceår, jf. bilagene til denne forordning. |
| --- | --- |

(10)

For at sikre sammenlignelige resultater bør statistikkerne over
  pesticider
  udarbejdes med en bestemt opdeling, i en hensigtsmæssig form og inden for en bestemt frist efter udløbet af et referenceår, jf. bilagene til denne forordning.

| (11) | De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tildeles Kommissionen (8). |
| --- | --- |

(11)

De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tildeles Kommissionen (8).

| (12) | Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelse til at fastsætte evalueringskriterier, vedtage bestemte definitioner og tilpasse bilagene. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser eller supplere denne forordning med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i


  afgørelse 1999/468/EF. |
| --- | --- |

(12)

Image

| (13) | Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (9), er blevet hørt — |
| --- | --- |

(13)

Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom (9), er blevet hørt —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand
  ,
  anvendelsesområde
  og mål

1.   Ved denne forordning fastsættes der regler for udarbejdelse af EF-statistikker over
  produktion,
  markedsføring og anvendelse af
  pesticider
  .

2.   Statistikkerne vedrører:

| — | de mængder
  pesticider
  , der årligt
  produceres og
  markedsføres, jf. bilag I |
| --- | --- |

—

de mængder
  pesticider
  , der årligt
  produceres og
  markedsføres, jf. bilag I

| — | de mængder
  pesticider
  , der årligt
  anvendes
  , jf. bilag II |
| --- | --- |

—

de mængder
  pesticider
  , der årligt
  anvendes
  , jf. bilag II

| — | de årligt anvendte mængder biocidholdige produkter af type 14 til 19 som defineret i bilag V til direktiv 98/8/EF
  . |
| --- | --- |

—

de årligt anvendte mængder biocidholdige produkter af type 14 til 19 som defineret i bilag V til direktiv 98/8/EF
  .

3.
     
  Formålet med statistikkerne er navnlig
  :

| — | at gennemføre og evaluere temastrategien for bæredygtig anvendelse af pesticider |
| --- | --- |

—

at gennemføre og evaluere temastrategien for bæredygtig anvendelse af pesticider

| — | at udvikle harmoniserede nationale og fælles risikoindikatorer, identificere tendenser i anvendelsen af pesticider og vurdere de nationale handlingsplaners effektivitet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv .../.../EF af ... [om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider]

   (10) |
| --- | --- |

—

at udvikle harmoniserede nationale og fælles risikoindikatorer, identificere tendenser i anvendelsen af pesticider og vurdere de nationale handlingsplaners effektivitet, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv .../.../EF af ... [om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider]

   (10)

| — | at registrere strømmen af stoffer i forbindelse med produktion af, handel med og anvendelse af pesticider
  . |
| --- | --- |

—

at registrere strømmen af stoffer i forbindelse med produktion af, handel med og anvendelse af pesticider
  .

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

| a) | »
  pesticider
  «:






  — | plantebeskyttelsesmidler
  som defineret i artikel [2, nr. 1)], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler] |
| --- | --- | --- |

a)

»
  pesticider
  «:

—

plantebeskyttelsesmidler
  som defineret i artikel [2, nr. 1)], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

| — | biocidholdige produkter som defineret i direktiv 98/8/EF og henhørende under produkttype 14-19 som defineret i nævnte direktivs bilag V |
| --- | --- |

—

biocidholdige produkter som defineret i direktiv 98/8/EF og henhørende under produkttype 14-19 som defineret i nævnte direktivs bilag V

| b) | »stof«: stof som defineret i artikel [3, nr. 2)], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler], herunder aktivstoffer, safenere og synergister |
| --- | --- |

b)

»stof«: stof som defineret i artikel [3, nr. 2)], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler], herunder aktivstoffer, safenere og synergister

| c) | »markedsføring«: markedsføring som defineret i artikel [3, nr. 13)], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler] |
| --- | --- |

c)

»markedsføring«: markedsføring som defineret i artikel [3, nr. 13)], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

| d) | »leverandør«: enhver fysisk eller juridisk person, der er i besiddelse af en »godkendelse« til markedsføring af
  pesticider
  som defineret i artikel [3, nr. 16)], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler] |
| --- | --- |

d)

»leverandør«: enhver fysisk eller juridisk person, der er i besiddelse af en »godkendelse« til markedsføring af
  pesticider
  som defineret i artikel [3, nr. 16)], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

| e) | »landbrugsmæssig anvendelse«: enhver form for anvendelse af
  pesticider
  for egen eller tredjemands regning, direkte eller indirekte i forbindelse med produktion af planteprodukter som led i landbrugsbedriftens økonomiske aktivitet |
| --- | --- |

e)

»landbrugsmæssig anvendelse«: enhver form for anvendelse af
  pesticider
  for egen eller tredjemands regning, direkte eller indirekte i forbindelse med produktion af planteprodukter som led i landbrugsbedriftens økonomiske aktivitet

| f) | »professionel bruger«: enhver fysisk eller juridisk person, der anvender pesticider som led i sine erhvervsmæssige aktiviteter, herunder operatører, teknikere, arbejdsgivere og selvstændige i landbrugssektoren og andre sektorer, som defineret i artikel [3] i


  direktiv .../.../EF [om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider] |
| --- | --- |

f)

Image

Image

| g) | »landbrugsbedrift«: landbrugsbedrift som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar 1988 om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur (11). |
| --- | --- |

g)

»landbrugsbedrift«: landbrugsbedrift som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar 1988 om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur (11).

Artikel 3

Indsamling, fremsendelse og bearbejdning af data

1.   Medlemsstaterne indsamler de oplysninger, som er nødvendige for at kunne opfylde kravene i bilag I og II, ved hjælp af:

| — | data fra producenter, forhandlere og importører af pesticider |
| --- | --- |

—

data fra producenter, forhandlere og importører af pesticider

| — | indberetningsforpligtelser for leverandører vedrørende markedsførte
  pesticider
  ; der kan anvendes forskellige godkendelser for professionelle og ikke-professionelle brugere;
  navnlig forpligtelser i medfør af artikel [64, stk. 2], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler] |
| --- | --- |

—

indberetningsforpligtelser for leverandører vedrørende markedsførte
  pesticider
  ; der kan anvendes forskellige godkendelser for professionelle og ikke-professionelle brugere;
  navnlig forpligtelser i medfør af artikel [64, stk. 2], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

| — | indberetningsforpligtelser for professionelle brugere baseret på journaler over anvendelsen af
  pesticider; navnlig forpligtelser i medfør af artikel [64, stk. 1], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler] |
| --- | --- |

—

indberetningsforpligtelser for professionelle brugere baseret på journaler over anvendelsen af
  pesticider; navnlig forpligtelser i medfør af artikel [64, stk. 1], i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler]

| — | undersøgelser |
| --- | --- |

—

undersøgelser

| — | administrative kilder eller |
| --- | --- |

—

administrative kilder eller

| — | en kombination af disse metoder, herunder statistiske skøn baseret på ekspertvurderinger eller modeller. |
| --- | --- |

—

en kombination af disse metoder, herunder statistiske skøn baseret på ekspertvurderinger eller modeller.

2.   
  Medlemsstaterne meddeler Kommissionen, hvilken metode til indsamling af data de har valgt, jf. stk. 1. Kommissionen godkender dataindsamlingsmetoden efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5, stk. 3
  .

3.   
  Medlemsstaterne sikrer, at producenter af pesticider og de ansvarlige for markedsføring af pesticider og import heraf hvert år til den kompetente myndighed indberetter

| — | de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid fremstilles |
| --- | --- |

—

de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid fremstilles

| — | de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid leveres til forarbejdningsvirksomheder og grossister i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid leveres til forarbejdningsvirksomheder og grossister i Den Europæiske Union

| — | de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid eksporteres
  . |
| --- | --- |

—

de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid eksporteres
  .

Disse informationer vurderes af de kompetente myndigheder og offentliggøres efter om nødvendigt at være blevet bearbejdet for at bevare bestemte informationers fortrolige karakter
  .

4.   Medlemsstaterne fremsender de statistiske resultater, herunder fortrolige data, til Kommissionen efter den tidsplan og med den hyppighed, der er fastlagt i bilag I og II. Dataene opstilles efter klassificeringen i bilag III.
  Af hensyn til fortroligheden kan medlemsstaterne aggregere dataene.

5.   
  Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente nationale myndigheder samt disses rådgivningsorganer benytter de indsamlede data til at foretage en fyldestgørende evaluering for så vidt angår formålene med de respektive nationale handlingsplaner som omhandlet i direktiv .../.../EF [om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider]. Evalueringen offentliggøres på internettet under behørig hensyntagen til følsomme forretningsoplysningers fortrolige karakter samt til forpligtelser vedrørende respekten for privatlivets fred
  .

6.   Medlemsstaterne fremsender dataene elektronisk i et egnet teknisk format, der vedtages af Kommissionen efter forskriftsproceduren i artikel 5, stk. 2.

7.   Medlemsstaterne udarbejder rapporter om statistikkernes kvalitet, jf. bilag I og II.

8.   Kommissionen fastsætter kriterierne for kvalitetsevalueringen efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5, stk. 3.

9.   Image Af hensyn til fortroligheden
Image aggregerer Kommissionen
  om nødvendigt
  dataene efter kemisk gruppe eller produktkategori forud for offentliggørelsen, jf. bilag III
  , under behørig hensyntagen til følsomme forretningsoplysningers fortrolige karakter samt til forpligtelser vedrørende respekten for privatlivets fred.

I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 322/97 anvender de nationale myndigheder og fællesskabsmyndigheden kun fortrolige data til de i nævnte forordning fastsatte formål
  .

Artikel 4

Gennemførelsesforanstaltninger

1.   Følgende foranstaltninger, der er nødvendige til gennemførelse af denne forordning, herunder foranstaltninger for at tage højde for økonomiske og tekniske ændringer, vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 5, stk. 2:

| a) | vedtagelse af det egnede tekniske format til fremsendelse af dataene (artikel 3, stk. 6) |
| --- | --- |

a)

vedtagelse af det egnede tekniske format til fremsendelse af dataene (artikel 3, stk. 6)

| b) | definition af formatet for og indholdet af de kvalitetsrapporter, der skal fremsendes af medlemsstaterne (afsnit 7 i bilag I og afsnit 6 i bilag II) |
| --- | --- |

b)

definition af formatet for og indholdet af de kvalitetsrapporter, der skal fremsendes af medlemsstaterne (afsnit 7 i bilag I og afsnit 6 i bilag II)

2.   Følgende foranstaltninger vedtages i overensstemmelse med forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5, stk. 3:

| a) | fastsættelse af kriterierne for kvalitetsevalueringen (artikel 3, stk. 8) |
| --- | --- |

a)

fastsættelse af kriterierne for kvalitetsevalueringen (artikel 3, stk. 8)

| b) | definition af »behandlet afgrødeareal« og »produktionsår«, jf. henholdsvis afsnit 2 og 4 i bilag II |
| --- | --- |

b)

definition af »behandlet afgrødeareal« og »produktionsår«, jf. henholdsvis afsnit 2 og 4 i bilag II

| c) | tilpasning af specifikationerne i afsnit 4 i bilag I og afsnit 3 i bilag II vedrørende indberetningsforanstaltningerne |
| --- | --- |

c)

tilpasning af specifikationerne i afsnit 4 i bilag I og afsnit 3 i bilag II vedrørende indberetningsforanstaltningerne

| d) | tilpasning af listen over stoffer, der skal dækkes, og deres klassificering i produktkategorier og kemiske grupper, jf. bilag III.
  Tilpasning af listen over stoffer skal foretages regelmæssigt og i lyset af den igangværende behandling af aktivstoffer. |
| --- | --- |

d)

tilpasning af listen over stoffer, der skal dækkes, og deres klassificering i produktkategorier og kemiske grupper, jf. bilag III.
  Tilpasning af listen over stoffer skal foretages regelmæssigt og i lyset af den igangværende behandling af aktivstoffer.

Artikel 5

Udvalgsprocedure

1.   Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program.

2.   Når der henvises til dette stykke, anvendes
Image artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3.   Når der henvises til dette stykke, anvendes
Image artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 6

Rapport

Kommissionen forelægger hvert femte år Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af denne forordning. Denne rapport skal navnlig indeholde en evaluering af kvaliteten
  og sammenligneligheden
  af de indberettede data, af byrden for
  landbrugsbedrifter, gartnerier og andre virksomheder
  og af de statistiske oplysningers anvendelighed i forbindelse med den tematiske strategi for bæredygtig anvendelse af pesticider
  , navnlig for så vidt angår de i artikel 1 nævnte mål
  .
  Den skal om nødvendigt indeholde forslag til en yderligere forbedring af datakvaliteten og aflastning af landbrugsbedrifter og andre virksomheder.

Den første rapport indsendes inden udgangen af ...
   (12)
  .

Artikel 7

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i
Image

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

---

(1)  
  EUT C 256 af 27.10.2007, s. 86.

1

EUT C 256 af 27.10.2007, s. 86.

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europa-Parlamentets holdning af 12.3.2008.

3

Europa-Parlamentets holdning af 12.3.2008.

(4)  EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2008/31/EF (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 57).

5

ved direktiv 2008/31/EF (EUT L 81 af 20.3.2008, s. 57)

(6)  EUT L ...

6

(7)  EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

7

s. 1

(8)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 11
  ).

8

22.7.2006, s. 11

(9)  EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47.

9

(10)  EUT L ...

10

(11)  EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1928/2006 (EUT L 406 af 30.12.2006, s. 7).

11

Europa-Parlamentets og Rådets

nr. 1928/2006 (EUT L 406 af 30.12.2006, s. 7)

(12)  Det syvende kalenderår efter denne forordnings ikrafttræden.

12

Det syvende kalenderår efter denne forordnings ikrafttræden.

BILAG I

Statistikker over
  produktion og
  markedsføring af
  pesticider

AFSNIT 1

Dækning

Statistikkerne skal dække samtlige de stoffer, der er anført i bilag III, dvs. de aktivstoffer, safenere og synergister, som er indeholdt i de
  pesticider
  , der er markedsført i medlemsstaterne. Der skal udvises særlig påpasselighed for at undgå dobbelttælling i tilfælde af en ny præsentation af produktet eller overdragelse af en godkendelse mellem leverandører.

AFSNIT 2

Variabler

Mængderne af hvert af de i bilag III anførte stoffer, som er indeholdt i de
  i hver medlemsstat
  markedsførte
  pesticider og biocidholdige produkter
  , angives.

AFSNIT 3

Indberetningsforpligtelser

Producenter af pesticider og de ansvarlige for markedsføring og import af pesticider skal hvert år til den kompetente myndighed indberette

| — | de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid fremstilles |
| --- | --- |

—

de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid fremstilles

| — | de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid leveres til forarbejdningsvirksomheder og grossister i Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid leveres til forarbejdningsvirksomheder og grossister i Den Europæiske Union

| — | de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid eksporteres
  . |
| --- | --- |

—

de mængder, hvori et givet aktivstof eller en given pesticid eksporteres
  .

AFSNIT 4

Indberetningsforanstaltning

Dataene udtrykkes i kg stoffer.

AFSNIT 5

Referenceperiode

Referenceperioden er kalenderåret.

AFSNIT 6

Første referenceperiode, hyppighed og fremsendelse af resultater

| 1. | Den første referenceperiode er ...
   (1). |
| --- | --- |

1.

Den første referenceperiode er ...
   (1).

| 2. | Medlemsstaterne indsender data for hvert kalenderår, der følger efter den første referenceperiode
  , og offentliggør disse data på internettet
  —
  om nødvendigt i aggregeret form
  —
  under behørig hensyntagen til følsomme forretningsoplysningers fortrolige karakter samt til forpligtelser vedrørende respekten for privatlivets fred
  . |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne indsender data for hvert kalenderår, der følger efter den første referenceperiode
  , og offentliggør disse data på internettet
  —
  om nødvendigt i aggregeret form
  —
  under behørig hensyntagen til følsomme forretningsoplysningers fortrolige karakter samt til forpligtelser vedrørende respekten for privatlivets fred
  .

| 3. | Dataene fremsendes til Kommissionen senest 12 måneder efter udløbet af referenceåret. |
| --- | --- |

3.

Dataene fremsendes til Kommissionen senest 12 måneder efter udløbet af referenceåret.

AFSNIT 7

Kvalitetsrapport

Medlemsstaterne fremsender en kvalitetsrapport til Kommissionen, hvori de angiver:

| — | den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene |
| --- | --- |

—

den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene

| — | relevante kvalitetsaspekter i forhold til den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene |
| --- | --- |

—

relevante kvalitetsaspekter i forhold til den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene

| — | en beskrivelse af anvendte skøn, aggregeringer og udelukkelsesmetoder. |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af anvendte skøn, aggregeringer og udelukkelsesmetoder.

Denne rapport fremsendes til Kommissionen senest 15 måneder efter udløbet af referenceåret.

Rapporten om andet referenceår skal indeholde et groft skøn over de andele, stofferne fra hver af hovedgrupperne i bilag III udgør af den samlede mængde af stoffer, der er indeholdt i de
  pesticider
  , som er markedsført til landbrugsmæssig og ikke-landbrugsmæssig anvendelse. Disse skøn revideres hvert femte år.

---

(1)  Det andet kalenderår efter denne forordnings ikrafttræden.

BILAG II

Statistikker over landbrugsmæssig anvendelse af
  pesticider

AFSNIT 1

Dækning

| 1. | Statistikkerne skal dække landbrugsmæssig
  , gartnerimæssig og erhvervsmæssig ikke-landbrugsmæssig
  anvendelse af
  pesticider
  i medlemsstaterne
  , f.eks. anvendelse i fælles grønne områder og i forbindelse med vedligeholdelse af veje og jernbaner
  . |
| --- | --- |

1.

Statistikkerne skal dække landbrugsmæssig
  , gartnerimæssig og erhvervsmæssig ikke-landbrugsmæssig
  anvendelse af
  pesticider
  i medlemsstaterne
  , f.eks. anvendelse i fælles grønne områder og i forbindelse med vedligeholdelse af veje og jernbaner
  .

| 2. | Hver medlemsstat vælger et sæt afgrøder blandt dem, der er opført under kendetegnskategori D, F, G og I i bilag I til


  forordning (EØF) nr. 571/88, og udarbejder statistikker over disse afgrøder. Statistikkerne skal dække mindst 75 % af den samlede mængde stoffer, der hvert år markedsføres til landbrugsmæssig anvendelse som anslået i kvalitetsrapporten om andet referenceår, jf. afsnit 7 i bilag I. |
| --- | --- |

2.

Image

| 3. | Statistikkerne skal dække samtlige de stoffer, der er anført i bilag III, dvs. aktivstoffer, safenere og synergister, som er indeholdt i de
  pesticider
  , der er anvendt på de udvalgte afgrøder i referenceperioden. |
| --- | --- |

3.

Statistikkerne skal dække samtlige de stoffer, der er anført i bilag III, dvs. aktivstoffer, safenere og synergister, som er indeholdt i de
  pesticider
  , der er anvendt på de udvalgte afgrøder i referenceperioden.

AFSNIT 2

Variabler

| 1. | Mængderne af hvert af de i bilag III anførte stoffer, der er indeholdt i de
  pesticider
  , som er anvendt på hver af de udvalgte afgrøder, angives sammen med det samlede dyrkningsareal og »behandlet afgrødeareal«, dvs. det areal, der er behandlet med hvert enkelt stof. |
| --- | --- |

1.

Mængderne af hvert af de i bilag III anførte stoffer, der er indeholdt i de
  pesticider
  , som er anvendt på hver af de udvalgte afgrøder, angives sammen med det samlede dyrkningsareal og »behandlet afgrødeareal«, dvs. det areal, der er behandlet med hvert enkelt stof.

| 2. | Definitionen af »behandlet afgrødeareal« fastlægges efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5, stk. 3. |
| --- | --- |

2.

Definitionen af »behandlet afgrødeareal« fastlægges efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5, stk. 3.

AFSNIT 3

Indberetningsforanstaltninger

| 1. | Mængderne af stoffer angives i kg. |
| --- | --- |

1.

Mængderne af stoffer angives i kg.

| 2. | Dyrkningsarealer og behandlede arealer angives i ha. |
| --- | --- |

2.

Dyrkningsarealer og behandlede arealer angives i ha.

AFSNIT 4

Referenceperiode

| 1. | Referenceperioden er »produktionsåret«, hvortil henregnes de dyrkningsmetoder, der er knyttet til den pågældende afgrøde, tillige med alle de plantebeskyttelsesbehandlinger, der direkte eller indirekte er foretaget af denne afgrøde. |
| --- | --- |

1.

Referenceperioden er »produktionsåret«, hvortil henregnes de dyrkningsmetoder, der er knyttet til den pågældende afgrøde, tillige med alle de plantebeskyttelsesbehandlinger, der direkte eller indirekte er foretaget af denne afgrøde.

| 2. | Ved »produktionsåret« forstås det år, hvor afgrøden blev høstet. |
| --- | --- |

2.

Ved »produktionsåret« forstås det år, hvor afgrøden blev høstet.

| 3. | Definitionen af »produktionsår« fastlægges efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5, stk. 3. |
| --- | --- |

3.

Definitionen af »produktionsår« fastlægges efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5, stk. 3.

AFSNIT 5

Første referenceperiode, hyppighed og fremsendelse af resultater

| 1. | Medlemsstaterne udarbejder for hver femårs periode statistikker over anvendelsen af
  pesticider
  på hver af de udvalgte afgrøder i en referenceperiode, jf. afsnit 4. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterne udarbejder for hver femårs periode statistikker over anvendelsen af
  pesticider
  på hver af de udvalgte afgrøder i en referenceperiode, jf. afsnit 4.

| 2. | Medlemsstaterne kan frit vælge referenceperioden inden for den pågældende femårs periode. Der kan vælges forskellige referenceperioder for hver udvalgt afgrøde. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterne kan frit vælge referenceperioden inden for den pågældende femårs periode. Der kan vælges forskellige referenceperioder for hver udvalgt afgrøde.

| 3. | Den første femårs periode begynder med ...
   (1). |
| --- | --- |

3.

Den første femårs periode begynder med ...
   (1).

| 4. | Medlemsstaterne indsender data for hver femårs periode. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterne indsender data for hver femårs periode.

| 5. | Dataene fremsendes til Kommissionen
  og offentliggøres på internettet
  —
  om nødvendigt i aggregeret form
  — senest 12 måneder efter udløbet af hver femårs periode
  og under behørig hensyntagen til følsomme forretningsoplysningers fortrolige karakter samt til forpligtelser vedrørende respekten for privatlivets fred
  . |
| --- | --- |

5.

Dataene fremsendes til Kommissionen
  og offentliggøres på internettet
  —
  om nødvendigt i aggregeret form
  — senest 12 måneder efter udløbet af hver femårs periode
  og under behørig hensyntagen til følsomme forretningsoplysningers fortrolige karakter samt til forpligtelser vedrørende respekten for privatlivets fred
  .

AFSNIT 6

Kvalitetsrapport

Sammen med resultaterne fremsender medlemsstaterne en kvalitetsrapport til Kommissionen, hvori de angiver:

| — | hvordan stikprøvemetodologien er udformet |
| --- | --- |

—

hvordan stikprøvemetodologien er udformet

| — | den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene |
| --- | --- |

—

den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene

| — | et skøn over de omfattede afgrøders relative betydning i forhold til den samlede mængde
  pesticider
  , der er anvendt |
| --- | --- |

—

et skøn over de omfattede afgrøders relative betydning i forhold til den samlede mængde
  pesticider
  , der er anvendt

| — | relevante kvalitetsaspekter i forhold til den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene |
| --- | --- |

—

relevante kvalitetsaspekter i forhold til den metodologi, der er anvendt til at indsamle dataene

| — | en sammenligning mellem oplysningerne om de
  pesticider
  , der er anvendt i femårs perioden, og de
  pesticider
  , der er blevet markedsført i de pågældende fem år. |
| --- | --- |

—

en sammenligning mellem oplysningerne om de
  pesticider
  , der er anvendt i femårs perioden, og de
  pesticider
  , der er blevet markedsført i de pågældende fem år.

---

(1)  Det første kalenderår, der følger efter denne forordnings ikrafttræden.

BILAG III

Harmoniseret klassificering af stoffer

Ved indberetningen af data om
  pesticider
  henholder medlemsstaterne sig til nedenstående liste over stoffer (aktivstoffer, safenere og synergister) og anvender følgende kemiske klassificering inden for de forskellige produktkategorier. Da der ikke findes officielle oversættelser af alle navnene, er det de engelske fællesnavne, offentliggjort af British Crop Production Council (BCPC) (1), der er anvendt. Ved offentliggørelsen af dataene vil Kommissionen anvende samme klassificering. Hvis det er nødvendigt af hensyn til beskyttelsen af fortrolige oplysninger, vil dataene kun blive offentliggjort som aggregater af kemiske grupper eller produktkategorier.

Kommissionen reviderer listen over stoffer og klassificeringen i kemiske grupper og produktkategorier efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5, stk. 3, og under hensyntagen til udviklingen i forordning (EF) nr. .../... [om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler].

| HOVEDGRUPPER | Kode | Kemisk gruppe | Stoffer (fællesnavne) | CAS RN-nr. (2) | CIPAC-nr. (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktkategorier | | | Den fælles nomenklatur | | |
| Fungicider og bactericider | F0 | | | | |
| Uorganiske fungicider | F1 | | | | |
| | F1.1 | KOBBERFORBINDELSER | ALLE KOBBERFORBINDELSER | | 44 |
| | F1.1 | | KOBBERHYDROXID | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | KOBBEROXYCHLORID | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | KOBBERSULFAT | 7758-98-7 | 44 |
| | F1.1 | | ANDRE KOBBERSALTE | | 44 |
| | F1.2 | UORGANISK SVOVL | SVOVL | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | ANDRE UORGANISKE FUNGICIDER | ANDRE UORGANISKE FUNGICIDER | | |
| Fungicider på basis af carbamater og dithiocarbamater | F2 | | | | |
| | F2.1 | CARBANILATE FUNGICIDES | DIETHOFENCARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | CARBAMATE FUNGICIDES | PROPAMOCARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.2 | | IPROVALICARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.3 | DITHIOCARBAMATE FUNGICIDES | MANCOZEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | THIRAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | ZIRAM | 137-30-4 | 31 |
| Fungicider på basis af benzimidazoler | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENZIMIDAZOLE FUNGICIDES | CARBENDAZIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDAZOLE | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | THIABENDAZOLE | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | THIOPHANATE-METHYL | 23564-05-8 | 262 |
| Fungicider på basis af imidazoler og triazoler | F4 | | | | |
| | F4.1 | CONAZOLE FUNGICIDES | BITERTANOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUCONAZOLE | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | CYPROCONAZOLE | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOCONAZOLE | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINICONAZOLE | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOXICONAZOLE | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIAZOLE | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUCONAZOLE | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUQUINCONAZOLE | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILAZOLE | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEXACONAZOLE | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMAZALIL (ENILCONAZOLE) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METCONAZOLE | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MYCLOBUTANIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENCONAZOLE | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPICONAZOLE | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | TEBUCONAZOLE | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRACONAZOLE | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRICYCLAZOLE | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMIZOLE | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITICONAZOLE | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDAZOLE FUNGICIDES | CYAZOFAMIDE | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDONE | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIAZOXIDE | 72459-58-6 | 729 |
| Fungicider på basis af morpholiner | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORPHOLINE FUNGICIDES | DIMETHOMORPH | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORPH | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORPH | 67564-91-4 | 427 |
| Andre fungicider | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIPHATIC NITROGEN FUNGICIDES | CYMOXANIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODINE | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUAZATINE | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMIDE FUNGICIDES | BENALAXYL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSCALID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAXYL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAXYL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROCHLORAZ | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTHIOFAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLYLFLUANID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | ZOXAMIDE | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILIDE FUNGICIDES | CARBOXIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEXAMID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOTIC FUNGICIDES-BACTERICIDES | KASUGAMYCIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLYOXINS | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMYCIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMATIC FUNGICIDES | CHLOROTHALONIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DICLORAN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DICARBOXIMIDE FUNGICIDES | IPRODIONE | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROCYMIDONE | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILINE FUNGICIDES | FLUAZINAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROPHENOL FUNGICIDES | DINOCAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | ORGANOPHOSPHORUS FUNGICIDES | FOSETYL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOLCLOFOS-METHYL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OXAZOLE FUNGICIDES | HYMEXAZOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOXADONE | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINCLOZOLIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | PHENYLPYRROLE FUNGICIDES | FLUDIOXONIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | PHTHALIMIDE FUNGICIDES | CAPTAN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PYRIMIDINE FUNGICIDES | BUPIRIMATE | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | CYPRODINIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPYRIM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PYRIMETHANIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | QUINOLINE FUNGICIDES | QUINOXYFEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HYDROXYQUINOLINE SULFATE | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | QUINONE FUNGICIDES | DITHIANON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURINE FUNGICIDES | AZOXYSTROBIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOXYSTROBIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | KRESOXIM-METHYL | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PICOXYSTROBINE | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PYRACLOSTROBINE | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOXYSTROBINE | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | UREA FUNGICIDES | PENCYCURON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | IKKE-KLASSIFICEREDE FUNGICIDER | ACIBENZOLAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENZOIC ACID | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DICHLOROPHEN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | 2-PHENYPHENOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROXAMINE | 118134-30-8 | 572 |
| | F6.18 | | ANDRE FUNGICIDER | | |
| Herbicider, afsvidningsmidler og mosdræbere | H0 | | | | |
| Herbicider på basis af phenoxyphytohormoner | H1 | | | | |
| | H1.1 | PHENOXY HERBICIDES | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DICHLORPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MECOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MECOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Herbicider på basis af triaziner og triazinoner | H2 | | | | |
| | H2.1 | METHYLTHIOTRIAZINE HERBICIDES | METHOPROTRYNE | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIAZINE HERBICIDES | SIMETRYN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTHYLAZINE | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIAZINONE HERBICIDES | METAMITRON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUZIN | 21087-64-9 | 283 |
| Herbicider på basis af amider og anilider | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMIDE HERBICIDES | DIMETHENAMID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOXAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOXABEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMIDE | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PROPYZAMIDE | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILIDE HERBICIDES | DIFLUFENICAN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENACET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METAZACHLOR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | CHLOROACETANILIDE HERBICIDES | ACETOCHLOR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALACHLOR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETHACHLOR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILACHLOR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPACHLOR | 1918-16-7 | 176 |
| Herbicider på basis af carbamater og biscarbamater | H4 | | | | |
| | H4.1 | BIS-CARBAMATE HERBICIDES | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIPHAM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | PHENMEDIPHAM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | CARBAMATE HERBICIDES | ASULAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | CARBETAMIDE | 16118-49-3 | 95 |
| Herbicider på basis af dinitroanilinderivater | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITROANILINE HERBICIDES | BENFLURALIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETHALFLURALIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORYZALIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETHALIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIN | 2582-09-8 | 183 |
| Herbicider på basis af urea-, uracil- eller sulfonylureaderivater | H6 | | | | |
| | H6.1 | SULFONYLUREA HERBICIDES | AMIDOSULFURON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | AZIMSULFURON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFURON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | CHLORSULFURON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | CINOSULFURON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETHOXYSULFURON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLAZASULFURON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPYRSULFURON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAMSULFURON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMAZOSULFURON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | IODOSULFURON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFURON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFURON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NICOSULFURON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OXASULFURON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFURON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFURON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFURON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFURON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | THIFENSULFURON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFURON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENURON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFURON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFURON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URACIL HERBICIDES | LENACIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | UREA HERBICIDES | CHLORTOLURON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIURON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETURON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | ISOPROTURON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINURON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | METHABENZTHIAZURON | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | METOBROMURON | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | METOXURON | 19937-59-8 | 219 |
| Andre herbicider | H7 | | | | |
| | H7.1 | ARYLOXYPHENOXYPROPIONIC HERBICIDES | CLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | CYHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | DICLOFOP | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | FENOXAPROP-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | FLUAZIFOP-P-BUTYL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | HALOXYFOP | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | HALOXYFOP-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | PROPAQUIZAFOP | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | QUIZALOFOP-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENZOFURANE HERBICIDES | ETHOFUMESATE | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | BENZOIC-ACID HERBICIDES | CHLORTHAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DICAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPYRIDYLIUM HERBICIDES | DIQUAT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAQUAT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | CYCLOHEXANEDIONE HERBICIDES | CLETHODIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | CYCLOXYDIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOXYDIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOXYDIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIAZINE HERBICIDES | PYRIDATE | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DICARBOXIMIDE HERBICIDES | CINIDON-ETHYL | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOXAZIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIPHENYL ETHER HERBICIDES | ACLONIFEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOX | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OXYFLUORFEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDAZOLINONE HERBICIDES | IMAZAMETHABENZ | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMAZAMOX | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMAZETHAPYR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | UORGANISKE HERBICIDER | AMMONIUM SULFAMATE | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | CHLORATES | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | ISOXAZOLE HERBICIDES | ISOXAFLUTOLE | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORPHACTIN HERBICIDES | FLURENOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRILE HERBICIDES | BROMOXYNIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DICHLOBENIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOXYNIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | ORGANOPHOSPHORUS HERBICIDES | GLUFOSINATE | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLYPHOSATE | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | PHENYLPYRAZOLE HERBICIDES | PYRAFLUFEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PYRIDAZINONE HERBICIDES | CHLORIDAZON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMONE | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PYRIDINECARBOXAMIDE HERBICIDES | PICOLINAFEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | PYRIDINECARBOXYLIC-ACID HERBICIDES | CLOPYRALID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PICLORAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | PYRIDYLOXYACETIC-ACID HERBICIDES | FLUROXYPYR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRICLOPYR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | QUINOLINE HERBICIDES | QUINCLORAC | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | QUINMERAC | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | THIADIAZINE HERBICIDES | BENTAZONE | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | THIOCARBAMATE HERBICIDES | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINATE | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOCARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | THIOBENCARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRI-ALLATE | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIAZOLE HERBICIDES | AMITROL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIAZOLINONE HERBICIDES | CARFENTRAZONE | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIAZOLONE HERBICIDES | PROPOXYCARBAZONE | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETONE HERBICIDES | MESOTRIONE | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULCOTRIONE | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | IKKE-KLASSIFICEREDE HERBICIDER | CLOMAZONE | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLUROCHLORIDONE | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | QUINOCLAMINE | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METHAZOLE | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OXADIARGYL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OXADIAZON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | | ANDRE HERBICIDER, AFSVIDNINGSMIDLER OG MOSDRÆBERE | | |
| Insecticider og acaricider | I0 | | | | |
| Insecticider på basis af pyrethroider | I1 | | | | |
| | I1.1 | PYRETHROID INSECTICIDES | ACRINATHRIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALPHA-CYPERMETHRIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BETA-CYFLUTHRIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BETA-CYPERMETHRIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTHRIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | CYFLUTHRIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | CYPERMETHRIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETHRIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERATE | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFENPROX | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMMA-CYHALOTHRIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-CYHALOTHRIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINATE | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTHRIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | ZETA-CYPERMETHRIN | 52315-07-8 | 733 |
| Insecticider på basis af chlorderivater af carbonhydrider | I2 | | | | |
| | I2.1 | ORGANOCHLORINE INSECTICIDES | DICOFOL | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 |
| Insecticider på basis af carbamater og oximcarbamat | I3 | | | | |
| | I3.1 | OXIME-CARBAMATE INSECTICIDES | METHOMYL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OXAMYL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | CARBAMATE INSECTICIDES | BENFURACARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | CARBARYL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | CARBOFURAN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | CARBOSULFAN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOXYCARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANATE | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METHIOCARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMICARB | 23103-98-2 | 231 |
| Insecticider på basis af organophosphater | I4 | | | | |
| | I4.1 | ORGANOPHOSPHORUS INSECTICIDES | AZINPHOS-METHYL | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | CADUSAFOS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | CHLORPYRIFOS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | CHLORPYRIFOS-METHYL | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | COUMAPHOS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIAZINON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DICHLORVOS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETHOATE | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETHOPROPHOS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIPHOS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTHION | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTHIAZATE | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | ISOFENPHOS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATHION | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METHAMIDOPHOS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | OXYDEMETON-METHYL | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | PHOSALONE | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | PHOSMET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | PHOXIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | PIRIMIPHOS-METHYL | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRICHLORFON | 52-68-6 | 68 |
| Insecticider på basis af biologiske og botaniske produkter | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOGISKE INSECTICIDER | AZADIRACHTIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NICOTINE | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PYRETHRINS | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENONE | 83-79-4 | 671 |
| Andre insecticider | I6 | | | | |
| | I6.1 | ANTIBIOTIC INSECTICIDES | ABAMECTIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMECTIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | BENZOYLUREA INSECTICIDES | DIFLUBENZURON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOXURON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEXAFLUMURON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENURON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALURON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENZURON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMURON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | CARBAZATE INSECTICIDES | BIFENAZATE | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIAZYLHYDRAZINE INSECTICIDES | METHOXYFENOZIDE | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOZIDE | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | INSEKT-VÆKSTREGULERINGSMIDLER | BUPROFEZIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | CYROMAZINE | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEXYTHIAZOX | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | INSECT PHEROMONES | (E,Z)-9-DODECENYL ACETATE | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDINE INSECTICIDES | CLOTHIANIDIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | THIAMETHOXAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | ORGANOTIN INSECTICIDES | AZOCYCLOTIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | CYHEXATIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATIN OXIDE | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OXADIAZINE INSECTICIDES | INDOXACARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | PHENYL-ETHER INSECTICIDES | PYRIPROXYFEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PYRAZOLE (PHENYL-) INSECTICIDES | FENPYROXIMATE | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPYRAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PYRIDINE INSECTICIDES | PYMETROZINE | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PYRIDYLMETHYLAMINE INSECTICIDES | ACETAMIPRID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDACLOPRID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | THIACLOPRID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SULFITE ESTER INSECTICIDES | PROPARGITE | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRAZINE INSECTICIDES | CLOFENTEZINE | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | TETRONIC ACID INSECTICIDES | SPIRODICLOFEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (CARBAMOYL-) TRIAZOLE INSECTICIDES | TRIAZAMATE | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | UREA INSECTICIDES | DIAFENTHIURON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | IKKE-KLASSIFICEREDE INSECTICIDER | ETOXAZOLE | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENAZAQUIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PYRIDABEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6.20 | | ANDRE INSECTICIDER/ACARICIDER | | |
| Molluscicider, i alt: | M0 | | | | |
| Molluscicider | M1 | | | | |
| | M1.1 | CARBAMATE MOLLUSCICIDE | THIODICARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | ANDRE MOLLUSCICIDER | FERRIC PHOSPHATE | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHYDE | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | ANDRE MOLLUSCICIDER | | |
| Plantevækstreguleringsmidler, i alt: | PGR0 | | | | |
| Fysiologiske plantevækstreguleringsmidler | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FYSIOLOGISKE PLANTEVÆKSTREGULERINGSMIDLER | CHLORMEQUAT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | CYCLANILIDE | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOZIDE | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETHIPIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIPHENYLAMINE | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETHEPHON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETHOXYQUIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORCHLORFENURON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMAZAQUIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIC HYDRAZIDE | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIQUAT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METHYLCYCLOPROPENE | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PACLOBUTRAZOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHEXADIONE-CALCIUM | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | SODIUM O-NITROPHENOLATE | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | TRINEXAPAC-ETHYL | 95266-40-3 | 8349 |
| Antispiringsmidler | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | ANTISPIRINGSMIDLER | CARVONE | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | CHLORPROPHAM | 101-21-3 | 43 |
| Andre plantevækstreguleringsmidler | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | ANDRE PLANTEVÆKSTREGULERINGSMIDLER | ANDRE PLANTEVÆKSTREGULERINGSMIDLER | | |
| Andre pesticider, i alt: | ZR0 | | | | |
| Mineralolier | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | MINERALOLIER | JORDOLIER | 64742-55-8 | 29 |
| Vegetabilske olier | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | VEGETABILSKE OLIER | TJÆREOLIER | | 30 |
| Jordsterilanter (inkl. nematicider) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METHYL BROMIDE | METHYL BROMIDE | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | ANDRE JORDSTERILANTER | CHLOROPICRIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DAZOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DICHLOROPROPENE | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAM-SODIUM | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | ANDRE JORDSTERILANTER | | |
| Rodenticider | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTICIDER | BRODIFACOUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLONE | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | CHLORALOSE | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | CHLOROPHACINONE | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | COUMATETRALYL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENACOUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETHIALONE | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOCOUMAFEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | WARFARIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | ANDRE RODENTICIDER | | |
| Alle andre
  pesticider | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | DESINFEKTIONSMIDLER | ANDRE DESINFEKTIONSMIDLER | | |
| | ZR5.2 | ANDRE
  PESTICIDER | ANDRE
  PESTICIDER | | |

HOVEDGRUPPER

Kode

Kemisk gruppe

Stoffer (fællesnavne)

CAS RN-nr. (2)

CIPAC-nr. (3)

Produktkategorier

Den fælles nomenklatur

Fungicider og bactericider

F0

Uorganiske fungicider

F1

F1.1

KOBBERFORBINDELSER

ALLE KOBBERFORBINDELSER

44

F1.1

KOBBERHYDROXID

20427-59-2

44

F1.1

KOBBEROXYCHLORID

1332-40-7

44

F1.1

KOBBERSULFAT

7758-98-7

44

F1.1

ANDRE KOBBERSALTE

44

F1.2

UORGANISK SVOVL

SVOVL

7704-34-9

18

F1.3

ANDRE UORGANISKE FUNGICIDER

ANDRE UORGANISKE FUNGICIDER

Fungicider på basis af carbamater og dithiocarbamater

F2

F2.1

CARBANILATE FUNGICIDES

DIETHOFENCARB

87130-20-9

513

F2.2

CARBAMATE FUNGICIDES

PROPAMOCARB

24579-73-5

399

F2.2

IPROVALICARB

140923-17-7

620

F2.3

DITHIOCARBAMATE FUNGICIDES

MANCOZEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEB

12071-83-9

177

F2.3

THIRAM

137-26-8

24

F2.3

ZIRAM

137-30-4

31

Fungicider på basis af benzimidazoler

F3

F3.1

BENZIMIDAZOLE FUNGICIDES

CARBENDAZIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDAZOLE

3878-19-1

525

F3.1

THIABENDAZOLE

148-79-8

323

F3.1

THIOPHANATE-METHYL

23564-05-8

262

Fungicider på basis af imidazoler og triazoler

F4

F4.1

CONAZOLE FUNGICIDES

BITERTANOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUCONAZOLE

116255-48-2

680

F4.1

CYPROCONAZOLE

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOCONAZOLE

119446-68-3

687

F4.1

DINICONAZOLE

83657-24-3

690

F4.1

EPOXICONAZOLE

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIAZOLE

2593-15-9

518

F4.1

FENBUCONAZOLE

114369-43-6

694

F4.1

FLUQUINCONAZOLE

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILAZOLE

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOL

76674-21-0

436

F4.1

HEXACONAZOLE

79983-71-4

465

F4.1

IMAZALIL (ENILCONAZOLE)

58594-72-2

335

F4.1

METCONAZOLE

125116-23-6

706

F4.1

MYCLOBUTANIL

88671-89-0

442

F4.1

PENCONAZOLE

66246-88-6

446

F4.1

PROPICONAZOLE

60207-90-1

408

F4.1

TEBUCONAZOLE

107534-96-3

494

F4.1

TETRACONAZOLE

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOL

55219-65-3

398

F4.1

TRICYCLAZOLE

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMIZOLE

99387-89-0

730

F4.1

TRITICONAZOLE

131983-72-7

652

F4.2

IMIDAZOLE FUNGICIDES

CYAZOFAMIDE

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDONE

161326-34-7

650

F4.2

TRIAZOXIDE

72459-58-6

729

Fungicider på basis af morpholiner

F5

F5.1

MORPHOLINE FUNGICIDES

DIMETHOMORPH

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORPH

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORPH

67564-91-4

427

Andre fungicider

F6

F6.1

ALIPHATIC NITROGEN FUNGICIDES

CYMOXANIL

57966-95-7

419

F6.1

DODINE

2439-10-3

101

F6.1

GUAZATINE

108173-90-6

361

F6.2

AMIDE FUNGICIDES

BENALAXYL

71626-11-4

416

F6.2

BOSCALID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAXYL

57837-19-1

365

F6.2

METALAXYL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROCHLORAZ

67747-09-5

407

F6.2

SILTHIOFAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLYLFLUANID

731-27-1

275

F6.2

ZOXAMIDE

156052-68-5

640

F6.3

ANILIDE FUNGICIDES

CARBOXIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEXAMID

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOTIC FUNGICIDES-BACTERICIDES

KASUGAMYCIN

6980-18-3

703

F6.4

POLYOXINS

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMYCIN

57-92-1

312

F6.5

AROMATIC FUNGICIDES

CHLOROTHALONIL

1897-45-6

288

F6.5

DICLORAN

99-30-9

150

F6.6

DICARBOXIMIDE FUNGICIDES

IPRODIONE

36734-19-7

278

F6.6

PROCYMIDONE

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILINE FUNGICIDES

FLUAZINAM

79622-59-6

521

F6.8

DINITROPHENOL FUNGICIDES

DINOCAP

39300-45-3

98

F6.9

ORGANOPHOSPHORUS FUNGICIDES

FOSETYL

15845-66-6

384

F6.9

TOLCLOFOS-METHYL

57018-04-9

479

F6.10

OXAZOLE FUNGICIDES

HYMEXAZOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOXADONE

131807-57-3

594

F6.10

VINCLOZOLIN

50471-44-8

280

F6.11

PHENYLPYRROLE FUNGICIDES

FLUDIOXONIL

131341-86-1

522

F6.12

PHTHALIMIDE FUNGICIDES

CAPTAN

133-06-2

40

F6.12

FOLPET

133-07-3

75

F6.13

PYRIMIDINE FUNGICIDES

BUPIRIMATE

41483-43-6

261

F6.13

CYPRODINIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPYRIM

110235-47-7

611

F6.13

PYRIMETHANIL

53112-28-0

714

F6.14

QUINOLINE FUNGICIDES

QUINOXYFEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HYDROXYQUINOLINE SULFATE

134-31-6

677

F6.15

QUINONE FUNGICIDES

DITHIANON

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURINE FUNGICIDES

AZOXYSTROBIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOXYSTROBIN

149961-52-4

739

F6.16

KRESOXIM-METHYL

143390-89-0

568

F6.16

PICOXYSTROBINE

117428-22-5

628

F6.16

PYRACLOSTROBINE

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOXYSTROBINE

141517-21-7

617

F6.17

UREA FUNGICIDES

PENCYCURON

66063-05-6

402

F6.18

IKKE-KLASSIFICEREDE FUNGICIDER

ACIBENZOLAR

126448-41-7

597

F6.18

BENZOIC ACID

65-85-0

622

F6.18

DICHLOROPHEN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIN

67306-00-7

520

F6.18

2-PHENYPHENOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROXAMINE

118134-30-8

572

F6.18

ANDRE FUNGICIDER

Herbicider, afsvidningsmidler og mosdræbere

H0

Herbicider på basis af phenoxyphytohormoner

H1

H1.1

PHENOXY HERBICIDES

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DICHLORPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MECOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MECOPROP-P

16484-77-8

475

Herbicider på basis af triaziner og triazinoner

H2

H2.1

METHYLTHIOTRIAZINE HERBICIDES

METHOPROTRYNE

841-06-5

94

H2.2

TRIAZINE HERBICIDES

SIMETRYN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTHYLAZINE

5915-41-3

234

H2.3

TRIAZINONE HERBICIDES

METAMITRON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUZIN

21087-64-9

283

Herbicider på basis af amider og anilider

H3

H3.1

AMIDE HERBICIDES

DIMETHENAMID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOXAM

119126-15-7

8158

H3.1

ISOXABEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMIDE

15299-99-7

271

H3.1

PROPYZAMIDE

23950-58-5

315

H3.2

ANILIDE HERBICIDES

DIFLUFENICAN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENACET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAM

139528-85-1

707

H3.2

METAZACHLOR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIL

709-98-8

205

H3.3

CHLOROACETANILIDE HERBICIDES

ACETOCHLOR

34256-82-1

496

H3.3

ALACHLOR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETHACHLOR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILACHLOR

51218-49-6

711

H3.3

PROPACHLOR

1918-16-7

176

Herbicider på basis af carbamater og biscarbamater

H4

H4.1

BIS-CARBAMATE HERBICIDES

CHLORPROPHAM

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIPHAM

13684-56-5

477

H4.1

PHENMEDIPHAM

13684-63-4

77

H4.2

CARBAMATE HERBICIDES

ASULAM

3337-71-1

240

H4.2

CARBETAMIDE

16118-49-3

95

Herbicider på basis af dinitroanilinderivater

H5

H5.1

DINITROANILINE HERBICIDES

BENFLURALIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIN

33629-47-9

504

H5.1

ETHALFLURALIN

55283-68-6

516

H5.1

ORYZALIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETHALIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIN

2582-09-8

183

Herbicider på basis af urea-, uracil- eller sulfonylureaderivater

H6

H6.1

SULFONYLUREA HERBICIDES

AMIDOSULFURON

120923-37-7

515

H6.1

AZIMSULFURON

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFURON

99283-01-9

502

H6.1

CHLORSULFURON

64902-72-3

391

H6.1

CINOSULFURON

94593-91-6

507

H6.1

ETHOXYSULFURON

126801-58-9

591

H6.1

FLAZASULFURON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPYRSULFURON

150315-10-9

577

H6.1

FORAMSULFURON

173159-57-4

659

H6.1

IMAZOSULFURON

122548-33-8

590

H6.1

IODOSULFURON

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFURON

400852-66-6

663

H6.1

METSULFURON

74223-64-6

441

H6.1

NICOSULFURON

111991-09-4

709

H6.1

OXASULFURON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFURON

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFURON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFURON

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFURON

141776-32-1

601

H6.1

THIFENSULFURON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFURON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENURON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFURON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFURON

142469-14-5

735

H6.2

URACIL HERBICIDES

LENACIL

2164-08-1

163

H6.3

UREA HERBICIDES

CHLORTOLURON

15545-48-9

217

H6.3

DIURON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETURON

2164-17-2

159

H6.3

ISOPROTURON

34123-59-6

336

H6.3

LINURON

330-55-2

76

H6.3

METHABENZTHIAZURON

18691-97-9

201

H6.3

METOBROMURON

3060-89-7

168

H6.3

METOXURON

19937-59-8

219

Andre herbicider

H7

H7.1

ARYLOXYPHENOXYPROPIONIC HERBICIDES

CLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

CYHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

DICLOFOP

40843-25-2

358

H7.1

FENOXAPROP-P

113158-40-0

484

H7.1

FLUAZIFOP-P-BUTYL

79241-46-6

395

H7.1

HALOXYFOP

69806-34-4

438

H7.1

HALOXYFOP-R

72619-32-0

526

H7.1

PROPAQUIZAFOP

111479-05-1

713

H7.1

QUIZALOFOP

76578-12-6

429

H7.1

QUIZALOFOP-P

94051-08-8

641

H7.2

BENZOFURANE HERBICIDES

ETHOFUMESATE

26225-79-6

233

H7.3

BENZOIC-ACID HERBICIDES

CHLORTHAL

2136-79-0

328

H7.3

DICAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPYRIDYLIUM HERBICIDES

DIQUAT

85-00-7

55

H7.4

PARAQUAT

4685-14-7

56

H7.5

CYCLOHEXANEDIONE HERBICIDES

CLETHODIM

99129-21-2

508

H7.5

CYCLOXYDIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOXYDIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOXYDIM

87820-88-0

544

H7.6

DIAZINE HERBICIDES

PYRIDATE

55512-33-9

447

H7.7

DICARBOXIMIDE HERBICIDES

CINIDON-ETHYL

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOXAZIN

103361-09-7

578

H7.8

DIPHENYL ETHER HERBICIDES

ACLONIFEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOX

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEN

1836-75-5

170

H7.8

OXYFLUORFEN

42874-03-3

538

H7.9

IMIDAZOLINONE HERBICIDES

IMAZAMETHABENZ

100728-84-5

529

H7.9

IMAZAMOX

114311-32-9

619

H7.9

IMAZETHAPYR

81335-77-5

700

H7.10

UORGANISKE HERBICIDER

AMMONIUM SULFAMATE

7773-06-0

679

H7.10

CHLORATES

7775-09-9

7

H7.11

ISOXAZOLE HERBICIDES

ISOXAFLUTOLE

141112-29-0

575

H7.12

MORPHACTIN HERBICIDES

FLURENOL

467-69-6

304

H7.13

NITRILE HERBICIDES

BROMOXYNIL

1689-84-5

87

H7.13

DICHLOBENIL

1194-65-6

73

H7.13

IOXYNIL

1689-83-4

86

H7.14

ORGANOPHOSPHORUS HERBICIDES

GLUFOSINATE

51276-47-2

437

H7.14

GLYPHOSATE

1071-83-6

284

H7.15

PHENYLPYRAZOLE HERBICIDES

PYRAFLUFEN

129630-19-9

605

H7.16

PYRIDAZINONE HERBICIDES

CHLORIDAZON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMONE

96525-23-4

569

H7.17

PYRIDINECARBOXAMIDE HERBICIDES

PICOLINAFEN

137641-05-5

639

H7.18

PYRIDINECARBOXYLIC-ACID HERBICIDES

CLOPYRALID

1702-17-6

455

H7.18

PICLORAM

1918-02-1

174

H7.19

PYRIDYLOXYACETIC-ACID HERBICIDES

FLUROXYPYR

69377-81-7

431

H7.19

TRICLOPYR

55335-06-3

376

H7.20

QUINOLINE HERBICIDES

QUINCLORAC

84087-01-4

493

H7.20

QUINMERAC

90717-03-6

563

H7.21

THIADIAZINE HERBICIDES

BENTAZONE

25057-89-0

366

H7.22

THIOCARBAMATE HERBICIDES

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINATE

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOCARB

52888-80-9

539

H7.22

THIOBENCARB

28249-77-6

388

H7.22

TRI-ALLATE

2303-17-5

97

H7.23

TRIAZOLE HERBICIDES

AMITROL

61-82-5

90

H7.24

TRIAZOLINONE HERBICIDES

CARFENTRAZONE

128639-02-1

587

H7.25

TRIAZOLONE HERBICIDES

PROPOXYCARBAZONE

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETONE HERBICIDES

MESOTRIONE

104206-82-8

625

H7.26

SULCOTRIONE

99105-77-8

723

H7.27

IKKE-KLASSIFICEREDE HERBICIDER

CLOMAZONE

81777-89-1

509

H7.27

FLUROCHLORIDONE

61213-25-0

430

H7.27

QUINOCLAMINE

2797-51-5

648

H7.27

METHAZOLE

20354-26-1

369

H7.27

OXADIARGYL

39807-15-3

604

H7.27

OXADIAZON

19666-30-9

213

H7.27

ANDRE HERBICIDER, AFSVIDNINGSMIDLER OG MOSDRÆBERE

Insecticider og acaricider

I0

Insecticider på basis af pyrethroider

I1

I1.1

PYRETHROID INSECTICIDES

ACRINATHRIN

101007-06-1

678

I1.1

ALPHA-CYPERMETHRIN

67375-30-8

454

I1.1

BETA-CYFLUTHRIN

68359-37-5

482

I1.1

BETA-CYPERMETHRIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTHRIN

82657-04-3

415

I1.1

CYFLUTHRIN

68359-37-5

385

I1.1

CYPERMETHRIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETHRIN

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERATE

66230-04-4

481

I1.1

ETOFENPROX

80844-07-1

471

I1.1

GAMMA-CYHALOTHRIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-CYHALOTHRIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINATE

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTHRIN

79538-32-2

451

I1.1

ZETA-CYPERMETHRIN

52315-07-8

733

Insecticider på basis af chlorderivater af carbonhydrider

I2

I2.1

ORGANOCHLORINE INSECTICIDES

DICOFOL

115-32-2

123

I2.1

TETRASUL

2227-13-6

114

Insecticider på basis af carbamater og oximcarbamat

I3

I3.1

OXIME-CARBAMATE INSECTICIDES

METHOMYL

16752-77-5

264

I3.1

OXAMYL

23135-22-0

342

I3.2

CARBAMATE INSECTICIDES

BENFURACARB

82560-54-1

501

I3.2

CARBARYL

63-25-2

26

I3.2

CARBOFURAN

1563-66-2

276

I3.2

CARBOSULFAN

55285-14-8

417

I3.2

FENOXYCARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANATE

22259-30-9

697

I3.2

METHIOCARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMICARB

23103-98-2

231

Insecticider på basis af organophosphater

I4

I4.1

ORGANOPHOSPHORUS INSECTICIDES

AZINPHOS-METHYL

86-50-0

37

I4.1

CADUSAFOS

95465-99-9

682

I4.1

CHLORPYRIFOS

2921-88-2

221

I4.1

CHLORPYRIFOS-METHYL

5589-13-0

486

I4.1

COUMAPHOS

56-72-4

121

I4.1

DIAZINON

333-41-5

15

I4.1

DICHLORVOS

62-73-7

11

I4.1

DIMETHOATE

60-51-5

59

I4.1

ETHOPROPHOS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIPHOS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTHION

122-14-5

35

I4.1

FOSTHIAZATE

98886-44-3

585

I4.1

ISOFENPHOS

25311-71-1

412

I4.1

MALATHION

121-75-5

12

I4.1

METHAMIDOPHOS

10265-92-6

355

I4.1

NALED

300-76-5

195

I4.1

OXYDEMETON-METHYL

301-12-2

171

I4.1

PHOSALONE

2310-17-0

109

I4.1

PHOSMET

732-11-6

318

I4.1

PHOXIM

14816-18-3

364

I4.1

PIRIMIPHOS-METHYL

29232-93-7

239

I4.1

TRICHLORFON

52-68-6

68

Insecticider på basis af biologiske og botaniske produkter

I5

I5.1

BIOLOGISKE INSECTICIDER

AZADIRACHTIN

11141-17-6

627

I5.1

NICOTINE

54-11-5

8

I5.1

PYRETHRINS

8003-34-7

32

I5.1

ROTENONE

83-79-4

671

Andre insecticider

I6

I6.1

ANTIBIOTIC INSECTICIDES

ABAMECTIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMECTIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSAD

168316-95-8

636

I6.3

BENZOYLUREA INSECTICIDES

DIFLUBENZURON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOXURON

101463-69-8

470

I6.3

HEXAFLUMURON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENURON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALURON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENZURON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMURON

64628-44-0

548

I6.4

CARBAZATE INSECTICIDES

BIFENAZATE

149877-41-8

736

I6.5

DIAZYLHYDRAZINE INSECTICIDES

METHOXYFENOZIDE

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOZIDE

112410-23-8

724

I6.6

INSEKT-VÆKSTREGULERINGSMIDLER

BUPROFEZIN

69327-76-0

681

I6.6

CYROMAZINE

66215-27-8

420

I6.6

HEXYTHIAZOX

78587-05-0

439

I6.7

INSECT PHEROMONES

(E,Z)-9-DODECENYL ACETATE

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDINE INSECTICIDES

CLOTHIANIDIN

210880-92-5

738

I6.8

THIAMETHOXAM

153719-23-4

637

I6.9

ORGANOTIN INSECTICIDES

AZOCYCLOTIN

41083-11-8

404

I6.9

CYHEXATIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATIN OXIDE

13356-08-6

359

I6.10

OXADIAZINE INSECTICIDES

INDOXACARB

173584-44-6

612

I6.11

PHENYL-ETHER INSECTICIDES

PYRIPROXYFEN

95737-68-1

715

I6.12

PYRAZOLE (PHENYL-) INSECTICIDES

FENPYROXIMATE

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPYRAD

119168-77-3

725

I6.13

PYRIDINE INSECTICIDES

PYMETROZINE

123312-89-0

593

I6.14

PYRIDYLMETHYLAMINE INSECTICIDES

ACETAMIPRID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDACLOPRID

138261-41-3

582

I6.14

THIACLOPRID

111988-49-9

631

I6.15

SULFITE ESTER INSECTICIDES

PROPARGITE

2312-35-8

216

I6.16

TETRAZINE INSECTICIDES

CLOFENTEZINE

74115-24-5

418

I6.17

TETRONIC ACID INSECTICIDES

SPIRODICLOFEN

148477-71-8

737

I6.18

(CARBAMOYL-) TRIAZOLE INSECTICIDES

TRIAZAMATE

112143-82-5

728

I6.19

UREA INSECTICIDES

DIAFENTHIURON

80060-09-9

8097

I6.20

IKKE-KLASSIFICEREDE INSECTICIDER

ETOXAZOLE

153233-91-1

623

I6.20

FENAZAQUIN

120928-09-8

693

I6.20

PYRIDABEN

96489-71-3

583

I6.20

ANDRE INSECTICIDER/ACARICIDER

Molluscicider, i alt:

M0

Molluscicider

M1

M1.1

CARBAMATE MOLLUSCICIDE

THIODICARB

59669-26-0

543

M1.2

ANDRE MOLLUSCICIDER

FERRIC PHOSPHATE

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHYDE

108-62-3

62

M1.2

ANDRE MOLLUSCICIDER

Plantevækstreguleringsmidler, i alt:

PGR0

Fysiologiske plantevækstreguleringsmidler

PGR1

PGR1.1

FYSIOLOGISKE PLANTEVÆKSTREGULERINGSMIDLER

CHLORMEQUAT

999-81-5

143

PGR1.1

CYCLANILIDE

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOZIDE

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETHIPIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIPHENYLAMINE

122-39-4

460

PGR1.1

ETHEPHON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETHOXYQUIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLORCHLORFENURON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMAZAQUIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIC HYDRAZIDE

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIQUAT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METHYLCYCLOPROPENE

3100-04-7

767

PGR1.1

PACLOBUTRAZOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHEXADIONE-CALCIUM

127277-53-6

567

PGR1.1

SODIUM 5-NITROGUAIACOLATE

67233-85-6

718

PGR1.1

SODIUM O-NITROPHENOLATE

824-39-5

720

PGR1.1

TRINEXAPAC-ETHYL

95266-40-3

8349

Antispiringsmidler

PGR2

PGR2.2

ANTISPIRINGSMIDLER

CARVONE

99-49-0

602

PGR2.2

CHLORPROPHAM

101-21-3

43

Andre plantevækstreguleringsmidler

PGR3

PGR3.1

ANDRE PLANTEVÆKSTREGULERINGSMIDLER

ANDRE PLANTEVÆKSTREGULERINGSMIDLER

Andre pesticider, i alt:

ZR0

Mineralolier

ZR1

ZR1.1

MINERALOLIER

JORDOLIER

64742-55-8

29

Vegetabilske olier

ZR2

ZR2.1

VEGETABILSKE OLIER

TJÆREOLIER

30

Jordsterilanter (inkl. nematicider)

ZR3

ZR3.1

METHYL BROMIDE

METHYL BROMIDE

74-83-9

128

ZR3.2

ANDRE JORDSTERILANTER

CHLOROPICRIN

76-06-2

298

ZR3.2

DAZOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DICHLOROPROPENE

542-75-6

675

ZR3.2

METAM-SODIUM

137-42-8

20

ZR3.2

ANDRE JORDSTERILANTER

Rodenticider

ZR4

ZR4.1

RODENTICIDER

BRODIFACOUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLONE

28772-56-7

371

ZR4.1

CHLORALOSE

15879-93-3

249

ZR4.1

CHLOROPHACINONE

3691-35-8

208

ZR4.1

COUMATETRALYL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENACOUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETHIALONE

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOCOUMAFEN

90035-08-8

453

ZR4.1

WARFARIN

81-81-2

70

ZR4.1

ANDRE RODENTICIDER

Alle andre
  pesticider

ZR5

ZR5.1

DESINFEKTIONSMIDLER

ANDRE DESINFEKTIONSMIDLER

ZR5.2

ANDRE
  PESTICIDER

ANDRE
  PESTICIDER

---

(1)  British Crop Production Council (BCPC) udgiver regelmæssigt The Pesticide Manual, et verdensdækkende kompendium over pesticider, der indeholder fællesnavne for størsteparten af alle kemiske pesticider. Disse navne er formelt eller foreløbigt godkendt af Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO).

(2)  Chemical Abstracts Service Registry Numbers.

(3)  Collaborative International Pesticides Analytical Council.

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/124 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/124

---

Den fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) *

P6_TA(2008)0092

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. marts 2008 om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen), for så vidt angår de nationale mælkekvoter (KOM(2007)0802 — C6-0015/2008 — 2007/0281(CNS))

(2009/C 66 E/33)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0802), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0802),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0015/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0015/2008),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0046/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A6-0046/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (3) | Rådet har anmodet Kommissionen om at udarbejde en rapport om markedsudsigterne, efter at 2003-reformen af den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter er blevet gennemført fuldt ud,
  med henblik på at vurdere, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at tildele yderligere mælkekvoter
  . |
| --- | --- |

(3)

Rådet har anmodet Kommissionen om at udarbejde en rapport om markedsudsigterne, efter at 2003-reformen af den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter er blevet gennemført fuldt ud,
  med henblik på at vurdere, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at tildele yderligere mælkekvoter
  .

| (3) | Rådet har anmodet Kommissionen om at udarbejde en rapport om markedsudsigterne, efter at 2003-reformen af den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter er blevet gennemført fuldt ud,
  og først på grundlag af denne rapport vil der blive truffet en beslutning
  . |
| --- | --- |

(3)

Rådet har anmodet Kommissionen om at udarbejde en rapport om markedsudsigterne, efter at 2003-reformen af den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter er blevet gennemført fuldt ud,
  og først på grundlag af denne rapport vil der blive truffet en beslutning
  .

| (4) | Denne rapport er blevet udarbejdet, og den konkluderede, at den nuværende situation på EU- og verdensmælkemarkedet og den forventede situation på disse markeder frem til 2014
  berettiger

  til en forhøjelse af kvoten
  på 2 %
  for at fremme mælkeproduktionen inden for Fællesskabet med henblik på at efterkomme den stigende efterspørgsel efter mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(4)

Denne rapport er blevet udarbejdet, og den konkluderede, at den nuværende situation på EU- og verdensmælkemarkedet og den forventede situation på disse markeder frem til 2014
  berettiger

  til en forhøjelse af kvoten
  på 2 %
  for at fremme mælkeproduktionen inden for Fællesskabet med henblik på at efterkomme den stigende efterspørgsel efter mejeriprodukter.

| (4) | Denne rapport er blevet udarbejdet, og den konkluderede, at den nuværende situation på EU- og verdensmælkemarkedet og den forventede situation på disse markeder frem til 2014
  kan berettige
  en forhøjelse af kvoten for at fremme mælkeproduktionen inden for Fællesskabet med henblik på at efterkomme den stigende efterspørgsel efter mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(4)

Denne rapport er blevet udarbejdet, og den konkluderede, at den nuværende situation på EU- og verdensmælkemarkedet og den forventede situation på disse markeder frem til 2014
  kan berettige
  en forhøjelse af kvoten for at fremme mælkeproduktionen inden for Fællesskabet med henblik på at efterkomme den stigende efterspørgsel efter mejeriprodukter.

| (4a) | Mælkekvoterne udnyttes ikke fuldt ud på EU-plan. |
| --- | --- |

(4a)

Mælkekvoterne udnyttes ikke fuldt ud på EU-plan.

| (4b) | I sin beslutning af 25. oktober 2007 om de stigende foder- og fødevarepriser

   (1) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til omgående at foreslå en midlertidig forhøjelse af mælkekvoterne for at stabilisere priserne på det indre marked. |
| --- | --- |

(4b)

I sin beslutning af 25. oktober 2007 om de stigende foder- og fødevarepriser

   (1) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til omgående at foreslå en midlertidig forhøjelse af mælkekvoterne for at stabilisere priserne på det indre marked.

| (4c) | Europa-Parlamentet har anmodet Kommissionen om at udarbejde et program for omstrukturering af støttemidlerne til mejerisektoren. |
| --- | --- |

(4c)

Europa-Parlamentet har anmodet Kommissionen om at udarbejde et program for omstrukturering af støttemidlerne til mejerisektoren.

| (4d) | Den nuværende situation på markedet for mælkeprodukter i EU giver producenter, som ønsker det, vækstmuligheder, fordi produktionen ikke kan dække den stadig voksende efterspørgsel. |
| --- | --- |

(4d)

Den nuværende situation på markedet for mælkeprodukter i EU giver producenter, som ønsker det, vækstmuligheder, fordi produktionen ikke kan dække den stadig voksende efterspørgsel.

| (5) | Det er derfor hensigtsmæssigt at forhøje alle
  medlemsstaternes
  kvoter i bilag IX til forordning (EF) nr. 1234/2007 med 2 % pr. 1. april 2008. |
| --- | --- |

(5)

Det er derfor hensigtsmæssigt at forhøje alle
  medlemsstaternes
  kvoter i bilag IX til forordning (EF) nr. 1234/2007 med 2 % pr. 1. april 2008.

| (5) | Det er derfor hensigtsmæssigt at
  tillade
  alle
  medlemsstater på frivillig basis
  pr. 1. april 2008
  at
  forhøje
  deres
  kvoter i bilag IX til forordning (EF) nr. 1234/2007 med 2 %
  i forhold til deres nuværende tildeling, idet det dog erkendes, at ikke alle medlemsstater i øjeblikket bruger deres tildelte kvoter fuldt ud, og at nogle medlemsstater ikke vil komme til at bruge de forhøjede kvoter
  . |
| --- | --- |

(5)

Det er derfor hensigtsmæssigt at
  tillade
  alle
  medlemsstater på frivillig basis
  pr. 1. april 2008
  at
  forhøje
  deres
  kvoter i bilag IX til forordning (EF) nr. 1234/2007 med 2 %
  i forhold til deres nuværende tildeling, idet det dog erkendes, at ikke alle medlemsstater i øjeblikket bruger deres tildelte kvoter fuldt ud, og at nogle medlemsstater ikke vil komme til at bruge de forhøjede kvoter
  .

| (5a) | Forhøjelsen af mælkekvoterne pr. 1. april 2008 foregriber ikke resultaterne af undersøgelsen af markedet for mælk og mælkeprodukter inden for rammerne af »sundhedstjekket« af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

(5a)

Forhøjelsen af mælkekvoterne pr. 1. april 2008 foregriber ikke resultaterne af undersøgelsen af markedet for mælk og mælkeprodukter inden for rammerne af »sundhedstjekket« af den fælles landbrugspolitik.

| (5b) | Forhøjelsen af mælkekvoterne i kvoteåret 2008/09 truer ikke på nuværende tidspunkt stabiliteten på EU's mælkemarked, og underminerer ikke kvoternes rolle som middel til at stabilisere mælkemarkedet og sikre produktionens rentabilitet. |
| --- | --- |

(5b)

Forhøjelsen af mælkekvoterne i kvoteåret 2008/09 truer ikke på nuværende tidspunkt stabiliteten på EU's mælkemarked, og underminerer ikke kvoternes rolle som middel til at stabilisere mælkemarkedet og sikre produktionens rentabilitet.

| (5c) | Producenternes adfærd bør også undersøges, da der i flere medlemsstater er tale om en betydelig underudnyttelse af kvoterne. |
| --- | --- |

(5c)

Producenternes adfærd bør også undersøges, da der i flere medlemsstater er tale om en betydelig underudnyttelse af kvoterne.

| (5d) | Der er behov for øget forskning i forbrugeradfærd hvad angår mælkemarkedet, da dette marked er meget følsomt over for forandringer. Kommissionen bør øjeblikkeligt træffe foranstaltninger med henblik på at øge forskningen inden for dette område. |
| --- | --- |

(5d)

Der er behov for øget forskning i forbrugeradfærd hvad angår mælkemarkedet, da dette marked er meget følsomt over for forandringer. Kommissionen bør øjeblikkeligt træffe foranstaltninger med henblik på at øge forskningen inden for dette område.

| (6a) | Udviklingen på det internationale marked og på mange EU-markeder har de seneste uger allerede uden øget produktion tenderet mod klart lavere noteringer på varebørserne. Det er derfor hensigtsmæssigt at beregne, hvilken effekt en forhøjelse af kvoterne med 2 % vil have på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(6a)

Udviklingen på det internationale marked og på mange EU-markeder har de seneste uger allerede uden øget produktion tenderet mod klart lavere noteringer på varebørserne. Det er derfor hensigtsmæssigt at beregne, hvilken effekt en forhøjelse af kvoterne med 2 % vil have på mellemlang sigt.

| (6b) | Mælkeproduktionen er af afgørende betydning som indtægtskilde i de ugunstigt stillede områder i EU, da der meget ofte ikke findes ligeværdige alternativer inden for landbrugsproduktionen. Af denne grund bør der tages særligt hensyn til de specifikke følgevirkninger af foranstaltninger, som har kommerciel betydning for værdiskabelsen og opretholdelsen af en bæredygtig regional og landbrugsmæssig afgørende mælkeproduktion. |
| --- | --- |

(6b)

Mælkeproduktionen er af afgørende betydning som indtægtskilde i de ugunstigt stillede områder i EU, da der meget ofte ikke findes ligeværdige alternativer inden for landbrugsproduktionen. Af denne grund bør der tages særligt hensyn til de specifikke følgevirkninger af foranstaltninger, som har kommerciel betydning for værdiskabelsen og opretholdelsen af en bæredygtig regional og landbrugsmæssig afgørende mælkeproduktion.

Artikel -1

I forordning (EF) nr. 1234/2007 tilføjes følgende afsnit i artikel 78, stk. 1:

For kvoteåret 2008/09 betales en overskudsafgift for mælk og andre mejeriprodukter, der afsættes ud over den nationale kvote som fastsat i henhold til underafdeling II, såfremt der stadig er overskud efter en EU-dækkende udligning.

Punkt 1 i bilag IX til forordning (EF) nr. 1234/2007
  erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning
  .

Pr. 1. april 2008 forhøjes medlemsstaternes kvoter på frivillig basis med 2 %.
  Punkt 1 i bilag IX til forordning (EF) nr. 1234/2007
  ændres tilsvarende
  .

Artikel 1a

Senest 1. januar 2009 fremlægger Kommissionen en analyse af de økonomiske, sociale og miljømæssige følger af forhøjelsen af mælkekvoterne, hvor der især tages hensyn til bjergregioner og andre regioner med tilsvarende vanskelige produktionsvilkår.

Artikel 1b

Senest 1. januar 2009 fremlægger Kommissionen en rapport om forbrugeradfærd i forbindelse med mælkemarkedet samt om de særlige vilkår for mælkeproduktionen i ugunstigt stillede regioner.

---

(1)  
  Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0480.

---

Torsdag, den 13. marts 2008

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/128 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/128

---

Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny ikt ***I

P6_TA(2008)0098

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater (KOM(2007)0329 — C6-0178/2007 — 2007/0116(COD))

(2009/C 66 E/34)

(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0329), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2007)0329),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 169 og 172, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0178/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, og artikel 169 og 172, stk. 2, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget (C6-0178/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0027/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A6-0027/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst; |
| --- | --- |

2.

anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad eller erstatte det med en anden tekst;

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

3.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

---

P6_TC1-COD(2007)0116

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. .../2008/EF af 13. marts 2008 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om Fællesskabets deltagelse i et forsknings- og udviklingsprogram, der har til formål at forbedre ældres livskvalitet gennem brug af ny informations- og kommunikationsteknologi (ikt), og som gennemføres af en række forskellige medlemsstater

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning ved førstebehandlingen til den endelige retsakt, afgørelse nr. .../2008/EF).

---

| 20.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | CE 66/129 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

CE 66/129

---

Beskatningen af blyfri benzin og gasolie *

P6_TA(2008)0099

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 13. marts 2008 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF for så vidt angår tilpasning af særlige afgiftsordninger for gasolie, der bruges erhvervsmæssigt som motorbrændstof, og samordning af beskatningen af blyfri benzin og gasolie, der bruges som motorbrændstof (KOM(2007)0052 — C6-0109/2007 — 2007/0023(CNS))

(2009/C 66 E/35)

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0052), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2007)0052),

| — | der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0109/2007), |
| --- | --- |

—

der henviser til EF-traktatens artikel 93, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0109/2007),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 51, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 51,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0030/2008), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A6-0030/2008),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

godkender Kommissionens forslag som ændret;

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2; |
| --- | --- |

2.

opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

| (4) | Brændstof udgør en stor del af driftsomkostningerne i en vognmandsforretning, og alligevel kan der iagttages store forskelle på medlemsstaternes beskatning af gasolie. Disse forskelle
  fører
  til brændstofturisme og konkurrenceforvridning. Øget tilnærmelse på fællesskabsplan mellem afgiftssatserne for erhvervsgasolie vil effektivt modvirke illoyal konkurrence og efterhånden få det indre marked til at fungere bedre samt mindske miljøbelastningen. |
| --- | --- |

(4)

Brændstof udgør en stor del af driftsomkostningerne i en vognmandsforretning, og alligevel kan der iagttages store forskelle på medlemsstaternes beskatning af gasolie. Disse forskelle
  fører
  til brændstofturisme og konkurrenceforvridning. Øget tilnærmelse på fællesskabsplan mellem afgiftssatserne for erhvervsgasolie vil effektivt modvirke illoyal konkurrence og efterhånden få det indre marked til at fungere bedre samt mindske miljøbelastningen.

| (4) | Brændstof udgør en stor del af driftsomkostningerne i en vognmandsforretning, og alligevel kan der iagttages store forskelle på medlemsstaternes beskatning af gasolie. Disse forskelle
  kan føre
  til brændstofturisme og konkurrenceforvridning
  i grænseområder
  . Øget tilnærmelse på fællesskabsplan mellem afgiftssatserne for erhvervsgasolie vil effektivt modvirke illoyal konkurrence og efterhånden få det indre marked til at fungere bedre samt mindske miljøbelastningen.
  I forbindelse med tilnærmelse af punktafgiftssatserne bør der også tages højde for følgerne af inflationen og behovet for at styrke Den Europæiske Unions konkurrenceevne. Harmonisering af punktafgiftssatserne på blyfri benzin og gasolie ikke må føre til, at der stilles uforholdsmæssigt strenge krav til de medlemsstater, som i øvrigt fører en stram finanspolitik og gør en stor indsats for at bekæmpe inflationen. |
| --- | --- |

(4)

Brændstof udgør en stor del af driftsomkostningerne i en vognmandsforretning, og alligevel kan der iagttages store forskelle på medlemsstaternes beskatning af gasolie. Disse forskelle
  kan føre
  til brændstofturisme og konkurrenceforvridning
  i grænseområder
  . Øget tilnærmelse på fællesskabsplan mellem afgiftssatserne for erhvervsgasolie vil effektivt modvirke illoyal konkurrence og efterhånden få det indre marked til at fungere bedre samt mindske miljøbelastningen.
  I forbindelse med tilnærmelse af punktafgiftssatserne bør der også tages højde for følgerne af inflationen og behovet for at styrke Den Europæiske Unions konkurrenceevne. Harmonisering af punktafgiftssatserne på blyfri benzin og gasolie ikke må føre til, at der stilles uforholdsmæssigt strenge krav til de medlemsstater, som i øvrigt fører en stram finanspolitik og gør en stor indsats for at bekæmpe inflationen.

| (5) | Kommissionens konsekvensanalyse har vist, at afgiftssatserne for erhvervsgasolie bedst kan tilnærmes hinanden ved hjælp af en højere mindstesats for erhvervsgasolie, idet man derved på én gang mindsker konkurrenceforvridningen og den deraf følgende brændstofturisme og sænker det samlede forbrug. Derfor bør der fra 2012 gælde en mindstesats for afgifter på gasolie, som er lig med mindstesatsen for blyfri benzin, hvad der afspejler, at de to brændstoffer belaster miljøet i nogenlunde samme omfang. Fra
  2014
  bør den mindste afgiftssats ligge på
  380 EUR
  pr. 1 000 liter, hvad der vil bidrage til at holde realværdien af mindstesatsen konstant og yderligere mindske konkurrenceforvridningen og miljøbelastningen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens konsekvensanalyse har vist, at afgiftssatserne for erhvervsgasolie bedst kan tilnærmes hinanden ved hjælp af en højere mindstesats for erhvervsgasolie, idet man derved på én gang mindsker konkurrenceforvridningen og den deraf følgende brændstofturisme og sænker det samlede forbrug. Derfor bør der fra 2012 gælde en mindstesats for afgifter på gasolie, som er lig med mindstesatsen for blyfri benzin, hvad der afspejler, at de to brændstoffer belaster miljøet i nogenlunde samme omfang. Fra
  2014
  bør den mindste afgiftssats ligge på
  380 EUR
  pr. 1 000 liter, hvad der vil bidrage til at holde realværdien af mindstesatsen konstant og yderligere mindske konkurrenceforvridningen og miljøbelastningen.

| (5) | Kommissionens konsekvensanalyse har vist, at afgiftssatserne for erhvervsgasolie bedst kan tilnærmes hinanden ved hjælp af en højere mindstesats for erhvervsgasolie, idet man derved på én gang mindsker konkurrenceforvridningen og den deraf følgende brændstofturisme og sænker det samlede forbrug. Derfor bør der fra 2012 gælde en mindstesats for afgifter på gasolie, som er lig med mindstesatsen for blyfri benzin, hvad der afspejler, at de to brændstoffer belaster miljøet i nogenlunde samme omfang. Fra
  2015
  bør den mindste afgiftssats ligge på
  359 EUR
  pr. 1 000 liter, hvad der vil bidrage til at holde realværdien af mindstesatsen konstant og yderligere mindske konkurrenceforvridningen og miljøbelastningen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens konsekvensanalyse har vist, at afgiftssatserne for erhvervsgasolie bedst kan tilnærmes hinanden ved hjælp af en højere mindstesats for erhvervsgasolie, idet man derved på én gang mindsker konkurrenceforvridningen og den deraf følgende brændstofturisme og sænker det samlede forbrug. Derfor bør der fra 2012 gælde en mindstesats for afgifter på gasolie, som er lig med mindstesatsen for blyfri benzin, hvad der afspejler, at de to brændstoffer belaster miljøet i nogenlunde samme omfang. Fra
  2015
  bør den mindste afgiftssats ligge på
  359 EUR
  pr. 1 000 liter, hvad der vil bidrage til at holde realværdien af mindstesatsen konstant og yderligere mindske konkurrenceforvridningen og miljøbelastningen.

| (6) | Miljømæssigt set forekommer det i indeværende fase rimeligt at sætte mindstesatsen for afgifterne på blyfri benzin og gasolie på samme niveau. Der er ingen fornuftige grunde til at sætte de nationale afgiftssatser for gasolie til ikke-erhvervsmæssig brug og blyfri benzin lavere end den nationale afgift på erhvervsgasolie. Hvad angår medlemsstater, der skelner mellem erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig brug af motorgasolie, bør det derfor gøres klart, at den nationale afgiftssats for motorgasolie til ikke-erhvervsmæssig brug ikke må være lavere end samme medlemsstats nationale afgiftssats på erhvervsgasolie. Det samme forhold bør gælde mellem blyfri benzin og erhvervsgasolie til transportformål. |
| --- | --- |

(6)

Miljømæssigt set forekommer det i indeværende fase rimeligt at sætte mindstesatsen for afgifterne på blyfri benzin og gasolie på samme niveau. Der er ingen fornuftige grunde til at sætte de nationale afgiftssatser for gasolie til ikke-erhvervsmæssig brug og blyfri benzin lavere end den nationale afgift på erhvervsgasolie. Hvad angår medlemsstater, der skelner mellem erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig brug af motorgasolie, bør det derfor gøres klart, at den nationale afgiftssats for motorgasolie til ikke-erhvervsmæssig brug ikke må være lavere end samme medlemsstats nationale afgiftssats på erhvervsgasolie. Det samme forhold bør gælde mellem blyfri benzin og erhvervsgasolie til transportformål.

| (6) | Miljømæssigt set forekommer det i indeværende fase rimeligt at sætte mindstesatsen for afgifterne på blyfri benzin og gasolie på samme niveau. Der er ingen fornuftige grunde til at sætte de nationale afgiftssatser for gasolie til ikke-erhvervsmæssig brug og blyfri benzin lavere end den nationale afgift på erhvervsgasolie. Hvad angår medlemsstater, der skelner mellem erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig brug af motorgasolie, bør det derfor gøres klart, at den nationale afgiftssats for motorgasolie til ikke-erhvervsmæssig brug ikke må være lavere end samme medlemsstats nationale afgiftssats på erhvervsgasolie
  , hvilket dog ikke må have negative følger for brugere af gasolie til ikke-erhvervsmæssig brug
  . Det samme forhold bør gælde mellem blyfri benzin og motorgasolie til erhvervsmæssig brug. |
| --- | --- |

(6)

Miljømæssigt set forekommer det i indeværende fase rimeligt at sætte mindstesatsen for afgifterne på blyfri benzin og gasolie på samme niveau. Der er ingen fornuftige grunde til at sætte de nationale afgiftssatser for gasolie til ikke-erhvervsmæssig brug og blyfri benzin lavere end den nationale afgift på erhvervsgasolie. Hvad angår medlemsstater, der skelner mellem erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig brug af motorgasolie, bør det derfor gøres klart, at den nationale afgiftssats for motorgasolie til ikke-erhvervsmæssig brug ikke må være lavere end samme medlemsstats nationale afgiftssats på erhvervsgasolie
  , hvilket dog ikke må have negative følger for brugere af gasolie til ikke-erhvervsmæssig brug
  . Det samme forhold bør gælde mellem blyfri benzin og motorgasolie til erhvervsmæssig brug.

| (6a) | Der er desværre en tendens til, at medlemsstater, der udnytter overgangsperioderne, i strid med de forpligtelser, de har indgået, ikke tager skridt til at nå op på de fastsatte mindstesatser for punktafgifter. En eventuel automatisk forlængelse af overgangsperioden er derfor helt uacceptabel. Kommissionen bør i 2010 aflægge beretning om, i hvilket omfang de medlemsstater for hvem overgangsperioden er ved at være udløbet, har opfyldt deres forpligtelser. |
| --- | --- |

(6a)

Der er desværre en tendens til, at medlemsstater, der udnytter overgangsperioderne, i strid med de forpligtelser, de har indgået, ikke tager skridt til at nå op på de fastsatte mindstesatser for punktafgifter. En eventuel automatisk forlængelse af overgangsperioden er derfor helt uacceptabel. Kommissionen bør i 2010 aflægge beretning om, i hvilket omfang de medlemsstater for hvem overgangsperioden er ved at være udløbet, har opfyldt deres forpligtelser.

| (6b) | For at sikre overensstemmelse mellem direktiv 2003/96/EF og den fælles transportpolitik og forhindre muligheden for konkurrenceforvridning på vognmandsmarkedet bør definitionen på motorgasolie ændres. Definitionen på erhvervsmæssig brug vedrører vejgodstransport med køretøjer med en tilladt totalvægt på 3,5 tons eller derover. |
| --- | --- |

(6b)

For at sikre overensstemmelse mellem direktiv 2003/96/EF og den fælles transportpolitik og forhindre muligheden for konkurrenceforvridning på vognmandsmarkedet bør definitionen på motorgasolie ændres. Definitionen på erhvervsmæssig brug vedrører vejgodstransport med køretøjer med en tilladt totalvægt på 3,5 tons eller derover.

| (7) | Nogle medlemsstater har overgangsperioder for gradvis at kunne tilpasse sig afgiftssatserne i direktiv 2003/96/EF.
  Ud fra de samme hensyn
  bør disse overgangsperioder suppleres med hensyn til dette direktiv. |
| --- | --- |

(7)

Nogle medlemsstater har overgangsperioder for gradvis at kunne tilpasse sig afgiftssatserne i direktiv 2003/96/EF.
  Ud fra de samme hensyn
  bør disse overgangsperioder suppleres med hensyn til dette direktiv.

| (7) | Nogle medlemsstater har overgangsperioder for gradvis at kunne tilpasse sig afgiftssatserne i direktiv 2003/96/EF.
  For nogle af disse medlemsstater
  bør disse overgangsperioder suppleres med hensyn til dette direktiv. |
| --- | --- |

(7)

Nogle medlemsstater har overgangsperioder for gradvis at kunne tilpasse sig afgiftssatserne i direktiv 2003/96/EF.
  For nogle af disse medlemsstater
  bør disse overgangsperioder suppleres med hensyn til dette direktiv.

| (10) | Medlemsstaterne bør stadig have mulighed for at fastsætte en reduceret afgiftssats for gasolie til erhvervsmæssige formål
  under den nationale sats, der var gældende den 1. januar 2003
  , hvis de samtidig indfører eller anvender infrastrukturafgifter, som medfører en samlet set tilsvarende skattebyrde. Af hensyn hertil og på baggrund af erfaringerne bør det krav bortfalde, at de pr. 1. januar 2003 gældende nationale afgiftssatser for motorgasolie skal være mindst dobbelt så høje som den minimumsafgiftssats, der var gældende pr. 1. januar 2004. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne bør stadig have mulighed for at fastsætte en reduceret afgiftssats for gasolie til erhvervsmæssige formål
  under den nationale sats, der var gældende den 1. januar 2003
  , hvis de samtidig indfører eller anvender infrastrukturafgifter, som medfører en samlet set tilsvarende skattebyrde. Af hensyn hertil og på baggrund af erfaringerne bør det krav bortfalde, at de pr. 1. januar 2003 gældende nationale afgiftssatser for motorgasolie skal være mindst dobbelt så høje som den minimumsafgiftssats, der var gældende pr. 1. januar 2004.

| (10) | Medlemsstaterne bør stadig have mulighed for at fastsætte en reduceret afgiftssats for gasolie til erhvervsmæssige formål, hvis de samtidig indfører eller anvender infrastrukturafgifter, som medfører en samlet set tilsvarende skattebyrde.
  Medlemsstaterne bør også have mulighed for at fremme brugen af ikke-fossile og kulstoffattige motorbrændstoffer såvel gennem afgiftsbegunstigelser som ordninger med sigte på at garantere et bestemt forbrug af sådanne brændstoffer.
  Af hensyn hertil og på baggrund af erfaringerne bør det krav bortfalde, at de pr. 1. januar 2003 gældende nationale afgiftssatser for motorgasolie skal være mindst dobbelt så høje som den minimumsafgiftssats, der var gældende pr. 1. januar 2004. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterne bør stadig have mulighed for at fastsætte en reduceret afgiftssats for gasolie til erhvervsmæssige formål, hvis de samtidig indfører eller anvender infrastrukturafgifter, som medfører en samlet set tilsvarende skattebyrde.
  Medlemsstaterne bør også have mulighed for at fremme brugen af ikke-fossile og kulstoffattige motorbrændstoffer såvel gennem afgiftsbegunstigelser som ordninger med sigte på at garantere et bestemt forbrug af sådanne brændstoffer.
  Af hensyn hertil og på baggrund af erfaringerne bør det krav bortfalde, at de pr. 1. januar 2003 gældende nationale afgiftssatser for motorgasolie skal være mindst dobbelt så høje som den minimumsafgiftssats, der var gældende pr. 1. januar 2004.

| (10a) | De medlemsstater, der oppebærer supplerende indtægter som følge af gennemførelsen af dette direktiv, bør under behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet tilskyndes til at reinvestere disse midler i infrastruktur, biobrændstoffer og nye miljøforanstaltninger med henblik på at nedbringe CO2-emissionerne. |
| --- | --- |

(10a)

De medlemsstater, der oppebærer supplerende indtægter som følge af gennemførelsen af dette direktiv, bør under behørig hensyntagen til subsidiaritetsprincippet tilskyndes til at reinvestere disse midler i infrastruktur, biobrændstoffer og nye miljøforanstaltninger med henblik på at nedbringe CO2-emissionerne.

1.   Fra den 1. januar 2004, 1. januar 2010, 1. januar 2012 og
  1. januar 2014
  er minimumsafgiftssatserne for motorbrændstoffer som fastsat i bilag I, tabel A.

1.   Fra den 1. januar 2004, 1. januar 2010, 1. januar 2012 og
  1. januar 2015
  er minimumsafgiftssatserne for motorbrændstoffer som fastsat i bilag I, tabel A.

2.   Medlemsstaterne kan indføre differentierede afgiftssatser for erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig brug af gasolie anvendt i motorkøretøjer, forudsat at EF-minimumsafgiftssatserne overholdes,
  og at afgiftssatsen for gasolie anvendt erhvervsmæssigt i motorkøretøjer ikke kommer under den afgiftssats, der var gældende pr. 1. januar 2003.

2.   Medlemsstaterne kan indføre differentierede afgiftssatser for erhvervsmæssig og ikke-erhvervsmæssig brug af gasolie anvendt i motorkøretøjer, forudsat at EF-minimumsafgiftssatserne overholdes.

| aa) | Stk. 3, litra a), affattes således:










  a) | godstransport mod leje eller vederlag eller for egen regning i lastbiler eller vogntog, der udelukkende er beregnet på godstransport ad vej, og som har en tilladt totalvægt på 3,5 tons eller derover |
| --- | --- | --- |

aa)

Stk. 3, litra a), affattes således:

a)

godstransport mod leje eller vederlag eller for egen regning i lastbiler eller vogntog, der udelukkende er beregnet på godstransport ad vej, og som har en tilladt totalvægt på 3,5 tons eller derover

4.   
  Medlemsstater, der anvender
  eller
  indfører
  infrastrukturafgifter for motorkøretøjer, der kører på erhvervsgasolie, jf. definitionen i stk. 3,
  kan beskatte denne gasolie med en reduceret afgiftssats, der er lavere end den, der var gældende i medlemsstaten pr. 1. januar 2003,
  forudsat
  at den samlede afgiftsbyrde stort set holdes på samme niveau, og
  at Fællesskabets minimumsafgiftssatser for gasolie overholdes.

4.   
  Medlemsstaterne kan anvende
  eller
  indføre
  infrastrukturafgifter for motorkøretøjer, der kører på erhvervsgasolie, jf. definitionen i stk. 3, forudsat at Fællesskabets minimumsafgiftssatser for gasolie overholdes.

Kommissionen fastlægger fælles regler for den i første afsnit nævnte ordning efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

Kommissionen fastlægger
  senest ...

   (1) fælles regler for den i første afsnit nævnte ordning efter proceduren i artikel 27, stk. 2.

| 2) | I artikel 18 foretages følgende ændringer: |
| --- | --- |

2)

I artikel 18 foretages følgende ændringer:

| 2) | I artikel 18 foretages følgende ændringer: |
| --- | --- |

2)

I artikel 18 foretages følgende ændringer:

| a) | Stk. 3, første punktum,
  affattes således: |
| --- | --- |

a)

Stk. 3, første punktum,
  affattes således:

| a) | Stk. 3, første punktum,
  udgår |
| --- | --- |

a)

Stk. 3, første punktum,
  udgår

Kongeriget Spanien kan anvende en overgangsperiode indtil den 1. januar 2007 til at tilpasse den spanske afgiftssats for gasolie anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR, indtil den 1. januar 2012 til at nå op på 330 EUR, indtil den 1. januar 2014 til at nå op på 359 EUR og indtil den 1. januar 2016 til at nå op på 380 EUR.

| b) | Stk. 4, første punktum,
  affattes således: |
| --- | --- |

b)

Stk. 4, første punktum,
  affattes således:

| b) | Stk. 4, første punktum,
  udgår |
| --- | --- |

b)

Stk. 4, første punktum,
  udgår

Republikken Østrig kan anvende en overgangsperiode indtil den 1. januar 2007 til at tilpasse den østrigske afgiftssats for gasolie anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR, indtil den 1. januar 2012 til at nå op på 330 EUR, indtil den 1. januar 2014 til at nå op på 359 EUR og indtil den 1. januar 2016 til at nå op på 380 EUR.

| c) | Stk. 5, første punktum,
  affattes således: |
| --- | --- |

c)

Stk. 5, første punktum,
  affattes således:

| c) | Stk. 5, første punktum,
  udgår |
| --- | --- |

c)

Stk. 5, første punktum,
  udgår

Kongeriget Belgien kan anvende en overgangsperiode indtil den 1. januar 2007 til at tilpasse den belgiske afgiftssats for gasolie anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR, indtil den 1. januar 2012 til at nå op på 330 EUR, indtil den 1. januar 2014 til at nå op på 359 EUR og indtil den 1. januar 2016 til at nå op på 380 EUR.

| d) | Stk. 6, første punktum,
  affattes således: |
| --- | --- |

d)

Stk. 6, første punktum,
  affattes således:

| d) | Stk. 6, første punktum,
  udgår |
| --- | --- |

d)

Stk. 6, første punktum,
  udgår

Storhertugdømmet Luxembourg kan anvende en overgangsperiode indtil den 1. januar 2009 til at tilpasse den

  luxembourgske

  afgiftssats for gasolie anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR, indtil den 1. januar 2012 til at nå op på 330 EUR, indtil den 1. januar 2014 til at nå op på 359 EUR og indtil den 1. januar 2016 til at nå op på 380 EUR.

| e) | Stk. 7, andet afsnit, første punktum,
  affattes således: |
| --- | --- |

e)

Stk. 7, andet afsnit, første punktum,
  affattes således:

| e) | Stk. 7, andet afsnit, første punktum,
  udgår |
| --- | --- |

e)

Stk. 7, andet afsnit, første punktum,
  udgår

Den Portugisiske Republik kan anvende en overgangsperiode indtil den 1. januar 2009 til at tilpasse den portugisiske afgiftssats for gasolie anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR, indtil den 1. januar 2012 til at nå op på 330 EUR, indtil den 1. januar 2014 til at nå op på 359 EUR og indtil den 1. januar 2016 til at nå op på 380 EUR.

| f) | Stk. 8, tredje afsnit, første punktum,
  affattes således: |
| --- | --- |

f)

Stk. 8, tredje afsnit, første punktum,
  affattes således:

| f) | Stk. 8, tredje afsnit, første punktum,
  udgår |
| --- | --- |

f)

Stk. 8, tredje afsnit, første punktum,
  udgår

Den Hellenske Republik kan anvende en overgangsperiode indtil den 1. januar 2010 til at tilpasse den græske afgiftssats for gasolie anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR, indtil den 1. januar 2012 til at nå op på 330 EUR, indtil den 1. januar 2014 til at nå op på 359 EUR og indtil den 1. januar 2016 til at nå op på 380 EUR.

| a) | Stk. 5, første punktum, affattes således |
| --- | --- |

a)

Stk. 5, første punktum, affattes således

| a) | Stk. 5, første afsnit, affattes således |
| --- | --- |

a)

Stk. 5, første afsnit, affattes således

Republikken Letland kan anvende en overgangsperiode indtil den
  1. januar 2011
  til at tilpasse den lettiske afgiftssats for gasolie og petroleum anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR pr. 1 000 liter, indtil den 1. januar 2013 til at nå op på 330 EUR og, for gasolie anvendt i motorkøretøjer, indtil den
  1. januar 2015
  til at nå op på 359 EUR
  og indtil den 1. januar 2017 til at nå op på 380 EUR
  .

5.   Republikken Letland kan anvende en overgangsperiode indtil den
  1. januar 2012
  til at tilpasse den lettiske afgiftssats for gasolie og petroleum anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR pr. 1 000 liter og indtil den 1. januar 2013 til at nå op på 330 EUR og, for gasolie anvendt i motorkøretøjer, indtil den
  1. januar 2016
  til at nå op på 359 EUR. Afgiftssatsen for dieselolie og petroleum kan imidlertid ikke være lavere end 245 EUR pr. 1 000 liter fra den 1. maj 2004 og ikke lavere end 274 EUR pr. 1 000 liter fra den 1. januar 2008.

| b) | Stk. 6, første punktum, affattes således |
| --- | --- |

b)

Stk. 6, første punktum, affattes således

| b) | Stk. 6, første afsnit, affattes således |
| --- | --- |

b)

Stk. 6, første afsnit, affattes således

Republikken Litauen kan anvende en overgangsperiode indtil den
  1. januar 2011
  til at tilpasse den lettiske afgiftssats for gasolie og petroleum anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR pr. 1 000 liter, indtil den 1. januar 2013 til at nå op på 330 EUR og, for gasolie anvendt i motorkøretøjer, indtil den
  1. januar 2015
  til at nå op på 359 EUR
  og indtil den 1. januar 2017 til at nå op på 380 EUR
  .

6.   Republikken Litauen kan anvende en overgangsperiode indtil den
  1. januar 2012
  til at tilpasse den litauiske afgiftssats for gasolie og petroleum anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR pr. 1 000 liter og indtil den 1. januar 2013 til at nå op på 330 EUR og, for gasolie anvendt i motorkøretøjer, indtil den
  1. januar 2016
  til at nå op på 359 EUR. Afgiftssatsen for dieselolie og petroleum kan imidlertid ikke være lavere end 245 EUR pr. 1 000 liter fra den 1. maj 2004 og ikke lavere end 274 EUR pr. 1 000 liter fra den 1. januar 2008.

| c) | Stk. 9, andet afsnit, første punktum, affattes således |
| --- | --- |

c)

Stk. 9, andet afsnit, første punktum, affattes således

| c) | Stk. 9, andet afsnit, affattes således |
| --- | --- |

c)

Stk. 9, andet afsnit, affattes således

Republikken Polen kan anvende en overgangsperiode indtil den
  1. januar 2010
  til at tilpasse den østrigske afgiftssats for gasolie anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR pr. 1 000 liter, indtil den
  1. januar 2012
  til at nå op på 330 EUR, indtil den
  1. januar 2014
  til at nå op på 359 EUR
  og indtil den 1. januar 2016 til at nå op på 380 EUR
  .

Republikken Polen kan anvende en overgangsperiode indtil den
  1. januar 2012
  til at tilpasse den polske afgiftssats for gasolie anvendt i motorkøretøjer til den nye minimumsafgiftssats på 302 EUR pr. 1 000 liter, indtil den
  1. januar 2013
  til at nå op på 330 EUR
  og
  indtil den
  1. januar 2016
  til at nå op på 359 EUR. Afgiftssatsen for dieselolie og petroleum kan imidlertid ikke være lavere end 245 EUR pr. 1 000 liter fra den 1. maj 2004 og ikke lavere end 274 EUR pr. 1 000 liter fra den 1. januar 2008.

Republikken Bulgarien og Rumænien kan benytte sig af en yderligere overgangsperiode for gasolie anvendt som motorbrændstof indtil den
  1. januar 2015
  til at nå op på 359 EUR
  og indtil den 1. januar 2017 til at nå op på 380 EUR
  , jf. dog undtagelserne fra artikel 7 i medfør af traktaten om disse medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union.

Republikken Bulgarien og Rumænien kan benytte sig af en yderligere overgangsperiode for gasolie anvendt som motorbrændstof indtil den
  1. januar 2016
  til at nå op på 359 EUR, jf. dog undtagelserne fra artikel 7 i medfør af traktaten om disse medlemsstaters tiltrædelse af Den Europæiske Union.

Kommissionens forslag

| | 1. januar 2004 | 1. januar 2010 | 1. januar 2012 | 1. januar 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blyfri benzin
  (i EUR pr. 1 000 l)
  KN-kode 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 og 2710 11 49 | 359 | 359 | 359 | 380 |
| Gasolie
  (i EUR pr. 1 000 l)
  KN-kode 2710 19 41 til 2710 19 49 | 302 | 330 | 359 | 380 |

1. januar 2004

1. januar 2010

1. januar 2012

1. januar 2014

Blyfri benzin

(i EUR pr. 1 000 l)

KN-kode 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 og 2710 11 49

359

359

359

380

Gasolie

(i EUR pr. 1 000 l)

KN-kode 2710 19 41 til 2710 19 49

302

330

359

380

Ændring

| | 1. januar 2004 | 1. januar 2010 | 1. januar 2012 | 1. januar 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blyfri benzin
  (i EUR pr. 1 000 l)
  KN-kode 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 og 2710 11 49 | 359 | 359 | 359 | 359 |
| Gasolie
  (i EUR pr. 1 000 l)
  KN-kode 2710 19 41 til 2710 19 49 | 302 | 330 | 340 | 359 |

1. januar 2004

1. januar 2010

1. januar 2012

1. januar 2015

Blyfri benzin

(i EUR pr. 1 000 l)

KN-kode 2710 11 31, 2710 11 41, 2710 11 45 og 2710 11 49

359

359

359

359

Gasolie

(i EUR pr. 1 000 l)

KN-kode 2710 19 41 til 2710 19 49

302

330

340

359

Følgende bestemmelser finder anvendelse, uden at dette dog berører overgangsperioderne i artikel 18a, stk. 5, 6 og 9, og artikel 18c:

| — | Punktafgiftssatserne for både blyfri benzin og gasolie skal være på mindst 359 euro pr. 1 000 liter frem til den 1. januar 2015. |
| --- | --- |

—

Punktafgiftssatserne for både blyfri benzin og gasolie skal være på mindst 359 euro pr. 1 000 liter frem til den 1. januar 2015.

| — | Medlemsstater, som i henhold til fællesskabsretten senest den 1. januar 2012 skal forhøje punktafgiftssatsen for gasolie til 340 EUR pr. 1 000 liter, skal pålægge en sats på mindst 359 EUR pr. 1 000 liter senest den 1. januar 2015. |
| --- | --- |

—

Medlemsstater, som i henhold til fællesskabsretten senest den 1. januar 2012 skal forhøje punktafgiftssatsen for gasolie til 340 EUR pr. 1 000 liter, skal pålægge en sats på mindst 359 EUR pr. 1 000 liter senest den 1. januar 2015.

| — | Medlemsstater med en punktafgiftssats for gasolie, som oversteg 400 EUR pr. 1 000 liter den 1. januar 2008, foretager tidligst den 1. januar 2015 en yderligere forhøjelse af punktafgiftssatsen for gasolie. |
| --- | --- |

—

Medlemsstater med en punktafgiftssats for gasolie, som oversteg 400 EUR pr. 1 000 liter den 1. januar 2008, foretager tidligst den 1. januar 2015 en yderligere forhøjelse af punktafgiftssatsen for gasolie.

| — | Medlemsstater med en punktafgiftssats for blyfri benzin, som oversteg 500 EUR pr. 1 000 liter den 1. januar 2008, foretager tidligst den 1. januar 2015 en yderligere forhøjelse af denne sats. |
| --- | --- |

—

Medlemsstater med en punktafgiftssats for blyfri benzin, som oversteg 500 EUR pr. 1 000 liter den 1. januar 2008, foretager tidligst den 1. januar 2015 en yderligere forhøjelse af denne sats.

5a)
     
  Som artikel 29a indsættes:

Artikel 29a

Kommissionen aflægger beretning om opfyldelsen af forpligtelserne i de medlemsstater, hvor overgangsperioden udløber i 2010.

---

(1)  
  Seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden
  .

---