# Den Europæiske Unions C 70/2009

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 70 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 52. årgang24. marts 2009 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 70

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

52. årgang24. marts 2009

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2009/C 070/01 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011 | 1 |
| 2009/C 070/02 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Litauens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011 | 8 |
| 2009/C 070/03 | Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2010 | 13 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2009/C 070/01

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011

1

2009/C 070/02

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Litauens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

8

2009/C 070/03

Rådets udtalelse af 10. marts 2009 om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2010

13

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 070/04 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  ) | 19 |
| 2009/C 070/05 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse | 20 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2009/C 070/04

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank) (
  1
  )

1

19

2009/C 070/05

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

20

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2009/C 070/06 | Oversigt over udnævnelser foretaget af Rådet — Januar og februar 2009 (det sociale område) | 22 |
| | Kommissionen |
| 2009/C 070/07 | Euroens vekselkurs | 24 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2009/C 070/08 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (
  1
  ) | 25 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2009/C 070/06

Oversigt over udnævnelser foretaget af Rådet — Januar og februar 2009 (det sociale område)

22

Kommissionen

2009/C 070/07

Euroens vekselkurs

24

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2009/C 070/08

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte (
  1
  )

1

25

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ØVRIGE RETSAKTER |
| | Kommissionen |
| 2009/C 070/09 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 27 |

V   Udtalelser

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

2009/C 070/09

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

27

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| 2009/C 070/10 | Berigtigelse til liste over naturligt mineralvand anerkendt af medlemsstaterne (EUT C 54 af 7.3.2009) | 32 |

Berigtigelser

2009/C 070/10

Berigtigelse til liste over naturligt mineralvand anerkendt af medlemsstaterne (EUT C 54 af 7.3.2009)

(EUT C 54 af 7.3.2009)

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/1

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Italiens opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2011

(2009/C 70/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2008-2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Italiens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2008-2011.

| (2) | De vedholdende strukturelle svagheder, som har hindret en tilfredsstillende produktivitetsfremgang i adskillige år, påvirker sammen med den globale tilbagegang yderligere påvirket den italienske økonomi kraftigt, selv om den lave gældsætning i den private sektor og et relativt solidt finansielt system indtil videre har givet en vis afskærmning mod den direkte virkning af den finansielle krise. En markant opbremsning i den reale BNP-vækst i Italien var allerede undervejs i midten af 2007, længe inden uddybningen af krisen på det finansielle marked. Det udviklede sig til recession i anden halvdel af 2008 under påvirkning af vigende indenlandsk efterspørgsel og faldende eksport. På kort sigt er de vigtigste udfordringer at genskabe virksomhedernes og forbrugernes tillid, sikre adgangen til kredit, især til SMV'er, fremme tilpasningen på arbejdsmarkedet i lyset af stigende arbejdsløshed, forbedre vilkårene for produktivitetsfremgang og øge omkostningskonkurrenceevnen. I lyset af den meget høje offentlige gæld og den medfølgende rentebyrde bør den italienske regerings reaktion på disse udfordringer være nøje afbalanceret i forhold til behovet for at undgå en betydelig forværring af de offentlige finanser. Den planlagte linje i finanspolitikken for 2009 er stort set neutral. I den forbindelse vedtog regeringen i november 2008 en genopretningspakke i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan for at støtte husholdninger og virksomheder med lave indkomster og samtidig fremskynde offentlige investeringer. I februar 2009 blev der vedtaget yderligere foranstaltninger til støtte for efterspørgslen efter energieffektive varige goder. Den økonomiske tilbagegang lægger dog fortsat et alvorligt pres på Italiens offentlige finanser. |
| --- | --- |

(2)

De vedholdende strukturelle svagheder, som har hindret en tilfredsstillende produktivitetsfremgang i adskillige år, påvirker sammen med den globale tilbagegang yderligere påvirket den italienske økonomi kraftigt, selv om den lave gældsætning i den private sektor og et relativt solidt finansielt system indtil videre har givet en vis afskærmning mod den direkte virkning af den finansielle krise. En markant opbremsning i den reale BNP-vækst i Italien var allerede undervejs i midten af 2007, længe inden uddybningen af krisen på det finansielle marked. Det udviklede sig til recession i anden halvdel af 2008 under påvirkning af vigende indenlandsk efterspørgsel og faldende eksport. På kort sigt er de vigtigste udfordringer at genskabe virksomhedernes og forbrugernes tillid, sikre adgangen til kredit, især til SMV'er, fremme tilpasningen på arbejdsmarkedet i lyset af stigende arbejdsløshed, forbedre vilkårene for produktivitetsfremgang og øge omkostningskonkurrenceevnen. I lyset af den meget høje offentlige gæld og den medfølgende rentebyrde bør den italienske regerings reaktion på disse udfordringer være nøje afbalanceret i forhold til behovet for at undgå en betydelig forværring af de offentlige finanser. Den planlagte linje i finanspolitikken for 2009 er stort set neutral. I den forbindelse vedtog regeringen i november 2008 en genopretningspakke i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan for at støtte husholdninger og virksomheder med lave indkomster og samtidig fremskynde offentlige investeringer. I februar 2009 blev der vedtaget yderligere foranstaltninger til støtte for efterspørgslen efter energieffektive varige goder. Den økonomiske tilbagegang lægger dog fortsat et alvorligt pres på Italiens offentlige finanser.

| (3) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde med 0,6 % i 2008, efterfulgt af et yderligere fald i 2009 på 2 %. Væksten i det reale BNP forventes at stige svagt til 0,3 % i 2010 og mere markant til 1 % i 2011. De makroøkonomiske forventninger tager hensyn til de genopretningsforanstaltninger, som blev vedtaget den 28. november, selv om der ikke er sat tal på de forventede økonomiske virkninger heraf. Vurderet med udgangspunkt i de nu foreliggende oplysninger (2), som er fremkommet efter skæringsdatoen for programmets fremskrivninger, vil den økonomiske vækst muligvis blive endnu lavere end forventet i programmet. Af samme årsag synes programmets forventninger til beskæftigelsen i 2009 også at være ret optimistiske, især med hensyn til antallet af arbejdstimer. Derimod synes inflationsfremskrivningerne realistiske. Programmets inflationsfremskrivninger og den underliggende dæmpning af væksten i enhedsarbejdsomkostningerne på mellemlang sigt vil i et vist omfang opveje det tab af konkurrenceevne, som Italien har oplevet siden slutningen af 1990'erne. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at falde med 0,6 % i 2008, efterfulgt af et yderligere fald i 2009 på 2 %. Væksten i det reale BNP forventes at stige svagt til 0,3 % i 2010 og mere markant til 1 % i 2011. De makroøkonomiske forventninger tager hensyn til de genopretningsforanstaltninger, som blev vedtaget den 28. november, selv om der ikke er sat tal på de forventede økonomiske virkninger heraf. Vurderet med udgangspunkt i de nu foreliggende oplysninger (2), som er fremkommet efter skæringsdatoen for programmets fremskrivninger, vil den økonomiske vækst muligvis blive endnu lavere end forventet i programmet. Af samme årsag synes programmets forventninger til beskæftigelsen i 2009 også at være ret optimistiske, især med hensyn til antallet af arbejdstimer. Derimod synes inflationsfremskrivningerne realistiske. Programmets inflationsfremskrivninger og den underliggende dæmpning af væksten i enhedsarbejdsomkostningerne på mellemlang sigt vil i et vist omfang opveje det tab af konkurrenceevne, som Italien har oplevet siden slutningen af 1990'erne.

| (4) | I Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009 forventes en stigning i underskuddet på de offentlige finanser i 2008 på 2,8 % sammenlignet med målet på 2,2 % i opdateringen af programmet i november 2007. Dette underskud var højere end forventet trods en positiv basiseffekt, idet det nu offentliggjorte underskud for 2007 ligger på 1,6 % af BNP mod forventet 2,4 % i det forrige program. Det bedre udgangspunkt i 2007 blev mere end udlignet af udviklingen i 2008, delvis på grund af de ugunstige økonomiske vilkår. Hertil kom, at højere rentesatser øgede gældsbetjeningsbyrden. Faldet i indtægterne var større end virkningen af den økonomiske tilbagegang og afspejler gennemførelsen af en række diskretionære foranstaltninger, nemlig arbejdsgivernes udnyttelse i 2008 af nedsættelsen af skattekilen (for fastansatte), som skulle have været gennemført i 2007; afskaffelsen af ejendomsskatten på hovedboliger samt udskydelsen til 2009 af fristerne for visse skatteindbetalinger, der blev vedtaget sammen med den økonomiske genopretningspakke i slutningen af 2008. Det strukturelle underskud — dvs. det konjunkturkorrigerede underskud renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger — forventes at være steget med et halvt procentpoint af BNP i forhold til 2007. Dette skal ses i forhold til den stigning på et kvart procentpoint, der var forventet i opdateringen af programmet i november 2007. |
| --- | --- |

(4)

I Kommissionens foreløbige prognose fra januar 2009 forventes en stigning i underskuddet på de offentlige finanser i 2008 på 2,8 % sammenlignet med målet på 2,2 % i opdateringen af programmet i november 2007. Dette underskud var højere end forventet trods en positiv basiseffekt, idet det nu offentliggjorte underskud for 2007 ligger på 1,6 % af BNP mod forventet 2,4 % i det forrige program. Det bedre udgangspunkt i 2007 blev mere end udlignet af udviklingen i 2008, delvis på grund af de ugunstige økonomiske vilkår. Hertil kom, at højere rentesatser øgede gældsbetjeningsbyrden. Faldet i indtægterne var større end virkningen af den økonomiske tilbagegang og afspejler gennemførelsen af en række diskretionære foranstaltninger, nemlig arbejdsgivernes udnyttelse i 2008 af nedsættelsen af skattekilen (for fastansatte), som skulle have været gennemført i 2007; afskaffelsen af ejendomsskatten på hovedboliger samt udskydelsen til 2009 af fristerne for visse skatteindbetalinger, der blev vedtaget sammen med den økonomiske genopretningspakke i slutningen af 2008. Det strukturelle underskud — dvs. det konjunkturkorrigerede underskud renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger — forventes at være steget med et halvt procentpoint af BNP i forhold til 2007. Dette skal ses i forhold til den stigning på et kvart procentpoint, der var forventet i opdateringen af programmet i november 2007.

| (5) | Ifølge programmet forventes underskuddet at stige til 3,7 % af BNP i 2009 fra 2,6 % af BNP i 2008, hvilket ligger over referenceværdien på 3 % af BNP. Dette skal ses i forhold til et forventet underskud på 3,8 % i Kommissionens foreløbige prognose. Stigningen i underskuddet afspejler virkningen af de automatiske stabilisatorer, idet den planlagte linje i finanspolitikken stort set er neutral. Især er der en bred forventning om, at væksten i de primære udgifter, som historisk set har været beskeden (3,1 % nominelt mod 4,5 % i gennemsnit i perioden 1999-2007), generelt bliver højere end den nominelle vækst i BNP. Stigningen i indtægterne forventes at aftage betydeligt, men mindre end skattegrundlaget, hvilket også afspejler en kombination af engangsforanstaltninger og permanente diskretionære foranstaltninger, som blev vedtaget sammen med genopretningspakken, og de treårige finanspolitiske pakker samt en positiv udvikling i de sociale bidrag. Lavere rentesatser vil medføre en marginal sænkning af renteudgifterne trods højere gæld og således lette presset på de offentlige finanser i begrænset omfang. Som resultat af denne udvikling forventes den strukturelle saldo som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet at blive forbedret med et kvart procentpoint af BNP sammenlignet med 2008. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet forventes underskuddet at stige til 3,7 % af BNP i 2009 fra 2,6 % af BNP i 2008, hvilket ligger over referenceværdien på 3 % af BNP. Dette skal ses i forhold til et forventet underskud på 3,8 % i Kommissionens foreløbige prognose. Stigningen i underskuddet afspejler virkningen af de automatiske stabilisatorer, idet den planlagte linje i finanspolitikken stort set er neutral. Især er der en bred forventning om, at væksten i de primære udgifter, som historisk set har været beskeden (3,1 % nominelt mod 4,5 % i gennemsnit i perioden 1999-2007), generelt bliver højere end den nominelle vækst i BNP. Stigningen i indtægterne forventes at aftage betydeligt, men mindre end skattegrundlaget, hvilket også afspejler en kombination af engangsforanstaltninger og permanente diskretionære foranstaltninger, som blev vedtaget sammen med genopretningspakken, og de treårige finanspolitiske pakker samt en positiv udvikling i de sociale bidrag. Lavere rentesatser vil medføre en marginal sænkning af renteudgifterne trods højere gæld og således lette presset på de offentlige finanser i begrænset omfang. Som resultat af denne udvikling forventes den strukturelle saldo som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet at blive forbedret med et kvart procentpoint af BNP sammenlignet med 2008.

| (6) | Med hensyn til budgetstrategien på mellemlang sigt bekræfter programmet tilslutningen til den mellemfristede målsætning om en strukturelt afbalanceret budgetstilling, dog ikke med gennemførelse i 2011 som forventet. Den økonomiske tilbagegang medfører en forsinkelse i den budgetkonsolideringsplan, som er indeholdt i den treårige finanspolitiske pakke, der blev godkendt i sommeren 2008. Målet om udgiftsbaseret tilpasning, som var fastsat i pakken, bekræftes, især gennem en bred tilslutning til de mellemfristede fremskrivninger af individuelle udgiftskategorier og foranstaltningerne vedrørende deres gennemførelse. Selv om gennemførelsen af genopretningspakken efter planen skal være budgetneutral, vil den forsinke den udgiftsbaserede tilpasning som følge af øgede investeringer og engangsbetalingen til husholdningerne i 2009. Efter en forventet kraftig stigning i 2009 vil den primære udgiftskvote gradvis falde til et niveau svarende til det forventede niveau for 2008 takket være bedre økonomiske vilkår og meget beskedne planlagte stigninger for 2010-2011 (nominelt 0,8 % i gennemsnit). Der forventes en beskeden stigning i indtægtskvoten fra 2008 til 2011. Efter at have toppet i 2009 forventes det samlede underskud at falde til 3,3 % af BNP i 2010 og 2,9 % af BNP i 2011. Som følge af forventningen om en fornyet stigning i renteudgifterne i 2010 forventes den primære saldo at blive forbedret i hurtigere tempo. Den genberegnede strukturelle saldo vil fortsat blive forbedret i 2010 og 2011 med i alt 1 procentpoint af BNP. Den planlagte finanspolitiske konsolidering i 2010 og 2011 vil blive hæmmet af de begrænsninger, som ligger i den meget høje offentlige gæld. Efter at være steget til knap 106 % af BNP i 2008, hvilket også afspejler den italienske centralbanks forebyggende akkumulering af likvide aktiver, forventes en fortsat stigning i det offentliges bruttogældskvote i 2009 og 2010 til 112 % af BNP, hvorefter den forventes at falde svagt til 111,6 % i 2011. Hovedårsagerne til denne udvikling er de forventede lave primære overskud og den beskedne vækst i BNP. I programmet forventes en forholdsvis beskeden stock-flow-tilpasning, som ikke tager hensyn til en eventuel gennemførelse af den plan for kapitaltilførsel til bankerne, som blev vedtaget med genopretningspakken, da planen endnu ikke er blevet sat i værk. |
| --- | --- |

(6)

Med hensyn til budgetstrategien på mellemlang sigt bekræfter programmet tilslutningen til den mellemfristede målsætning om en strukturelt afbalanceret budgetstilling, dog ikke med gennemførelse i 2011 som forventet. Den økonomiske tilbagegang medfører en forsinkelse i den budgetkonsolideringsplan, som er indeholdt i den treårige finanspolitiske pakke, der blev godkendt i sommeren 2008. Målet om udgiftsbaseret tilpasning, som var fastsat i pakken, bekræftes, især gennem en bred tilslutning til de mellemfristede fremskrivninger af individuelle udgiftskategorier og foranstaltningerne vedrørende deres gennemførelse. Selv om gennemførelsen af genopretningspakken efter planen skal være budgetneutral, vil den forsinke den udgiftsbaserede tilpasning som følge af øgede investeringer og engangsbetalingen til husholdningerne i 2009. Efter en forventet kraftig stigning i 2009 vil den primære udgiftskvote gradvis falde til et niveau svarende til det forventede niveau for 2008 takket være bedre økonomiske vilkår og meget beskedne planlagte stigninger for 2010-2011 (nominelt 0,8 % i gennemsnit). Der forventes en beskeden stigning i indtægtskvoten fra 2008 til 2011. Efter at have toppet i 2009 forventes det samlede underskud at falde til 3,3 % af BNP i 2010 og 2,9 % af BNP i 2011. Som følge af forventningen om en fornyet stigning i renteudgifterne i 2010 forventes den primære saldo at blive forbedret i hurtigere tempo. Den genberegnede strukturelle saldo vil fortsat blive forbedret i 2010 og 2011 med i alt 1 procentpoint af BNP. Den planlagte finanspolitiske konsolidering i 2010 og 2011 vil blive hæmmet af de begrænsninger, som ligger i den meget høje offentlige gæld. Efter at være steget til knap 106 % af BNP i 2008, hvilket også afspejler den italienske centralbanks forebyggende akkumulering af likvide aktiver, forventes en fortsat stigning i det offentliges bruttogældskvote i 2009 og 2010 til 112 % af BNP, hvorefter den forventes at falde svagt til 111,6 % i 2011. Hovedårsagerne til denne udvikling er de forventede lave primære overskud og den beskedne vækst i BNP. I programmet forventes en forholdsvis beskeden stock-flow-tilpasning, som ikke tager hensyn til en eventuel gennemførelse af den plan for kapitaltilførsel til bankerne, som blev vedtaget med genopretningspakken, da planen endnu ikke er blevet sat i værk.

| (7) | Underskuddene kan blive større end forventet i programmet i hele perioden. For det første vil den økonomiske vækst muligvis blive lavere. For det andet kræver den beskedne stigning i det primære overskud, som forventes i 2010-2011, en stram gennemførelse på alle niveauer af den offentlige sektor af den udgiftsbaserede tilpasning, som ligger til grund for den treårige pakke, der blev vedtaget i sommeren 2008. For det tredje er det ikke sikkert, at antagelserne i programmet til de sociale bidrag, navnlig for 2009, holder stik, hvilket også skal ses i lyset af de ret positive underliggende forventninger til væksten i beskæftigelsen. Endelig kan budgetresultatet i 2009 blive påvirket af genopretningspakken, der blev vedtaget i november 2008, selv om denne efter planen skal være fuldt finansieret, og af de skattemæssige incitamenter til køb af varige goder, som blev vedtaget i februar 2009 (indgår ikke i programmet). Af samme årsager kan udviklingen i gældskvoten fra 2009 og fremover blive mindre gunstig end forventet i programmet. Bruttogældskvoten kan også blive påvirket af eventuelle kapitalindsprøjtninger i banksektoren. |
| --- | --- |

(7)

Underskuddene kan blive større end forventet i programmet i hele perioden. For det første vil den økonomiske vækst muligvis blive lavere. For det andet kræver den beskedne stigning i det primære overskud, som forventes i 2010-2011, en stram gennemførelse på alle niveauer af den offentlige sektor af den udgiftsbaserede tilpasning, som ligger til grund for den treårige pakke, der blev vedtaget i sommeren 2008. For det tredje er det ikke sikkert, at antagelserne i programmet til de sociale bidrag, navnlig for 2009, holder stik, hvilket også skal ses i lyset af de ret positive underliggende forventninger til væksten i beskæftigelsen. Endelig kan budgetresultatet i 2009 blive påvirket af genopretningspakken, der blev vedtaget i november 2008, selv om denne efter planen skal være fuldt finansieret, og af de skattemæssige incitamenter til køb af varige goder, som blev vedtaget i februar 2009 (indgår ikke i programmet). Af samme årsager kan udviklingen i gældskvoten fra 2009 og fremover blive mindre gunstig end forventet i programmet. Bruttogældskvoten kan også blive påvirket af eventuelle kapitalindsprøjtninger i banksektoren.

| (8) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Italien ligger under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne udviser lavere stigning end gennemsnittet i EU takket være de vedtagne pensionsreformer. Pensionsudgifterne som andel af BNP er dog fortsat blandt de højeste i EU, og fremskrivningerne hviler på den antagelse, at de nyligt vedtagne reformer gennemføres fuldt ud, især at revisionen af de aktuarmæssige koefficienter gennemføres fra og med 2010 som planlagt i fuld overensstemmelse med det bidragsprincip, der ligger til grund for det reformerede pensionssystem. Yderligere foranstaltninger kan komme på tale, herunder en yderligere forhøjelse af pensionsalderen, især for kvinder. Dette vil gøre det muligt at omlægge de sociale udgifter for at arbejde hen imod et mere bredtfavnende og ensartet arbejdsløshedsunderstøttelsessystem, der sikrer hensigtsmæssige beskæftigelsesincitamenter og en effektiv aktiveringspolitik. Den i programmet beregnede budgetstilling i 2008, der er værre end udgangspunktet i det foregående program, vil være tilstrækkelig til at stabilisere den aktuelle gældskvote, men vil ikke bidrage til at kompensere for de forventede langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den aldrende befolkning. Hertil kommer, at den aktuelle bruttogældskvote ligger væsentligt over traktatens referenceværdi. Risiciene på mellemlang sigt for holdbarheden i de offentlige finanser vil blive mindsket, hvis det på mellemlang sigt lykkes at realisere og fastholde store primære overskud. |
| --- | --- |

(8)

Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Italien ligger under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne udviser lavere stigning end gennemsnittet i EU takket være de vedtagne pensionsreformer. Pensionsudgifterne som andel af BNP er dog fortsat blandt de højeste i EU, og fremskrivningerne hviler på den antagelse, at de nyligt vedtagne reformer gennemføres fuldt ud, især at revisionen af de aktuarmæssige koefficienter gennemføres fra og med 2010 som planlagt i fuld overensstemmelse med det bidragsprincip, der ligger til grund for det reformerede pensionssystem. Yderligere foranstaltninger kan komme på tale, herunder en yderligere forhøjelse af pensionsalderen, især for kvinder. Dette vil gøre det muligt at omlægge de sociale udgifter for at arbejde hen imod et mere bredtfavnende og ensartet arbejdsløshedsunderstøttelsessystem, der sikrer hensigtsmæssige beskæftigelsesincitamenter og en effektiv aktiveringspolitik. Den i programmet beregnede budgetstilling i 2008, der er værre end udgangspunktet i det foregående program, vil være tilstrækkelig til at stabilisere den aktuelle gældskvote, men vil ikke bidrage til at kompensere for de forventede langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den aldrende befolkning. Hertil kommer, at den aktuelle bruttogældskvote ligger væsentligt over traktatens referenceværdi. Risiciene på mellemlang sigt for holdbarheden i de offentlige finanser vil blive mindsket, hvis det på mellemlang sigt lykkes at realisere og fastholde store primære overskud.

| (9) | Der er gjort betydelige fremskridt i de senere år for at forbedre den finanspolitiske ramme, hvilket er en nøgleforudsætning for en troværdig mellemfristet strategi for en udgiftsbaseret tilpasning understøttet af øget omkostningseffektivitet og effektivitet i de offentlige udgifter. Den treårige finanspolitiske pakke, som blev vedtaget i 2008, styrker den mellemfristede finanspolitiske ramme ved at fastsætte årlige lofter for individuelle udgiftsområder understøttet af en række brede foranstaltninger. Der er indført adskillige andre initiativer for at forbedre den budgetmæssige planlægning. Statsbudgettet er blevet rationaliseret gennem indførelse af en programbaseret opdeling, som muliggør bedre allokering af ressourcer i overensstemmelse med regeringens politiske mål. De enkelte fagministerier har fået øget fleksibilitet til at omfordele ressourcer mellem programmer, så udgifterne fordeles i overensstemmelse med prioriteringerne. Der er blevet gennemført et pilotprojekt vedrørende udgifterne i fem ministerier for at vurdere de offentlige udgifters omkostningseffektivitet, og det er nu hensigten at gøre dette til en integrerende del af budgetproceduren. De obligatoriske mekanismer i Italiens stabilitetspagt vedrørende de budgetmæssige relationer mellem de forskellige niveauer i den offentlige forvaltning er blevet styrket. Endelig er der taget vigtige skridt til at forbedre omkostningseffektiviteten og effektiviteten i den offentlige forvaltning, bl.a. ved at fremme en mere rationel anvendelse af de tilgængelige ressourcer og ved at gøre lønningerne mere resultatbaserede. En af hovedudfordringerne i den fremtidige budgetstyring er at udforme en ny ramme for finanspolitisk føderalisme, der sikrer de lokale myndigheders ansvarlighed og forbedrer effektiviteten. |
| --- | --- |

(9)

Der er gjort betydelige fremskridt i de senere år for at forbedre den finanspolitiske ramme, hvilket er en nøgleforudsætning for en troværdig mellemfristet strategi for en udgiftsbaseret tilpasning understøttet af øget omkostningseffektivitet og effektivitet i de offentlige udgifter. Den treårige finanspolitiske pakke, som blev vedtaget i 2008, styrker den mellemfristede finanspolitiske ramme ved at fastsætte årlige lofter for individuelle udgiftsområder understøttet af en række brede foranstaltninger. Der er indført adskillige andre initiativer for at forbedre den budgetmæssige planlægning. Statsbudgettet er blevet rationaliseret gennem indførelse af en programbaseret opdeling, som muliggør bedre allokering af ressourcer i overensstemmelse med regeringens politiske mål. De enkelte fagministerier har fået øget fleksibilitet til at omfordele ressourcer mellem programmer, så udgifterne fordeles i overensstemmelse med prioriteringerne. Der er blevet gennemført et pilotprojekt vedrørende udgifterne i fem ministerier for at vurdere de offentlige udgifters omkostningseffektivitet, og det er nu hensigten at gøre dette til en integrerende del af budgetproceduren. De obligatoriske mekanismer i Italiens stabilitetspagt vedrørende de budgetmæssige relationer mellem de forskellige niveauer i den offentlige forvaltning er blevet styrket. Endelig er der taget vigtige skridt til at forbedre omkostningseffektiviteten og effektiviteten i den offentlige forvaltning, bl.a. ved at fremme en mere rationel anvendelse af de tilgængelige ressourcer og ved at gøre lønningerne mere resultatbaserede. En af hovedudfordringerne i den fremtidige budgetstyring er at udforme en ny ramme for finanspolitisk føderalisme, der sikrer de lokale myndigheders ansvarlighed og forbedrer effektiviteten.

| (10) | I slutningen af 2008 vedtog de italienske myndigheder en række foranstaltninger for at beskytte sparerne og bevare bankernes likviditet og kapital. De gør det muligt for regeringen indtil udgangen af 2009 at tilføre kapital til bankerne, når dette er nødvendigt, og stille garanti for bankernes indgåelse af nye forpligtelser i op til fem år. Desuden blev der indført en supplerende statsgaranti for detailbankernes indlån, hvilket styrkede den i forvejen relativt høje beskyttelse, som sikres af bankernes indskudsgarantiordning (op til godt 100 000 EUR). For at styrke de samlede muligheder for at finansiere den økonomiske aktivitet har finans- og økonomiministeriet desuden fået bemyndigelse til at kautionere for finansielle instrumenter udstedt af banker, der er godkendt som sunde, og som vil indgå som en del af deres lovfæstede kapital.
  Den offentlige indgriben, som i programmet anslås til 10 mia. EUR (ca. 0,7 % af BNP), skal være af midlertidig karakter, og banker, der benytter sig af ordningen, skal forpligte sig til at yde lån til husholdninger og SMV'er på rimelige vilkår. |
| --- | --- |

(10)

I slutningen af 2008 vedtog de italienske myndigheder en række foranstaltninger for at beskytte sparerne og bevare bankernes likviditet og kapital. De gør det muligt for regeringen indtil udgangen af 2009 at tilføre kapital til bankerne, når dette er nødvendigt, og stille garanti for bankernes indgåelse af nye forpligtelser i op til fem år. Desuden blev der indført en supplerende statsgaranti for detailbankernes indlån, hvilket styrkede den i forvejen relativt høje beskyttelse, som sikres af bankernes indskudsgarantiordning (op til godt 100 000 EUR). For at styrke de samlede muligheder for at finansiere den økonomiske aktivitet har finans- og økonomiministeriet desuden fået bemyndigelse til at kautionere for finansielle instrumenter udstedt af banker, der er godkendt som sunde, og som vil indgå som en del af deres lovfæstede kapital.

Den offentlige indgriben, som i programmet anslås til 10 mia. EUR (ca. 0,7 % af BNP), skal være af midlertidig karakter, og banker, der benytter sig af ordningen, skal forpligte sig til at yde lån til husholdninger og SMV'er på rimelige vilkår.

| (11) | Regeringen har inden for rammerne af en stort set neutral finanspolitisk stilling truffet foranstaltninger, der skal støtte økonomien i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og som beløber sig til omkring 0,4 % af BNP i 2009 og 0,2 % i 2010. Budgetvirkningen af disse foranstaltninger vil ifølge officielle skøn blive fuldt opvejet af engangsindtægter og visse permanente skattestigninger, der især hidrører fra bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse. Foranstaltninger med henblik på at opretholde husholdningernes disponible indkomster og genoprette forbrugernes tillid omfatter en kontant engangsoverførsel til lavindkomstfamilier, udvidelse af arbejdsløshedsunderstøttelsen til at omfatte atypiske arbejdstagere og fastfrysning af nogle af forsyningsselskabernes takster. Støtten til virksomheder ydes hovedsagelig ved at udskyde fristerne for skatteindbetalinger og ved at sænke selskabsskatten. Gennem skattenedslag for resultatløn forsøger man at fremme produktiviteten og samtidig reducere lønomkostningerne. Endelig forsøger regeringen at omfordele ledige EU-midler og nationale midler for at fremskynde gennemførelsen af prioriterede infrastrukturprojekter. Foranstaltningerne er målrettede og rettidige, forudsat at de planlagte offentlige investeringer fremskyndes, og at foranstaltningerne som helhed forbliver midlertidige. Foranstaltningernes midlertidige karakter er således sikret, om end ikke i fuldt omfang. Pakken er en hensigtsmæssig reaktion på den økonomiske nedgang i lyset af den meget høje gældskvote. I denne forbindelse og på baggrund af behovet for at styrke produktiviteten og forbedre konkurrenceevnen udadtil er strukturreformer, herunder en styrkelse af konkurrencerammerne, af særlig betydning for Italien. En række annoncerede strukturelle foranstaltninger vil, hvis de træder i kraft allerede i 2009, kunne styrke genopretningen og økonomiens modstandsdygtighed yderligere. Foranstaltningerne omfatter initiativer til fremme af industriel innovation, anvendelse af vedvarende energikilder og energibesparelse og mindskelse af de administrative byrder. Arbejdsmarkedets parters seneste initiativ til at ændre rammerne for indgåelse af overenskomstaftaler kan sammen med de ovenfor nævnte skattemæssige incitamenter vedrørende resultatløn skabe større overensstemmelse mellem udviklingen i lønninger og produktivitet. Foranstaltningerne har tilknytning til den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(11)

Regeringen har inden for rammerne af en stort set neutral finanspolitisk stilling truffet foranstaltninger, der skal støtte økonomien i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og som beløber sig til omkring 0,4 % af BNP i 2009 og 0,2 % i 2010. Budgetvirkningen af disse foranstaltninger vil ifølge officielle skøn blive fuldt opvejet af engangsindtægter og visse permanente skattestigninger, der især hidrører fra bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse. Foranstaltninger med henblik på at opretholde husholdningernes disponible indkomster og genoprette forbrugernes tillid omfatter en kontant engangsoverførsel til lavindkomstfamilier, udvidelse af arbejdsløshedsunderstøttelsen til at omfatte atypiske arbejdstagere og fastfrysning af nogle af forsyningsselskabernes takster. Støtten til virksomheder ydes hovedsagelig ved at udskyde fristerne for skatteindbetalinger og ved at sænke selskabsskatten. Gennem skattenedslag for resultatløn forsøger man at fremme produktiviteten og samtidig reducere lønomkostningerne. Endelig forsøger regeringen at omfordele ledige EU-midler og nationale midler for at fremskynde gennemførelsen af prioriterede infrastrukturprojekter. Foranstaltningerne er målrettede og rettidige, forudsat at de planlagte offentlige investeringer fremskyndes, og at foranstaltningerne som helhed forbliver midlertidige. Foranstaltningernes midlertidige karakter er således sikret, om end ikke i fuldt omfang. Pakken er en hensigtsmæssig reaktion på den økonomiske nedgang i lyset af den meget høje gældskvote. I denne forbindelse og på baggrund af behovet for at styrke produktiviteten og forbedre konkurrenceevnen udadtil er strukturreformer, herunder en styrkelse af konkurrencerammerne, af særlig betydning for Italien. En række annoncerede strukturelle foranstaltninger vil, hvis de træder i kraft allerede i 2009, kunne styrke genopretningen og økonomiens modstandsdygtighed yderligere. Foranstaltningerne omfatter initiativer til fremme af industriel innovation, anvendelse af vedvarende energikilder og energibesparelse og mindskelse af de administrative byrder. Arbejdsmarkedets parters seneste initiativ til at ændre rammerne for indgåelse af overenskomstaftaler kan sammen med de ovenfor nævnte skattemæssige incitamenter vedrørende resultatløn skabe større overensstemmelse mellem udviklingen i lønninger og produktivitet. Foranstaltningerne har tilknytning til den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse.

| (12) | Efter en yderligere stigning i 2009 forventes underskuddet gradvis mindsket i løbet af programperioden. Et fald i det samlede underskud til under 3 % af BNP inden 2011, som forventet i programmet, vil imidlertid kræve en stram finansiel disciplin og vilje til at vedtage yderligere foranstaltninger, hvis det viser sig nødvendigt. Gældskvoten vil være stigende i løbet af programperioden og fjerne sig yderligere fra referenceværdien. |
| --- | --- |

(12)

Efter en yderligere stigning i 2009 forventes underskuddet gradvis mindsket i løbet af programperioden. Et fald i det samlede underskud til under 3 % af BNP inden 2011, som forventet i programmet, vil imidlertid kræve en stram finansiel disciplin og vilje til at vedtage yderligere foranstaltninger, hvis det viser sig nødvendigt. Gældskvoten vil være stigende i løbet af programperioden og fjerne sig yderligere fra referenceværdien.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (3). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (3).

Den generelle konklusion er, at finanspolitikken og den økonomiske genopretningspakke for 2009 er i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og kan betragtes som hensigtsmæssig i lyset af den meget høje gældskvote. På baggrund af det kraftige økonomiske tilbageslag som følge af den finansielle krise forventes det samlede underskud at stige betydeligt i 2009 til over referenceværdien på 3 % af BNP. I henhold til programmet forventes der i 2010 og 2011 en udgiftsbaseret tilpasning, som vil få underskuddet ned på knap 3 % i 2011. Imidlertid kan det blive vanskeligt at realisere målsætningen for underskuddet i programperioden, hvis den økonomiske vækst bliver lavere end forventet. Desuden kan der opstå problemer med at gennemføre den planlagte tilbageholdenhed med hensyn til de primære udgifter, selv om den forbedrede budgetmæssige ramme vil forbedre vilkårene for budgetdisciplin og effektiv udgiftsanvendelse. Gældskvoten forventes øget fra 104,1 % af BNP i 2007 til over 111 % af BNP ved udgangen af programperioden. Bruttogældskvoten kan stige yderligere som følge af mulige kapitalindsprøjtninger i banksektoren. Endelig kan betydelige strukturelle svagheder fortsat hindre en vedvarende produktivitetsvækst i Italien og forværre landets konkurrenceevne over for udlandet, samtidig med at den nuværende fordeling af de sociale udgifter ikke fremmer tilpasningen på arbejdsmarkedet.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Italien til

| i) | at gennemføre den planlagte finanspolitik for 2009 og nøje følge den tilpasninglinje, som er planlagt for programperioden, for at sikre, at den meget høje gældskvote følger en vedvarende og nedadgående kurve, og at bæredygtigheden i de offentlige finanser fastholdes på lang sigt |
| --- | --- |

i)

at gennemføre den planlagte finanspolitik for 2009 og nøje følge den tilpasninglinje, som er planlagt for programperioden, for at sikre, at den meget høje gældskvote følger en vedvarende og nedadgående kurve, og at bæredygtigheden i de offentlige finanser fastholdes på lang sigt

| ii) | at videreføre resultaterne med at forbedre den budgetmæssige styring og arbejdet med en ny ramme for finanspolitisk føderalisme, som sikrer ansvarlighed hos lokale myndigheder og støtter budgetdisciplin |
| --- | --- |

ii)

at videreføre resultaterne med at forbedre den budgetmæssige styring og arbejdet med en ny ramme for finanspolitisk føderalisme, som sikrer ansvarlighed hos lokale myndigheder og støtter budgetdisciplin

| iii) | at videreføre bestræbelserne på at forbedre kvaliteten i de offentlige finanser ved at fokusere på effektivitet i udgifterne og deres sammensætning og ved at omfordele sociale udgifter for at åbne op for en mere omfattende og ensartet arbejdsløshedsunderstøttelsesordning, som sikrer hensigtsmæssige beskæftigelsesincitamenter og en effektiv aktiveringspolitik uden at svække den finansielle konsolidering. |
| --- | --- |

iii)

at videreføre bestræbelserne på at forbedre kvaliteten i de offentlige finanser ved at fokusere på effektivitet i udgifterne og deres sammensætning og ved at omfordele sociale udgifter for at åbne op for en mere omfattende og ensartet arbejdsløshedsunderstøttelsesordning, som sikrer hensigtsmæssige beskæftigelsesincitamenter og en effektiv aktiveringspolitik uden at svække den finansielle konsolidering.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP feb.2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | 1,0 |
| KOM jan. 2009 | 1,5 | – 0,6 | – 2,0 | 0,3 | — |
| SP nov. 2007 | 1,9 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,8 |
| HICP-inflation
  (%) | SP feb.2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 |
| KOM jan. 2009 | 2,0 | 3,5 | 1,2 | 2,2 | — |
| SP nov. 2007 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 1,8 | 1,9 |
| Outputgab (4)

  (% af potentielt BNP) | SP feb.2009 | 1,7 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | – 2,5 |
| KOM jan. 2009 (5) | 1,8 | 0,3 | – 2,3 | – 2,7 | — |
| SP nov. 2007 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 | – 0,6 |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP feb.2009 | – 1,6 | – 1,6 | – 1,3 | – 1,1 | – 0,9 |
| KOM jan. 2009 | – 1,6 | – 2,2 | – 1,3 | – 1,5 | — |
| SP nov. 2007 | – 1,3 | – 0,8 | – 0,6 | – 0,4 | – 0,2 |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP feb.2009 | 46,6 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,6 |
| KOM jan. 2009 | 46,6 | 46,4 | 46,5 | 46,5 | — |
| SP nov. 2007 | 46,2 | 46,3 | 45,9 | 45,8 | 45,7 |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP feb.2009 | 48,2 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 |
| KOM jan. 2009 | 48,2 | 49,2 | 50,3 | 50,2 | — |
| SP nov. 2007 | 48,6 | 48,5 | 47,9 | 47,3 | 47,0 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP feb.2009 | – 1,6 | – 2,6 | – 3,7 | – 3,3 | – 2,9 |
| KOM jan. 2009 | – 1,6 | – 2,8 | – 3,8 | – 3,7 | — |
| SP nov. 2007 | – 2,4 | – 2,2 | – 1,5 | – 0,7 | 0,0 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP feb.2009 | 3,4 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 |
| KOM jan. 2009 | 3,4 | 2,3 | 1,0 | 1,2 | — |
| SP nov. 2007 | 2,5 | 2,6 | 3,4 | 4,2 | 4,9 |
| Konjunkturkorrigeret saldo (4)

  (% af BNP) | SP feb.2009 | – 2,4 | – 2,7 | – 2,6 | – 1,9 | – 1,6 |
| KOM jan. 2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,4 | — |
| SP nov. 2007 | – 2,0 | – 1,9 | – 1,2 | – 0,4 | 0,2 |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | SP feb.2009 | – 2,5 | – 2,9 | – 2,7 | – 2,0 | – 1,7 |
| KOM jan. 2009 | – 2,6 | – 3,1 | – 2,8 | – 2,5 | — |
| SP nov. 2007 | – 2,2 | – 2,0 | – 1,3 | – 0,5 | 0,2 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP feb.2009 | 104,1 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 |
| KOM jan. 2009 | 104,1 | 105,7 | 109,3 | 110,3 | — |
| SP nov. 2007 | 105,0 | 103,5 | 101,5 | 98,5 | 95,1 |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

SP feb.2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

1,0

KOM jan. 2009

1,5

– 0,6

– 2,0

0,3

—

SP nov. 2007

1,9

1,5

1,6

1,7

1,8

HICP-inflation

(%)

SP feb.2009

2,0

3,5

1,2

1,7

2,0

KOM jan. 2009

2,0

3,5

1,2

2,2

—

SP nov. 2007

1,9

2,0

2,0

1,8

1,9

Outputgab (4)

(% af potentielt BNP)

SP feb.2009

1,7

0,3

– 2,3

– 2,7

– 2,5

KOM jan. 2009 (5)

1,8

0,3

– 2,3

– 2,7

—

SP nov. 2007

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

– 0,6

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP feb.2009

– 1,6

– 1,6

– 1,3

– 1,1

– 0,9

KOM jan. 2009

– 1,6

– 2,2

– 1,3

– 1,5

—

SP nov. 2007

– 1,3

– 0,8

– 0,6

– 0,4

– 0,2

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP feb.2009

46,6

46,4

46,8

46,8

46,6

KOM jan. 2009

46,6

46,4

46,5

46,5

—

SP nov. 2007

46,2

46,3

45,9

45,8

45,7

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP feb.2009

48,2

49,0

50,5

50,0

49,5

KOM jan. 2009

48,2

49,2

50,3

50,2

—

SP nov. 2007

48,6

48,5

47,9

47,3

47,0

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP feb.2009

– 1,6

– 2,6

– 3,7

– 3,3

– 2,9

KOM jan. 2009

– 1,6

– 2,8

– 3,8

– 3,7

—

SP nov. 2007

– 2,4

– 2,2

– 1,5

– 0,7

0,0

Primær saldo

(% af BNP)

SP feb.2009

3,4

2,5

1,3

1,9

2,6

KOM jan. 2009

3,4

2,3

1,0

1,2

—

SP nov. 2007

2,5

2,6

3,4

4,2

4,9

Konjunkturkorrigeret saldo (4)

(% af BNP)

SP feb.2009

– 2,4

– 2,7

– 2,6

– 1,9

– 1,6

KOM jan. 2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,4

—

SP nov. 2007

– 2,0

– 1,9

– 1,2

– 0,4

0,2

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

SP feb.2009

– 2,5

– 2,9

– 2,7

– 2,0

– 1,7

KOM jan. 2009

– 2,6

– 3,1

– 2,8

– 2,5

—

SP nov. 2007

– 2,2

– 2,0

– 1,3

– 0,5

0,2

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP feb.2009

104,1

105,9

110,5

112,0

111,6

KOM jan. 2009

104,1

105,7

109,3

110,3

—

SP nov. 2007

105,0

103,5

101,5

98,5

95,1

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognoser fra januar 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I de fakultative data savnes der oplysninger om udgiftskategorier og nærmere oplysninger om udviklingen i fordelingen af det offentliges gæld.

(4)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(5)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,1 %, 0,9 %, 0,6 % og 0,7 % i perioden 2007-2010.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,1 % af BNP i 2007, 0,2 % i 2008 og 0,1 % i 2009-2011; alle foranstaltninger er underskudsformindskende i henhold til det seneste program og Kommissionens foreløbige prognose fra januar.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM) og beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/8

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Litauens opdaterede konvergensprogram, 2008-2011

(2009/C 70/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2008-2010. |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2008-2010.

| (2) | Litauens økonomi kom i 2008 ind i en periode med hurtig afmatning efter et længerevarende opsving med udgangspunkt i væksten i den hjemlige efterspørgsel, som begyndte i 2003. Inden for rammerne af landets currency board-arrangement blev de monetære vilkår og kreditvilkårene skærpet i 2008 grundet en forværring af landets risikoprofil og en fortsat appreciering af den reale effektive valutakurs. Perioden med den seneste tids høje vækst forårsagede et overophedningspres, således at de makroøkonomiske ubalancer blev forstærket, og inflationen og det eksterne underskud toppede i den første halvdel af 2008. Lønstigningerne oversteg klart produktivitetsstigningen, hvilket svækkede landets konkurrenceevne. Finanspolitikken var ekspansiv i hele opsvingsperioden, og der blev ikke opbygget reserver for at tage højde for konjunkturændringer. Litauens store eksterne ubalancer øgede landets sårbarhed i betragtning af de strammere globale kreditvilkår og lavere vækst på eksportmarkederne. Den globale finanskrise og den svage udenlandske efterspørgsel forventes at bidrage til det fortsatte fald i den hjemlige efterspørgsel og medvirke til den økonomiske nedgang. Den umiddelbare økonomipolitiske udfordring for Litauen er at håndtere den økonomiske afmatning, således at den makroøkonomiske stabilitet opretholdes. I betragtning af behovet for at korrigere landets store ubalancer vedtog myndighederne i december 2008 en finanspolitisk krisepakke for at lette tilpasningsprocessen og medvirke til at opretholde tilliden til markedet. Det skulle også begrænse en forværring af underskuddet på de offentlige finanser under afmatningen. |
| --- | --- |

(2)

Litauens økonomi kom i 2008 ind i en periode med hurtig afmatning efter et længerevarende opsving med udgangspunkt i væksten i den hjemlige efterspørgsel, som begyndte i 2003. Inden for rammerne af landets currency board-arrangement blev de monetære vilkår og kreditvilkårene skærpet i 2008 grundet en forværring af landets risikoprofil og en fortsat appreciering af den reale effektive valutakurs. Perioden med den seneste tids høje vækst forårsagede et overophedningspres, således at de makroøkonomiske ubalancer blev forstærket, og inflationen og det eksterne underskud toppede i den første halvdel af 2008. Lønstigningerne oversteg klart produktivitetsstigningen, hvilket svækkede landets konkurrenceevne. Finanspolitikken var ekspansiv i hele opsvingsperioden, og der blev ikke opbygget reserver for at tage højde for konjunkturændringer. Litauens store eksterne ubalancer øgede landets sårbarhed i betragtning af de strammere globale kreditvilkår og lavere vækst på eksportmarkederne. Den globale finanskrise og den svage udenlandske efterspørgsel forventes at bidrage til det fortsatte fald i den hjemlige efterspørgsel og medvirke til den økonomiske nedgang. Den umiddelbare økonomipolitiske udfordring for Litauen er at håndtere den økonomiske afmatning, således at den makroøkonomiske stabilitet opretholdes. I betragtning af behovet for at korrigere landets store ubalancer vedtog myndighederne i december 2008 en finanspolitisk krisepakke for at lette tilpasningsprocessen og medvirke til at opretholde tilliden til markedet. Det skulle også begrænse en forværring af underskuddet på de offentlige finanser under afmatningen.

| (3) | I det makroøkonomiske scenario, som programmet bygger på, skønnes den reelle BNP-vækst at være på 3,5 % i 2008. Der forventes en kraftig nedgang på 4,8 % i 2009 og et yderligere mindre fald på 0,2 % i 2010, inden væksten forventes at stige til 4,5 % i 2011. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på troværdige vækstantagelser indtil 2009 og på særdeles optimistiske vækstantagelser for de efterfølgende år. Vækstantagelserne forekommer optimistiske fra 2010, i betragtning af at de forværrede vækstperspektiver hos handelspartnerlandene og den hjemlige efterspørgsel i Litauen som følge af kreditstramningen formodentlig er mere udtalte og længerevarende end antaget i programmet. Det anslåede vækstpotentiale i 2011 er snarere sat lidt for højt. Programmets inflationsprognose er realistisk for 2009, hvorimod den forekommer for lav i 2010, især på grund af indvirkningen på energipriserne efter lukningen af atomkraftværket Ignalina, der er planlagt til slutningen af 2009. Sammenlignet med den foreløbige prognose fra januar 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene forudses det i programmet, at der rettes meget hurtigere op på de eksterne ubalancer i 2009, der skyldes faldet i den hjemlige efterspørgsel og udviklingen på eksportmarkederne, som for begges vedkommende er kraftigere end antaget i konvergensprogrammet. |
| --- | --- |

(3)

I det makroøkonomiske scenario, som programmet bygger på, skønnes den reelle BNP-vækst at være på 3,5 % i 2008. Der forventes en kraftig nedgang på 4,8 % i 2009 og et yderligere mindre fald på 0,2 % i 2010, inden væksten forventes at stige til 4,5 % i 2011. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på troværdige vækstantagelser indtil 2009 og på særdeles optimistiske vækstantagelser for de efterfølgende år. Vækstantagelserne forekommer optimistiske fra 2010, i betragtning af at de forværrede vækstperspektiver hos handelspartnerlandene og den hjemlige efterspørgsel i Litauen som følge af kreditstramningen formodentlig er mere udtalte og længerevarende end antaget i programmet. Det anslåede vækstpotentiale i 2011 er snarere sat lidt for højt. Programmets inflationsprognose er realistisk for 2009, hvorimod den forekommer for lav i 2010, især på grund af indvirkningen på energipriserne efter lukningen af atomkraftværket Ignalina, der er planlagt til slutningen af 2009. Sammenlignet med den foreløbige prognose fra januar 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene forudses det i programmet, at der rettes meget hurtigere op på de eksterne ubalancer i 2009, der skyldes faldet i den hjemlige efterspørgsel og udviklingen på eksportmarkederne, som for begges vedkommende er kraftigere end antaget i konvergensprogrammet.

| (4) | I de foreløbige prognoser udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 beregnet til 2,9 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 0,5 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Dette resultat, der er langt værre end forventet, afspejler hovedsageligt betydelige udgiftsoverskridelser i forbindelse med lønningerne i den offentlige sektor og overførselsindkomsterne for familier og pensionister som følge af politikbeslutninger, der er vedtaget i løbet af året, og som således ikke indgår i budgettet for 2008, og i mindre omfang skatteindtægterne, der er lavere end oprindeligt anslået af myndighederne, især som følge af den kraftige afmatning af den økonomiske aktivitet i slutningen af året. Udgifter til investering og udnyttelsen af EU-midler var lavere end forventet. |
| --- | --- |

(4)

I de foreløbige prognoser udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene er underskuddet på de offentlige finanser for 2008 beregnet til 2,9 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 0,5 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. Dette resultat, der er langt værre end forventet, afspejler hovedsageligt betydelige udgiftsoverskridelser i forbindelse med lønningerne i den offentlige sektor og overførselsindkomsterne for familier og pensionister som følge af politikbeslutninger, der er vedtaget i løbet af året, og som således ikke indgår i budgettet for 2008, og i mindre omfang skatteindtægterne, der er lavere end oprindeligt anslået af myndighederne, især som følge af den kraftige afmatning af den økonomiske aktivitet i slutningen af året. Udgifter til investering og udnyttelsen af EU-midler var lavere end forventet.

| (5) | Den nye regering, der tiltrådte den 9. december 2008, vedtog et program med en særdeles stram finanspolitik. I tråd hermed indeholder budgettet for 2009, som parlamentet vedtog den 22. december 2008, en finanspolitisk konsolideringspakke, der havde til formål at genetablere tilliden til markedet og begrænse regeringens finansieringsbehov. Den finanspolitiske konsolidering er baseret på en omfattende skattereform og væsentlige nedskæringer i budgetudgifterne, som begge forventes i ligeligt omfang at bidrage til den finanspolitiske konsolidering. Budgettet sigter mod et underskud på de offentlige finanser på 2,1 % af BNP, hvilket ville have været væsentligt højere uden konsolideringsforanstaltninger. Skatteændringerne har til formål at flytte skattebyrden fra direkte til indirekte skatter og fra arbejde til kapital og gøre skattegrundlaget bredere ved at fjerne skattefritagelserne. De væsentligste indtægtsrelaterede foranstaltninger omfatter en stigning på 1 procentpoint i moms og punktafgifter, et fald på 3 procentpoint i den personlige indkomstskat ledsaget af begrænsninger i udnyttelsen af den skattefrie bundgrænse og en stigning på 5 procentpoint i selskabsskatten såvel som fjernelsen af de fleste moms- og indkomstskattefritagelser samt udvidelsen af skattegrundlaget, især ved at integrere flere personer i det sociale sikringssystem. Den forventede nettoindvirkning af disse skatteændringer ifølge programmet er på ca. 1,8 % af BNP. I henhold til budgettet planlægges der også store udgiftsnedskæringer på skønsmæssigt ca. 2 % af BNP, herunder lønningerne i den offentlige sektor, andre løbende udgifter og planlagte investeringer.
  Nogle af de foranstaltninger, som budgettet bygger på, er imidlertid blevet forkastet af parlamentet enten helt eller delvist og skal derfor erstattes af nye foranstaltninger. Den overordnede finanspolitiske linje i 2009 målt ud fra reduktionen af den strukturelle saldo på 3 % af BNP (konjunkturkorrigeret for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), skønnes at blive særdeles restriktiv (3). |
| --- | --- |

(5)

Den nye regering, der tiltrådte den 9. december 2008, vedtog et program med en særdeles stram finanspolitik. I tråd hermed indeholder budgettet for 2009, som parlamentet vedtog den 22. december 2008, en finanspolitisk konsolideringspakke, der havde til formål at genetablere tilliden til markedet og begrænse regeringens finansieringsbehov. Den finanspolitiske konsolidering er baseret på en omfattende skattereform og væsentlige nedskæringer i budgetudgifterne, som begge forventes i ligeligt omfang at bidrage til den finanspolitiske konsolidering. Budgettet sigter mod et underskud på de offentlige finanser på 2,1 % af BNP, hvilket ville have været væsentligt højere uden konsolideringsforanstaltninger. Skatteændringerne har til formål at flytte skattebyrden fra direkte til indirekte skatter og fra arbejde til kapital og gøre skattegrundlaget bredere ved at fjerne skattefritagelserne. De væsentligste indtægtsrelaterede foranstaltninger omfatter en stigning på 1 procentpoint i moms og punktafgifter, et fald på 3 procentpoint i den personlige indkomstskat ledsaget af begrænsninger i udnyttelsen af den skattefrie bundgrænse og en stigning på 5 procentpoint i selskabsskatten såvel som fjernelsen af de fleste moms- og indkomstskattefritagelser samt udvidelsen af skattegrundlaget, især ved at integrere flere personer i det sociale sikringssystem. Den forventede nettoindvirkning af disse skatteændringer ifølge programmet er på ca. 1,8 % af BNP. I henhold til budgettet planlægges der også store udgiftsnedskæringer på skønsmæssigt ca. 2 % af BNP, herunder lønningerne i den offentlige sektor, andre løbende udgifter og planlagte investeringer.

Nogle af de foranstaltninger, som budgettet bygger på, er imidlertid blevet forkastet af parlamentet enten helt eller delvist og skal derfor erstattes af nye foranstaltninger. Den overordnede finanspolitiske linje i 2009 målt ud fra reduktionen af den strukturelle saldo på 3 % af BNP (konjunkturkorrigeret for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), skønnes at blive særdeles restriktiv (3).

| (6) | Hovedmålet med den mellemfristede budgetstrategi i programmet er senest i 2010 at opfylde den mellemfristede målsætning med et strukturelt underskud på de offentlige finanser på 1 % af BNP og sikre et globalt budget i balance i de efterfølgende år. Det overordnede globale underskud på de offentlige finanser forventes at falde til 1 % af BNP i 2010 og være i balance i 2011. Tilpasningen forventes at blive opnået gennem en væsentlig stigning i indtægtskvoten i forhold til BNP og et beskedent fald i udgiftskvoten. Regeringen har indledt en mere detaljeret gennemgang af de løbende udgifter, herunder også beskæftigelsen i den offentlige sektor, hvilket kan føre til forslag om yderligere udgiftsbesparelser i de kommende år. Indtægtsstigninger kan hovedsageligt forklares ved de skatteændringer, der er taget højde for i budgettet for 2009. Imidlertid erkendes det udtrykkeligt i programmet, at hvis man ønsker at opnå de budgetmål, som er angivet i programmet, kræver det yderligere foranstaltninger på ca. 0,5 % af BNP i 2010 og ca. 1,5 % af BNP i 2011. |
| --- | --- |

(6)

Hovedmålet med den mellemfristede budgetstrategi i programmet er senest i 2010 at opfylde den mellemfristede målsætning med et strukturelt underskud på de offentlige finanser på 1 % af BNP og sikre et globalt budget i balance i de efterfølgende år. Det overordnede globale underskud på de offentlige finanser forventes at falde til 1 % af BNP i 2010 og være i balance i 2011. Tilpasningen forventes at blive opnået gennem en væsentlig stigning i indtægtskvoten i forhold til BNP og et beskedent fald i udgiftskvoten. Regeringen har indledt en mere detaljeret gennemgang af de løbende udgifter, herunder også beskæftigelsen i den offentlige sektor, hvilket kan føre til forslag om yderligere udgiftsbesparelser i de kommende år. Indtægtsstigninger kan hovedsageligt forklares ved de skatteændringer, der er taget højde for i budgettet for 2009. Imidlertid erkendes det udtrykkeligt i programmet, at hvis man ønsker at opnå de budgetmål, som er angivet i programmet, kræver det yderligere foranstaltninger på ca. 0,5 % af BNP i 2010 og ca. 1,5 % af BNP i 2011.

| (7) | Budgetresultaterne er behæftet med betydelige risici. Det vedrører alle år i programperioden: I 2009 er den største risiko, at indtægterne kan være betydeligt lavere end forventet i programmet, hovedsageligt i relation til den risiko, at vilkårlige indtægtsstigende foranstaltninger, herunder især stigende indirekte skatter, ikke vil føre til højere skatteindtægter, som planlagt i programmet, og at ikke alle foreslåede udgiftsnedskæringer vil blive gennemført, især ikke for så vidt angår subsidier og lønninger i den offentlige sektor; i 2010 og 2011 skyldes risikoen den forventede finanspolitiske konsolidering, som bygger på særdeles gunstige vækstantagelser og forudsætter yderligere foranstaltninger til støtte for budgetmålene. |
| --- | --- |

(7)

Budgetresultaterne er behæftet med betydelige risici. Det vedrører alle år i programperioden: I 2009 er den største risiko, at indtægterne kan være betydeligt lavere end forventet i programmet, hovedsageligt i relation til den risiko, at vilkårlige indtægtsstigende foranstaltninger, herunder især stigende indirekte skatter, ikke vil føre til højere skatteindtægter, som planlagt i programmet, og at ikke alle foreslåede udgiftsnedskæringer vil blive gennemført, især ikke for så vidt angår subsidier og lønninger i den offentlige sektor; i 2010 og 2011 skyldes risikoen den forventede finanspolitiske konsolidering, som bygger på særdeles gunstige vækstantagelser og forudsætter yderligere foranstaltninger til støtte for budgetmålene.

| (8) | Den langsigtede indvirkning af aldringen på budgettet er lavere end EU-gennemsnittet som følge af den allerede indledte pensionsreform. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet er imidlertid betydeligt værre end ved udgangsstillingen i det forrige program og forstærker den budgetmæssige indvirkning af befolkningens aldring på holdbarhedsgabet. Hvis man opnår store primære overskud på mellemlangt sigt som forudset i programmet, vil det medvirke til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser på mellemlangt sigt. |
| --- | --- |

(8)

Den langsigtede indvirkning af aldringen på budgettet er lavere end EU-gennemsnittet som følge af den allerede indledte pensionsreform. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet er imidlertid betydeligt værre end ved udgangsstillingen i det forrige program og forstærker den budgetmæssige indvirkning af befolkningens aldring på holdbarhedsgabet. Hvis man opnår store primære overskud på mellemlangt sigt som forudset i programmet, vil det medvirke til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser på mellemlangt sigt.

| (9) | Litauens mellemfristede budgetramme har ikke kunnet forhindre de seneste års udgiftsoverskridelser. En kraftig indtægtsstigning har gjort det lettere at foretage gentagne opjusteringer af udgiftsmålene, og på grund af valg er der yderligere pres på budgetrammen, hvilket fremgik af den seneste forværring af det globale underskud. Med henblik på at styrke budgetrammen blev der i november 2007 vedtaget en lov om finanspolitisk disciplin, herunder især en udgiftsregel. Men loven fokuserede på forberedelse og gennemførelse af det årlige budget, og der blev som sådan ikke indført flere af de nødvendige fremadrettede og mellemfristede elementer. Derfor er de nuværende rammer stadig svage for så vidt angår den mellemfristede planlægning og kontrollen med de offentlige finanser. Der er plads til at styrke planlægningen og fremme den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter, hvilket vil bidrage til at øge udgiftstilbageholdenheden. Desuden er det nødvendigt, at budgetrammen sikrer finanspolitisk konsolidering i gode økonomiske tider ved at forhindre, at yderligere indtægter medfører øgede udgifter. Åbenhed i hele budgetprocessen, herunder den korrekte rapportering af indtægter og udgifter, er fortsat utilstrækkelig, det gælder også sammenligneligheden af budgetindikatorerne på grundlag af kasseregnskabsprincippet og periodiseringsprincippet. |
| --- | --- |

(9)

Litauens mellemfristede budgetramme har ikke kunnet forhindre de seneste års udgiftsoverskridelser. En kraftig indtægtsstigning har gjort det lettere at foretage gentagne opjusteringer af udgiftsmålene, og på grund af valg er der yderligere pres på budgetrammen, hvilket fremgik af den seneste forværring af det globale underskud. Med henblik på at styrke budgetrammen blev der i november 2007 vedtaget en lov om finanspolitisk disciplin, herunder især en udgiftsregel. Men loven fokuserede på forberedelse og gennemførelse af det årlige budget, og der blev som sådan ikke indført flere af de nødvendige fremadrettede og mellemfristede elementer. Derfor er de nuværende rammer stadig svage for så vidt angår den mellemfristede planlægning og kontrollen med de offentlige finanser. Der er plads til at styrke planlægningen og fremme den bindende karakter af de mellemfristede udgiftslofter, hvilket vil bidrage til at øge udgiftstilbageholdenheden. Desuden er det nødvendigt, at budgetrammen sikrer finanspolitisk konsolidering i gode økonomiske tider ved at forhindre, at yderligere indtægter medfører øgede udgifter. Åbenhed i hele budgetprocessen, herunder den korrekte rapportering af indtægter og udgifter, er fortsat utilstrækkelig, det gælder også sammenligneligheden af budgetindikatorerne på grundlag af kasseregnskabsprincippet og periodiseringsprincippet.

| (10) | Med henblik på at stabilisere finanssektoren har de litauiske myndigheder i oktober 2008 øget indskudsgarantien fra ca. 22 000 EUR til 100 000 EUR, og indskudsgarantikvoten er blevet udvidet til 100 %. I programmet tages der højde for, at der er en eventuel risiko i forbindelse med indskudsgarantierne, hvor det samlede garanterede beløb ved slutningen af 2008 var på ca. 30 % af BNP. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på at stabilisere finanssektoren har de litauiske myndigheder i oktober 2008 øget indskudsgarantien fra ca. 22 000 EUR til 100 000 EUR, og indskudsgarantikvoten er blevet udvidet til 100 %. I programmet tages der højde for, at der er en eventuel risiko i forbindelse med indskudsgarantierne, hvor det samlede garanterede beløb ved slutningen af 2008 var på ca. 30 % af BNP.

| (11) | I overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i december, vedtog Litauen, som står over for store eksterne og interne ubalancer, en budgetpolitik, der tager sigte på at rette op på sådanne ubalancer. Da der er behov for at rette op på de økonomiske ubalancer, og det er vanskeligt at sikre ny finansiering på acceptable vilkår som følge af markedsrisikoen, er den planlagte restriktive finanspolitiske linje fra 2009 et passende svar på den makroøkonomiske og budgetmæssige situation. Der er blevet iværksat en omfattende skattereform og en lang række udgiftsbesparende foranstaltninger, herunder nedskæringer i offentlige lønninger i 2009. Endvidere ønsker de litauiske myndigheder at vedtage en omfattende pakke bestående af foranstaltninger, der skal støtte erhvervslivet ved at reducere de administrative byrder, forbedre adgangen til finansiering og lette eksporten og investeringerne. Et af de prioriterede områder omfatter moderniseringen af bygninger fra Sovjettiden for at forbedre energieffektiviteten. I den forbindelse vil Litauen fremskynde (og forenkle) udnyttelsen af EU-strukturmidler i tilfælde, hvor de forslag, som Kommissionen fremsætter under den europæiske økonomiske genopretningsplan, vil betyde større mulighed for at finansiere sådanne investeringer. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i december, vedtog Litauen, som står over for store eksterne og interne ubalancer, en budgetpolitik, der tager sigte på at rette op på sådanne ubalancer. Da der er behov for at rette op på de økonomiske ubalancer, og det er vanskeligt at sikre ny finansiering på acceptable vilkår som følge af markedsrisikoen, er den planlagte restriktive finanspolitiske linje fra 2009 et passende svar på den makroøkonomiske og budgetmæssige situation. Der er blevet iværksat en omfattende skattereform og en lang række udgiftsbesparende foranstaltninger, herunder nedskæringer i offentlige lønninger i 2009. Endvidere ønsker de litauiske myndigheder at vedtage en omfattende pakke bestående af foranstaltninger, der skal støtte erhvervslivet ved at reducere de administrative byrder, forbedre adgangen til finansiering og lette eksporten og investeringerne. Et af de prioriterede områder omfatter moderniseringen af bygninger fra Sovjettiden for at forbedre energieffektiviteten. I den forbindelse vil Litauen fremskynde (og forenkle) udnyttelsen af EU-strukturmidler i tilfælde, hvor de forslag, som Kommissionen fremsætter under den europæiske økonomiske genopretningsplan, vil betyde større mulighed for at finansiere sådanne investeringer. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan og de landespecifikke henstillinger, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse.

| (12) | Litauen har vedtaget et konsolideringsprogram, som er en passende foranstaltning til at korrigere de makroøkonomiske ubalancer. Budgetresultaterne er dog behæftet med betydelige risici. Desuden bør tilpasningen støttes af yderligere foranstaltninger, især i de sidste år af programperioden. Skønt sikkerhedsmargenen i forhold til de normale konjunkturudsving synes at være overholdt i programmet i alle år fra 2009, kan det være utilstrækkeligt til at forhindre en overskridelse af tærsklen på 3 % i 2009 og 2010, under hensyntagen til risiciene, især den alvorlige økonomiske afmatning. Den finanspolitiske linje forventes at være restriktiv fra 2009 til 2011, jf. ændringen i den strukturelle (primære) saldo. I forbindelse med Litauens ERM II-medlemskab og behovet for at forbedre økonomiens omkostningsmæssige konkurrenceevne er det berettiget at korrigere den tidligere høje vækst i lønningerne. |
| --- | --- |

(12)

Litauen har vedtaget et konsolideringsprogram, som er en passende foranstaltning til at korrigere de makroøkonomiske ubalancer. Budgetresultaterne er dog behæftet med betydelige risici. Desuden bør tilpasningen støttes af yderligere foranstaltninger, især i de sidste år af programperioden. Skønt sikkerhedsmargenen i forhold til de normale konjunkturudsving synes at være overholdt i programmet i alle år fra 2009, kan det være utilstrækkeligt til at forhindre en overskridelse af tærsklen på 3 % i 2009 og 2010, under hensyntagen til risiciene, især den alvorlige økonomiske afmatning. Den finanspolitiske linje forventes at være restriktiv fra 2009 til 2011, jf. ændringen i den strukturelle (primære) saldo. I forbindelse med Litauens ERM II-medlemskab og behovet for at forbedre økonomiens omkostningsmæssige konkurrenceevne er det berettiget at korrigere den tidligere høje vækst i lønningerne.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at Litauen i øjeblikket står over for en alvorlig afmatning i den hjemlige efterspørgsel efter flere år med økonomisk vækst, som lå over potentialet. Den tiltagende globale finanskrise og den aftagende udenlandske efterspørgsel bidrager til at forværre den økonomiske afmatning. I en længerevarende periode har lønstigningen langt oversteget produktivitetstilvæksten og således svækket landets konkurrenceevne og forringet mulighederne for en økonomisk genopretning via eksporten. Den offentlige saldo forværredes betydeligt i 2008 og afspejlede hovedsageligt en ekspansiv finanspolitik. Programmets underskudsmål udgør 2,1 % af BNP i 2009, og der forventes et gradvist fald i det globale underskud, hvorefter der vil være balance i 2011. Under hensyntagen til risiciene i forbindelse med det makroøkonomiske scenario og manglen på informationer om foranstaltningerne til støtte for den finanspolitiske konsolidering efter 2009 er budgetresultatet i programmet behæftet med betydelige risici med et globalt underskud på mere end 3 % af BNP i 2009 og 2010, hvorimod gælden forbliver et godt stykke under referenceniveauet på 60 % af BNP. Den planlagte restriktive finanspolitiske linje fra 2009 til 2011 er et passende svar for at rette op på de eksisterende ubalancer. Den nuværende budgetramme er ret svag for så vidt angår den mellemfristede planlægning og kontrollen med de offentlige finanser, især med hensyn til udgifterne.

På baggrund af ovenstående vurdering og som følge af behovet for at sikre en holdbar konvergens og en gnidningsløs deltagelse i ERM II opfordres Litauen til:

| i) | at gennemføre de foranstaltninger, der kræves for at opfylde budgetmålet i 2009, ved at prioritere udgifterne og fortsætte den ønskede finanspolitiske konsolidering på mellemlangt sigt |
| --- | --- |

i)

at gennemføre de foranstaltninger, der kræves for at opfylde budgetmålet i 2009, ved at prioritere udgifterne og fortsætte den ønskede finanspolitiske konsolidering på mellemlangt sigt

| ii) | at gennemføre løntilbageholdenhed i den offentlige sektor for at lette løntilpasningen i hele økonomien i forhold til produktiviteten og styrke den omkostningsmæssige konkurrenceevne |
| --- | --- |

ii)

at gennemføre løntilbageholdenhed i den offentlige sektor for at lette løntilpasningen i hele økonomien i forhold til produktiviteten og styrke den omkostningsmæssige konkurrenceevne

| iii) | at øge den finanspolitiske styring og åbenhed ved at styrke den mellemfristede budgetramme og udgiftsdisciplinen. |
| --- | --- |

iii)

at øge den finanspolitiske styring og åbenhed ved at styrke den mellemfristede budgetramme og udgiftsdisciplinen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP jan. 2009 | 8,9 | 3,5 | – 4,8 | – 0,2 | 4,5 |
| KOM jan. 2009 | 8,9 | 3,4 | – 4,0 | – 2,6 | — |
| KP dec. 2007 | 9,8 | 5,3 | 4,5 | 5,2 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP jan. 2009 | 5,8 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | – 0,1 |
| KOM jan. 2009 | 5,8 | 11,1 | 5,6 | 4,8 | — |
| KP dec. 2007 | 5,8 | 6,5 | 5,1 | 3,6 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | KP jan. 2009 | 7,1 | 5,4 | – 2,8 | – 5,7 | – 4,0 |
| KOM jan. 2009 (6) | 7,7 | 6,6 | – 0,5 | – 4,8 | — |
| KP dec. 2007 | 3,3 | 1,5 | – 0,4 | – 1,3 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP jan. 2009 | – 12,7 | – 10,2 | – 1,8 | – 4,7 | – 5,7 |
| KOM jan. 2009 | – 13,2 | – 10,7 | – 4,8 | – 4,7 | — |
| KP dec. 2007 | – 12,5 | – 12,7 | – 14,5 | – 15,4 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP jan. 2009 | 33,9 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 |
| KOM jan. 2009 | 33,9 | 33,9 | 34,8 | 36,0 | — |
| KP dec. 2007 | 35,5 | 37,4 | 38,6 | 39,4 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP jan. 2009 | 35,2 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 |
| KOM jan. 2009 | 35,2 | 36,8 | 37,8 | 39,4 | — |
| KP dec. 2007 | 36,4 | 37,9 | 38,5 | 38,6 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 2,1 | – 1,0 | 0,0 |
| KOM jan. 2009 | – 1,2 | – 2,9 | – 3,0 | – 3,4 | — |
| KP dec. 2007 | – 0,9 | – 0,5 | 0,2 | 0,8 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2009 | – 0,5 | – 2,3 | – 1,2 | 0,0 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 0,5 | – 2,2 | – 2,0 | – 2,3 | — |
| KP dec. 2007 | – 0,1 | 0,3 | 0,9 | 1,4 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | KP jan. 2009 | – 3,1 | – 4,4 | – 1,3 | 0,5 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 3,3 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | — |
| KP dec. 2007 | – 1,8 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | KP jan. 2009 | – 2,6 | – 4,9 | – 1,8 | 0,1 | 1,1 |
| KOM jan. 2009 | – 2,7 | – 4,6 | – 2,9 | – 2,1 | — |
| KP dec. 2007 | – 1,2 | – 0,9 | 0,3 | 1,1 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP jan. 2009 | 17,0 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 |
| KOM jan. 2009 | 17,0 | 17,1 | 20,0 | 23,3 | — |
| KP dec. 2007 | 17,6 | 17,2 | 15,0 | 14,0 | — |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

2011

Realt BNP

(% ændring)

KP jan. 2009

8,9

3,5

– 4,8

– 0,2

4,5

KOM jan. 2009

8,9

3,4

– 4,0

– 2,6

—

KP dec. 2007

9,8

5,3

4,5

5,2

—

HICP-inflation

(%)

KP jan. 2009

5,8

11,2

5,4

3,6

– 0,1

KOM jan. 2009

5,8

11,1

5,6

4,8

—

KP dec. 2007

5,8

6,5

5,1

3,6

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

KP jan. 2009

7,1

5,4

– 2,8

– 5,7

– 4,0

KOM jan. 2009 (6)

7,7

6,6

– 0,5

– 4,8

—

KP dec. 2007

3,3

1,5

– 0,4

– 1,3

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP jan. 2009

– 12,7

– 10,2

– 1,8

– 4,7

– 5,7

KOM jan. 2009

– 13,2

– 10,7

– 4,8

– 4,7

—

KP dec. 2007

– 12,5

– 12,7

– 14,5

– 15,4

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP jan. 2009

33,9

33,8

35,8

37,3

36,4

KOM jan. 2009

33,9

33,9

34,8

36,0

—

KP dec. 2007

35,5

37,4

38,6

39,4

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP jan. 2009

35,2

36,7

37,8

38,3

36,4

KOM jan. 2009

35,2

36,8

37,8

39,4

—

KP dec. 2007

36,4

37,9

38,5

38,6

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP jan. 2009

– 1,2

– 2,9

– 2,1

– 1,0

0,0

KOM jan. 2009

– 1,2

– 2,9

– 3,0

– 3,4

—

KP dec. 2007

– 0,9

– 0,5

0,2

0,8

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP jan. 2009

– 0,5

– 2,3

– 1,2

0,0

1,1

KOM jan. 2009

– 0,5

– 2,2

– 2,0

– 2,3

—

KP dec. 2007

– 0,1

0,3

0,9

1,4

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

KP jan. 2009

– 3,1

– 4,4

– 1,3

0,5

1,1

KOM jan. 2009

– 3,3

– 4,6

– 2,9

– 2,1

—

KP dec. 2007

– 1,8

– 0,9

0,3

1,1

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

KP jan. 2009

– 2,6

– 4,9

– 1,8

0,1

1,1

KOM jan. 2009

– 2,7

– 4,6

– 2,9

– 2,1

—

KP dec. 2007

– 1,2

– 0,9

0,3

1,1

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP jan. 2009

17,0

15,3

16,9

18,1

17,1

KOM jan. 2009

17,0

17,1

20,0

23,3

—

KP dec. 2007

17,6

17,2

15,0

14,0

—

Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra januar 2009 udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  Den i programmet planlagte strukturkonsolidering på omkring 4 procentpoint af BNP svarer til konsolideringspakkens nominelle værdi. Den afviger imidlertid fra den strukturelle saldo som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet, hvilket først og fremmest skyldes de forskellige skøn over potentiel vækst og outputgap.

(4)  Bl.a. mangler der data om delkomponenter af stock-flow-tilpasningen, overslag over bidrag til potentiel vækst og en række data om langsigtet holdbarhed.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 6,1 %, 4,5 %, 2,8 % og 1,8 % i perioden 2007-2010.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger modsvarer 0,6 % af BNP i 2007 og øger underskuddet; i 2008, 2009 og 2010 udgør de 0,5 % og reducerer alt i alt underskuddet; i henhold til Kommissionens tjenestegrenes foreløbige prognose fra januar 2009 er de på 0,6 % i 2007 og formindsker underskuddet.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/13

---

RÅDETS UDTALELSE

af 10. marts 2009

om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2008-2010

(2009/C 70/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

| (1) | Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2008-2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 10. marts 2009 gennemgik Rådet Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2008-2010 (2).

| (2) | Den økonomiske vækst er aftaget betydeligt som følge af den globale økonomiske afmatning og finanskrisen, hvilket kommer til udtryk i den faldende reale BNP-vækst, som er gået fra 5,2 % i 2007 til cirka 1 % i 2008. Ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 forventes den økonomiske aktivitet at falde med 0,9 % i 2009: Den luxembourgske økonomi, som er både meget åben og afhængig af finanssektorens resultater, vil blive ramt hårdt af det forventede fald i verdenshandelen og af finanskrisen, mens de offentlige udgifter og i nogen grad privatforbruget forventes at være de eneste faktorer, der støtter væksten. I bestræbelserne på at bekæmpe afmatningen skal der først og fremmest fokuseres på finanssektoren, hvis aktiviteter er stærkt internationaliserede, og på at støtte den hjemlige efterspørgsel. Afmatningen vil have omfattende virkninger på de offentlige finanser, da det forventede store overskud i 2008 forventes at blive forvandlet til et underskud i 2009, som vil blive endnu større i 2010. Denne forværring af den offentlige saldo tager også hensyn til virkningerne af de støtteforanstaltninger, der er blevet vedtaget i løbet af de seneste måneder, og som hovedsagelig består i store skattelettelser, især i den personlige indkomstskat, og en hastig fremskyndelse af gennemførelsen af offentlige investeringsprojekter. I betragtning af den gunstige budgetmæssige udgangsposition og den meget lave offentlige gæld er disse foranstaltninger passende og tilfredsstillende. |
| --- | --- |

(2)

Den økonomiske vækst er aftaget betydeligt som følge af den globale økonomiske afmatning og finanskrisen, hvilket kommer til udtryk i den faldende reale BNP-vækst, som er gået fra 5,2 % i 2007 til cirka 1 % i 2008. Ifølge den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra januar 2009 forventes den økonomiske aktivitet at falde med 0,9 % i 2009: Den luxembourgske økonomi, som er både meget åben og afhængig af finanssektorens resultater, vil blive ramt hårdt af det forventede fald i verdenshandelen og af finanskrisen, mens de offentlige udgifter og i nogen grad privatforbruget forventes at være de eneste faktorer, der støtter væksten. I bestræbelserne på at bekæmpe afmatningen skal der først og fremmest fokuseres på finanssektoren, hvis aktiviteter er stærkt internationaliserede, og på at støtte den hjemlige efterspørgsel. Afmatningen vil have omfattende virkninger på de offentlige finanser, da det forventede store overskud i 2008 forventes at blive forvandlet til et underskud i 2009, som vil blive endnu større i 2010. Denne forværring af den offentlige saldo tager også hensyn til virkningerne af de støtteforanstaltninger, der er blevet vedtaget i løbet af de seneste måneder, og som hovedsagelig består i store skattelettelser, især i den personlige indkomstskat, og en hastig fremskyndelse af gennemførelsen af offentlige investeringsprojekter. I betragtning af den gunstige budgetmæssige udgangsposition og den meget lave offentlige gæld er disse foranstaltninger passende og tilfredsstillende.

| (3) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, som ændret ved addendummet, forventes det reale BNP efter at være faldet fra 5,2 % i 2007 til 1,0 % i 2008 at falde med 0,9 % i 2009, inden det retter sig noget op og stiger med 1,4 % i 2010. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser for 2008 til 2010. Det er i fuld overensstemmelse med Kommissionens tjenestegrenes foreløbige prognose fra januar 2009. Programmets inflations- og lønudviklingsfremskrivninger forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(3)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, som ændret ved addendummet, forventes det reale BNP efter at være faldet fra 5,2 % i 2007 til 1,0 % i 2008 at falde med 0,9 % i 2009, inden det retter sig noget op og stiger med 1,4 % i 2010. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser for 2008 til 2010. Det er i fuld overensstemmelse med Kommissionens tjenestegrenes foreløbige prognose fra januar 2009. Programmets inflations- og lønudviklingsfremskrivninger forekommer realistiske.

| (4) | For 2008 anslås det offentlige overskud i programmets addendum til 2,0 % af BNP, hvilket skal ses i forhold til et mål på 0,8 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Dette resultat, som langt overstiger forventningerne sammenlignet med den forrige opdatering, skyldes i vid udstrækning basiseffekten af revisionen af det offentlige overskud i 2007, som blev opjusteret fra skønsmæssige 1 % af BNP til 3,2 % primært som følge af positive indtægtsoverraskelser.
  For 2008 blev denne udgangsposition, som var bedre end forventet, delvis udlignet af udgiftsstigninger, der var højere end forventet, navnlig i offentligt forbrug, offentlige investeringer og sociale overførsler. Denne stigning i det offentlige forbrug, som var hurtigere end forventet, kan til dels forklares ved ansættelse af nyt personale som følge af udvidelsen af universitetet i Luxembourg og andre offentlige forskningscentre. |
| --- | --- |

(4)

For 2008 anslås det offentlige overskud i programmets addendum til 2,0 % af BNP, hvilket skal ses i forhold til et mål på 0,8 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Dette resultat, som langt overstiger forventningerne sammenlignet med den forrige opdatering, skyldes i vid udstrækning basiseffekten af revisionen af det offentlige overskud i 2007, som blev opjusteret fra skønsmæssige 1 % af BNP til 3,2 % primært som følge af positive indtægtsoverraskelser.

For 2008 blev denne udgangsposition, som var bedre end forventet, delvis udlignet af udgiftsstigninger, der var højere end forventet, navnlig i offentligt forbrug, offentlige investeringer og sociale overførsler. Denne stigning i det offentlige forbrug, som var hurtigere end forventet, kan til dels forklares ved ansættelse af nyt personale som følge af udvidelsen af universitetet i Luxembourg og andre offentlige forskningscentre.

| (5) | Ifølge programmet forventes den offentlige saldo at forringes fra et overskud på 2 % af BNP i 2008 til et underskud på 0,6 % af BNP i 2009. Denne udvikling kan delvis forklares ved virkningerne af den økonomiske afmatning og de automatiske stabilisatorer, som reagerer herpå, og som navnlig påvirker skatteindtægterne fra finanssektoren. Underskuddet i 2009 er også en følge af de diskretionære foranstaltninger, der blev vedtaget i 2009-budgettet, herunder de foranstaltninger, der blev vedtaget som reaktion på den økonomiske afmatning i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, svarende til 1,75 % af BNP. 2009-budgettet indeholder store skattelettelser, især i den personlige indkomstskat, der på forhånd er sat til cirka 1,25 % af BNP, og samtidig er der planer om at fremskynde visse offentlige investeringsprojekter, der oprindeligt skulle iværksættes i 2010. Indtægterne forventes at falde med cirka 0,5 procentpoint af BNP i 2009. Dette fald inkluderer faldende indtægter fra de direkte skatter på 1 procentpoint af BNP som følge af skattelettelserne og virkningerne af krisen, mens socialbidrag og formueindkomster vil stige med cirka 0,25 procentpoint af BNP hver takket være eftervirkningerne af den stigende vækst i beskæftigelsen indtil udgangen af 2008 og renterne af støttelån til finanssektoren. Samtidig vil de offentlige udgifter i 2009 generelt stige med 2,25 procentpoint af BNP hovedsagelig som følge af betragtelige stigninger i det offentlige forbrug og de offentlige investeringer såvel som i sociale overførsler; sidstnævnte delvis på grund af, at ordningen med skattenedsættelser for børn er blevet erstattet med en ordning med skattegodtgørelser, og desuden på grund af den stigende arbejdsløshed, der forventes i 2009. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet forventes den offentlige saldo at forringes fra et overskud på 2 % af BNP i 2008 til et underskud på 0,6 % af BNP i 2009. Denne udvikling kan delvis forklares ved virkningerne af den økonomiske afmatning og de automatiske stabilisatorer, som reagerer herpå, og som navnlig påvirker skatteindtægterne fra finanssektoren. Underskuddet i 2009 er også en følge af de diskretionære foranstaltninger, der blev vedtaget i 2009-budgettet, herunder de foranstaltninger, der blev vedtaget som reaktion på den økonomiske afmatning i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, svarende til 1,75 % af BNP. 2009-budgettet indeholder store skattelettelser, især i den personlige indkomstskat, der på forhånd er sat til cirka 1,25 % af BNP, og samtidig er der planer om at fremskynde visse offentlige investeringsprojekter, der oprindeligt skulle iværksættes i 2010. Indtægterne forventes at falde med cirka 0,5 procentpoint af BNP i 2009. Dette fald inkluderer faldende indtægter fra de direkte skatter på 1 procentpoint af BNP som følge af skattelettelserne og virkningerne af krisen, mens socialbidrag og formueindkomster vil stige med cirka 0,25 procentpoint af BNP hver takket være eftervirkningerne af den stigende vækst i beskæftigelsen indtil udgangen af 2008 og renterne af støttelån til finanssektoren. Samtidig vil de offentlige udgifter i 2009 generelt stige med 2,25 procentpoint af BNP hovedsagelig som følge af betragtelige stigninger i det offentlige forbrug og de offentlige investeringer såvel som i sociale overførsler; sidstnævnte delvis på grund af, at ordningen med skattenedsættelser for børn er blevet erstattet med en ordning med skattegodtgørelser, og desuden på grund af den stigende arbejdsløshed, der forventes i 2009.

| (6) | Ifølge programmet stiger det samlede offentlige underskud fra 0,6 % af BNP i 2009 til 1,5 % af BNP i 2010, mens det primære underskud stiger fra 0,3 % til 1,2 % af BNP. Luxembourgs budgetmål på mellemlang sigt er et strukturelt underskud (dvs. et konjunkturkorrigeret underskud, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 0,75 % af BNP. Med udgangspunkt i programmets makroøkonomiske scenario og budgetmæssige fremskrivninger vil dette mellemfristede mål blive fuldt ud opfyldt i den omhandlede periode: Den strukturelle saldo, der er genberegnet ud fra den i fællesskab aftalte metode på grundlag af oplysningerne i programmet, forventes fortsat at være positiv efter et mindre fald fra et overskud på 0,6 % af BNP i 2009 til et overskud på 0,4 % af BNP i 2010. Den offentlige bruttogæld, som steg til det dobbelte fra 7 % af BNP i 2007 til 14,4 % af BNP i 2008 som følge af finansieringen af støttelånene til luxembourgske afdelinger af de systemisk relevante udenlandske banker, forventes at stige til 15 % af BNP i 2009 og til 17 % i 2010. På trods af fordoblingen i 2008 er den stadig langt den laveste i euroområdet. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmet stiger det samlede offentlige underskud fra 0,6 % af BNP i 2009 til 1,5 % af BNP i 2010, mens det primære underskud stiger fra 0,3 % til 1,2 % af BNP. Luxembourgs budgetmål på mellemlang sigt er et strukturelt underskud (dvs. et konjunkturkorrigeret underskud, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 0,75 % af BNP. Med udgangspunkt i programmets makroøkonomiske scenario og budgetmæssige fremskrivninger vil dette mellemfristede mål blive fuldt ud opfyldt i den omhandlede periode: Den strukturelle saldo, der er genberegnet ud fra den i fællesskab aftalte metode på grundlag af oplysningerne i programmet, forventes fortsat at være positiv efter et mindre fald fra et overskud på 0,6 % af BNP i 2009 til et overskud på 0,4 % af BNP i 2010. Den offentlige bruttogæld, som steg til det dobbelte fra 7 % af BNP i 2007 til 14,4 % af BNP i 2008 som følge af finansieringen af støttelånene til luxembourgske afdelinger af de systemisk relevante udenlandske banker, forventes at stige til 15 % af BNP i 2009 og til 17 % i 2010. På trods af fordoblingen i 2008 er den stadig langt den laveste i euroområdet.

| (7) | De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, synes i det store og hele at være i balance. På den anden side kunne det makroøkonomiske scenario vise sig ikke at holde. Især kunne privatforbruget vise sig at være mindre robust end forventet. Endvidere kunne virkningerne af krisen på skatteindtægterne, især fra finanssektoren, være større end det forventes aktuelt. På den anden side kan 2008-resultaterne blive bedre end forudset i programmet (således som det var tilfældet i 2007), eftersom budgetprognoserne i Luxembourg traditionelt er kendt for at være forsigtige. |
| --- | --- |

(7)

De risici, der knytter sig til programmets budgetfremskrivninger, synes i det store og hele at være i balance. På den anden side kunne det makroøkonomiske scenario vise sig ikke at holde. Især kunne privatforbruget vise sig at være mindre robust end forventet. Endvidere kunne virkningerne af krisen på skatteindtægterne, især fra finanssektoren, være større end det forventes aktuelt. På den anden side kan 2008-resultaterne blive bedre end forudset i programmet (således som det var tilfældet i 2007), eftersom budgetprognoserne i Luxembourg traditionelt er kendt for at være forsigtige.

| (8) | Hovedproblemet for Luxembourgs offentlige finanser er fortsat deres langsigtede holdbarhed i betragtning af den forventede meget store stigning i aldersrelaterede udgifter og det forhold, at der hidtil ikke er truffet foranstaltninger til at imødegå dette problem: De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den stigende ældrebyrde er blandt de største i EU, især under indflydelse af en meget betydelig forventet stigning i pensionsudgifterne. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet, som er bedre end udgangsstillingen i det forrige program, den lave gældssætning, de betydelige aktiver, der er akkumuleret på socialsikringsområdet, og et strukturelt overskud på den primære saldo bidrager til at opveje de fremskrevne langsigtede budgetvirkninger af den stigende ældrebyrde. Dette er imidlertid ikke nok til at dække den store stigning i aldersrelaterede udgifter. Høje primære overskud på mellemlang sigt og, som myndighederne erkender, foranstaltninger, der tager sigte på at dæmpe den stærke stigning i aldersrelaterede udgifter, bl.a. ved at hæve den reelle pensionsalder, ville bidrage til at reducere den mellemfristede risiko for de offentlige finansers holdbarhed. De risici for holdbarheden, der stammer fra foranstaltningerne til støtte for finanssektoren, der er blevet iværksat i de seneste måneder, synes ikke at være særlig store i den nuværende situation på trods af den store stigning i den offentlige gæld, som disse foranstaltninger forudsætter, om end de potentielle forpligtelser kan blive forholdsvis store, når det tages i betragtning, hvor stor finanssektoren er. Endvidere vil en stor del af de omkostninger (måske alle), der er affødt af støtteforanstaltningerne, kunne dækkes ind i fremtiden. |
| --- | --- |

(8)

Hovedproblemet for Luxembourgs offentlige finanser er fortsat deres langsigtede holdbarhed i betragtning af den forventede meget store stigning i aldersrelaterede udgifter og det forhold, at der hidtil ikke er truffet foranstaltninger til at imødegå dette problem: De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af den stigende ældrebyrde er blandt de største i EU, især under indflydelse af en meget betydelig forventet stigning i pensionsudgifterne. Budgetstillingen i 2008 som anslået i programmet, som er bedre end udgangsstillingen i det forrige program, den lave gældssætning, de betydelige aktiver, der er akkumuleret på socialsikringsområdet, og et strukturelt overskud på den primære saldo bidrager til at opveje de fremskrevne langsigtede budgetvirkninger af den stigende ældrebyrde. Dette er imidlertid ikke nok til at dække den store stigning i aldersrelaterede udgifter. Høje primære overskud på mellemlang sigt og, som myndighederne erkender, foranstaltninger, der tager sigte på at dæmpe den stærke stigning i aldersrelaterede udgifter, bl.a. ved at hæve den reelle pensionsalder, ville bidrage til at reducere den mellemfristede risiko for de offentlige finansers holdbarhed. De risici for holdbarheden, der stammer fra foranstaltningerne til støtte for finanssektoren, der er blevet iværksat i de seneste måneder, synes ikke at være særlig store i den nuværende situation på trods af den store stigning i den offentlige gæld, som disse foranstaltninger forudsætter, om end de potentielle forpligtelser kan blive forholdsvis store, når det tages i betragtning, hvor stor finanssektoren er. Endvidere vil en stor del af de omkostninger (måske alle), der er affødt af støtteforanstaltningerne, kunne dækkes ind i fremtiden.

| (9) | Strukturen i de offentlige finanser synes forholdsvis gunstig i Luxembourg: De offentlige udgifter og skattebyrderne er relativt lave, og såvel udgifts- som indtægtssystemerne synes relativt effektive sammenlignet med andre medlemsstater. Især er det offentlige forbrug og beskatningen af arbejdsindkomster på et forholdsvis lavt niveau, mens de offentlige investeringer er blandt de højeste i hele EU. |
| --- | --- |

(9)

Strukturen i de offentlige finanser synes forholdsvis gunstig i Luxembourg: De offentlige udgifter og skattebyrderne er relativt lave, og såvel udgifts- som indtægtssystemerne synes relativt effektive sammenlignet med andre medlemsstater. Især er det offentlige forbrug og beskatningen af arbejdsindkomster på et forholdsvis lavt niveau, mens de offentlige investeringer er blandt de højeste i hele EU.

| (10) | Med henblik på at stabilisere finanssektoren besluttede den luxembourgske regering i september og oktober 2008 at bevilge et konvertibelt lån til de lokale afdelinger af to store udenlandske banker til et samlet beløb af 2,776 mia. EUR (7,6 % af BNP). For at forbedre bankens adgang til finansielle midler blev det desuden besluttet at stille sikkerhed i en periode på ikke over tre år for de nye forpligtelser, som en af disse banker havde indgået over for institutionelle investorer. Endelig blev det for at genoprette indlånernes tillid besluttet at hæve det beløb, der er dækket af indlånsgarantien, fra 20 000 EUR til 100 000 EUR pr. konto. Det er værd at bemærke, at det offentlige har akkumuleret store finansielle aktiver fra gentagne overskud i de seneste årtier, hvortil kommer de lån, staten bevilgede afdelingerne af disse to udenlandske banker i slutningen af 2008. Disse aktiver beløb sig til cirka 32 % af BNP i 2008, hvoraf cirka en tredjedel forvaltes af de centrale myndigheder og to tredjedele af sygesikringen. Netto er det offentliges finansielle stilling følgelig overvejende positiv. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på at stabilisere finanssektoren besluttede den luxembourgske regering i september og oktober 2008 at bevilge et konvertibelt lån til de lokale afdelinger af to store udenlandske banker til et samlet beløb af 2,776 mia. EUR (7,6 % af BNP). For at forbedre bankens adgang til finansielle midler blev det desuden besluttet at stille sikkerhed i en periode på ikke over tre år for de nye forpligtelser, som en af disse banker havde indgået over for institutionelle investorer. Endelig blev det for at genoprette indlånernes tillid besluttet at hæve det beløb, der er dækket af indlånsgarantien, fra 20 000 EUR til 100 000 EUR pr. konto. Det er værd at bemærke, at det offentlige har akkumuleret store finansielle aktiver fra gentagne overskud i de seneste årtier, hvortil kommer de lån, staten bevilgede afdelingerne af disse to udenlandske banker i slutningen af 2008. Disse aktiver beløb sig til cirka 32 % af BNP i 2008, hvoraf cirka en tredjedel forvaltes af de centrale myndigheder og to tredjedele af sygesikringen. Netto er det offentliges finansielle stilling følgelig overvejende positiv.

| (11) | Der var allerede blevet truffet en række skattemæssige støtteforanstaltninger i budgettet for 2009, som blev udarbejdet, inden finanskrisen spidsede til. De bestod for størstedelens vedkommende i skattelettelser i indkomstskatten. Omkostningerne hertil anslås i programmet til cirka 1,2 % af BNP. Budgettet tog også højde for en nedsættelse af selskabsskatten, som vil påvirke indtægterne fra 2010 og fremover. Derudover har Luxembourg i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som blev vedtaget i december af Det Europæiske Råd, vedtaget en række andre støtteforanstaltninger, hvoriblandt de vigtigste vedrører fremskyndelse af de offentlige investeringer og subsidier til køb af energiøkonomiske varige forbrugsgoder og til energibesparende investeringer. Desuden vil staten refundere arbejdsgivernes andel af arbejdsløshedsunderstøttelsen til deltidsledige indtil udgangen af 2009. I alt vil disse incitamenter beløbe sig til cirka 1,75 % af BNP. Takket være det ganske pæne overskud i 2008 og den meget lave offentlige gæld er råderummet særligt stort i Luxembourg. De finanspolitiske incitamenter for 2009 og 2010 ser ud til at være et passende svar på den aktuelle økonomiske afmatning, selv om det for en stor dels vedkommende ikke er meningen, at incitamenterne skal være midlertidige; det gælder især lettelserne i indkomstskatten, som først og fremmest har til formål at kompensere for, at indkomstgrupperne i skattesystemet ikke er blevet indekseret siden 2001. Luxembourg har desuden truffet indtil flere foranstaltninger og vil i de kommende år træffe yderligere foranstaltninger for at skabe et mere attraktivt økonomisk miljø og for at gennemføre energi- og klimapakken. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. |
| --- | --- |

(11)

Der var allerede blevet truffet en række skattemæssige støtteforanstaltninger i budgettet for 2009, som blev udarbejdet, inden finanskrisen spidsede til. De bestod for størstedelens vedkommende i skattelettelser i indkomstskatten. Omkostningerne hertil anslås i programmet til cirka 1,2 % af BNP. Budgettet tog også højde for en nedsættelse af selskabsskatten, som vil påvirke indtægterne fra 2010 og fremover. Derudover har Luxembourg i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, som blev vedtaget i december af Det Europæiske Råd, vedtaget en række andre støtteforanstaltninger, hvoriblandt de vigtigste vedrører fremskyndelse af de offentlige investeringer og subsidier til køb af energiøkonomiske varige forbrugsgoder og til energibesparende investeringer. Desuden vil staten refundere arbejdsgivernes andel af arbejdsløshedsunderstøttelsen til deltidsledige indtil udgangen af 2009. I alt vil disse incitamenter beløbe sig til cirka 1,75 % af BNP. Takket være det ganske pæne overskud i 2008 og den meget lave offentlige gæld er råderummet særligt stort i Luxembourg. De finanspolitiske incitamenter for 2009 og 2010 ser ud til at være et passende svar på den aktuelle økonomiske afmatning, selv om det for en stor dels vedkommende ikke er meningen, at incitamenterne skal være midlertidige; det gælder især lettelserne i indkomstskatten, som først og fremmest har til formål at kompensere for, at indkomstgrupperne i skattesystemet ikke er blevet indekseret siden 2001. Luxembourg har desuden truffet indtil flere foranstaltninger og vil i de kommende år træffe yderligere foranstaltninger for at skabe et mere attraktivt økonomisk miljø og for at gennemføre energi- og klimapakken. Disse foranstaltninger skal ses i sammenhæng med den mellemfristede reformkøreplan, som Kommissionen fremsatte forslag om den 28. januar 2009 som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse.

| (12) | Den strukturelle saldo beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes at forblive positiv efter et fald fra 1,5 % af BNP i 2008 til 0,6 % af BNP i 2009 og til 0,4 % af BNP i 2010. Den overordnede finanspolitiske stilling er ekspansiv i 2009, hvilket afspejler den luxembourgske regerings reaktion på afmatningen, og let ekspansiv i 2010, selv om ændringerne i den strukturelle saldo er noget mindre end de incitamentsforanstaltninger, der er truffet. Den mellemfristede målsætning forventes at blive opfyldt i den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(12)

Den strukturelle saldo beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes at forblive positiv efter et fald fra 1,5 % af BNP i 2008 til 0,6 % af BNP i 2009 og til 0,4 % af BNP i 2010. Den overordnede finanspolitiske stilling er ekspansiv i 2009, hvilket afspejler den luxembourgske regerings reaktion på afmatningen, og let ekspansiv i 2010, selv om ændringerne i den strukturelle saldo er noget mindre end de incitamentsforanstaltninger, der er truffet. Den mellemfristede målsætning forventes at blive opfyldt i den omhandlede periode.

| (13) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (4). Desuden indeholder addendummet til programmet, der delvis erstatter det oprindelige makroøkonomiske og budgetmæssige scenario, ingen fremskrivninger for 2011 (5). |
| --- | --- |

(13)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og frivillige data (4). Desuden indeholder addendummet til programmet, der delvis erstatter det oprindelige makroøkonomiske og budgetmæssige scenario, ingen fremskrivninger for 2011 (5).

Den overordnede konklusion er, at de foranstaltninger, der er vedtaget som reaktion på afmatningen og fremlagt i addendummet til stabilitetsprogrammet, er passende og tilfredsstillende i betragtning af den sunde budgetmæssige udgangsposition. De er i det store og hele i overensstemmelse med principperne i den europæiske økonomiske genopretningsplan (rettidige, midlertidige og målrettede), selv om det ikke er meningen, at lettelserne i indkomstskatten, som blev vedtaget inden krisen spidsede til, skal være midlertidige. Som følge af den forventede kraftige økonomiske afmatning og de foranstaltninger, der er truffet i denne anledning, bliver der efter flere år med overskud underskud på den offentlige saldo i 2009, men underskuddet holder sig langt fra referenceværdien på 3 %, og den mellemfristede målsætning forventes at blive opfyldt i hele programperioden. De risici, der knytter sig til programmets budget, synes i det store og hele at være i balance. Der knytter sig dog stadig nogen tvivl til den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser, der i de kommende årtier må bære en særdeles tung byrde, eftersom stigningen i de aldersrelaterede offentlige udgifter forventes at blive en af de største i hele EU.

I lyset af ovenstående vurdering og den meget kraftige stigning i de aldersrelaterede udgifter, der forventes i de kommende årtier, opfordres Luxembourg til:

| i) | at gennemføre de finanspolitiske planer, bl.a. incitamentsforanstaltninger, i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten |
| --- | --- |

i)

at gennemføre de finanspolitiske planer, bl.a. incitamentsforanstaltninger, i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten

| ii) | at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre strukturelle reformforanstaltninger, navnlig på pensionsområdet. |
| --- | --- |

ii)

at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre strukturelle reformforanstaltninger, navnlig på pensionsområdet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP okt. 2008 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| KOM jan. 2009 | 5,2 | 1,0 | – 0,9 | 1,4 |
| SP nov. 2007 | 6,0 | 4,5 | 5,0 | 4,0 |
| HICP-inflation
  (%) | SP okt. 2008 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| KOM jan. 2009 | 2,7 | 4,1 | 0,6 | 2,5 |
| SP nov. 2007 | 2,3 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | SP okt. 2008 | 3,2 | 1,1 | – 2,5 | – 3,8 |
| KOM jan. 2009 (7) | 3,2 | 1,1 | – 2,3 | – 3,5 |
| SP nov. 2007 | 0,5 | 0,1 | 0,2 | – 0,8 |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP okt. 2008 | — | — | — | — |
| KOM jan. 2009 | — | — | — | — |
| SP nov. 2007 | — | — | — | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP okt. 2008 | 41,0 | 43,2 | 42,8 | 42,8 |
| KOM jan. 2009 | 41,0 | 43,6 | 44,0 | 42,9 |
| SP nov. 2007 | 38,5 | 37,8 | 37,9 | 37,8 |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP okt. 2008 | 37,8 | 41,2 | 43,4 | 44,3 |
| KOM jan. 2009 | 37,8 | 40,6 | 43,5 | 44,3 |
| SP nov. 2007 | 37,5 | 36,9 | 36,9 | 36,6 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP okt. 2008 | 3,2 | 2,0 | – 0,6 | – 1,5 |
| KOM jan. 2009 | 3,2 | 3,0 | 0,4 | – 1,4 |
| SP nov. 2007 | 1,0 | 0,8 | 1,0 | 1,2 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP okt. 2008 | 3,5 | 2,3 | – 0,3 | – 1,2 |
| KOM jan. 2009 | 3,5 | 3,3 | 1,0 | – 0,9 |
| SP nov. 2007 | 1,2 | 1,1 | 1,2 | 1,5 |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | SP okt. 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| SP nov. 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | SP okt. 2008 | 1,6 | 1,5 | 0,6 | 0,4 |
| KOM jan. 2009 | 1,6 | 2,4 | 1,6 | 0,3 |
| SP nov. 2007 | 0,7 | 0,8 | 0,9 | 1,6 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP okt. 2008 | 7,0 | 14,4 | 14,9 | 17,0 |
| KOM jan. 2009 | 7,0 | 14,4 | 15,0 | 15,1 |
| SP nov. 2007 | 6,9 | 7,1 | 7,2 | 7,0 |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

2007

2008

2009

2010

Realt BNP

(% ændring)

SP okt. 2008

5,2

1,0

– 0,9

1,4

KOM jan. 2009

5,2

1,0

– 0,9

1,4

SP nov. 2007

6,0

4,5

5,0

4,0

HICP-inflation

(%)

SP okt. 2008

2,7

4,1

0,6

2,5

KOM jan. 2009

2,7

4,1

0,6

2,5

SP nov. 2007

2,3

2,0

2,1

2,1

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

SP okt. 2008

3,2

1,1

– 2,5

– 3,8

KOM jan. 2009 (7)

3,2

1,1

– 2,3

– 3,5

SP nov. 2007

0,5

0,1

0,2

– 0,8

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP okt. 2008

—

—

—

—

KOM jan. 2009

—

—

—

—

SP nov. 2007

—

—

—

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP okt. 2008

41,0

43,2

42,8

42,8

KOM jan. 2009

41,0

43,6

44,0

42,9

SP nov. 2007

38,5

37,8

37,9

37,8

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP okt. 2008

37,8

41,2

43,4

44,3

KOM jan. 2009

37,8

40,6

43,5

44,3

SP nov. 2007

37,5

36,9

36,9

36,6

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP okt. 2008

3,2

2,0

– 0,6

– 1,5

KOM jan. 2009

3,2

3,0

0,4

– 1,4

SP nov. 2007

1,0

0,8

1,0

1,2

Primær saldo

(% af BNP)

SP okt. 2008

3,5

2,3

– 0,3

– 1,2

KOM jan. 2009

3,5

3,3

1,0

– 0,9

SP nov. 2007

1,2

1,1

1,2

1,5

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

SP okt. 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM jan. 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

SP nov. 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

SP okt. 2008

1,6

1,5

0,6

0,4

KOM jan. 2009

1,6

2,4

1,6

0,3

SP nov. 2007

0,7

0,8

0,9

1,6

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP okt. 2008

7,0

14,4

14,9

17,0

KOM jan. 2009

7,0

14,4

15,0

15,1

SP nov. 2007

6,9

7,1

7,2

7,0

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_da.htm.

(2)  Det oprindelige program fra oktober 2008 dækkede perioden 2008-2011. Imidlertid fremlagde de luxembourgske myndigheder den 2. februar et addendum, som erstattede det oprindelige makroøkonomiske og budgetmæssige scenario med et nyt, som var grundlæggende forskelligt fra det oprindelige, men som kun dækkede perioden 2008-2010. Kommissionens tjenestegrene havde derfor ikke mulighed for at vurdere det makroøkonomiske scenario og budgetmålene for 2011.

(3)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra januar 2009 fra Kommissionens tjenestegrene, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(4)  Først og fremmest er der ingen data om sektorspecifikke saldi, bortset fra den offentlige sektor.

(5)  I artikel 3, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 hedder det, at »oplysningerne om udviklingen i den offentlige underskudskvote og i gældskvoten samt om de centrale økonomiske antagelser [...] skal ud over det indeværende og det foregående år mindst dække de efterfølgende tre år«.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,2 % 3,2 %, 2,7 % og 2,8 % i perioden 2007-2010.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger repræsenterer 0 % af BNP i 2009, 2010 og 2011 i henhold til det seneste program og i Kommissionens foreløbige prognose fra januar.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens foreløbige prognoser fra januar 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/19 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/19

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5427 — Dexia Credit Local/Dexia Kommunalkredit Bank)

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 70/04)

Den 12. marts 2009 besluttede Kommissionen ikke at rejse indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og at erklære den forenelig med fællesmarkedet. Denne beslutning er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan fås:

| — | på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5427. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webstedet EUR-Lex under dokumentnummer 32009M5427. EUR-Lex giver online adgang til EU-retten (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/20

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(2009/C 70/05)

| Vedtagelsesdato | 25.2.2009 |
| --- | --- |
| Sag nr. | NN 116/02 ex N 563/02 |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging |
| Retsgrundlag | Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees |
| Foranstaltningens art | Engangskompensation |
| Formål | Dyrs og menneskers sundhed, forebyggelse af MPA-kontaminering; forhindre at kontaminerede produkter får adgang til fødevarekæden |
| Støtteform | Kompensation for gårdslagtning af svin, der mistænkes for at være kontamineret med MPA, da nogle svin fra disse gårde var blevet testet positive for MPA-kontaminering |
| Budget | 6 350 000 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 100 % af svinenes markedsværdi |
| Varighed | August — september 2002 |
| Erhvervssektorer | Landbrug (svineavl) |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit |
| Postbus 20401 |
| 2500 EK Den Haag |
| Nederland |

Vedtagelsesdato

25.2.2009

Sag nr.

NN 116/02 ex N 563/02

Medlemsstat

Nederlandene

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Tijdelijke noodmaatregel: overname varkens wegens MPA-verontreiniging

Retsgrundlag

Artikelen 93 en 26 van de wet op de bedrijfsorganisaties. Algemene Voorwaarden tijdelijke noodmatregel overname varkens wegens MPA-verontreiniging zoals vastgesteld door het Productschap Vee en Vlees

Foranstaltningens art

Engangskompensation

Formål

Dyrs og menneskers sundhed, forebyggelse af MPA-kontaminering; forhindre at kontaminerede produkter får adgang til fødevarekæden

Støtteform

Kompensation for gårdslagtning af svin, der mistænkes for at være kontamineret med MPA, da nogle svin fra disse gårde var blevet testet positive for MPA-kontaminering

Budget

6 350 000 EUR

Støtteintensitet

Højst 100 % af svinenes markedsværdi

Varighed

August — september 2002

Erhvervssektorer

Landbrug (svineavl)

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

Postbus 20401

2500 EK Den Haag

Nederland

Andre oplysninger

EF-traktatens artikel 87, stk. 2, litra b) — Ekstraordinær begivenhed

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Vedtagelsesdato | 13.1.2009 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 394/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Navarra |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Retsgrundlag | Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles |
| Foranstaltningens art | Støtteordning |
| Formål | Støtte til miljøvenlige landbrugsaftaler med henblik på at opnå mere bæredygtige husdyrproduktionssystemer i Navarra |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 12 000 000 EUR |
| Støtteintensitet | Højst 35 EUR pr. ha |
| Varighed | Til 31. december 2013 |
| Erhvervssektorer | Landbrug |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra |
| C/ Tudela, 20 |
| 31003 Pamplona (Navarra) |
| ESPAÑA |

Vedtagelsesdato

13.1.2009

Sag nr.

N 394/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Navarra

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Retsgrundlag

Orden foral de la Consejería de Desarrollo Rural y Medio Ambiente, por la que se establecen las normas reguladoras para la concesión de las ayudas para el fomento de sistemas de producción ganadera sostenibles

Foranstaltningens art

Støtteordning

Formål

Støtte til miljøvenlige landbrugsaftaler med henblik på at opnå mere bæredygtige husdyrproduktionssystemer i Navarra

Støtteform

Direkte støtte

Budget

12 000 000 EUR

Støtteintensitet

Højst 35 EUR pr. ha

Varighed

Til 31. december 2013

Erhvervssektorer

Landbrug

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Departamento de Desarrollo Rural y Medio Ambiente del Gobierno de Navarra

C/ Tudela, 20

31003 Pamplona (Navarra)

ESPAÑA

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/22

---

Oversigt over udnævnelser foretaget af Rådet

Januar og februar 2009 (det sociale område)

(2009/C 70/06)

| Udvalg | Mandatets ophør | Offentliggørelse i EUT | Efterfølger for | Tilbagetræden/Udnævnelse | Medlem/Suppleant | Kategori | Land | Udnævnt person | Tilhørsforhold | Dato for Rådets afgørelse |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed | 24.9.2010 | C 253 af 4.10.2008 | Gaetan BEZIER | Tilbagetræden | Medlem | Arbejdsgivere | Frankrig | Natacha MARQUET | FNSEA | 23.2.2009 |
| Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen | 28.2.2010 | L 64 af 2.3.2007 | Yolanda PALACIO-FERRERO | Tilbagetræden | Suppleant | Regering | Spanien | Mario GRAU-RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen | 28.2.2010 | L 64 af 2.3.2007 | Mikko HURMALAINEN | Tilbagetræden | Medlem | Regering | Finland | Leo SUOMAA | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen | 28.2.2010 | L 64 af 2.3.2007 | Anna-Liisa SUNDQUIST | Tilbagetræden | Suppleant | Regering | Finland | Erkki YRJÄNHEIKKI | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen | 28.2.2010 | L 64 af 2.3.2007 | Matti LAMBERG | Tilbagetræden | Suppleant | Regering | Finland | Ritva PARTINEN | Ministry of Social Affairs and Health | 23.2.2009 |
| Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen | 28.2.2010 | L 64 af 2.3.2007 | Renate CZESKLEBA | Tilbagetræden | Medlem | Arbejdstagere | Østrig | Karin ZIMMERMANN | Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik | 23.2.2009 |
| Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen | 28.2.2010 | L 64 af 2.3.2007 | — | Udnævnelse | Suppleant | Arbejdstagere | Østrig | Alexander HEIDER | Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit | 23.2.2009 |
| Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen | 28.2.2010 | L 64 af 2.3.2007 | Miloš JANOUŠEK | Tilbagetræden | Suppleant | Regering | Slovakiet | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 7.11.2010 | C 271 af 14.11.2007 | Pilar CASLA-BENITO | Tilbagetræden | Suppleant | Regering | Spanien | Mario GRAU-RIOS | Ministerio de Trabajo e Inmigración | 23.2.2009 |
| Bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur | 7.11.2010 | C 271 af 14.11.2007 | Miloš JANOUŠEK | Tilbagetræden | Medlem | Regering | Slovakiet | Laurencia JANČUROVÁ | National Labour Inspectorate | 23.2.2009 |
| Bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 30.11.2010 | C 282 af 24.11.2007 | Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ | Tilbagetræden | Medlem | Regering | Spanien | Juan Pablo PARRA GUTIERREZ | Ministerio de Trabajo e Immigración | 23.2.2009 |
| Bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 30.11.2010 | C 282 af 24.11.2007 | Birgit STIMMER | Tilbagetræden | Suppleant | Regering | Østrig | Petra HRIBERNIG | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit | 23.2.2009 |
| Bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene | 30.11.2010 | C 282 af 24.11.2007 | Paul CLERINX | Tilbagetræden | Suppleant | Arbejdsgivere | Belgien | Kris De MEESTER | VBO-FEB | 23.2.2009 |

Udvalg

Mandatets ophør

Offentliggørelse i EUT

Efterfølger for

Tilbagetræden/Udnævnelse

Medlem/Suppleant

Kategori

Land

Udnævnt person

Tilhørsforhold

Dato for Rådets afgørelse

Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed

24.9.2010

C 253 af 4.10.2008

Gaetan BEZIER

Tilbagetræden

Medlem

Arbejdsgivere

Frankrig

Natacha MARQUET

FNSEA

23.2.2009

Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

28.2.2010

L 64 af 2.3.2007

Yolanda PALACIO-FERRERO

Tilbagetræden

Suppleant

Regering

Spanien

Mario GRAU-RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

28.2.2010

L 64 af 2.3.2007

Mikko HURMALAINEN

Tilbagetræden

Medlem

Regering

Finland

Leo SUOMAA

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

28.2.2010

L 64 af 2.3.2007

Anna-Liisa SUNDQUIST

Tilbagetræden

Suppleant

Regering

Finland

Erkki YRJÄNHEIKKI

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

28.2.2010

L 64 af 2.3.2007

Matti LAMBERG

Tilbagetræden

Suppleant

Regering

Finland

Ritva PARTINEN

Ministry of Social Affairs and Health

23.2.2009

Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

28.2.2010

L 64 af 2.3.2007

Renate CZESKLEBA

Tilbagetræden

Medlem

Arbejdstagere

Østrig

Karin ZIMMERMANN

Österreichischer Gewerkschaftsbund Sozialpolitik — Gesundheitspolitik

23.2.2009

Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

28.2.2010

L 64 af 2.3.2007

—

Udnævnelse

Suppleant

Arbejdstagere

Østrig

Alexander HEIDER

Bundesarbeitskammer Abteilung Sicherheit, Gesundheit und Arbeit

23.2.2009

Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen

28.2.2010

L 64 af 2.3.2007

Miloš JANOUŠEK

Tilbagetræden

Suppleant

Regering

Slovakiet

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

7.11.2010

C 271 af 14.11.2007

Pilar CASLA-BENITO

Tilbagetræden

Suppleant

Regering

Spanien

Mario GRAU-RIOS

Ministerio de Trabajo e Inmigración

23.2.2009

Bestyrelsen for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur

7.11.2010

C 271 af 14.11.2007

Miloš JANOUŠEK

Tilbagetræden

Medlem

Regering

Slovakiet

Laurencia JANČUROVÁ

National Labour Inspectorate

23.2.2009

Bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

30.11.2010

C 282 af 24.11.2007

Ana Cristina LÓPEZ LÓPEZ

Tilbagetræden

Medlem

Regering

Spanien

Juan Pablo PARRA GUTIERREZ

Ministerio de Trabajo e Immigración

23.2.2009

Bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

30.11.2010

C 282 af 24.11.2007

Birgit STIMMER

Tilbagetræden

Suppleant

Regering

Østrig

Petra HRIBERNIG

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

23.2.2009

Bestyrelsen for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene

30.11.2010

C 282 af 24.11.2007

Paul CLERINX

Tilbagetræden

Suppleant

Arbejdsgivere

Belgien

Kris De MEESTER

VBO-FEB

23.2.2009

---

Kommissionen

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/24

---

Euroens vekselkurs (1)

23 . marts 2009

(2009/C 70/07)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3558 |
| JPY | japanske yen | 131,12 |
| DKK | danske kroner | 7,4506 |
| GBP | pund sterling | 0,92945 |
| SEK | svenske kroner | 11,0760 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5301 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,6345 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,820 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 304,15 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7093 |
| PLN | polske zloty | 4,5703 |
| RON | rumænske lei | 4,2940 |
| TRY | tyrkiske lira | 2,2674 |
| AUD | australske dollar | 1,9475 |
| CAD | canadiske dollar | 1,6753 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,5054 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,3938 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0493 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 887,52 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 12,8424 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,2623 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4667 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 693,39 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9381 |
| PHP | filippinske pesos | 65,060 |
| RUB | russiske rubler | 45,2775 |
| THB | thailandske bath | 47,897 |
| BRL | brasilianske real | 3,0522 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,1710 |
| INR | indisk rupee | 68,3040 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3558

JPY

japanske yen

131,12

DKK

danske kroner

7,4506

GBP

pund sterling

0,92945

SEK

svenske kroner

11,0760

CHF

schweiziske franc

1,5301

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,6345

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,820

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

304,15

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7093

PLN

polske zloty

4,5703

RON

rumænske lei

4,2940

TRY

tyrkiske lira

2,2674

AUD

australske dollar

1,9475

CAD

canadiske dollar

1,6753

HKD

hongkongske dollar

10,5054

NZD

newzealandske dollar

2,3938

SGD

singaporeanske dollar

2,0493

KRW

sydkoreanske won

1 887,52

ZAR

sydafrikanske rand

12,8424

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,2623

HRK

kroatiske kuna

7,4667

IDR

indonesiske rupiah

15 693,39

MYR

malaysiske ringgit

4,9381

PHP

filippinske pesos

65,060

RUB

russiske rubler

45,2775

THB

thailandske bath

47,897

BRL

brasilianske real

3,0522

MXN

mexicanske pesos

19,1710

INR

indisk rupee

68,3040

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/25 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/25

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2006 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på medlemsstaternes regionale investeringsstøtte

(EØS-relevant tekst)

(2009/C 70/08)

| Sag nr. | XR 51/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Portugal |
| Region | Açores |
| Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement | SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores |
| Retsgrundlag | Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.
  Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Forventet årligt støtteydelse | 3,5 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | 45 % |
| I overensstemmelse med forordningens artikel 4 |
| Gennemførelsestidspunkt | 1.1.2007 |
| Varighed | 31.12.2007 |
| Økonomisk sektor | Alle sektorer, der er berettigede til investeringsstøtte |
| — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Sag nr.

XR 51/07

Medlemsstat

Portugal

Region

Açores

Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement

SIDER — Sistema de Incentivos para o Desenvolvimento Regional dos Açores

Retsgrundlag

Decreto Legislativo Regional n.o 13/2005/A, de 1 de Julho.

Decretos Regulamentares Regionais n.os 25/2005/A, de 6 de Dezembro, 12/2005/A, de 24 de Maio e 6/2006/A, de 16 de Janeiro

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Forventet årligt støtteydelse

3,5 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

45 %

I overensstemmelse med forordningens artikel 4

Gennemførelsestidspunkt

1.1.2007

Varighed

31.12.2007

Økonomisk sektor

Alle sektorer, der er berettigede til investeringsstøtte

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Internetadressen, hvor støtteordningen er offentliggjort

www.azores.gov.pt

Andre oplysninger

—

| Sag nr. | XR 52/07 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Portugal |
| Region | Açores |
| Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement | Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis |
| Retsgrundlag | Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Forventet årligt støtteydelse | 1 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | 25 % |
| I overensstemmelse med forordningens artikel 4 |
| Gennemførelsestidspunkt | 1.1.2007 |
| Varighed | 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Alle sektorer, der er berettigede til investeringsstøtte |
| — |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Secretaria Regional da Economia |
| Rua de São João, 47 |
| 9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores |
| PORTUGAL |
| drace@azores.gov.pt |

Sag nr.

XR 52/07

Medlemsstat

Portugal

Region

Açores

Støtteordningens navn eller navnet på den virksomhed, der modtager ad hoc-støttesupplement

Proenergia — Sistema de Incentivos à produção de energia a partir de fontes renováveis

Retsgrundlag

Decreto Legislativo Regional n.o 26/2006/A, de 31 de Julho

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Forventet årligt støtteydelse

1 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

25 %

I overensstemmelse med forordningens artikel 4

Gennemførelsestidspunkt

1.1.2007

Varighed

31.12.2013

Økonomisk sektor

Alle sektorer, der er berettigede til investeringsstøtte

—

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Secretaria Regional da Economia

Rua de São João, 47

9504-533 Ponta Delgada (S. Miguel) Açores

PORTUGAL

drace@azores.gov.pt

Internetadressen, hvor støtteordningen er offentliggjort

www.azores.gov.pt

Andre oplysninger

—

---

V Udtalelser

ØVRIGE RETSAKTER

Kommissionen

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/27

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

(2009/C 70/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»MAKÓI VÖRÖSHAGYMA« eller »MAKÓI HAGYMA«

EF-Nr: HU-PDO-005-0387-21.10.2004

BOB ( X ) BGB ( )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information

1.   Medlemsstatens ansvarlige myndighed:

| Navn: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Adresse: | 1055 Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| MAGYARORSZÁG |

Navn:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Adresse:

1055 Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

MAGYARORSZÁG

Tlf.

+36 13014419

Fax

+36 13014808

E-mail:

zobore@fvm.hu

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa |
| --- | --- |
| Adresse: | 6900 Makó |
| Návay Lajos tér 5-7. |
| MAGYARORSZÁG |

Navn:

Magyarországi Hagymatermesztők, Feldolgozók, Forgalmazók Szakmaközi Szervezete, Szövetsége és Terméktanácsa

Adresse:

6900 Makó

Návay Lajos tér 5-7.

MAGYARORSZÁG

Tlf.

+36 62/212865, +36 62/213676

Fax

+36 62/213676, +36 62/212865

E-mail:

hagymatanacs@vnet.hu

Sammensætning:

Producenter/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andre ( X )

3.   Produktets art:

Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn:

»Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma«

4.2.   Beskrivelse:

»Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma« (Allium cepa L.) tilhører familien alliaceae, der har tilpasset sig godt til de lokale forhold i Makó-regionen. De typiske egenskaber ved »Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma«, der kan tilskrives de geografiske forhold, er det høje indhold af tørstof, den stærke smag og den gode holdbarhed. Kun sorterne »Makói CR« (klimaresistent), »Csanád« og »Makói Bronz« kan anvendes.

Løget er sfærisk og lettere aflangt. Det har en diameter på mellem 35 og 80 mm. Det er bronzerødt, skinnende, har lukkede løgblade og er kappeklædt. Kødet er fast, tæt og benhvidt. Den produktionsteknologi, der er typisk for Makó-regionen, og det tørre vejr mod slutningen af sommeren giver løgene et højt indhold af tørstof på over 16 %, hvilket er langt mere end gennemsnittet. Det kan opbevares i lang tid, spirer sent og bevarer sine næringsstoffer vinteren over. Det lave vandindhold fremmer ikke fordærvelse. Den typiske stærke og krydrede smag skyldes det høje indhold af allylsulfid.

4.3.   Geografisk område:

Oprindelsesbetegnelsen »Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma« kan kun anvendes på løg, der stammer fra produktionsregionen, hvilket omfatter de administrative områder af nedenstående lokaliteter, der overlapper grænserne af de to tilstødende amter Csongrád og Békés.

Lokaliteterne er følgende:

| — | For Csongrád amt: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor og Nagylak. |
| --- | --- |

—

For Csongrád amt: Makó, Királyhegyes, Apátfalva, Kövegy, Pitvaros, Magyarcsanád, Csanádpalota, Csanádalberti, Ambrózfalva, Nagyér, Földeák, Maroslele, Klárafalva, Ferencszállás, Kiszombor og Nagylak.

| — | For Békés amt: Tótkomlós og Békéssámson. |
| --- | --- |

—

For Békés amt: Tótkomlós og Békéssámson.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Oprindelsesbetegnelsen »Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma« kan kun anvendes på løg, hvis produktion og sporbarhed er dokumenteret i fortegnelsen over beskyttede oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser, der er attesteret af Hagyma Terméktanács (løgproducentsammenslutning).

Sprøjteanvisningerne, der skal ajourføres i henhold til kravene, er en uomgængelig del af fortegnelsen over beskyttede oprindelsesbetegnelser og geografiske betegnelser.

På anmodning fra producenten eller forhandleren kontrollerer Hagyma Terméktanács hele den teknologiske produktionsproces, og hvis alle krav er opfyldt, kan producentsammenslutningen mærke varen »Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség« (kvalitetsgodkendt af løgproducentsammenslutningen).

Producentsammenslutningen hjælper med at kontrollere, at forordningen om geografiske betegnelser overholdes, og at oprindelsesbetegnelsen bruges lovmæssigt.

4.5.   Produktionsmetode:

Toårs produktionsmetode:

I toårs produktionsmetoden anvendes blomsterfrø (det såkaldte sorte frø). Ved tæt såning fremkommer de små løg — såkaldte sætteløg — der bruges som basismateriale (formeringsmateriale) til fremstillingen af spiseløg det følgende år.

Fladt terræn med løs ikke-klumpende jord med middel lerindhold, højt indhold af humus og næringsstoffer og neutralt pH er velegnet til fremstillingen af sætteløg (dette er de såkaldte Makó-jordforhold).

Ved vekseldrift er det et krav, at der ikke må plantes løg igen inden for fem år.

Fremstilling af sætteløg:

Forarbejdning af jorden: dyb pløjning om efteråret — i oktober det foregående år — færdigbehandling om foråret. Der sås på den jævne løse jord i slutningen af februar/begyndelsen af marts i enkelte rækker (20 cm afstand) eller dobbelte rækker (5-30 cm afstand) med 100-120 kg såsæd per ha (25-28 millioner frø/ha) i en dybde af 3-3,5 cm. Når sætteløgene er færdigudviklede mod midten af august, fjernes den tørrede stilk. Derefter bliver løgene taget op, renset for jord, modnet, transporteret og sorteret efter størrelse.

De sorterede sætteløg skal opbevares i en gennemsigtig stofpose efteråret over, og den specielle Makó-produktionsprocedure starter med varmebehandling i november. Varmebehandlingen forhindrer dannelsen af blomsterknopper og dermed af frøstande i det andet år, hvilket ville gøre løget værdiløst. Under varmebehandlingen opvarmes sætteløgene gradvis over 12 dage fra lagringstemperaturen på 3-5 °C til 30-32 °C, og afhængig af størrelsen opbevares de ved denne temperatur i 30-60 dage (hvor de opvarmes til 32-35 °C i 10 dage), hvorefter de gradvis nedkøles til 10-14 °C til udplantning.

Fremstilling af spiseløg:

»Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma« spiseløgene fremstilles det andet år. Løgene, der er blevet fjernet fra varmeanlæggene, renses og behandles mod skadedyr, hvorefter de plantes ud i den gradvis varmere jord indtil midten af april. Kravene til jord og vekseldrift er de samme som for sætteløg. Afhængig af størrelsen sættes der 15-25 løg per løbende meter i en dybde af 3-5 cm.

Det er vigtigt, at løgene får tilstrækkeligt med næringsstoffer, at de holdes fri for ukrudt, og at de behandles fuldstændigt som dokumenteret i sprøjteanvisningerne. Løgene høstes i anden halvdel af august (optagning, tørring på skår, lastning og levering), hvorefter løgene lægges på lager eller bringes ud på markedet.

Etårs produktionsmetode (direkte udsåning):

I etårs-metoden begynder produktionen i marts, ved at der sås 5-7 kg såsæd per ha (900 000-1,1 million frø/ha) af etårige løg, der udvælges af det genetiske lager af »Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma«.

I vækstperioden er produktions- og høstoperationerne de samme som for løg fra sætteløg, men vækstperioden er længere, der høstes i midten af september, og denne type produktion finder kun sted med kunstvanding.

De høstede løg skal opbevares på et køligt, tørt, godt ventileret sted, da de kan lagres længere end andre sorter under samme forhold, uden at kvaliteten forringes væsentligt inden april-maj måned det efterfølgende år.

»Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma« sorteres, pakkes og mærkes af producenten — eller andetsteds under direkte overvågning af producenten eller vedkommendes repræsentant inden for det geografiske område — i sække med 0,5, 1, 2, 5, 10 og 15 kg løg, upakket i kasser med 15, 20, 25 eller 50 kg eller i pakninger med 3, 5 eller 10 løg. Andre mængder og typer af pakninger er også mulige. Varen kan ompakkes uden for det afgrænsede geografiske område.

4.6.   Tilknytning:

Naturlige faktorer:

Løget, der stammer fra centralasien, har tilpasset sig forholdene i Makó-regionen ekstremt godt. Jorden i regionen er blevet dannet af aflejringer fra floden Maros, da den ændrede leje. Løss og flodaflejringer har et stort indhold af næringsstoffer. Den flade jord er rig på sporelementer, har middel lerindhold, er løs og holder godt på luft og vand, hvilket er egenskaber, der påvirker løgenes kvalitet.

Det mest karakteristiske ved klimaet i Makó-regionen er den tørre og varme sommer. I vækstperioden er der meget solskin (2 100 timer solskin om året) med vedvarende høje temperaturer (30 hededage, gennemsnitstemperatur på 18,1 °C, temperatursum 3 340 °C), hvilket tilsammen (85-90 sommerdage) fører til det gunstige indhold i »Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma«. Udviklingen af langdags-»Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma« kræver 15 timers sollys om dagen, hvilket opfyldes af de ovennævnte særlige klimatiske forhold i Makó-regionen. Dannelsen af løgene sker langsommere i juli-august, hvor vejret er varmt og tørt med lav mængde nedbør. Bladene og rødderne tørrer ud, indholdet af næringsstoffer stiger, indholdet af tørstof stiger, de ydre blade bliver tyndere, og løget udvikler lukkede og stærke blade og den bronzerøde farve.

På grund af det høje indhold af tørstof og det flerlagede, lukkede, stærke bladlag (godt lukket ved »halsen«) kan »Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma« opbevares i lang tid.

Menneskelige faktorer:

Der er blevet produceret løg i Makó-regionen i flere århundreder. Efter det tyrkiske herredømme, blev landet genbefolket og befolkningstallet voksede hurtigt, hvilket førte til opdeling af den tilgængelige landbrugsjord i små parceller og knaphed på landbrugsjord. I midten af det nittende århundrede bestod tre fjerdedele af befolkningen af landbrugsforpagtere, der var nødt til at producere intensive afgrøder på deres små jorde. Løg var velegnet til dette formål, og løget og dets blade har været brugt i vid omfang i folkemedicinen i flere århundreder.

Producenterne af Makó-løget udnyttede den geografiske beliggenhed og de favorable markedsvilkår mod slutningen af forrige århundrede og udviklede regionale højkvalitetssorter gennem hårdt arbejde, pleje og individuel udvælgelse og skabte højkvalitetsjorde. For at opnå dette udviklede de en særlig teknik, der tager særligt hensyn til løgets biologi og den givne region (toårs produktionsmetode). Salg til fjerne markeder karakteriserer de lokale løgdyrkeres foretagsomhed og deres risikovillighed.

De lokale løgdyrkere kunne ved at støtte sig på den nedarvede løgkultur undgå at emigrere mod slutningen af århundredet. Dette skabte et ægte og vedvarende omdømme for dette løg, der allerede blev prisbelønnet på »Grand Concours International des Sciences et de l'Industrie« i Bruxelles i 1888, og andre udmærkelser er fulgt i årenes løb. Dyrkningserfaringerne, der er blevet videreført fra generation til generation, garanterer den fremtidige produktion af løg i regionen.

I 1835 nævner Miklós Szirbik løgdyrkning i regionen, og de skriftlige spor af løgdyrkningen kan følges gennem bøger af Imre Palugyai og János Reizman. Kort inde i det nye århundrede havde regionens løgdyrkere deres eget ugentlige blad kaldet »Løgdyrkeren«. I 1930 gjorde Ferenc Erdei et stort arbejde for løgdyrkningen i Makó-regionen og for løgproducenterne.

4.7.   Kontrolorgan:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal er det udnævnte kontrolorgan for frugt og grøntsager.

| Navn: | Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Adresse: | 6800 Hódmezővásárhely |
| Rárósi út 110. |
| MAGYARORSZÁG |

Navn:

Csongrád Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Adresse:

6800 Hódmezővásárhely

Rárósi út 110.

MAGYARORSZÁG

Tlf.

+36 62/535741

Fax

+36 62/246036

E-mail:

Hodi.Laszlo@csongrad.ontsz.hu

Navn:

Békés Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Adresse:

| 5602 Békéscsaba |
| --- |
| Szarvasi út 79/1. |
| MAGYARORSZÁG |

5602 Békéscsaba

Szarvasi út 79/1.

MAGYARORSZÁG

Tlf.

+36 66/529-257

Fax

+36 66/529-265

E-mail:

Mike.Zsolt@bekes.ontsz.hu

4.8.   Mærkning:

Ud over hvad lovgivningen påbyder skal den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Makói vöröshagyma« eller »Makói hagyma« og fællesskabets logo (når produktet optages i fællesskabsregisteret) optræde på produktets pakning.

Hvis produktet er godkendt på grundlag af en intern kontrol foretaget af løgproducentsammenslutningen, kan »Hagyma Terméktanács által ellenőrzött minőség« (»kvalitetsgodkendt af løgproducentsammenslutningen«) angives på pakningen.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

Berigtigelser

| 24.3.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 70/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 70/32

---

Berigtigelse til liste over naturligt mineralvand anerkendt af medlemsstaterne

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 54 af 7. marts 2009
  )

(2009/C 70/10)

Side 72, liste over naturligt mineralvand anerkendt af Island:

i stedet for:

| »Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Icelandic spring | Jadar spring area | Reykjavík« |

»Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Icelandic spring

Jadar spring area

Reykjavík«

læses:

| »Handelsbetegnelse | Kilde | Produktionssted |
| --- | --- | --- |
| Icelandic Glacial | Ölfus Spring | Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss« |

»Handelsbetegnelse

Kilde

Produktionssted

Icelandic Glacial

Ölfus Spring

Hlíðarendi, Ölfus, Selfoss«

---