# Euroopa Liidu C 66/2009

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 66 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 52. köide20. märts 2009 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 66

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

52. köide20. märts 2009

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2009/C 066/01 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012 | 1 |
| 2009/C 066/02 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 6 |
| 2009/C 066/03 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 12 |
| 2009/C 066/04 | Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011 | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2009/C 066/01

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012

1

2009/C 066/02

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

6

2009/C 066/03

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

12

2009/C 066/04

Nõukogu arvamus, 10. märts 2009, Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

17

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2009/C 066/05 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 22 |
| 2009/C 066/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/07 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  ) | 23 |
| 2009/C 066/08 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 24 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2009/C 066/05

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

22

2009/C 066/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/07

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life) (
  1
  )

1

23

2009/C 066/08

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

24

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2009/C 066/09 | Euro vahetuskurss | 25 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2009/C 066/10 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 26 |
| 2009/C 066/11 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 30 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2009/C 066/09

Euro vahetuskurss

25

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2009/C 066/10

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

26

2009/C 066/11

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

30

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2009/C 066/12 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Arvamus nafta ja maagaasi geoloogilise luure kontsessiooni ehk nn Nesles' kontsessiooni taotluse kohta)
   (
  1
  ) | 33 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2009/C 066/12

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Arvamus nafta ja maagaasi geoloogilise luure kontsessiooni ehk nn Nesles' kontsessiooni taotluse kohta)
   (
  1
  )

(Arvamus nafta ja maagaasi geoloogilise luure kontsessiooni ehk nn Nesles' kontsessiooni taotluse kohta)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2012

(2009/C 66/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Saksamaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2012.

| (2) | Kuna Saksamaa majandus on olulisel määral suunatud ekspordile ja tugevalt spetsialiseerunud kapitalikaupade tootmisele, on ülemaailmne majanduslangus Saksamaa majandust rängalt mõjutanud. Ekspordi väiksema kasvu tõttu aeglustus SKP reaalkasv järsult 2008. aastal. Paljud finantsasutused, sealhulgas liidumaade pangad (Landesbanken), on finantskriisi tõttu saanud suuri kahjumeid. Finantskriisi otsene mõju majandusele oli siiski piiratud tänu ettevõtete kindlale finantsseisundile, hindade tugevale konkurentsivõimele ja asjaolule, et hinnad Saksamaa eluasemeturul ei ole muutunud. Lühiajalises plaanis tuleb taastada usaldus finantssektoris, tagada äriühingutele juurdepääs rahastamisele ning soodustada kohandumist tööturul, et piirata kasvavat töötust ja tugevdada sisenõudlust. Tänu edukale eelarve konsolideerimisele oli valitsemissektori eelarve 2007. ja 2008. aastal peaaegu tasakaalus. Selle taustal kiitis Saksamaa 2008. aasta augustis ja 2009. aasta jaanuaris heaks kaks stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti, mille eesmärk on toetada eratarbimist, edendada era- ja riiklikke investeeringuid, tagada juurdepääs rahastamisele, vältida töötajate koondamist ja parandada koolitusvõimalusi, ning mis hõlmavad autotööstuse toetuseks suunatud meetmeid. Tulude alalaekumine ning kõnealustest meetmetest ja automaatsetest stabilisaatoritest tulenev kulude suurenemine põhjustab valitsemissektori eelarve puudujäägi. Lisaks tekitavad täiendavat riski eelarvele pankade suuremahuliste päästeplaanidega seotud tingimuslikud kohustised. Tõhus eelarveraamistik aitab pärast kriisi vaibumist toetada eelarve konsolideerimist. |
| --- | --- |

(2)

Kuna Saksamaa majandus on olulisel määral suunatud ekspordile ja tugevalt spetsialiseerunud kapitalikaupade tootmisele, on ülemaailmne majanduslangus Saksamaa majandust rängalt mõjutanud. Ekspordi väiksema kasvu tõttu aeglustus SKP reaalkasv järsult 2008. aastal. Paljud finantsasutused, sealhulgas liidumaade pangad (Landesbanken), on finantskriisi tõttu saanud suuri kahjumeid. Finantskriisi otsene mõju majandusele oli siiski piiratud tänu ettevõtete kindlale finantsseisundile, hindade tugevale konkurentsivõimele ja asjaolule, et hinnad Saksamaa eluasemeturul ei ole muutunud. Lühiajalises plaanis tuleb taastada usaldus finantssektoris, tagada äriühingutele juurdepääs rahastamisele ning soodustada kohandumist tööturul, et piirata kasvavat töötust ja tugevdada sisenõudlust. Tänu edukale eelarve konsolideerimisele oli valitsemissektori eelarve 2007. ja 2008. aastal peaaegu tasakaalus. Selle taustal kiitis Saksamaa 2008. aasta augustis ja 2009. aasta jaanuaris heaks kaks stimuleerivate fiskaalmeetmete paketti, mille eesmärk on toetada eratarbimist, edendada era- ja riiklikke investeeringuid, tagada juurdepääs rahastamisele, vältida töötajate koondamist ja parandada koolitusvõimalusi, ning mis hõlmavad autotööstuse toetuseks suunatud meetmeid. Tulude alalaekumine ning kõnealustest meetmetest ja automaatsetest stabilisaatoritest tulenev kulude suurenemine põhjustab valitsemissektori eelarve puudujäägi. Lisaks tekitavad täiendavat riski eelarvele pankade suuremahuliste päästeplaanidega seotud tingimuslikud kohustised. Tõhus eelarveraamistik aitab pärast kriisi vaibumist toetada eelarve konsolideerimist.

| (3) | Stabiilsusprogrammi jaanuari lisandi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 1,25 %-lt 2008. aastal – 2,25 %-le 2009. aastal ning suureneb uuesti 1,25 %-le alates 2010. aastast. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel kuni 2009. aastani ja mõnevõrra liiga soodsatel prognoosidel alates 2010. aastast. Eelkõige võib 2010. aastal oodatust aeglasemalt taastuda eratarbimine, kui tööhõive peaks majanduskriisi tõttu prognoositust järsemalt vähenema. Makromajanduslikes prognoosides võetakse arvesse heakskiidetud stimuleerivaid meetmeid, kuid ei määratleta nende eeldatavat majanduslikku mõju. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. |
| --- | --- |

(3)

Stabiilsusprogrammi jaanuari lisandi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv väheneb 1,25 %-lt 2008. aastal – 2,25 %-le 2009. aastal ning suureneb uuesti 1,25 %-le alates 2010. aastast. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel kuni 2009. aastani ja mõnevõrra liiga soodsatel prognoosidel alates 2010. aastast. Eelkõige võib 2010. aastal oodatust aeglasemalt taastuda eratarbimine, kui tööhõive peaks majanduskriisi tõttu prognoositust järsemalt vähenema. Makromajanduslikes prognoosides võetakse arvesse heakskiidetud stimuleerivaid meetmeid, kuid ei määratleta nende eeldatavat majanduslikku mõju. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst võrreldes 2007. aasta detsembri ajakohastatud programmis seatud eesmärgiga 0,5 % SKPst. Kõnealune oodatust parem tulemus tulenes tulude ettenägematust suurenemisest, mis saavutati vaatamata ettevõtte tulumaksu reformile ja sotsiaalmaksete määra vähendamisele. Suurem otsene maksutulu kajastab tugevamat palga- ja tööhõivekasvu ning maksuvaba määra korrigeerimata jätmisest tulenevat mõju. Osa lisatulu arvelt rahastati sotsiaalmaksete määra vähendamist ja tehti täiendavaid kulutusi. Oodatust suuremad kulud 0,75 % võrra SKPst olid peamiselt tingitud pankade päästeoperatsioonidega seotud ühekordsetest meetmetest ja pensionide indekseerimisvalemi muutmisest tulenenud suurematest kulutustest pensionihüvitistele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2008. aastal hinnanguliselt 0,1 % SKPst võrreldes 2007. aasta detsembri ajakohastatud programmis seatud eesmärgiga 0,5 % SKPst. Kõnealune oodatust parem tulemus tulenes tulude ettenägematust suurenemisest, mis saavutati vaatamata ettevõtte tulumaksu reformile ja sotsiaalmaksete määra vähendamisele. Suurem otsene maksutulu kajastab tugevamat palga- ja tööhõivekasvu ning maksuvaba määra korrigeerimata jätmisest tulenevat mõju. Osa lisatulu arvelt rahastati sotsiaalmaksete määra vähendamist ja tehti täiendavaid kulutusi. Oodatust suuremad kulud 0,75 % võrra SKPst olid peamiselt tingitud pankade päästeoperatsioonidega seotud ühekordsetest meetmetest ja pensionide indekseerimisvalemi muutmisest tulenenud suurematest kulutustest pensionihüvitistele.

| (5) | Eesmärk on saavutada 2009. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk 3 % SKPst. See on kooskõlas komisjoni talituste vaheprognoosiga. Puudujäägi suurenemine kajastab maksutulude vähenemist ja automaatsetest stabilisaatoritest (ligikaudu 1,5 % SKPst) ning kriisi leevendamiseks võetud stimuleerivatest meetmetest (ligikaudu 1,5 % SKPst) tingitud kulude suurenemist. Prognoositakse, et kulude suhe SKPsse suureneb 2,15 protsendipunkti võrra, samas kui tulude suhe SKPsse väheneb 0,5 protsendipunkti võrra. Struktuurne puudujääk (arvutatud komisjoni talituste poolt programmi raames esitatud teabe alusel) peaks suurenema ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(5)

Eesmärk on saavutada 2009. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk 3 % SKPst. See on kooskõlas komisjoni talituste vaheprognoosiga. Puudujäägi suurenemine kajastab maksutulude vähenemist ja automaatsetest stabilisaatoritest (ligikaudu 1,5 % SKPst) ning kriisi leevendamiseks võetud stimuleerivatest meetmetest (ligikaudu 1,5 % SKPst) tingitud kulude suurenemist. Prognoositakse, et kulude suhe SKPsse suureneb 2,15 protsendipunkti võrra, samas kui tulude suhe SKPsse väheneb 0,5 protsendipunkti võrra. Struktuurne puudujääk (arvutatud komisjoni talituste poolt programmi raames esitatud teabe alusel) peaks suurenema ligikaudu 1,5 protsendipunkti võrra.

| (6) | Keskpika perioodi eelarve-eesmärk on säilitada valitsemissektori struktuurselt (tsükliliselt kohandatud, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaaegu tasakaalus eelarve. Programmi kohaselt tähendab see struktuurest puudujääki 0–0,5 % SKPst. Eeldatakse, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki ei saavutata programmiperioodi jooksul. Eelarve konsolideerimist jätkatakse pärast 2010. aastat, mil puudujääk (4 % SKPst) ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse, kusjuures 2011. aastal peaks puudujääk vähenema 3 %-le SKPst ja 2012. aastal 2,5 %-le SKPst. Stabiilsusprogrammi jaanuari lisandi prognoosid põhinevad eeldusel, et poliitikat ei muudeta ja et alates 2010. aastast kavandatud eelarve konsolideerimine on peamiselt kulupõhine. Prognoositakse, et tulude suhe SKPsse väheneb aastatel 2008–2010 1,5 protsendipunkti võrra 42,5 %-ni, jääb sellele tasemele 2011. aastal ja suureneb 0,5 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Kulude suhe SKPsse suureneb aastatel 2008–2010 2,5 protsendipunkti võrra ja väheneb seejärel 1 protsendipunkti võrra.
  Tulude ja kulude muutused 2010. aastal on peamiselt tingitud kriisi leevendamiseks võetud stimuleerivatest fiskaalmeetmetest. Alates 2010. aastast kavandatud eelarve tugevdamise aluseks olevaid meetmeid ei ole kindlaks määratud. Eelarve konsolideerimist võivad toetada teatavate stimuleerivate meetmete ja võla tagasimaksete lõppemine. Suurenev puudujääk, aeglasem SKP nominaalkasv ja peamiselt pankade päästeplaane kajastav võla muutuse ja eelarvepuudujäägi vahe 2008. aastal suurendab programmiperioodi jooksul kulude suhet SKPsse 7 protsendipunkti võrra 72,5 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

(6)

Keskpika perioodi eelarve-eesmärk on säilitada valitsemissektori struktuurselt (tsükliliselt kohandatud, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) peaaegu tasakaalus eelarve. Programmi kohaselt tähendab see struktuurest puudujääki 0–0,5 % SKPst. Eeldatakse, et keskpika perioodi eelarve-eesmärki ei saavutata programmiperioodi jooksul. Eelarve konsolideerimist jätkatakse pärast 2010. aastat, mil puudujääk (4 % SKPst) ületab asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse, kusjuures 2011. aastal peaks puudujääk vähenema 3 %-le SKPst ja 2012. aastal 2,5 %-le SKPst. Stabiilsusprogrammi jaanuari lisandi prognoosid põhinevad eeldusel, et poliitikat ei muudeta ja et alates 2010. aastast kavandatud eelarve konsolideerimine on peamiselt kulupõhine. Prognoositakse, et tulude suhe SKPsse väheneb aastatel 2008–2010 1,5 protsendipunkti võrra 42,5 %-ni, jääb sellele tasemele 2011. aastal ja suureneb 0,5 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Kulude suhe SKPsse suureneb aastatel 2008–2010 2,5 protsendipunkti võrra ja väheneb seejärel 1 protsendipunkti võrra.

Tulude ja kulude muutused 2010. aastal on peamiselt tingitud kriisi leevendamiseks võetud stimuleerivatest fiskaalmeetmetest. Alates 2010. aastast kavandatud eelarve tugevdamise aluseks olevaid meetmeid ei ole kindlaks määratud. Eelarve konsolideerimist võivad toetada teatavate stimuleerivate meetmete ja võla tagasimaksete lõppemine. Suurenev puudujääk, aeglasem SKP nominaalkasv ja peamiselt pankade päästeplaane kajastav võla muutuse ja eelarvepuudujäägi vahe 2008. aastal suurendab programmiperioodi jooksul kulude suhet SKPsse 7 protsendipunkti võrra 72,5 %-ni SKPst.

| (7) | On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks, eelkõige alates 2010. aastast. Esiteks sõltub makromajanduslike prognooside paikapidavus finantskriisi kestvusest, tugevusest ja mõjust. Kõnealused prognoosid näivad natuke liiga soodsad eelkõige 2010. aastaks ja järgmisteks aastateks, mil prognoositakse SKP reaalkasvu kiiret taastumist potentsiaalse kasvu määrani. Teiseks ohustab prognooside paikapidavust asjaolu, et valitsemissektori kõigil tasanditel ei pruugita järgida kuludistsipliini. Kolmandaks on märkimisväärne risk seotud asjaoluga, et puudub teave nende meetmete kohta, millega toetatakse eelarve kavandatud tugevdamist pärast 2010. aastat, võttes eelkõige arvesse enamiku stimuleerivate fiskaalmeetmete püsivat olemust. Pidades silmas eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamisega seotud negatiivseid riske, võib ka võla suhe kujuneda kavandatust halvemaks. Täiendavad riskid riigi rahandusele on seotud finantskriisi otseste mõjudega, eelkõige võimalike täiendavate kapitalisüstidega ning pankade ülevõtmistega (mõjutavad võlga, kuigi teatavat mõju eelarvepuudujäägile ei saa välistada) või pangagarantiidega (mõjutavad puudujääki ja võlga ainult juhul, kui garantii kuulub täitmisele). |
| --- | --- |

(7)

On oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust halvemaks, eelkõige alates 2010. aastast. Esiteks sõltub makromajanduslike prognooside paikapidavus finantskriisi kestvusest, tugevusest ja mõjust. Kõnealused prognoosid näivad natuke liiga soodsad eelkõige 2010. aastaks ja järgmisteks aastateks, mil prognoositakse SKP reaalkasvu kiiret taastumist potentsiaalse kasvu määrani. Teiseks ohustab prognooside paikapidavust asjaolu, et valitsemissektori kõigil tasanditel ei pruugita järgida kuludistsipliini. Kolmandaks on märkimisväärne risk seotud asjaoluga, et puudub teave nende meetmete kohta, millega toetatakse eelarve kavandatud tugevdamist pärast 2010. aastat, võttes eelkõige arvesse enamiku stimuleerivate fiskaalmeetmete püsivat olemust. Pidades silmas eelarvepuudujäägi eesmärgi saavutamisega seotud negatiivseid riske, võib ka võla suhe kujuneda kavandatust halvemaks. Täiendavad riskid riigi rahandusele on seotud finantskriisi otseste mõjudega, eelkõige võimalike täiendavate kapitalisüstidega ning pankade ülevõtmistega (mõjutavad võlga, kuigi teatavat mõju eelarvepuudujäägile ei saa välistada) või pangagarantiidega (mõjutavad puudujääki ja võlga ainult juhul, kui garantii kuulub täitmisele).

| (8) | Elanikkonna vananemisega seotud pikaajaline mõju eelarvele on ligikaudu ELi keskmine, kusjuures pensionikulude kasv on tänu juba läbiviidud pensionireformidele aeglasem kui paljudes teistes liikmesriikides. Kuigi lisandi kohaselt aitas 2008. aasta eelarve seisund osaliselt tasakaalustada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele, võib olukord eelarve prognooside täitumise korral muutuda vastupidiseks. Lisaks on praegune koguvõla suhe SKPsse asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest suurem. Suure esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul aitab vähendada keskmisi riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Kõnealustel riskidel, mis tulenevad Saksamaal kohaldatavatest finantssektori stabiliseerimise kavadest (nt rekapitaliseerimine, garantiid), võib olla negatiivne mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele peamiselt nende mõju tõttu valitsemissektori võlale, kuigi riik võib mõned toetusega seotud kulud tulevikus tagasi saada. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemisega seotud pikaajaline mõju eelarvele on ligikaudu ELi keskmine, kusjuures pensionikulude kasv on tänu juba läbiviidud pensionireformidele aeglasem kui paljudes teistes liikmesriikides. Kuigi lisandi kohaselt aitas 2008. aasta eelarve seisund osaliselt tasakaalustada elanikkonna vananemise pikaajalist mõju eelarvele, võib olukord eelarve prognooside täitumise korral muutuda vastupidiseks. Lisaks on praegune koguvõla suhe SKPsse asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest suurem. Suure esmase ülejäägi saavutamine keskpika perioodi jooksul aitab vähendada keskmisi riske riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Kõnealustel riskidel, mis tulenevad Saksamaal kohaldatavatest finantssektori stabiliseerimise kavadest (nt rekapitaliseerimine, garantiid), võib olla negatiivne mõju riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele peamiselt nende mõju tõttu valitsemissektori võlale, kuigi riik võib mõned toetusega seotud kulud tulevikus tagasi saada.

| (9) | Hoolimata riigi rahanduse ja eelarve-eeskirjade üldisest kindlast kvaliteedist, võib Saksamaa eelarve institutsioonilist raamistikku veelgi parandada. Nõukogu tervitab edusamme, mida tehakse uue eelarve-eeskirja kehtestamisel, millega nähakse ette, et tavaoludes ei tohiks föderaalvalitsuse eelarve struktuurne puudujääk ületada 0,35 % SKPst ja liidumaade eelarve peaks olema struktuurselt tasakaalus. Kõnealune eeskiri kantakse Saksamaa Liitvabariigi põhiseadusesse praeguse parlamendi ametiaja jooksul ning seda kohaldatakse alates aastast 2011, üleminekuperioodidega föderaalvalitsusele 2015. aastani ja liidumaadele 2019. aastani. Lisaks kavatseb valitsus läbi vaadata föderaaleelarve ja -raamatupidamisarvestuse süsteemi ning rohkem keskenduda tulude ja kulude tulemuspõhisele hindamisele. |
| --- | --- |

(9)

Hoolimata riigi rahanduse ja eelarve-eeskirjade üldisest kindlast kvaliteedist, võib Saksamaa eelarve institutsioonilist raamistikku veelgi parandada. Nõukogu tervitab edusamme, mida tehakse uue eelarve-eeskirja kehtestamisel, millega nähakse ette, et tavaoludes ei tohiks föderaalvalitsuse eelarve struktuurne puudujääk ületada 0,35 % SKPst ja liidumaade eelarve peaks olema struktuurselt tasakaalus. Kõnealune eeskiri kantakse Saksamaa Liitvabariigi põhiseadusesse praeguse parlamendi ametiaja jooksul ning seda kohaldatakse alates aastast 2011, üleminekuperioodidega föderaalvalitsusele 2015. aastani ja liidumaadele 2019. aastani. Lisaks kavatseb valitsus läbi vaadata föderaaleelarve ja -raamatupidamisarvestuse süsteemi ning rohkem keskenduda tulude ja kulude tulemuspõhisele hindamisele.

| (10) | Finantssektori stabiliseerimiseks lõid Saksamaa ametiasutused finantsturu stabiliseerimise fondi, mis tegutseb kuni 2009. aasta lõpuni ja mille ülesanne on pakkuda kapitali (80 miljardit EUR, ligikaudu 3 % SKPst) ja anda laenugarantiisid (400 miljardit EUR, ligikaudu 16 % SKPst). Juba 2007. ja 2008. aastal tegeles Saksamaa valitsus föderaalsel ja piirkondlikul tasandil pankade suuremahuliste päästeplaanidega, pakkudes kapitali ja garantiisid. Lisaks andis Saksamaa valitsus 2008. aastal piiramatu garantii kõigile kommertspankade hoiustele. Arutlusel on täiendavad meetmed, millega kavatsetakse pankade bilansist kõrvaldada probleemsed varad. Kõnealustest päästemeetmetest tulenevad tingimuslikud kohustised põhjustavad täiendavaid riske eelarvele. |
| --- | --- |

(10)

Finantssektori stabiliseerimiseks lõid Saksamaa ametiasutused finantsturu stabiliseerimise fondi, mis tegutseb kuni 2009. aasta lõpuni ja mille ülesanne on pakkuda kapitali (80 miljardit EUR, ligikaudu 3 % SKPst) ja anda laenugarantiisid (400 miljardit EUR, ligikaudu 16 % SKPst). Juba 2007. ja 2008. aastal tegeles Saksamaa valitsus föderaalsel ja piirkondlikul tasandil pankade suuremahuliste päästeplaanidega, pakkudes kapitali ja garantiisid. Lisaks andis Saksamaa valitsus 2008. aastal piiramatu garantii kõigile kommertspankade hoiustele. Arutlusel on täiendavad meetmed, millega kavatsetakse pankade bilansist kõrvaldada probleemsed varad. Kõnealustest päästemeetmetest tulenevad tingimuslikud kohustised põhjustavad täiendavaid riske eelarvele.

| (11) | Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogu heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga kiitis Saksamaa heaks stimuleerivad fiskaalmeetmed 2009. ja 2010. aastaks (ligikaudu 3,5 % SKPst kahe aasta jooksul), mis näib olevat asjakohane vastus majandussurutisele. Kõnealuste meetmetega keskendutakse sissetulekutoetusele ning era- ja riiklikele investeeringutele, välditakse koondamisi, parandatakse koolitusvõimalusi ning toetatakse rahastamisraskustes ettevõtteid ja autotööstust. Meetmed on üldiselt kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning sihipärased ja õigeaegsed, kuigi nende mõju võib olla pisut hilisem. Kuigi mõned meetmed on ajutised, on suurem osa neist püsivad. Seega ei ole tagatud, et vastuseks kriisile võetud meetmeid on võimalik täielikult tagasi pöörata. Võla tagasimaksmiseks kavandatud kava ja uus eelarve-eeskiri aitavad kaasa eelarve tugevdamisele pärast kriisi taandumist. Majandust elavdatakse struktuursete meetmetega, nagu uuenduste toetamine erasektoris, paremad tööhõiveteenused ja parem lairibajuurdepääs kavandatud lairibaühenduse strateegia raames. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille komisjon esitas 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. Riigihankemenetlustes tehtud ajutiste muudatuste eesmärk on kiirendada investeeringuid infrastruktuuri. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas detsembris Euroopa Ülemkogu heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kavaga kiitis Saksamaa heaks stimuleerivad fiskaalmeetmed 2009. ja 2010. aastaks (ligikaudu 3,5 % SKPst kahe aasta jooksul), mis näib olevat asjakohane vastus majandussurutisele. Kõnealuste meetmetega keskendutakse sissetulekutoetusele ning era- ja riiklikele investeeringutele, välditakse koondamisi, parandatakse koolitusvõimalusi ning toetatakse rahastamisraskustes ettevõtteid ja autotööstust. Meetmed on üldiselt kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning sihipärased ja õigeaegsed, kuigi nende mõju võib olla pisut hilisem. Kuigi mõned meetmed on ajutised, on suurem osa neist püsivad. Seega ei ole tagatud, et vastuseks kriisile võetud meetmeid on võimalik täielikult tagasi pöörata. Võla tagasimaksmiseks kavandatud kava ja uus eelarve-eeskiri aitavad kaasa eelarve tugevdamisele pärast kriisi taandumist. Majandust elavdatakse struktuursete meetmetega, nagu uuenduste toetamine erasektoris, paremad tööhõiveteenused ja parem lairibajuurdepääs kavandatud lairibaühenduse strateegia raames. Kõnealused meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja riigipõhiste soovitustega, mille komisjon esitas 28. jaanuaril 2009 majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. Riigihankemenetlustes tehtud ajutiste muudatuste eesmärk on kiirendada investeeringuid infrastruktuuri.

| (12) | Vastuseks majandussurutisele on üldine eelarvepoliitiline hoiak 2009. ja 2010. aastal ekspansiivne. Prognoositakse, et 2010. aastal ületab puudujääk kontrollväärtust. 2011. aastaks kavandatakse programmis märkimisväärset struktuurset paranemist (1 protsendipunkti võrra) ja 2012. aastaks täiendavat paranemist, kuigi väiksemal määral. Kuigi puudujäägi vähendamise tempo on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, ei suudeta programmiperioodi jooksul saavutada piisavat kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst, ning eelarve kavandatud tugevdamiskava on seotud märkimisväärsete riskidega. Võlasuhe suureneb kogu programmiperioodi jooksul, mis on tingitud ekspansiivsest eelarvepoliitilisest hoiakust 2009. ja 2010. aastal ning pankade päästeplaanidega seotud rahalistest tehingutest. |
| --- | --- |

(12)

Vastuseks majandussurutisele on üldine eelarvepoliitiline hoiak 2009. ja 2010. aastal ekspansiivne. Prognoositakse, et 2010. aastal ületab puudujääk kontrollväärtust. 2011. aastaks kavandatakse programmis märkimisväärset struktuurset paranemist (1 protsendipunkti võrra) ja 2012. aastaks täiendavat paranemist, kuigi väiksemal määral. Kuigi puudujäägi vähendamise tempo on üldiselt kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, ei suudeta programmiperioodi jooksul saavutada piisavat kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst, ning eelarve kavandatud tugevdamiskava on seotud märkimisväärsete riskidega. Võlasuhe suureneb kogu programmiperioodi jooksul, mis on tingitud ekspansiivsest eelarvepoliitilisest hoiakust 2009. ja 2010. aastal ning pankade päästeplaanidega seotud rahalistest tehingutest.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (3). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (3).

Üldine järeldus on, et tänu eelarve varasemale konsolideerimisele ja peaaegu tasakaalus oleva eelarveseisundi saavutamisele 2008. aastal, suutis Saksamaa võtta märkimisväärsed stimuleerivad fiskaalmeetmed. See on tervitatav, kuna vastab majandussurutise ulatusele. Võttes arvesse üldise majanduskeskkonna järsku halvenemist ja probleeme finantssektoris, on eelarvestrateegiaga seotud mitmed riskid. Praegu ei ole siiski tagatud, et kriisile vastuseks võetud lühiajalised meetmed suudetakse täielikult tagasi pöörata. Selleks et tagada kriisi vaibumisel eelarve konsolideerimine, on esmatähtis rakendada tõhustatud keskpika perioodi eelarveraamistikku vastavalt kavandatule ja kõnealust raamistikku kõigil valitsemissektori tasanditel kindlalt järgida. Võttes arvesse riigivõlga, pensionide indekseerimisvalemi teatavaid muudatusi ja tervishoiureformi ebaselget mõju, on esmatähis hoida saavutatud edu, et parandada pikaajalist jätkusuutlikkust.

Eespool esitatud hinnangu alusel kutsutakse Saksamaad üles:

| i) | rakendama plaanikohaselt 2009. ja 2010. aasta eelarvepoliitikat (sealhulgas stimuleerivaid meetmeid) kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames ning alustama hiljemalt 2011. aastast alates stimuleerivate fiskaalmeetmete tühistamist, et toetada eelarve konsolideerimist olulisel määral keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

i)

rakendama plaanikohaselt 2009. ja 2010. aasta eelarvepoliitikat (sealhulgas stimuleerivaid meetmeid) kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames ning alustama hiljemalt 2011. aastast alates stimuleerivate fiskaalmeetmete tühistamist, et toetada eelarve konsolideerimist olulisel määral keskpika perioodi eesmärgi saavutamiseks;

| ii) | tugevdama selleks eelarve institutsioonilist raamistikku, rakendades uut eelarve-eeskirja vastavalt kavandatule, et toetada eelarve vajalikku konsolideerimist pärast 2010. aastat; |
| --- | --- |

ii)

tugevdama selleks eelarve institutsioonilist raamistikku, rakendades uut eelarve-eeskirja vastavalt kavandatule, et toetada eelarve vajalikku konsolideerimist pärast 2010. aastat;

| iii) | pöörama suuremat tähelepanu riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust tugevdavatele meetmetele ja tagama, et 2008. aastal pensionide indekseerimisvalemis tehtud muudatused kaotatakse vastavalt kavandatule. |
| --- | --- |

iii)

pöörama suuremat tähelepanu riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust tugevdavatele meetmetele ja tagama, et 2008. aastal pensionide indekseerimisvalemis tehtud muudatused kaotatakse vastavalt kavandatule.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP dets 2008 | 2,5 | 1,3 | – 2,25 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |
| KOM jaan 2009 | 2,5 | 1,3 | – 2,3 | 0,7 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 2,4 | 2,0 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2008 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM jaan 2009 | 2,3 | 2,8 | 0,8 | 1,4 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| SKP lõhe (4)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2008 | 2,0 | 2,2 | – 0,9 | – 0,7 | – 0,7 | – 1,0 |
| KOM jaan 2009 (5) | 2,2 | 2,3 | – 1,0 | – 1,2 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 0,7 | 1,1 | 0,8 | 0,5 | – 0,1 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 7,6 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 |
| KOM jaan 2009 | 7,6 | 7,1 | 5,2 | 5,4 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 6,1 | 6,1 | 6,3 | 6,3 | 6,3 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 44,0 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 |
| KOM jaan 2009 | 43,9 | 43,7 | 43,5 | 42,3 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 44 | 43 | 43 | 42,5 | 42 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 44,2 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 |
| KOM jaan 2009 | 44,1 | 43,8 | 46,4 | 46,4 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 44 | 43,5 | 43 | 42 | 41,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 0,2 | – 0 | – 3 | – 4 | – 3 | – 2,5 |
| KOM jaan 2009 | – 0,2 | – 0,1 | – 2,9 | – 4,2 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 0 | – 0,5 | 0 | 0,5 | 0,5 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 2,6 | 2,5 | 0 | – 1 | 0 | ,5 |
| KOM jaan 2009 | 2,6 | 2,6 | – 0,1 | – 1,3 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 3 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 1,2 | – 1,2 | – 2,4 | – 3,5 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM jaan 2009 | – 1,3 | – 1,3 | – 2,4 | – 3,6 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 0,3 | – 0,8 | – 0,4 | 0,0 | 0,7 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKTst) | SP dets 2008 | – 0,9 | – 0.8 | – 2,5 | – 3,4 | – 2,4 | – 2,1 |
| KOM jaan 2009 | – 1,0 | – 0,9 | – 2,4 | – 3,4 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | – 0,3 | – 0,7 | – 0,3 | 0 | 0,7 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 65,1 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 |
| KOM jaan 2009 | 65,1 | 65,6 | 69,6 | 72,3 | puudub | puudub |
| SP nov 2007 | 65 | 63 | – 61,5 | – 59,5 | – 57,5 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP): komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP dets 2008

2,5

1,3

– 2,25

1,25

1,25

1,25

KOM jaan 2009

2,5

1,3

– 2,3

0,7

puudub

puudub

SP nov 2007

2,4

2,0

1,5

1,5

1,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2008

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM jaan 2009

2,3

2,8

0,8

1,4

puudub

puudub

SP nov 2007

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

SKP lõhe (4)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2008

2,0

2,2

– 0,9

– 0,7

– 0,7

– 1,0

KOM jaan 2009 (5)

2,2

2,3

– 1,0

– 1,2

puudub

puudub

SP nov 2007

0,7

1,1

0,8

0,5

– 0,1

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2008

7,6

7,1

7,0

7

7

7

KOM jaan 2009

7,6

7,1

5,2

5,4

puudub

puudub

SP nov 2007

6,1

6,1

6,3

6,3

6,3

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP dets 2008

44,0

44

43,5

42,5

42,5

43

KOM jaan 2009

43,9

43,7

43,5

42,3

puudub

puudub

SP nov 2007

44

43

43

42,5

42

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP dets 2008

44,2

44

46,5

46,5

45,5

45,5

KOM jaan 2009

44,1

43,8

46,4

46,4

puudub

puudub

SP nov 2007

44

43,5

43

42

41,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2008

– 0,2

– 0

– 3

– 4

– 3

– 2,5

KOM jaan 2009

– 0,2

– 0,1

– 2,9

– 4,2

puudub

puudub

SP nov 2007

0

– 0,5

0

0,5

0,5

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2008

2,6

2,5

0

– 1

0

,5

KOM jaan 2009

2,6

2,6

– 0,1

– 1,3

puudub

puudub

SP nov 2007

3

2,5

2,5

3

3,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

(% SKPst)

SP dets 2008

– 1,2

– 1,2

– 2,4

– 3,5

– 2,4

– 2,1

KOM jaan 2009

– 1,3

– 1,3

– 2,4

– 3,6

puudub

puudub

SP nov 2007

– 0,3

– 0,8

– 0,4

0,0

0,7

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKTst)

SP dets 2008

– 0,9

– 0.8

– 2,5

– 3,4

– 2,4

– 2,1

KOM jaan 2009

– 1,0

– 0,9

– 2,4

– 3,4

puudub

puudub

SP nov 2007

– 0,3

– 0,7

– 0,3

0

0,7

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2008

65,1

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

KOM jaan 2009

65,1

65,6

69,6

72,3

puudub

puudub

SP nov 2007

65

63

– 61,5

– 59,5

– 57,5

puudub

Stabiilsusprogramm (SP): komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Eelkõige ei ole programmis esitatud andmeid THHI inflatsiooni kohta, riigi maksutulude ja kulude jaotust vahetarbimise, mitterahaliste sotsiaaltoetuste ja töötajate hüvitiste lõikes ning kõiki makromajandusliku stsenaariumi aluseks olevaid põhiprognoose.

(4)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(5)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2007–2010 vastavalt 1,1 %, 1,2 %, 0,9 % ja 1,0 %.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Vastavalt kõige viimasele programmile suurendavad kõik ühekordsed ja muud ajutised meetmed puudujääki 0,3 % SKPst 2007. aastal ja 0,5 % SKPst 2008. aastal ning vastavalt komisjoni talituste jaanuari vaheprognoosile suurendavad kõik ühekordsed ja muud ajutised meetmed puudujääki 0,3 % SKPst 2008. aastal ja 0,1 % SKPst 2010. aastal.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP): komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/6

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 66/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi aastateks 2008–2011.

| (2) | Pärast mõõdukat suurenemist 2008. aasta esimeses pooles vähenes SKP pisut kolmandas kvartalis ja tõenäoliselt veidi enam neljandas kvartalis. Hoolimata Ungari topeltpuudujäägi, st jooksevkonto puudujäägi ja valitsemissektori eelarvepuudujäägi üheaegse esinemise vähenemisest viimastel aastatel, on riik endiselt haavatav valitsemissektori võla ja välisvõla kõrge taseme tõttu. Seepärast mõjus finantskriis Ungarile eriti raskelt ning põhjustas vahetuskursi järsu languse ja häireid paljudes finantsturgude segmentides. Seega on riigi majanduspoliitika esmane ülesanne investorite usalduse taastamine ning finantsturgude toimimise parandamine. Selleks võttis riigipank kasutusele uued vahendid ning võeti vastu uus majandusprogramm, mis sisaldab täiendavaid eelarvekohandusi, rangemaid eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärke ning pankade päästemeetmete paketti ja finantssektori paremat reguleerimist. Kõnealuste meetmete toetuseks sai Ungari ELilt, IMF-lt ja Maailmapangalt ulatuslikku rahvusvahelist finantsabi (20 miljardit EUR) (2), et jätkata eelarve konsolideerimist, eelarvehalduse reformi, finantssektori reguleerimist ja järelevalvet ning struktuurireforme (3). Laenuga seotud majandusprogramm kajastub nii 2009. aasta eelarves kui ka ajakohastatud lähenemisprogrammis. Ungari riigipank karmistas rahapoliitikat, tõstes 2008. aasta oktoobris baasmäära 8,5 %-lt 11,5 %-le enne määrade alandamist 2008. aasta viimasel kahel kuul (kolmes etapis 10 %-le 2008. aasta detsembris). Ungari forinti reaalne nominaalne vahetuskurss langes 2008. aastal 2,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Pärast mõõdukat suurenemist 2008. aasta esimeses pooles vähenes SKP pisut kolmandas kvartalis ja tõenäoliselt veidi enam neljandas kvartalis. Hoolimata Ungari topeltpuudujäägi, st jooksevkonto puudujäägi ja valitsemissektori eelarvepuudujäägi üheaegse esinemise vähenemisest viimastel aastatel, on riik endiselt haavatav valitsemissektori võla ja välisvõla kõrge taseme tõttu. Seepärast mõjus finantskriis Ungarile eriti raskelt ning põhjustas vahetuskursi järsu languse ja häireid paljudes finantsturgude segmentides. Seega on riigi majanduspoliitika esmane ülesanne investorite usalduse taastamine ning finantsturgude toimimise parandamine. Selleks võttis riigipank kasutusele uued vahendid ning võeti vastu uus majandusprogramm, mis sisaldab täiendavaid eelarvekohandusi, rangemaid eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärke ning pankade päästemeetmete paketti ja finantssektori paremat reguleerimist. Kõnealuste meetmete toetuseks sai Ungari ELilt, IMF-lt ja Maailmapangalt ulatuslikku rahvusvahelist finantsabi (20 miljardit EUR) (2), et jätkata eelarve konsolideerimist, eelarvehalduse reformi, finantssektori reguleerimist ja järelevalvet ning struktuurireforme (3). Laenuga seotud majandusprogramm kajastub nii 2009. aasta eelarves kui ka ajakohastatud lähenemisprogrammis. Ungari riigipank karmistas rahapoliitikat, tõstes 2008. aasta oktoobris baasmäära 8,5 %-lt 11,5 %-le enne määrade alandamist 2008. aasta viimasel kahel kuul (kolmes etapis 10 %-le 2008. aasta detsembris). Ungari forinti reaalne nominaalne vahetuskurss langes 2008. aastal 2,6 %.

| (3) | Programmis on esitatud makromajanduslike ja eelarveprognooside kohta kaks eri stsenaariumi: alusstsenaarium ja alternatiivne stsenaarium. Eelarveprognooside hindamisel käsitatakse võrdlusstsenaariumina alusstsenaariumi, kuna see sisaldab üksikasjalikke arvutusi eelarveliste ja makromajanduslike koondnäitajate jaotuse kohta. Alusstsenaariumis prognoositakse, et pärast aeglast kasvu (ligikaudu 1 %) kahel viimasel aastal aeglustub SKP reaalkasv 2009. aastal 0,9 % võrra ning kiireneb taas 1,6 %-ni 2010. aastal ning 2,5 %-ni 2011. aastal. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (4) näib, et alusstsenaarium põhineb silmapaistavalt optimistlikel majanduskasvu prognoosidel kogu programmiperioodi jooksul osaliselt seetõttu, et kaubanduspartnerite kasvuväljavaadete halvenemine on tõenäoliselt suurem programmi stsenaariumis prognoositust. Eeldades väliskaubanduse halvenemist ning investeeringute vähenemist mõnevõrra suuremas mahus, aeglustub komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt SKP kasv 2009. aastal 1,6 % ning kiireneb seejärel 2010. aastal 1 %-le. Kuid viimaste andmete kohaselt, arvestades sealhulgas tööstustootmise järsku vähenemist detsembris ja ettevõtete ja majapidamiste laenamise pidurdumist 2008. aasta lõpus, on eelarve tulemus tõenäoliselt palju halvem (ligikaudu – 3,75 % 2009. aastal). Samuti näib, et programmi 2009. aasta inflatsiooniprognoos (4,5 %) on liiga optimistlik. Lisaks näib mõnevõrra optimistlik prognoos, mille kohaselt eksport suureneb ja sellega seoses paraneb erasektori puhas finantseerimissuutlikkus programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Programmis on esitatud makromajanduslike ja eelarveprognooside kohta kaks eri stsenaariumi: alusstsenaarium ja alternatiivne stsenaarium. Eelarveprognooside hindamisel käsitatakse võrdlusstsenaariumina alusstsenaariumi, kuna see sisaldab üksikasjalikke arvutusi eelarveliste ja makromajanduslike koondnäitajate jaotuse kohta. Alusstsenaariumis prognoositakse, et pärast aeglast kasvu (ligikaudu 1 %) kahel viimasel aastal aeglustub SKP reaalkasv 2009. aastal 0,9 % võrra ning kiireneb taas 1,6 %-ni 2010. aastal ning 2,5 %-ni 2011. aastal. Olemasoleva teabe põhjal hinnates (4) näib, et alusstsenaarium põhineb silmapaistavalt optimistlikel majanduskasvu prognoosidel kogu programmiperioodi jooksul osaliselt seetõttu, et kaubanduspartnerite kasvuväljavaadete halvenemine on tõenäoliselt suurem programmi stsenaariumis prognoositust. Eeldades väliskaubanduse halvenemist ning investeeringute vähenemist mõnevõrra suuremas mahus, aeglustub komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt SKP kasv 2009. aastal 1,6 % ning kiireneb seejärel 2010. aastal 1 %-le. Kuid viimaste andmete kohaselt, arvestades sealhulgas tööstustootmise järsku vähenemist detsembris ja ettevõtete ja majapidamiste laenamise pidurdumist 2008. aasta lõpus, on eelarve tulemus tõenäoliselt palju halvem (ligikaudu – 3,75 % 2009. aastal). Samuti näib, et programmi 2009. aasta inflatsiooniprognoos (4,5 %) on liiga optimistlik. Lisaks näib mõnevõrra optimistlik prognoos, mille kohaselt eksport suureneb ja sellega seoses paraneb erasektori puhas finantseerimissuutlikkus programmiperioodi jooksul.

| (4) | Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosi kohaselt 2008. aastal hinnanguliselt 3,3 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 4 %-ga. Eelarvepuudujäägi vähenemise põhjus nõrga majanduskasvu tingimustes on peamiselt 2007. aasta (kui puudujääk ulatus 5 %-ni SKPst) soodne üldmõju nii tuludele kui ka kuludele. |
| --- | --- |

(4)

Valitsemissektori eelarve puudujääk moodustab komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosi kohaselt 2008. aastal hinnanguliselt 3,3 % SKPst, võrreldes eelmises ajakohastatud lähenemisprogrammis eesmärgiks seatud 4 %-ga. Eelarvepuudujäägi vähenemise põhjus nõrga majanduskasvu tingimustes on peamiselt 2007. aasta (kui puudujääk ulatus 5 %-ni SKPst) soodne üldmõju nii tuludele kui ka kuludele.

| (5) | Ajakohastatud lähenemisprogrammis on 2009. aasta eesmärgiks kehtestatud eelarvepuudujäägi vähendamine 2,6 %-ni SKPst, mis on võrreldav eelmises ajakohastatud programmis kehtestatud eesmärgiga (3,2 % SKPst) ja komisjoni talituste vaheprognoosiga (2,8 % SKPst). Eesmärki karmistati ühe osana valitsuse võetud meetmetest finantskriisi lahendamiseks oluliselt halvenenud makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. Arvestades finantskriisi ning suurt eelarvepuudujääki ja valitsemissektori võlga, ei võtnud valitsus vastu stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Arvestades oodatust järsemat majanduslangust, mille tulemusena vähenevad tulud ligikaudu 1 % SKPst, võttis valitsus 15. veebruaril vastu täiendava parandusmeetmete paketi (0,7 % SKPst) ning korrigeeris uue majandusprogrammi esimese läbivaatamise raames 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärki (2,7–2,9 % SKPst). Ajakohastatud programmis esitatud teabe alusel tehtud komisjoni talituste arvutused näitavad, et struktuurne tasakaal peaks paranema 1,75 protsendipunkti võrra SKPst, mis osutab väga piiravale eelarvepoliitikale. |
| --- | --- |

(5)

Ajakohastatud lähenemisprogrammis on 2009. aasta eesmärgiks kehtestatud eelarvepuudujäägi vähendamine 2,6 %-ni SKPst, mis on võrreldav eelmises ajakohastatud programmis kehtestatud eesmärgiga (3,2 % SKPst) ja komisjoni talituste vaheprognoosiga (2,8 % SKPst). Eesmärki karmistati ühe osana valitsuse võetud meetmetest finantskriisi lahendamiseks oluliselt halvenenud makromajandusliku stsenaariumi tingimustes. Arvestades finantskriisi ning suurt eelarvepuudujääki ja valitsemissektori võlga, ei võtnud valitsus vastu stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Arvestades oodatust järsemat majanduslangust, mille tulemusena vähenevad tulud ligikaudu 1 % SKPst, võttis valitsus 15. veebruaril vastu täiendava parandusmeetmete paketi (0,7 % SKPst) ning korrigeeris uue majandusprogrammi esimese läbivaatamise raames 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärki (2,7–2,9 % SKPst). Ajakohastatud programmis esitatud teabe alusel tehtud komisjoni talituste arvutused näitavad, et struktuurne tasakaal peaks paranema 1,75 protsendipunkti võrra SKPst, mis osutab väga piiravale eelarvepoliitikale.

| (6) | Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk ajakohastatud programmis on vähendada nominaalset puudujääki 3,4 %-lt SKPst 2008. aastal 2,6 %-le SKPst 2009. aastal, millele peaks järgnema väike langus 2,5 %-le 2010. aastal ning 2,2 %-le SKPst 2011. aastal. Kuna prognooside kohaselt intressikulud suurenevad 0,5 protsendipunkti võrra SKPst 2009. aastal, on näha, et esmane tasakaal paraneb kõnealusel aastal rohkem (üle 1 protsendipunkti) ning sealt edasi paraneb see 0,3 % SKPst 2011. aastani, et saavutada ülejääk 2,2 % SKPst. Eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki (struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst, st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) ei ole programmiperioodi vältel plaanis saavutada. Eelarve üldine konsolideerimine (1,2 protsendipunkti SKPst) on kavas jaotada võrdselt tulude ja kulude poolele. Programmis ei ole esitatud puudujäägi kavandatud vähendamiseks vajalikke üksikasjalikke meetmeid 2009. aastale järgneva perioodi kohta. Ajakohastatud programmi prognoosi kohaselt on võla suhe SKPsse 2008. aastal järsult suurenenud, ulatudes veidi üle 71 %, mis on põhiliselt seotud sellega, et ELi ja IMFi rahalise abi esimest osamakset kasutati peamiselt reservide loomiseks. 2009. aastal prognoositakse võla suhte suurenemist 72,5 %-ni, kuid programmi viimastel aastatel on ette näha, et võla suhe hakkab üha kiiremini vähenema (kuni 69 %-ni), mida toetab ka majanduskasvu järkjärguline taastumine. |
| --- | --- |

(6)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk ajakohastatud programmis on vähendada nominaalset puudujääki 3,4 %-lt SKPst 2008. aastal 2,6 %-le SKPst 2009. aastal, millele peaks järgnema väike langus 2,5 %-le 2010. aastal ning 2,2 %-le SKPst 2011. aastal. Kuna prognooside kohaselt intressikulud suurenevad 0,5 protsendipunkti võrra SKPst 2009. aastal, on näha, et esmane tasakaal paraneb kõnealusel aastal rohkem (üle 1 protsendipunkti) ning sealt edasi paraneb see 0,3 % SKPst 2011. aastani, et saavutada ülejääk 2,2 % SKPst. Eelarveseisundi keskpika perioodi eesmärki (struktuurne puudujääk 0,5 % SKPst, st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) ei ole programmiperioodi vältel plaanis saavutada. Eelarve üldine konsolideerimine (1,2 protsendipunkti SKPst) on kavas jaotada võrdselt tulude ja kulude poolele. Programmis ei ole esitatud puudujäägi kavandatud vähendamiseks vajalikke üksikasjalikke meetmeid 2009. aastale järgneva perioodi kohta. Ajakohastatud programmi prognoosi kohaselt on võla suhe SKPsse 2008. aastal järsult suurenenud, ulatudes veidi üle 71 %, mis on põhiliselt seotud sellega, et ELi ja IMFi rahalise abi esimest osamakset kasutati peamiselt reservide loomiseks. 2009. aastal prognoositakse võla suhte suurenemist 72,5 %-ni, kuid programmi viimastel aastatel on ette näha, et võla suhe hakkab üha kiiremini vähenema (kuni 69 %-ni), mida toetab ka majanduskasvu järkjärguline taastumine.

| (7) | Eelarvetulemusi mõjutavad ka teatavad riskid, eelkõige programmi viimastel aastatel. Makromajanduslikus stsenaariumis osutatud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid on kogu programmiperioodi vältel suured. Sügavam ja pikaajalisem majanduslangus tähendab tulude üldist vähenemist ja kulude mõõdukat suurenemist. Kulude poolel on viimasel ajal olnud siiski mitmeid positiivseid muutusi. Alates 2006. aastast on eelarvekontroll märkimisväärselt paranenud ning ilmneb, et sätestatud reformietapid on viimase aja eelarvekõrvalekaldeid mõnes olulises valdkonnas (nt hinnatoetused) struktuurselt piiranud.
  Lisaks otsustas valitsus kärpida täiendavalt 2009. aasta kulusid 0,7 % SKPst, pidades silmas viimase aja majandusväljavaadete järsku halvenemist. Sellest hoolimata ei saa välistada ülekulude tekkimise riski, eelkõige pärast 2009. aastat. Avaliku halduse, tervise-, ja haridussüsteemi reformimise järelkontrolli meetmed ei pruugi toetada kulude kavandatud vähendamist ning näib, et täiendavad vajalikud eelarvemeetmed ei ole täielikult täpsustatud ja rakendatud. Teisest küljest peaks pensioni-, sotsiaaltoetuste ja majapidamistoetuste süsteemi kavandatud reformietappide rakendamine aitama kaasa kulude vähendamisele keskpikas perspektiivis. Kuigi eelarve haldusraamistikku tugevdati märkimisväärselt, ei saa eelarvedistsipliini nõrgenemist võrreldes kavandatuga täielikult vältida, nagu näitab ka varasem kogemus, ning samuti võib seda mõjutada asjaolu, et uus eelarveraamistik on veel läbiproovimata. Eelarve-eesmärkidega seotud riskid ohustavad samavõrra ka võla suhet, seetõttu ei kujune võla suhte muutused ilmselt pärast 2009. aastat nii soodsaks, kui programmis prognoositakse. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvetulemusi mõjutavad ka teatavad riskid, eelkõige programmi viimastel aastatel. Makromajanduslikus stsenaariumis osutatud eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud riskid on kogu programmiperioodi vältel suured. Sügavam ja pikaajalisem majanduslangus tähendab tulude üldist vähenemist ja kulude mõõdukat suurenemist. Kulude poolel on viimasel ajal olnud siiski mitmeid positiivseid muutusi. Alates 2006. aastast on eelarvekontroll märkimisväärselt paranenud ning ilmneb, et sätestatud reformietapid on viimase aja eelarvekõrvalekaldeid mõnes olulises valdkonnas (nt hinnatoetused) struktuurselt piiranud.

Lisaks otsustas valitsus kärpida täiendavalt 2009. aasta kulusid 0,7 % SKPst, pidades silmas viimase aja majandusväljavaadete järsku halvenemist. Sellest hoolimata ei saa välistada ülekulude tekkimise riski, eelkõige pärast 2009. aastat. Avaliku halduse, tervise-, ja haridussüsteemi reformimise järelkontrolli meetmed ei pruugi toetada kulude kavandatud vähendamist ning näib, et täiendavad vajalikud eelarvemeetmed ei ole täielikult täpsustatud ja rakendatud. Teisest küljest peaks pensioni-, sotsiaaltoetuste ja majapidamistoetuste süsteemi kavandatud reformietappide rakendamine aitama kaasa kulude vähendamisele keskpikas perspektiivis. Kuigi eelarve haldusraamistikku tugevdati märkimisväärselt, ei saa eelarvedistsipliini nõrgenemist võrreldes kavandatuga täielikult vältida, nagu näitab ka varasem kogemus, ning samuti võib seda mõjutada asjaolu, et uus eelarveraamistik on veel läbiproovimata. Eelarve-eesmärkidega seotud riskid ohustavad samavõrra ka võla suhet, seetõttu ei kujune võla suhte muutused ilmselt pärast 2009. aastat nii soodsaks, kui programmis prognoositakse.

| (8) | Viimasel ajal on astutud mitmeid samme pensionisüsteemi reformimiseks, mis peaks tulevikus pensionikulusid mõnevõrra vähendama, kuid see ei ole piisav. Programmis 2008. aastaks prognoositud eelarveseisund paranes võrreldes eelmises programmis prognoositud lähtepositsiooniga, kuid elanikkonna vananemise mõju eelarvele on endiselt suur. Koguvõla praegune tase on ikka kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Suurema esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul, mis on programmiga juba ette nähtud, ning valitsuse hiljuti väljakuulutatud edasised sammud pensionisüsteemi reformimiseks aitaksid vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. |
| --- | --- |

(8)

Viimasel ajal on astutud mitmeid samme pensionisüsteemi reformimiseks, mis peaks tulevikus pensionikulusid mõnevõrra vähendama, kuid see ei ole piisav. Programmis 2008. aastaks prognoositud eelarveseisund paranes võrreldes eelmises programmis prognoositud lähtepositsiooniga, kuid elanikkonna vananemise mõju eelarvele on endiselt suur. Koguvõla praegune tase on ikka kõrgem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. Suurema esmase ülejäägi tagamine keskpika perioodi jooksul, mis on programmiga juba ette nähtud, ning valitsuse hiljuti väljakuulutatud edasised sammud pensionisüsteemi reformimiseks aitaksid vähendada ohtusid riigi rahanduse jätkusuutlikkusele.

| (9) | Kuni 2006. aastani, kui eelarvepuudujääk ulatus 9,3 %-ni SKPst, oli Ungari eelarveraamistik väga vastuvõtlik kõrvalekalletele ning seda mõjutas korduvalt valimistsükkel. Alates 2006. aastast hakkas eelarve läbipaistvus ning selle planeerimine paranema ning 2008. aasta novembris võeti vastu eelarve halduse reformimise seadus, millega nähakse ette mitmeaastased arvudes väljendatud eeskirjad ning eelarvenõukogu loomine. Uus asutus hakkab tegema sõltumatuid makromajanduslikke- ja eelarveprognoose, eelarve mõjuhinnanguid ning hindama eelarveseisundit ja -ettepanekuid. Uus korraldus peaks aitama parandada riigi rahanduse läbipaistvust ja jätkusuutlikkust, kui seda otsustavalt rakendada. Mõned olulised probleemid on siiski lahendamata, näiteks on täpsustamata tõhusad jõustamismehhanismid ning hõlmamata piirkondlik sektor. |
| --- | --- |

(9)

Kuni 2006. aastani, kui eelarvepuudujääk ulatus 9,3 %-ni SKPst, oli Ungari eelarveraamistik väga vastuvõtlik kõrvalekalletele ning seda mõjutas korduvalt valimistsükkel. Alates 2006. aastast hakkas eelarve läbipaistvus ning selle planeerimine paranema ning 2008. aasta novembris võeti vastu eelarve halduse reformimise seadus, millega nähakse ette mitmeaastased arvudes väljendatud eeskirjad ning eelarvenõukogu loomine. Uus asutus hakkab tegema sõltumatuid makromajanduslikke- ja eelarveprognoose, eelarve mõjuhinnanguid ning hindama eelarveseisundit ja -ettepanekuid. Uus korraldus peaks aitama parandada riigi rahanduse läbipaistvust ja jätkusuutlikkust, kui seda otsustavalt rakendada. Mõned olulised probleemid on siiski lahendamata, näiteks on täpsustamata tõhusad jõustamismehhanismid ning hõlmamata piirkondlik sektor.

| (10) | Lisaks eelarve-eesmärkide karmistamisele 2008. aasta oktoobris uue majandusprogrammi raames, et vähendada majanduse välisfinantseerimise vajadust, on Ungari ametiasutused astunud finantskriisi vastu ka mitmete finantssektori stabiilsust tagavate meetmete võtmisega. Hoiuste tagamise määr on suurenenud 6 miljonilt HUF 13 miljoni HUF. Samuti võtsid ametiasutused vastu pangandussektori toetussüsteemi, millega nähakse ette pankadevahelised garantiid ja rekapitaliseerimisfondi asutamine. Lisaks on riigipank võtnud mitmeid meetmeid, millega soovitakse suurendada turu likviidsust, mida toetab ka Euroopa Keskpangaga sõlmitud repoleping. Rahvusvahelise finantsabiga seotud majandusprogrammi kohaselt on oodata täiendavaid meetmeid finantsturgude reguleerimise ja järelevalve tugevdamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks eelarve-eesmärkide karmistamisele 2008. aasta oktoobris uue majandusprogrammi raames, et vähendada majanduse välisfinantseerimise vajadust, on Ungari ametiasutused astunud finantskriisi vastu ka mitmete finantssektori stabiilsust tagavate meetmete võtmisega. Hoiuste tagamise määr on suurenenud 6 miljonilt HUF 13 miljoni HUF. Samuti võtsid ametiasutused vastu pangandussektori toetussüsteemi, millega nähakse ette pankadevahelised garantiid ja rekapitaliseerimisfondi asutamine. Lisaks on riigipank võtnud mitmeid meetmeid, millega soovitakse suurendada turu likviidsust, mida toetab ka Euroopa Keskpangaga sõlmitud repoleping. Rahvusvahelise finantsabiga seotud majandusprogrammi kohaselt on oodata täiendavaid meetmeid finantsturgude reguleerimise ja järelevalve tugevdamiseks.

| (11) | Majanduskriisiga toimetulekuks kiitsid Ungari ametiasutused majanduse stimuleerimiseks heaks meetmepaketi, mis ei mõjuta eelarvet ning hõlmab struktuurireforme. Pidades silmas vajadust vähendada oma välist ja sisemist tasakaalustamatust ning järgides detsembris Euroopa Ülemkogus heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kava, ei rakendanud Ungari ametiasutused stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Eesmärgiga säilitada kogunõudlus ja tööhõive 2009. ja 2010. aastal, hõlmavad vastuvõetud meetmed eelkõige ELi struktuurifondide kasutamise kiirendamist ja nende ümberjagamist ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ligipääsu parandamist rahalistele vahenditele. Struktuurireformid on Euroopa majanduse elavdamise kava oluline osa ning sobivad hästi poliitiliste meetmete võtmiseks Ungaris, pidades silmas stimuleerivate fiskaalmeetmete piiratud ulatust ning vajadust parandada välist konkurentsivõimet. Konkurentsivõime suurendamisele on pandud vähem rõhku. Lisaks võttis parlament detsembris vastu programmi tööhõive parandamiseks („Pathway to work”), mille eesmärk on motiveerida madala kvalifikatsiooniga töötajaid ja pikaaegseid töötuid ning parandada nende tööalast konkurentsivõimet, tehes seda osaliselt töötururahastu passiivsete vahendite ümbersuunamisega aktiivsesse tööturupoliitikasse. Programmiga nähakse ette riiklike ehitusprojektide osakaalu järsk suurendamine ja koolitusprogrammid ning algatused koostöö parandamiseks elanike sihtgrupi ja tööhõiveameti vahel. Lisaks jätkas valitsus tervishoiu- ja haridussüsteemi ning avaliku halduse järkjärgulist reformimist. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ning riigispetsiifilise soovitusega, mille kohta tegi komisjon 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel. 16. veebruaril teatas valitsus täiendavatest struktuurireformidest, mis käsitlevad pensioni ja sotsiaaltoetuste valdkonda ning kohalikke omavalitsusi. |
| --- | --- |

(11)

Majanduskriisiga toimetulekuks kiitsid Ungari ametiasutused majanduse stimuleerimiseks heaks meetmepaketi, mis ei mõjuta eelarvet ning hõlmab struktuurireforme. Pidades silmas vajadust vähendada oma välist ja sisemist tasakaalustamatust ning järgides detsembris Euroopa Ülemkogus heakskiidetud Euroopa majanduse elavdamise kava, ei rakendanud Ungari ametiasutused stimuleerivaid fiskaalmeetmeid. Eesmärgiga säilitada kogunõudlus ja tööhõive 2009. ja 2010. aastal, hõlmavad vastuvõetud meetmed eelkõige ELi struktuurifondide kasutamise kiirendamist ja nende ümberjagamist ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ligipääsu parandamist rahalistele vahenditele. Struktuurireformid on Euroopa majanduse elavdamise kava oluline osa ning sobivad hästi poliitiliste meetmete võtmiseks Ungaris, pidades silmas stimuleerivate fiskaalmeetmete piiratud ulatust ning vajadust parandada välist konkurentsivõimet. Konkurentsivõime suurendamisele on pandud vähem rõhku. Lisaks võttis parlament detsembris vastu programmi tööhõive parandamiseks („Pathway to work”), mille eesmärk on motiveerida madala kvalifikatsiooniga töötajaid ja pikaaegseid töötuid ning parandada nende tööalast konkurentsivõimet, tehes seda osaliselt töötururahastu passiivsete vahendite ümbersuunamisega aktiivsesse tööturupoliitikasse. Programmiga nähakse ette riiklike ehitusprojektide osakaalu järsk suurendamine ja koolitusprogrammid ning algatused koostöö parandamiseks elanike sihtgrupi ja tööhõiveameti vahel. Lisaks jätkas valitsus tervishoiu- ja haridussüsteemi ning avaliku halduse järkjärgulist reformimist. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ning riigispetsiifilise soovitusega, mille kohta tegi komisjon 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel. 16. veebruaril teatas valitsus täiendavatest struktuurireformidest, mis käsitlevad pensioni ja sotsiaaltoetuste valdkonda ning kohalikke omavalitsusi.

| (12) | Arvestades makromajanduslikke riske peab eelarvepoliitika olema range. Pärast kahte aastat range poliitika rakendamist on eelarvepoliitiline hoiak range ka 2009. aastal, arvestades sügavat langust, ning see peaks muutuma üldiselt neutraalseks programmi viimastel aastatel. Ajakohastatud programmis kinnitatakse ametiasutuste uues majanduspoliitika programmis sätestatud keskpika perioodi kohandamiskava ning seega on see kooskõlas ELi keskmise tähtajaga finantsabiga seoses võetud kohustustega.
  Kuna komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt on 2009. aastal puudujääk suurem (2,8 % SKPst) ning makromajanduslikud prognoosid on seotud riskidega, võib osutuda vajalikuks võtta täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid. Valitsus võttis vastu uue parandusmeetmete paketi (0,7 % SKPst), suurendades samal ajal veidi 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärki. Hiljuti heakskiidetud eelarve haldusreform peaks parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust programmiga ettenähtud võla suhte vähendamise kaudu. Pidades silmas riskihinnangut, näib et programmis esitatud eelarvepoliitiline hoiak on üldiselt kooskõlas nõukogu soovitatud kohandamiskavaga ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, eeldusel et nii programmis kui ka hiljem väljakuulutatud meetmed rakendatakse täies ulatuses ning aasta jooksul tekkida võivad kõrvalekalded kõrvaldatakse tõhusalt. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevateks aastateks programmiga ettenähtud eelarvepuudujäägi vähendamine on piiratud ning seda ei toetata piisavalt meetmetega. Võttes arvesse eespool nimetatud võlaprognoosidega seotud riske, ei vähene võla suhe programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades makromajanduslikke riske peab eelarvepoliitika olema range. Pärast kahte aastat range poliitika rakendamist on eelarvepoliitiline hoiak range ka 2009. aastal, arvestades sügavat langust, ning see peaks muutuma üldiselt neutraalseks programmi viimastel aastatel. Ajakohastatud programmis kinnitatakse ametiasutuste uues majanduspoliitika programmis sätestatud keskpika perioodi kohandamiskava ning seega on see kooskõlas ELi keskmise tähtajaga finantsabiga seoses võetud kohustustega.

Kuna komisjoni talituste vaheprognoosi kohaselt on 2009. aastal puudujääk suurem (2,8 % SKPst) ning makromajanduslikud prognoosid on seotud riskidega, võib osutuda vajalikuks võtta täiendavaid eelarve konsolideerimise meetmeid. Valitsus võttis vastu uue parandusmeetmete paketi (0,7 % SKPst), suurendades samal ajal veidi 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärki. Hiljuti heakskiidetud eelarve haldusreform peaks parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust programmiga ettenähtud võla suhte vähendamise kaudu. Pidades silmas riskihinnangut, näib et programmis esitatud eelarvepoliitiline hoiak on üldiselt kooskõlas nõukogu soovitatud kohandamiskavaga ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks, eeldusel et nii programmis kui ka hiljem väljakuulutatud meetmed rakendatakse täies ulatuses ning aasta jooksul tekkida võivad kõrvalekalded kõrvaldatakse tõhusalt. Ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisele järgnevateks aastateks programmiga ettenähtud eelarvepuudujäägi vähendamine on piiratud ning seda ei toetata piisavalt meetmetega. Võttes arvesse eespool nimetatud võlaprognoosidega seotud riske, ei vähene võla suhe programmiperioodi jooksul kontrollväärtuse suunas piisavalt.

| (13) | Arvestades stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid, esineb programmis puudujääke kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas (5). |
| --- | --- |

(13)

Arvestades stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõudeid, esineb programmis puudujääke kohustuslike andmete ja vabatahtlike andmete osas (5).

Kokkuvõttes on finantskriis Ungarit tugevalt mõjutanud hoolimata tasakaalustamatuse selgest paranemisest, sealhulgas eelarvepuudujäägi vähenemisest 9,3 %-lt SKPst 2006. aastal alla 3,5 %-le SKPst 2008. aastal, ning seega tuli pigem piirata valitsemissektori rahastamisvajadusi kui ergutada majandust surutise ajal. Seda silmas pidades võttis Ungari meetmeid eelarve täiendavaks kohandamiseks ning kehtestas karmimad eelarvepuudujäägi vähendamise eesmärgid, et taastada investorite usaldus. Kõnealust strateegiat toetab ELilt, IMFilt ja Maailmapangalt saadud rahvusvaheline finantsabi. Programmiga nähakse ette eelarve konsolideerimise strateegia jätkumine programmi algusaastatel, oluline kohandamine (2,6 %-le SKPst) 2009. aastal ning sealt edasi tagasihoidlikum kohandamine, et vähendada eelarvepuudujääk 2011. aastaks 2,2 %-le. Kõnealune eelarvepuudujäägi vähendamise kava on siiski ohus eelkõige seepärast, et programmi koostamise ajal olid makromajanduslikud prognoosid palju optimistlikumad. Seda riski vähendavad oluliselt vastuvõetud parandusmeetmed ja hiljuti valitsuse väljakuulutatud struktuurireformid ning 2009. aasta eelarvepuudujäägi eesmärgi suurendamine 2,7–2,9 %-ni SKPst. Lisaks on eelarvepoliitilist vastutust käsitleva seaduse vastuvõtmine oluline samm ettevaatliku eelarvepoliitika suunas, ning kui seda otsustavalt rakendada, peaks see aitama kaasa eelarve püsivale konsolideerimisele. Riigi rahanduse jätkusuutlikkus sõltub aga ka struktuurireformide jätkumisest niivõrd kuivõrd nende abil on võimalik suurendada pikaajalist majanduskasvu, aidata saavutada eelarve-eesmärke ning vähendada riigi haavatavust.

Arvestades eespool esitatud hinnangut, rahvusvahelise finantsabi raames võetud kohustusi ning artikli 104 lõike 7 alusel 10. oktoobril 2006 jätkusuutliku lähenemise kohta antud soovitust ja vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, kutsutakse Ungarit üles:

| i) | pidades silmas riske, säilitama piisava varu, võtma vajalikke meetmeid, et langetada eelarvepuudujääk 2009. aastal alla kontrollväärtust 3 % SKPst, ning tagama seejärel eelarve piisav konsolideerimine keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumisel, hakates seeläbi vähendama võla suhet SKPsse kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas; |
| --- | --- |

i)

pidades silmas riske, säilitama piisava varu, võtma vajalikke meetmeid, et langetada eelarvepuudujääk 2009. aastal alla kontrollväärtust 3 % SKPst, ning tagama seejärel eelarve piisav konsolideerimine keskpika perioodi eesmärgi suunas liikumisel, hakates seeläbi vähendama võla suhet SKPsse kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas;

| ii) | tagama eelarvepoliitilist vastutust käsitleva seaduse täieliku rakendamise, jätkama kulude vähendamist avaliku halduse, tervishoiu- ja haridussüsteemi edasise väljakuulutatud reformimise kaudu ning tugevdama finantsturgude reguleerimist ja järelevalvet; |
| --- | --- |

ii)

tagama eelarvepoliitilist vastutust käsitleva seaduse täieliku rakendamise, jätkama kulude vähendamist avaliku halduse, tervishoiu- ja haridussüsteemi edasise väljakuulutatud reformimise kaudu ning tugevdama finantsturgude reguleerimist ja järelevalvet;

| iii) | pidades silmas võlataset ja rahvastiku vananemisega seotud kulude kasvu, parandama veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ning jätkama pensionisüsteemi reformimist pärast esimeste sammude astumist aastatel 2006–2008. |
| --- | --- |

iii)

pidades silmas võlataset ja rahvastiku vananemisega seotud kulude kasvu, parandama veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust ning jätkama pensionisüsteemi reformimist pärast esimeste sammude astumist aastatel 2006–2008.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP dets 2008 | 1,1 | 1,3 | – 0,9 | 1,6 | 2,5 |
| KOM jaan 2009 | 1,1 | 0,9 | – 1,6 | 1,0 | puudub |
| LP nov 2007 | 1,7 | 2,8 | 4,0 | 4,1 | 4,2 |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2008 | 7,9 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 |
| KOM jaan 2009 | 7,9 | 6,1 | 2,8 | 2,2 | puudub |
| LP nov 2007 | 7,9 | 4,8 | 3,0 | 2,9 | 2,8 |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2008 | 1,9 | 1,1 | – 1,7 | – 1,9 | – 1,1 |
| KOM jaan 2009 (7) | 2,7 | 2,3 | – 0,1 | 0,4 | puudub |
| LP nov 2007 | – 0,9 | – 1,8 | – 1,5 | – 0,9 | – 0,5 |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  ( % SKPst) | LP dets 2008 | – 5,3 | – 5,1 | – 3,7 | – 2,5 | – 1,6 |
| KOM jaan 2009 | – 5,3 | – 6,0 | – 4,0 | – 3,5 | puudub |
| LP nov 2007 | – 4,1 | – 2,3 | – 1,7 | – 1,3 | – 0,8 |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 44,9 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 |
| KOM jaan 2009 | 44,9 | 45,5 | 46,1 | 46,4 | puudub |
| LP nov 2007 | 44,1 | 44,2 | 43,3 | 42,4 | 42,0 |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 49,8 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 |
| KOM jaan 2009 | 49,8 | 48,8 | 48,9 | 49,5 | puudub |
| LP nov 2007 | 50,3 | 48,2 | 46,5 | 45,1 | 44,2 |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 5,0 | – 3,4 | – 2,6 | – 2,5 | – 2,2 |
| KOM jaan 2009 | – 5,0 | – 3,3 | – 2,8 | – 3,0 | puudub |
| LP nov 2007 | – 6,2 | – 4,0 | – 3,2 | – 2,7 | – 2,2 |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 0,9 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 |
| KOM jaan 2009 | – 0,9 | 0,8 | 1,6 | 1,5 | puudub |
| LP nov 2007 | – 2,2 | 0,1 | 0,6 | 0,8 | 1,1 |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 5,8 | – 3,9 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM jaan 2009 | – 6,2 | – 4,3 | – 2,8 | – 3,2 | puudub |
| LP nov 2007 | – 6,0 | – 3,5 | – 2,8 | – 2,5 | – 2,1 |
| Struktuurne tasakaal (8)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 4,9 | – 3,5 | – 1,8 | – 1,6 | – 1,7 |
| KOM jaan 2009 | – 5,3 | – 4,0 | – 2,8 | – 3,2 | puudub |
| LP nov 2007 | – 4,9 | – 3,7 | – 2,9 | – 2,5 | – 2,1 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 65,8 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 |
| KOM jaan 2009 | 65,8 | 71,9 | 73,8 | 74,0 | puudub |
| LP nov 2007 | 65,4 | 65,8 | 64,4 | 63,3 | 61,8 |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP dets 2008

1,1

1,3

– 0,9

1,6

2,5

KOM jaan 2009

1,1

0,9

– 1,6

1,0

puudub

LP nov 2007

1,7

2,8

4,0

4,1

4,2

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2008

7,9

6,2

4,5

3,2

3,0

KOM jaan 2009

7,9

6,1

2,8

2,2

puudub

LP nov 2007

7,9

4,8

3,0

2,9

2,8

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2008

1,9

1,1

– 1,7

– 1,9

– 1,1

KOM jaan 2009 (7)

2,7

2,3

– 0,1

0,4

puudub

LP nov 2007

– 0,9

– 1,8

– 1,5

– 0,9

– 0,5

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

( % SKPst)

LP dets 2008

– 5,3

– 5,1

– 3,7

– 2,5

– 1,6

KOM jaan 2009

– 5,3

– 6,0

– 4,0

– 3,5

puudub

LP nov 2007

– 4,1

– 2,3

– 1,7

– 1,3

– 0,8

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP dets 2008

44,9

45,2

45,8

46,0

45,8

KOM jaan 2009

44,9

45,5

46,1

46,4

puudub

LP nov 2007

44,1

44,2

43,3

42,4

42,0

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP dets 2008

49,8

48,6

48,4

48,5

48,0

KOM jaan 2009

49,8

48,8

48,9

49,5

puudub

LP nov 2007

50,3

48,2

46,5

45,1

44,2

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

– 5,0

– 3,4

– 2,6

– 2,5

– 2,2

KOM jaan 2009

– 5,0

– 3,3

– 2,8

– 3,0

puudub

LP nov 2007

– 6,2

– 4,0

– 3,2

– 2,7

– 2,2

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

– 0,9

0,6

1,9

2,0

2,2

KOM jaan 2009

– 0,9

0,8

1,6

1,5

puudub

LP nov 2007

– 2,2

0,1

0,6

0,8

1,1

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (6)

(% SKPst)

LP dets 2008

– 5,8

– 3,9

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM jaan 2009

– 6,2

– 4,3

– 2,8

– 3,2

puudub

LP nov 2007

– 6,0

– 3,5

– 2,8

– 2,5

– 2,1

Struktuurne tasakaal (8)

(% SKPst)

LP dets 2008

– 4,9

– 3,5

– 1,8

– 1,6

– 1,7

KOM jaan 2009

– 5,3

– 4,0

– 2,8

– 3,2

puudub

LP nov 2007

– 4,9

– 3,7

– 2,9

– 2,5

– 2,1

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2008

65,8

71,1

72,5

72,2

69,0

KOM jaan 2009

65,8

71,9

73,8

74,0

puudub

LP nov 2007

65,4

65,8

64,4

63,3

61,8

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Kõik käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Vt nõukogu otsust 2009/102/EÜ, millega antakse Ungarile ühenduse keskmise tähtajaga rahalist abi (ELT L 37, 6.2.2009, lk 5).

(3)  Ungarile eraldatud ELi keskmise tähtajaga rahalise abi üksikasjad on esitatud järgmisel temaatilisel veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13488_en.htm

(4)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid ka pärast seda kättesaadavaks muutunud teavet.

(5)  Eelkõige puuduvad andmed varude muutuste kohandamise jaotus ning mõned riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust käsitlevad andmed.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(7)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2007–2010 on vastavalt 1,7 %, 1,3 %, 0,9 % ja 0,5 %.

(8)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Programmis esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt ümberarvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2006. aastal 0,9 % SKPst ja 2008. aastal 0,4 % (vastavalt viimasele programmile suurendavad need puudujääki) ning 2007. aastal 0,9 % SKPst ja 2008. aastal 0,3 % SKPst (vastavalt komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosile suurendavad need kõik puudujääki).

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/12

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 66/03)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Malta ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab aastaid 2008–2011.

| (2) | Kuigi seni on finantskriisi mõju Maltale olnud tagasihoidlik, eeldatakse et eelkõige välissektoris hakkab ülemaailmne majanduslangus majandustegevust negatiivselt mõjutama. Valitsemissektori eelarve puudujäägi märkimisväärne vähenemine aastatel 2004–2007 peatus ajutiselt 2008. aastal, kui see konkreetsete kulusid suurendavate otsuste tõttu suurenes hinnanguliselt 3,5 %-le SKPst. Eelarvestrateegiaks on jätkata eelarve konsolideerimist alates 2009. aastast. Üldstrateegia raames on võetud mõned meetmed vastuseks majanduslangusele, suurendades riiklikke investeeringuid (osaliselt rahastatud ELi vahenditest), soodustades ostujõudu ning andes otsetoetust tootmis- ja turismivaldkonnale ning VKEdele. Malta peamised väljakutsed on jätkata eelarve konsolideerimist, samal ajal majanduse aluseid mitmekesistades ning konkurentsivõime tugevdamisega ekspordisektorit toetades. Ka juhul kui Malta järgib strateegiat edendada mitte-hinnapõhist konkurentsivõimet, lihtsustades lisandväärtusega tegevuse soodustamist, jääb kulupõhine konkurentsivõime ekspordist sõltuva majanduskasvu võtmeelemendiks. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi seni on finantskriisi mõju Maltale olnud tagasihoidlik, eeldatakse et eelkõige välissektoris hakkab ülemaailmne majanduslangus majandustegevust negatiivselt mõjutama. Valitsemissektori eelarve puudujäägi märkimisväärne vähenemine aastatel 2004–2007 peatus ajutiselt 2008. aastal, kui see konkreetsete kulusid suurendavate otsuste tõttu suurenes hinnanguliselt 3,5 %-le SKPst. Eelarvestrateegiaks on jätkata eelarve konsolideerimist alates 2009. aastast. Üldstrateegia raames on võetud mõned meetmed vastuseks majanduslangusele, suurendades riiklikke investeeringuid (osaliselt rahastatud ELi vahenditest), soodustades ostujõudu ning andes otsetoetust tootmis- ja turismivaldkonnale ning VKEdele. Malta peamised väljakutsed on jätkata eelarve konsolideerimist, samal ajal majanduse aluseid mitmekesistades ning konkurentsivõime tugevdamisega ekspordisektorit toetades. Ka juhul kui Malta järgib strateegiat edendada mitte-hinnapõhist konkurentsivõimet, lihtsustades lisandväärtusega tegevuse soodustamist, jääb kulupõhine konkurentsivõime ekspordist sõltuva majanduskasvu võtmeelemendiks.

| (3) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 2,8 %-lt 2008. aastal 2,2 %-le 2009. aastal, enne taastumist keskmiselt 2,7 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe hindamisel (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb liiga optimistlikel kasvuprognoosidel, kuna eeldatakse, et eksport taastub suhteliselt kiiresti. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat liiga optimistlik 2009. aastal, kuid usutav sellele järgnevatel aastatel. Üldise palgatõusu võimalus, mis ületab liigselt tootlikkuse suurenemist, võib põhjustada Malta konkurentsivõime arengu osutumise vähem soodsaks, kui on kavandatud ajakohastatud stabiilsusprogrammis. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et SKP reaalkasv väheneb 2,8 %-lt 2008. aastal 2,2 %-le 2009. aastal, enne taastumist keskmiselt 2,7 %-le ülejäänud programmiperioodi jooksul. Praegu olemasoleva teabe hindamisel (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb liiga optimistlikel kasvuprognoosidel, kuna eeldatakse, et eksport taastub suhteliselt kiiresti. Programmi inflatsiooniprognoos tundub samuti olevat liiga optimistlik 2009. aastal, kuid usutav sellele järgnevatel aastatel. Üldise palgatõusu võimalus, mis ületab liigselt tootlikkuse suurenemist, võib põhjustada Malta konkurentsivõime arengu osutumise vähem soodsaks, kui on kavandatud ajakohastatud stabiilsusprogrammis.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2008. aastal 3,5 % SKPst, kusjuures eelmises programmis oli seatud eesmärgiks puudujääk 1,2 % SKPst (3). Erinevus kajastab eelkõige kavandatust suuremad kulutusi, mis tulenesid peamiselt: i) eelarves kajastamata ühekordsetest kuludest, mis on seotud ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadega laevatehase töötajatele (1 % SKPst); ii) lisakuludest seoses energiatoetustega (0,8 % SKPst) ning iii) kavandatust suurematest palgakuludest täiendava töölevõtu ja kõrgemate palkade tõttu, eelkõige tervishoiusektoris (0,5 % SKPst). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2008. aastal 3,5 % SKPst, kusjuures eelmises programmis oli seatud eesmärgiks puudujääk 1,2 % SKPst (3). Erinevus kajastab eelkõige kavandatust suuremad kulutusi, mis tulenesid peamiselt: i) eelarves kajastamata ühekordsetest kuludest, mis on seotud ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadega laevatehase töötajatele (1 % SKPst); ii) lisakuludest seoses energiatoetustega (0,8 % SKPst) ning iii) kavandatust suurematest palgakuludest täiendava töölevõtu ja kõrgemate palkade tõttu, eelkõige tervishoiusektoris (0,5 % SKPst).

| (5) | Programmi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal langema 1,5 %-le SKPst (ühekordne puudujääki vähendav tehing maamüügist, mis peaks prognooside kohaselt moodustama 0,3 % SKPst). Struktuurne puudujääk 2009. aastal väheneb. Majanduse toetuseks võetavate meetmete (hinnanguliselt 1,5 % SKPst) mõju eelarvele on suurem sellest, mis korvatakse eelarvepuudujääki vähendava mõjuga, mis tuleneb energiatoetuse ja muude toetuste vähendamisest, laevatehase töötajatele ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadega seotud ühekordsete kulude vähendamisest ning aktsiisimaksude suurendamisest koos maksude suurema laekumisega (rahvusvahelistest ettevõtetest), mis ulatub 2,25 %-ni SKPst. |
| --- | --- |

(5)

Programmi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal langema 1,5 %-le SKPst (ühekordne puudujääki vähendav tehing maamüügist, mis peaks prognooside kohaselt moodustama 0,3 % SKPst). Struktuurne puudujääk 2009. aastal väheneb. Majanduse toetuseks võetavate meetmete (hinnanguliselt 1,5 % SKPst) mõju eelarvele on suurem sellest, mis korvatakse eelarvepuudujääki vähendava mõjuga, mis tuleneb energiatoetuse ja muude toetuste vähendamisest, laevatehase töötajatele ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadega seotud ühekordsete kulude vähendamisest ning aktsiisimaksude suurendamisest koos maksude suurema laekumisega (rahvusvahelistest ettevõtetest), mis ulatub 2,25 %-ni SKPst.

| (6) | Ajakohastatud programmis kirjeldatud eelarvestrateegia keskpika perioodi eesmärk on järgida eelarve konsolideerimist kogu programmiperioodi jooksul ning üldeesmärgina saavutada keskpika perioodi eesmärk, milleks on eelarveseisundi struktuurne tasakaal (tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 2011. aastaks, üks aasta hiljem kui kavandatud 2007. aasta stabiilsusprogrammis. Eelarvepuudujääk peaks 2010. aastal vähenema 0,3 %ni SKPst, enne kui saavutatakse 1,2 %-line ülejääk SKPst 2011. aastal, kuigi programmiga ei ole ette nähtud meetmeid kõnealuse suundumuse saavutamiseks. Programmiperioodi jooksul ettenähtud eelarve konsolideerimine saavutatakse peamiselt kulude piiramisega, vähendades kulude suhet 3,2 % võrra SKPst, samal ajal eeldatakse, et tulud suurenevad 1,2 % võrra. Kulude piiramist toetatakse madalamate toetustega ja sotsiaalmaksetega (mõlemad programmiperioodi alguses 2009. aastal) ning valitsemissektori väiksemate tarbimiskuludega (programmiperioodi lõpus 2010–2011). Suurem osa tulude suurenemisest kogu programmiperioodi jooksul tuleneb otseste maksude suuremast laekumisest, mis programmi kohaselt on seotud nende rahvusvaheliste ettevõtjate suurema arvuga, kelle registrijärgne asukoht on Maltal. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal on hinnanguliselt 62,8 % SKPst, peaks 2010. aastal vähenema 3 % võrra ja edasi 3,5 % 2011. aastal, mis on tingitud peamiselt esmase puudujäägi suurenemisest alates 2009. aastast. |
| --- | --- |

(6)

Ajakohastatud programmis kirjeldatud eelarvestrateegia keskpika perioodi eesmärk on järgida eelarve konsolideerimist kogu programmiperioodi jooksul ning üldeesmärgina saavutada keskpika perioodi eesmärk, milleks on eelarveseisundi struktuurne tasakaal (tsükliliselt kohandatud eelarvetasakaal ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) 2011. aastaks, üks aasta hiljem kui kavandatud 2007. aasta stabiilsusprogrammis. Eelarvepuudujääk peaks 2010. aastal vähenema 0,3 %ni SKPst, enne kui saavutatakse 1,2 %-line ülejääk SKPst 2011. aastal, kuigi programmiga ei ole ette nähtud meetmeid kõnealuse suundumuse saavutamiseks. Programmiperioodi jooksul ettenähtud eelarve konsolideerimine saavutatakse peamiselt kulude piiramisega, vähendades kulude suhet 3,2 % võrra SKPst, samal ajal eeldatakse, et tulud suurenevad 1,2 % võrra. Kulude piiramist toetatakse madalamate toetustega ja sotsiaalmaksetega (mõlemad programmiperioodi alguses 2009. aastal) ning valitsemissektori väiksemate tarbimiskuludega (programmiperioodi lõpus 2010–2011). Suurem osa tulude suurenemisest kogu programmiperioodi jooksul tuleneb otseste maksude suuremast laekumisest, mis programmi kohaselt on seotud nende rahvusvaheliste ettevõtjate suurema arvuga, kelle registrijärgne asukoht on Maltal. Valitsemissektori koguvõlg, mis 2008. aastal on hinnanguliselt 62,8 % SKPst, peaks 2010. aastal vähenema 3 % võrra ja edasi 3,5 % 2011. aastal, mis on tingitud peamiselt esmase puudujäägi suurenemisest alates 2009. aastast.

| (7) | Eelarvetulemused võivad programmiperioodi jooksul halveneda. Ohud on enamasti seotud optimistliku makromajandusliku stsenaariumiga, lähtumisega ebakindlast maksutulust (rahvusvahelistelt ettevõtetelt otseste maksude suurem laekumine on ebakindel) ning võimaliku kulude kõrvalekalde tekkimisega võrreldes programmiperioodi lõppu kavandatud avaliku sektori tarbimise vähenemisega. 2010. ja 2011. aastaks on täiendavaks riskiteguriks teabe puudumine eelarve konsolideerimist toetavate meetmete kohta, eelkõige seoses avaliku sektori palgafondi jätkuva piiramisega. Kuna puudujääk võib kujuneda prognoositust halvemaks, võib ka võla suhe osutuda programmis kavandatust suuremaks. Praegu kättesaadava teabe põhjal võiks Malta laevatehaste likvideerimine 2009. aasta jooksul suurendada võla taset. |
| --- | --- |

(7)

Eelarvetulemused võivad programmiperioodi jooksul halveneda. Ohud on enamasti seotud optimistliku makromajandusliku stsenaariumiga, lähtumisega ebakindlast maksutulust (rahvusvahelistelt ettevõtetelt otseste maksude suurem laekumine on ebakindel) ning võimaliku kulude kõrvalekalde tekkimisega võrreldes programmiperioodi lõppu kavandatud avaliku sektori tarbimise vähenemisega. 2010. ja 2011. aastaks on täiendavaks riskiteguriks teabe puudumine eelarve konsolideerimist toetavate meetmete kohta, eelkõige seoses avaliku sektori palgafondi jätkuva piiramisega. Kuna puudujääk võib kujuneda prognoositust halvemaks, võib ka võla suhe osutuda programmis kavandatust suuremaks. Praegu kättesaadava teabe põhjal võiks Malta laevatehaste likvideerimine 2009. aasta jooksul suurendada võla taset.

| (8) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Maltal on tunduvalt väiksem kui ELi keskmine, kusjuures pikaajalises perspektiivis väheneb pensionikulude osatähtsus SKPs vastavalt 2005. aasta prognoosidele. 2006. aasta pensionireformiga, mille eesmärk on pensioniea tõstmine ning pensionide suurendamine, kaasnevad pikemas perspektiivis tõenäoliselt siiski suuremad kulud. Lisaks ületab valitsemissektori praegune koguvõlg asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Eelarveseisundi parandamine aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud keskmisi ohtusid. |
| --- | --- |

(8)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele Maltal on tunduvalt väiksem kui ELi keskmine, kusjuures pikaajalises perspektiivis väheneb pensionikulude osatähtsus SKPs vastavalt 2005. aasta prognoosidele. 2006. aasta pensionireformiga, mille eesmärk on pensioniea tõstmine ning pensionide suurendamine, kaasnevad pikemas perspektiivis tõenäoliselt siiski suuremad kulud. Lisaks ületab valitsemissektori praegune koguvõlg asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse. Programmis prognoositud 2008. aasta eelarveseisundis, mis on halvem kui eelmise programmi lähtepositsioon, suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Eelarveseisundi parandamine aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud keskmisi ohtusid.

| (9) | Kui kogukulud aastatel 2004–2007 olid eelarves ettenähtud kuludest madalamad, siis 2008. aasta kogemus on näidanud, et riiklike kulude suhtes tehakse siiski eelarve täitmise etapis vabalt valitud otsuseid ning eelarve kohta puudub keskpika perioodi jaoks selge eelarvepoliitika lähenemisviis. Programmiga ei ole ette nähtud sellekohaseid parandusi. Lisaks tundub, et hariduse ja tervise valdkonna kulude tulemuslikkus ja tõhusus on nõrk. |
| --- | --- |

(9)

Kui kogukulud aastatel 2004–2007 olid eelarves ettenähtud kuludest madalamad, siis 2008. aasta kogemus on näidanud, et riiklike kulude suhtes tehakse siiski eelarve täitmise etapis vabalt valitud otsuseid ning eelarve kohta puudub keskpika perioodi jaoks selge eelarvepoliitika lähenemisviis. Programmiga ei ole ette nähtud sellekohaseid parandusi. Lisaks tundub, et hariduse ja tervise valdkonna kulude tulemuslikkus ja tõhusus on nõrk.

| (10) | 2008. aasta oktoobris teatas valitsus Malta pankades olevate hoiuste tagatise suurendamisest 20 000 EURilt 100 000 EURile. Seni ei ole muud meetmed finantssüsteemi stabiliseerimise parandamiseks osutunud vajalikuks. |
| --- | --- |

(10)

2008. aasta oktoobris teatas valitsus Malta pankades olevate hoiuste tagatise suurendamisest 20 000 EURilt 100 000 EURile. Seni ei ole muud meetmed finantssüsteemi stabiliseerimise parandamiseks osutunud vajalikuks.

| (11) | 2009. aasta eelarve on üldiselt eelarvet konsolideeriv, mis on piisav ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris kokku lepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga, võtte arvesse suurt eelarvepuudujäägi suhet ja võla suhet ning konkurentsivõimega seonduvaid probleeme. Siiski võttis Malta kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu mitmeid meetmeid majanduse toetamiseks 2009. aastal. Enamik meetmetest on õigeaegsed ja sihipärased ning suunatud sektoritele, mis eelduste kohaselt kannatavad kõige rohkem majanduslanguse tõttu, nt turism ja tootmine. Välja arvatud riiklikud investeeringud, mille osatähtsus SKPst 2011. aastal väheneb, tunduvad meetmed olevat püsivad. Mitmed struktuurimeetmed, mis on osa pikaajalisest poliitika reformikavast, peaksid toetama majanduslangusest tingitud probleemide lahendamist, suurendades potentsiaalset majanduskasvu. Eelkõige muudab ühistranspordi kavandatud liberaliseerimine sektori tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks ning paindliku tegevuskava rakendamine aitab tagada vastavad ametioskused uutes, kõrge tasemega oskusi nõudvates sektorites. Lisaks on programmis kavandatud suuremad kulud infrastruktuurile ja keskkonnaprojektidele. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja riigispetsiifiliste soovitustega, mille kohta tegi komisjoni 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel. |
| --- | --- |

(11)

2009. aasta eelarve on üldiselt eelarvet konsolideeriv, mis on piisav ja kooskõlas Euroopa Ülemkogu poolt 2008. aasta detsembris kokku lepitud Euroopa majanduse elavdamise kavaga, võtte arvesse suurt eelarvepuudujäägi suhet ja võla suhet ning konkurentsivõimega seonduvaid probleeme. Siiski võttis Malta kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga vastu mitmeid meetmeid majanduse toetamiseks 2009. aastal. Enamik meetmetest on õigeaegsed ja sihipärased ning suunatud sektoritele, mis eelduste kohaselt kannatavad kõige rohkem majanduslanguse tõttu, nt turism ja tootmine. Välja arvatud riiklikud investeeringud, mille osatähtsus SKPst 2011. aastal väheneb, tunduvad meetmed olevat püsivad. Mitmed struktuurimeetmed, mis on osa pikaajalisest poliitika reformikavast, peaksid toetama majanduslangusest tingitud probleemide lahendamist, suurendades potentsiaalset majanduskasvu. Eelkõige muudab ühistranspordi kavandatud liberaliseerimine sektori tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks ning paindliku tegevuskava rakendamine aitab tagada vastavad ametioskused uutes, kõrge tasemega oskusi nõudvates sektorites. Lisaks on programmis kavandatud suuremad kulud infrastruktuurile ja keskkonnaprojektidele. Kõnealused meetmed on kooskõlas keskpika reformi ajakavaga ja riigispetsiifiliste soovitustega, mille kohta tegi komisjoni 28. jaanuaril 2009 ettepaneku majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia alusel.

| (12) | Programmi kohaselt paraneb struktuurne tasakaal programmis sisalduva teabe alusel komisjoni talituste poolt tehtud ümberarvutuste põhjal hinnanguliselt aastas keskmiselt 1,25 % SKPst aastatel 2010–2011. Võttes arvesse olulisi ohte eelarve-eesmärkidele ei anna programmi eelarvealased põhimõtted piisavat kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst programmiperioodi lõpuks. Eelarve kavandatud konsolideerimist tuleks toetada meetmetega hilisematel aastatel. Võttes arvesse võlaprognoosidega seotud riske, võib võla suhe läheneda piisavalt kiiresti kontrollväärtusele keskpikas perspektiivis (kuigi komisjoni prognoosi kohaselt see lühikeses perspektiivis veidi suureneb), pidades silmas võla suhte olulist vähenemist aastatel 2004–2007. |
| --- | --- |

(12)

Programmi kohaselt paraneb struktuurne tasakaal programmis sisalduva teabe alusel komisjoni talituste poolt tehtud ümberarvutuste põhjal hinnanguliselt aastas keskmiselt 1,25 % SKPst aastatel 2010–2011. Võttes arvesse olulisi ohte eelarve-eesmärkidele ei anna programmi eelarvealased põhimõtted piisavat kindlusvaru, et ei ületataks puudujäägiläve 3 % SKPst programmiperioodi lõpuks. Eelarve kavandatud konsolideerimist tuleks toetada meetmetega hilisematel aastatel. Võttes arvesse võlaprognoosidega seotud riske, võib võla suhe läheneda piisavalt kiiresti kontrollväärtusele keskpikas perspektiivis (kuigi komisjoni prognoosi kohaselt see lühikeses perspektiivis veidi suureneb), pidades silmas võla suhte olulist vähenemist aastatel 2004–2007.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (4). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikest andmetest (4).

Üldine järeldus on, et hoolimata majanduskasvu aeglustumisest ja eelarvepuudujäägi kontrollväärtuse 3 % SKPst ületamisest 2008. aastal tuleb programmi kohaselt jätkata eelarve konsolideerimist alates 2009. aastast, mis tuleks saavutada kulude piiramisega ja vähemal määral ka kasvavate tuludega. See on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning võib käsitada asjakohastena, võttes arvesse suurt eelarvepuudujäägi suhet ja võla suhet ning konkurentsivõimega seonduvaid probleeme. Optimistliku makromajandusliku stsenaariumi, ebakindla maksutulu, kulude kõrvalekalde tekkimise ja teabe puudumise tõttu eelarve konsolideerimise meetmete kohta hilisematel aastatel valitseb siiski oht, et programmiperioodi jooksul puudujäägi- ja võlaeesmärke ei saavutata. Võla suhe, mis peaks kogu programmiperioodi jooksul järk-järgult vähenema alla kontrollväärtuse 60 % SKPst, kuid mis on seotud eespool nimetatud ohtudega, tundub olevat piisav langus kontrollväärtuse suunas keskpikas perspektiivis, kuigi komisjoni prognoosi kohaselt see veidi suureneb lühiajalises perspektiivis, pidades silmas võla suhte olulist langust aastatel 2004–2007. Kuigi viimastel aastatel on olukord paranenud, suurendab majandusaluste ebapiisav mitmekesistamine Malta haavatavust välistegurite suhtes, eelkõige praeguse majanduslanguse tingimustes. Lisaks on konkurentsivõime endiselt haavatav, eelkõige kui palgad suurenevad rohkem kui tootlikkus.

Eespool esitatud hinnangut silmas pidades soovitatakse Maltal:

| i) | jätkata edasist programmikohast eelarve konsolideerimist, et taastada 2009. aastal vastavalt kavandatule alla 3 %line eelarvepuudujäägi suhe SKPsse, ja tagada, et valitsemissektori võla suhet vähendatakse vastavalt, esitades meetmed, millega tuleks keskpika perioodi hilisematel aastatel saavutada eelarve kavandatud konsolideerimine; |
| --- | --- |

i)

jätkata edasist programmikohast eelarve konsolideerimist, et taastada 2009. aastal vastavalt kavandatule alla 3 %line eelarvepuudujäägi suhe SKPsse, ja tagada, et valitsemissektori võla suhet vähendatakse vastavalt, esitades meetmed, millega tuleks keskpika perioodi hilisematel aastatel saavutada eelarve kavandatud konsolideerimine;

| ii) | tugevdada keskpika perioodi eelarveraamistikku ning suurendada riiklike kulutuste tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas kiirendades ulatusliku tervishoiureformi väljatöötamist ja elluviimist. |
| --- | --- |

ii)

tugevdada keskpika perioodi eelarveraamistikku ning suurendada riiklike kulutuste tulemuslikkust ja tõhusust, sealhulgas kiirendades ulatusliku tervishoiureformi väljatöötamist ja elluviimist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP dets 2008 | 3,7 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 |
| KOM jaan 2009 | 3,9 | 2,1 | 0,7 | 1,3 | puudub |
| LP nov 2007 | 3,5 | 3,1 | 3,2 | 3,4 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2008 | 0,7 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 |
| KOM jaan 2009 | 0,7 | 4,6 | 1,9 | 2,2 | puudub |
| LP nov 2007 | 0,9 | 2,5 | 2,3 | 2,1 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2008 | 0,0 | 0,1 | – 0,3 | – 0,5 | 0,5 |
| KOM jaan 2009 (6) | 1,1 | 1,2 | 0,0 | – 0,6 | puudub |
| LP nov 2007 | – 0,8 | – 0,1 | 0,5 | 1,9 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 5,5 | – 5,1 | – 3,1 | – 2,7 | 0,7 |
| KOM jaan 2009 | – 4,6 | – 5,5 | – 5,5 | – 5,3 | puudub |
| LP nov 2007 | – 0,5 | 0,2 | 3,2 | 5,5 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 40,6 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 |
| KOM jaan 2009 | 40,4 | 40,7 | 41,1 | 41,2 | puudub |
| LP nov 2007 | 41,0 | 40,9 | 39,9 | 39,5 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 42,4 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 |
| KOM jaan 2009 | 42,2 | 44,2 | 43,7 | 43,8 | puudub |
| LP nov 2007 | 42,7 | 42,2 | 40,0 | 38,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 1,8 | – 3,3 | – 1,5 | – 0,3 | 1,2 |
| KOM jaan 2009 | – 1,8 | – 3,5 | – 2,6 | – 2,5 | puudub |
| LP nov 2007 | – 1,6 | – 1,2 | – 0,1 | 0,9 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 1,6 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 |
| KOM jaan 2009 | 1,6 | – 0,2 | 0,8 | 0,8 | puudub |
| LP nov 2007 | 1,7 | 2,0 | 2,9 | 3,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 1,8 | – 3,4 | – 1,4 | – 0,1 | 1,0 |
| KOM jaan 2009 | – 2,2 | – 4,0 | – 2,6 | – 2,3 | puudub |
| LP nov 2007 | – 1,3 | – 1,2 | – 0,3 | 0,3 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (7)

  (% SKPst) | SP dets 2008 | – 2,4 | – 3,7 | – 1,7 | – 0,2 | 0,9 |
| KOM jaan 2009 | – 2,8 | – 3,3 | – 2,9 | – 2,3 | puudub |
| LP nov 2007 | – 2,1 | – 1,4 | – 0,5 | 0,1 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2008 | 62,2 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 |
| KOM jaan 2009 | 61,9 | 63,3 | 64,0 | 64,2 | puudub |
| LP nov 2007 | 62,9 | 60,0 | 57,2 | 53,3 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP dets 2008

3,7

2,8

2,2

2,5

2,8

KOM jaan 2009

3,9

2,1

0,7

1,3

puudub

LP nov 2007

3,5

3,1

3,2

3,4

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2008

0,7

4,5

2,7

2,3

2,0

KOM jaan 2009

0,7

4,6

1,9

2,2

puudub

LP nov 2007

0,9

2,5

2,3

2,1

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2008

0,0

0,1

– 0,3

– 0,5

0,5

KOM jaan 2009 (6)

1,1

1,2

0,0

– 0,6

puudub

LP nov 2007

– 0,8

– 0,1

0,5

1,9

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2008

– 5,5

– 5,1

– 3,1

– 2,7

0,7

KOM jaan 2009

– 4,6

– 5,5

– 5,5

– 5,3

puudub

LP nov 2007

– 0,5

0,2

3,2

5,5

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP dets 2008

40,6

40,6

41,7

41,8

41,9

KOM jaan 2009

40,4

40,7

41,1

41,2

puudub

LP nov 2007

41,0

40,9

39,9

39,5

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP dets 2008

42,4

43,9

43,2

42,1

40,7

KOM jaan 2009

42,2

44,2

43,7

43,8

puudub

LP nov 2007

42,7

42,2

40,0

38,5

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2008

– 1,8

– 3,3

– 1,5

– 0,3

1,2

KOM jaan 2009

– 1,8

– 3,5

– 2,6

– 2,5

puudub

LP nov 2007

– 1,6

– 1,2

– 0,1

0,9

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

SP dets 2008

1,6

0,0

1,9

3,0

4,3

KOM jaan 2009

1,6

– 0,2

0,8

0,8

puudub

LP nov 2007

1,7

2,0

2,9

3,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (5)

(% SKPst)

SP dets 2008

– 1,8

– 3,4

– 1,4

– 0,1

1,0

KOM jaan 2009

– 2,2

– 4,0

– 2,6

– 2,3

puudub

LP nov 2007

– 1,3

– 1,2

– 0,3

0,3

puudub

Struktuurne tasakaal (7)

(% SKPst)

SP dets 2008

– 2,4

– 3,7

– 1,7

– 0,2

0,9

KOM jaan 2009

– 2,8

– 3,3

– 2,9

– 2,3

puudub

LP nov 2007

– 2,1

– 1,4

– 0,5

0,1

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2008

62,2

62,8

61,9

59,8

56,3

KOM jaan 2009

61,9

63,3

64,0

64,2

puudub

LP nov 2007

62,9

60,0

57,2

53,3

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus on arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi, kuid ka muud selleks ajaks kättesaadavat teavet.

(3)  Programmi kohaselt on eeldatav eelarve puudujääk 3,3 % SKPst, mida kinnitab ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse 2008. aasta oktoobri teatis. Võttes arvesse asutamislepingus sätestatud kontrollväärtuse ületamist valmistas komisjon 18. veebruaril 2009. aastal aruande asutamislepingu artikli 104 lõike 3 alusel.

(4)  Andmed valitsemissektori võla kohta, eelkõige ei ole aastate 2007–2011 kohta esitatud andmeid seoses erinevustega raha ja viitlaekumiste vahel ning finantsvarade netoakumuleerimisega — erastamistulud, hindamise mõju ja muu, likviidsed finantsvarad, netofinantsvõlg.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(6)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on aastatel 2007–2010 hinnanguliselt vastavalt 2,3 %, 2 %, 1,9 % ja 1,9 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2007. aastal 0,6 % SKPst, 2008. aastal 0,3 % SKPst, 2009. aastal 0,3 % SKPst ja 2010. aastal 0,1 % SKPst; vastavalt 2008. aasta stabiilsusprogrammile vähendavad need kõik puudujääki ning komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt on need 2007. aastal 0,6 % SKPst, 2008. aastal – 0,6 % SKPst ning 2009. aastal 0,3 % SKPst.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta vaheprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/17

---

NÕUKOGU ARVAMUS,

10. märts 2009,

Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2008–2011

(2009/C 66/04)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (1), eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

pärast konsulteerimist majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 10. märtsil 2009 läbi Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2008–2011.

| (2) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt aeglustub SKP kasv 5 %-lt 2008. aastal ligikaudu 2 %-ni 2009. aastal peamiselt ülemaailmse finantskriisi tõttu. Globaalsete kaubavoogude kahanemine mõjutab Poola ekspordisuunitlusega sektoreid, samas kui finantskriis vähendab välismaiseid otseinvesteeringuid ning piirab nii finants- kui ka mittefinantssektori välisrahastamist. Kuna riigi vääring on oluliselt odavnenud, vähendab eratarbimist ka välisvaluutas nomineeritud hüpoteeklaenude suhteliselt suur osa, samas kui Poola ehitussektorile avaldavad negatiivset mõju langevad hinnad ja vähenev nõudlus eluasemeturul. Pärast intressimäärade märkimisväärset tõusu 2008. aasta esimesel poolel (5,25 %-lt 2008. aasta jaanuaris 6 %-le juunis) lõdvendas Poola keskpank 2008. aasta kahe viimase kuu jooksul rahapoliitikat, kärpides intressimäärasid 5 %-le. Poola zloti nominaalne efektiivne vahetuskurss langes 2008. aasta jooksul 11,2 %. Valitsus on seoses majanduskasvu aeglustumisega võtnud nii enne kriisi kui ka pärast selle mõjude ilmnemist mitmeid ekspansiivseid meetmeid (peamiselt maksude vähendamise ja riiklike investeeringute suurendamise kaudu). Kavandatavad eelarvemeetmed stimuleerivad lühikeses perspektiivis kogunõudlust ning tugevdavad pikemas perspektiivis Poola majanduse pakkumispoolt. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt suureneb 2009. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk ligikaudu ühe protsendipunkti võrra 3,5 %-ni SKPst. Kui parandusmeetmeid ei võeta, väheneb puudujääk 2010. aastal vaid pisut. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt aeglustub SKP kasv 5 %-lt 2008. aastal ligikaudu 2 %-ni 2009. aastal peamiselt ülemaailmse finantskriisi tõttu. Globaalsete kaubavoogude kahanemine mõjutab Poola ekspordisuunitlusega sektoreid, samas kui finantskriis vähendab välismaiseid otseinvesteeringuid ning piirab nii finants- kui ka mittefinantssektori välisrahastamist. Kuna riigi vääring on oluliselt odavnenud, vähendab eratarbimist ka välisvaluutas nomineeritud hüpoteeklaenude suhteliselt suur osa, samas kui Poola ehitussektorile avaldavad negatiivset mõju langevad hinnad ja vähenev nõudlus eluasemeturul. Pärast intressimäärade märkimisväärset tõusu 2008. aasta esimesel poolel (5,25 %-lt 2008. aasta jaanuaris 6 %-le juunis) lõdvendas Poola keskpank 2008. aasta kahe viimase kuu jooksul rahapoliitikat, kärpides intressimäärasid 5 %-le. Poola zloti nominaalne efektiivne vahetuskurss langes 2008. aasta jooksul 11,2 %. Valitsus on seoses majanduskasvu aeglustumisega võtnud nii enne kriisi kui ka pärast selle mõjude ilmnemist mitmeid ekspansiivseid meetmeid (peamiselt maksude vähendamise ja riiklike investeeringute suurendamise kaudu). Kavandatavad eelarvemeetmed stimuleerivad lühikeses perspektiivis kogunõudlust ning tugevdavad pikemas perspektiivis Poola majanduse pakkumispoolt. Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt suureneb 2009. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk ligikaudu ühe protsendipunkti võrra 3,5 %-ni SKPst. Kui parandusmeetmeid ei võeta, väheneb puudujääk 2010. aastal vaid pisut.

| (3) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv aeglustub 5,1 %-lt SKPst 2008. aastal 3,7 %-le SKPst 2009. aastal ja jääb ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 4,2 % tasemele. Praegu olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates tundub kõnealune stsenaarium põhinevat selgelt optimistlikel kasvuprognoosidel 2009. aastaks ja järgnevateks aastateks, kuna see lähtub ekspordituru suurenemise optimistlikust hinnangust ning ei võta täielikult arvesse uuemaid andmeid, mis osutavad majandusolukorra edasisele halvenemisele. Eelkõige on programmis pööratud vähe tähelepanu välisvaluutas nomineeritud laenudele ja eluasemeturu olukorrale ning piisavalt ei võeta arvesse laenukasvu vähenemise mõju erainvesteeringutele. Inflatsiooniprognoosid on realistlikud. |
| --- | --- |

(3)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv aeglustub 5,1 %-lt SKPst 2008. aastal 3,7 %-le SKPst 2009. aastal ja jääb ülejäänud programmiperioodil keskmiselt 4,2 % tasemele. Praegu olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates tundub kõnealune stsenaarium põhinevat selgelt optimistlikel kasvuprognoosidel 2009. aastaks ja järgnevateks aastateks, kuna see lähtub ekspordituru suurenemise optimistlikust hinnangust ning ei võta täielikult arvesse uuemaid andmeid, mis osutavad majandusolukorra edasisele halvenemisele. Eelkõige on programmis pööratud vähe tähelepanu välisvaluutas nomineeritud laenudele ja eluasemeturu olukorrale ning piisavalt ei võeta arvesse laenukasvu vähenemise mõju erainvesteeringutele. Inflatsiooniprognoosid on realistlikud.

| (4) | Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2008. aastal 2,5 % SKPst, mis vastab lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile. See tuleneb peamiselt väiksemast tulude kasvust 2008. aastal (mis on kooskõlas SKP madalama kasvuprognoosiga), mida tasakaalustavad madalamad kulutused. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosis hinnatakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2008. aastal 2,5 % SKPst, mis vastab lähenemisprogrammi eelmises ajakohastatud versioonis seatud eesmärgile. See tuleneb peamiselt väiksemast tulude kasvust 2008. aastal (mis on kooskõlas SKP madalama kasvuprognoosiga), mida tasakaalustavad madalamad kulutused.

| (5) | 2008. aasta detsembri lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal vähenema 2,5 %-ni SKPst, samas kui komisjoni talituste vaheprognoosis, mis ei põhine nii optimistlikul makromajanduslikul stsenaariumil, prognoositakse puudujäägi suurenemist 3,5 %-ni SKPst. Vabalt valitud meetmete hinnanguline ekspansiivne netomõju eelarvele ületab ühte protsendipunkti. See hõlmab majanduslangusega seoses võetud erimeetmeid (30. novembril 2008 välja kuulutatud stabiilsus- ja arengukava). Poola maksutulude struktuuri muutumise tõttu ei tähenda see struktuurse tasakaalu vastavat halvenemist, mis hinnanguliselt on protsendipunkti. |
| --- | --- |

(5)

2008. aasta detsembri lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal vähenema 2,5 %-ni SKPst, samas kui komisjoni talituste vaheprognoosis, mis ei põhine nii optimistlikul makromajanduslikul stsenaariumil, prognoositakse puudujäägi suurenemist 3,5 %-ni SKPst. Vabalt valitud meetmete hinnanguline ekspansiivne netomõju eelarvele ületab ühte protsendipunkti. See hõlmab majanduslangusega seoses võetud erimeetmeid (30. novembril 2008 välja kuulutatud stabiilsus- ja arengukava). Poola maksutulude struktuuri muutumise tõttu ei tähenda see struktuurse tasakaalu vastavat halvenemist, mis hinnanguliselt on protsendipunkti.

| (6) | 2008. aasta detsembri lähenemisprogrammi keskpika perioodi eesmärk on hoida valitsemissektori eelarve puudujääk jätkusuutlikult alla 3 % SKPst, seda programmiperioodil järk-järgult vähendades, et 2011. aastaks jõuda eelarveseisundini – 1,9 %. Makromajandusliku stsenaariumi olulise halvenemise tõttu lükatakse nominaalsete eelarve-eesmärkidega kooskõlas oleva keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (mis on valitsemissektori eelarve struktuurne tasakaal – 1 % SKPst, st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) täitmine edasi hilisemale tähtajale kui eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks võetud aasta 2011. Kohanemiskava lähtub kulude olulisest vähendamisest — 1,5 protsendipunkti võrra SKPst — samas kui tulude suhe SKPsse väheneb ühe protsendipunkti võrra. Kulude vähendamise meetmeid programmis siiski ei täpsustata. Programmis kavandatakse võla suhte vähendamist 46 %-lt SKPst 2008. aastal alla 45 % SKPst 2011. aastal (programmi viimaseks aastaks prognoositakse 0,7-protsendipunktist langust). See on vastuolus komisjoni talituste vaheprognoosiga, mille kohaselt suureneb koguvõla suhe järsult 45,5 %-lt 2008. aastal tasemeni veidi alla 50 % 2010. aastal. Erinevuse peamiseks põhjuseks on erinevad prognoosid esmase puudujäägi arengu suhtes. |
| --- | --- |

(6)

2008. aasta detsembri lähenemisprogrammi keskpika perioodi eesmärk on hoida valitsemissektori eelarve puudujääk jätkusuutlikult alla 3 % SKPst, seda programmiperioodil järk-järgult vähendades, et 2011. aastaks jõuda eelarveseisundini – 1,9 %. Makromajandusliku stsenaariumi olulise halvenemise tõttu lükatakse nominaalsete eelarve-eesmärkidega kooskõlas oleva keskpika perioodi eelarve-eesmärgi (mis on valitsemissektori eelarve struktuurne tasakaal – 1 % SKPst, st tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed) täitmine edasi hilisemale tähtajale kui eelmises ajakohastatud versioonis eesmärgiks võetud aasta 2011. Kohanemiskava lähtub kulude olulisest vähendamisest — 1,5 protsendipunkti võrra SKPst — samas kui tulude suhe SKPsse väheneb ühe protsendipunkti võrra. Kulude vähendamise meetmeid programmis siiski ei täpsustata. Programmis kavandatakse võla suhte vähendamist 46 %-lt SKPst 2008. aastal alla 45 % SKPst 2011. aastal (programmi viimaseks aastaks prognoositakse 0,7-protsendipunktist langust). See on vastuolus komisjoni talituste vaheprognoosiga, mille kohaselt suureneb koguvõla suhe järsult 45,5 %-lt 2008. aastal tasemeni veidi alla 50 % 2010. aastal. Erinevuse peamiseks põhjuseks on erinevad prognoosid esmase puudujäägi arengu suhtes.

| (7) | Programmis kavandatud eelarvetulemusi ohustavad mitmed riskid. SKP soodsatel kasvuprognoosidel põhinev tulude kasvu hinnang on kogu programmiperioodi jooksul optimistlik. Ülioptimistlik tundub prognoos olevat eelkõige 2009. aastal otsestest maksudest ja maksuvälistest allikatest, sotsiaalkindlustusmaksetest ja omanditulust saadava tulu suhtes. Programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium eeldab nähtavasti, et 2009. aasta stimuleerivad fiskaalmeetmed (üksikisiku tulumaksu vähendamine ja riiklike investeeringute suurendamine) aitavad kasvu väga tõhusalt kiirendada. See ei tarvitse aga täielikult tõeks osutuda, sest maksureformist saavad kõige enam kasu suure sissetulekuga kodumajapidamised, kellel on suhteliselt suur kalduvus säästa, ja sarnaselt varasemate aastatega võivad investeeringud jääda täies mahus rakendamata. Lisaks võivad teatavad kulud, näiteks sotsiaaltoetused ja muud toetused, suureneda 2009. aastal eeldatust rohkem. Programmi viimastel aastatel ohustavad kavandatud kulupiiranguid tegurid, mis on seotud i) valimistsükliga ja ii) teabe puudumisega konkreetsete reformimeetmete kohta. |
| --- | --- |

(7)

Programmis kavandatud eelarvetulemusi ohustavad mitmed riskid. SKP soodsatel kasvuprognoosidel põhinev tulude kasvu hinnang on kogu programmiperioodi jooksul optimistlik. Ülioptimistlik tundub prognoos olevat eelkõige 2009. aastal otsestest maksudest ja maksuvälistest allikatest, sotsiaalkindlustusmaksetest ja omanditulust saadava tulu suhtes. Programmi aluseks olev makromajanduslik stsenaarium eeldab nähtavasti, et 2009. aasta stimuleerivad fiskaalmeetmed (üksikisiku tulumaksu vähendamine ja riiklike investeeringute suurendamine) aitavad kasvu väga tõhusalt kiirendada. See ei tarvitse aga täielikult tõeks osutuda, sest maksureformist saavad kõige enam kasu suure sissetulekuga kodumajapidamised, kellel on suhteliselt suur kalduvus säästa, ja sarnaselt varasemate aastatega võivad investeeringud jääda täies mahus rakendamata. Lisaks võivad teatavad kulud, näiteks sotsiaaltoetused ja muud toetused, suureneda 2009. aastal eeldatust rohkem. Programmi viimastel aastatel ohustavad kavandatud kulupiiranguid tegurid, mis on seotud i) valimistsükliga ja ii) teabe puudumisega konkreetsete reformimeetmete kohta.

| (8) | Ehkki 2008. aastaks prognoositakse lähenemisprogrammis väikest struktuurset esmast eelarvepuudujääki, on elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele 2005. aastal ühise metoodika alusel tehtud prognooside kohaselt Euroopa Liidus üks väiksemaid. Hiljutised reformid siiski suurendavad kulusid pikas perspektiivis. Suure esmase ülejäägiga keskpika perioodi jooksul vähendatakse ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, mis ei ole praegugi suured. |
| --- | --- |

(8)

Ehkki 2008. aastaks prognoositakse lähenemisprogrammis väikest struktuurset esmast eelarvepuudujääki, on elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele 2005. aastal ühise metoodika alusel tehtud prognooside kohaselt Euroopa Liidus üks väiksemaid. Hiljutised reformid siiski suurendavad kulusid pikas perspektiivis. Suure esmase ülejäägiga keskpika perioodi jooksul vähendatakse ohtusid riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, mis ei ole praegugi suured.

| (9) | Eelarve-eesmärkide täitmise näitajad on üldiselt head. See tuleneb siiski suuresti viimaste aastate tugevast majanduskasvust ja suurtest ootamatutest tuludest ning asjaolust, et kuluplaanid (eelkõige investeeringud) jäid osaliselt täitmata. Lähenemisprogrammis osutatakse riigi rahanduse seaduse kavandatavale muudatusele, mis hõlmab autonoomsete riiklike vahendite (mis ei ole otseselt keskvalitsuse või kohalike omavalitsuste kontrolli all) vähendamist, keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste kohustuslikele mitmeaastastele eelarvekavadele ja muudetud eelarvereeglitele. Lisaks kinnitatakse programmis tulemuspõhise eelarvestamise rakendamise kavatsust järk-järgult suurema arvu asutuste puhul. Need on sammud õiges suunas, ehkki nende eeldatav mõju on piiratud. |
| --- | --- |

(9)

Eelarve-eesmärkide täitmise näitajad on üldiselt head. See tuleneb siiski suuresti viimaste aastate tugevast majanduskasvust ja suurtest ootamatutest tuludest ning asjaolust, et kuluplaanid (eelkõige investeeringud) jäid osaliselt täitmata. Lähenemisprogrammis osutatakse riigi rahanduse seaduse kavandatavale muudatusele, mis hõlmab autonoomsete riiklike vahendite (mis ei ole otseselt keskvalitsuse või kohalike omavalitsuste kontrolli all) vähendamist, keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste kohustuslikele mitmeaastastele eelarvekavadele ja muudetud eelarvereeglitele. Lisaks kinnitatakse programmis tulemuspõhise eelarvestamise rakendamise kavatsust järk-järgult suurema arvu asutuste puhul. Need on sammud õiges suunas, ehkki nende eeldatav mõju on piiratud.

| (10) | Poola valitsus reageeris finantskriisile mitme meetmega, mille eesmärk on tagada finantssektori stabiilsus. Pangahoiuste tagatisi on märkimisväärselt suurendatud — uus ülempiir on 50 000 EUR. Peamist meedet — pankadevaheliste ja äriühingute laenude tagatiste ülemmäärade suurendamine (peaaegu 2 % võrra SKPst) — kavandatakse ainult 2009. aastaks ja seega on see ajutine. Lisaks kavandas valitsus kapitalisüsti (umbes 0,15 % SKPst) riigi omanduses olevale pangale BGK, et pank saaks suurendada laenude andmist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(10)

Poola valitsus reageeris finantskriisile mitme meetmega, mille eesmärk on tagada finantssektori stabiilsus. Pangahoiuste tagatisi on märkimisväärselt suurendatud — uus ülempiir on 50 000 EUR. Peamist meedet — pankadevaheliste ja äriühingute laenude tagatiste ülemmäärade suurendamine (peaaegu 2 % võrra SKPst) — kavandatakse ainult 2009. aastaks ja seega on see ajutine. Lisaks kavandas valitsus kapitalisüsti (umbes 0,15 % SKPst) riigi omanduses olevale pangale BGK, et pank saaks suurendada laenude andmist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

| (11) | Euroopa Ülemkogus detsembris vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt peaks Poola valitsuse kavandatavad stimuleerivad fiskaalmeetmed, mille eesmärk on kogunõudluse stimuleerimine riiklike infrastruktuuriinvesteeringute suurendamise kaudu, toetama ka potentsiaalset pikaajalist kasvu ja seeläbi riigi rahandust. Üksikisiku tulumaksu kärpimine vähendab maksukoormust, ehkki seda peamiselt suure sissetulekuga maksumaksjate jaoks. Kõnealused stimuleerivad meetmed ei ole ajutised. Arvestades komisjoni talituste vaheprognoosi, mis näitab küll suure eelarvepuudujäägi ohtu, kuid siiski suhteliselt stabiilset majanduskasvu, on Poola vastu võetud 2009. aasta stimuleerivad fiskaalmeetmed piisav vastus majanduskasvu aeglustumisele. Kõigi kavandatavate meetmete puhul on aga oluline nende õigeaegne vastuvõtmine valitsuses ja parlamendis ning õigeaegne rakendamine. Struktuurimeetmena parandab riigi rahanduse jätkusuutlikkust ennetähtaegsete vanaduspensionite asendamine väljateenitud aastate pensioniga, millega kaasnevad väiksemad kulud. Samuti on Poola võtnud meetmeid riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks (uus riigi rahanduse seadus, millega tugevdatakse eelarve-eeskirju ja kontrolli autonoomsete vahendite üle ning tulemuspõhise eelarvestamise laiem rakendamine). Need meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta riigipõhiste soovitustega majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Ülemkogus detsembris vastu võetud Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt peaks Poola valitsuse kavandatavad stimuleerivad fiskaalmeetmed, mille eesmärk on kogunõudluse stimuleerimine riiklike infrastruktuuriinvesteeringute suurendamise kaudu, toetama ka potentsiaalset pikaajalist kasvu ja seeläbi riigi rahandust. Üksikisiku tulumaksu kärpimine vähendab maksukoormust, ehkki seda peamiselt suure sissetulekuga maksumaksjate jaoks. Kõnealused stimuleerivad meetmed ei ole ajutised. Arvestades komisjoni talituste vaheprognoosi, mis näitab küll suure eelarvepuudujäägi ohtu, kuid siiski suhteliselt stabiilset majanduskasvu, on Poola vastu võetud 2009. aasta stimuleerivad fiskaalmeetmed piisav vastus majanduskasvu aeglustumisele. Kõigi kavandatavate meetmete puhul on aga oluline nende õigeaegne vastuvõtmine valitsuses ja parlamendis ning õigeaegne rakendamine. Struktuurimeetmena parandab riigi rahanduse jätkusuutlikkust ennetähtaegsete vanaduspensionite asendamine väljateenitud aastate pensioniga, millega kaasnevad väiksemad kulud. Samuti on Poola võtnud meetmeid riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks (uus riigi rahanduse seadus, millega tugevdatakse eelarve-eeskirju ja kontrolli autonoomsete vahendite üle ning tulemuspõhise eelarvestamise laiem rakendamine). Need meetmed on seotud keskpika perioodi reformikavaga ja komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta riigipõhiste soovitustega majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia raames.

| (12) | 2009. aastaks kavandatakse ekspansiivset ja 2010. aastaks piiravat eelarvepoliitilist hoiakut. Suurem puudujääk 2009. aastal võib kaasa tuua suuremad intressikulud, kuna investorid on arenevate turgude suhtes riskikartlikud. Kavandatavatest meetmetest võib jääda väheks, et tagada plaanikohane kohandamine pärast 2009. aastat. Samuti tuleb eelarvestrateegiat 2010. ja 2011. aastal toetada eelarvepuudujääki vähendavate erimeetmetega. |
| --- | --- |

(12)

2009. aastaks kavandatakse ekspansiivset ja 2010. aastaks piiravat eelarvepoliitilist hoiakut. Suurem puudujääk 2009. aastal võib kaasa tuua suuremad intressikulud, kuna investorid on arenevate turgude suhtes riskikartlikud. Kavandatavatest meetmetest võib jääda väheks, et tagada plaanikohane kohandamine pärast 2009. aastat. Samuti tuleb eelarvestrateegiat 2010. ja 2011. aastal toetada eelarvepuudujääki vähendavate erimeetmetega.

| (13) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3). |
| --- | --- |

(13)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest (3).

Üldine järeldus on, et Poola kavandab piisavalt stimuleerivaid fiskaalmeetmeid, millest mõned ei ole ajutised. Kavandatavad meetmed stimuleerivad lühikeses perspektiivis kogunõudlust ning tugevdavad pikemas perspektiivis Poola majanduse pakkumispoolt. Optimistlikke SKP kasvu prognoose arvestades võivad programmis kavandatavad eelarvetulemused komisjoni prognooside kohaselt osutuda kogu programmiperioodi jooksul eeldatust halvemaks. Programmiperioodi hilisematel aastatel tuleb kavandatavaid kulupiiranguid vajaduse korral toetada erimeetmetega.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ning püsiva lähenemise kindlustamise vajadust, kutsutakse Poolat üles:

| i) | rakendama 2009. aasta eelarvekavasid, sh kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetud stimuleerivaid meetmeid, samal ajal vältides valitsuse poolt eesmärgiks seatud kontrollväärtuse ületamist; |
| --- | --- |

i)

rakendama 2009. aasta eelarvekavasid, sh kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga ning stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetud stimuleerivaid meetmeid, samal ajal vältides valitsuse poolt eesmärgiks seatud kontrollväärtuse ületamist;

| ii) | toetama 2010. ja 2011. aasta konsolideerimise strateegiat puudujäägi vähendamise erimeetmetega; |
| --- | --- |

ii)

toetama 2010. ja 2011. aasta konsolideerimise strateegiat puudujäägi vähendamise erimeetmetega;

| iii) | tugevdama eelarveraamistikku rangema kontrolliga kulutuste üle, sh muudetud riigi rahanduse seaduse ja tulemuspõhise eelarvestamise kiire rakendamisega. |
| --- | --- |

iii)

tugevdama eelarveraamistikku rangema kontrolliga kulutuste üle, sh muudetud riigi rahanduse seaduse ja tulemuspõhise eelarvestamise kiire rakendamisega.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP dets 2008 | 6,7 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 |
| KOM jaan 2009 | 6,7 | 5,0 | 2,0 | 2,4 | puudub |
| LP märts 2008 | 6,5 | 5,3 | 5,0 | 5,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP dets 2008 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 |
| KOM jaan 2009 | 2,6 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | puudub |
| LP märts 2008 | 2,6 | 3,5 | 2,9 | 2,5 | puudub |
| SKP lõhe (4)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP dets 2008 | 1,3 | 1,0 | – 0,1 | – 0,6 | – 0,5 |
| KOM jaan 2009 (5) | 2,2 | 2,2 | 0,1 | – 1,1 | puudub |
| LP märts 2008 | 1,1 | 0,7 | – 0,2 | – 0,9 | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 3,6 | – 4,0 | – 1,8 | – 1,3 | 1,5 |
| KOM jaan 2009 | – 3,6 | – 4,1 | – 3,5 | – 2,9 | puudub |
| LP märts 2008 | – 2,6 | – 3,5 | – 4,2 | – 4,6 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 40,0 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 |
| KOM jaan 2009 | 40,0 | 39,6 | 40,2 | 40,3 | puudub |
| LP märts 2008 | 40,0 | 40,0 | 39,2 | 38,7 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 42,0 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 |
| KOM jaan 2009 | 42,0 | 42,1 | 43,8 | 43,7 | puudub |
| LP märts 2008 | 42,0 | 42,5 | 41,2 | 40,1 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 2,0 | – 2,7 | – 2,5 | – 2,3 | – 1,9 |
| KOM jaan 2009 | – 2,0 | – 2,5 | – 3,6 | – 3,5 | puudub |
| LP märts 2008 | – 2,0 | – 2,5 | – 2,0 | – 1,5 | puudub |
| Esmane tasakaal
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 0,5 | – 0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 |
| KOM jaan 2009 | 0,5 | – 0,2 | – 1,2 | – 1,3 | puudub |
| LP märts 2008 | 0,2 | – 0,2 | 0,3 | 0,8 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 2,1 | – 1,7 |
| KOM jaan 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 3,0 | puudub |
| LP märts 2008 | 0,6 | 0,5 | 0,1 | – 0,1 | puudub |
| Struktuurne tasakaal (6)

  (% SKPst) | LP dets 2008 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,5 | – 1,9 | – 1,7 |
| KOM jaan 2009 | – 2,8 | – 3,4 | – 3,7 | – 2,9 | puudub |
| LP märts 2008 | – 2,2 | – 2,7 | – 2,1 | – 1,4 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP dets 2008 | 44,9 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 |
| KOM jaan 2009 | 44,9 | 45,5 | 47,7 | 49,7 | puudub |
| LP märts 2008 | 44,9 | 44,2 | 43,3 | 42,3 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2007

2008

2009

2010

2011

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP dets 2008

6,7

5,1

3,7

4,0

4,5

KOM jaan 2009

6,7

5,0

2,0

2,4

puudub

LP märts 2008

6,5

5,3

5,0

5,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP dets 2008

2,6

4,2

2,9

2,5

2,5

KOM jaan 2009

2,6

4,2

2,9

2,5

puudub

LP märts 2008

2,6

3,5

2,9

2,5

puudub

SKP lõhe (4)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP dets 2008

1,3

1,0

– 0,1

– 0,6

– 0,5

KOM jaan 2009 (5)

2,2

2,2

0,1

– 1,1

puudub

LP märts 2008

1,1

0,7

– 0,2

– 0,9

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP dets 2008

– 3,6

– 4,0

– 1,8

– 1,3

1,5

KOM jaan 2009

– 3,6

– 4,1

– 3,5

– 2,9

puudub

LP märts 2008

– 2,6

– 3,5

– 4,2

– 4,6

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP dets 2008

40,0

39,8

40,7

40,0

39,7

KOM jaan 2009

40,0

39,6

40,2

40,3

puudub

LP märts 2008

40,0

40,0

39,2

38,7

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP dets 2008

42,0

42,6

43,2

42,4

41,7

KOM jaan 2009

42,0

42,1

43,8

43,7

puudub

LP märts 2008

42,0

42,5

41,2

40,1

puudub

Valitsemissektori eelarve tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

– 2,0

– 2,7

– 2,5

– 2,3

– 1,9

KOM jaan 2009

– 2,0

– 2,5

– 3,6

– 3,5

puudub

LP märts 2008

– 2,0

– 2,5

– 2,0

– 1,5

puudub

Esmane tasakaal

(% SKPst)

LP dets 2008

0,5

– 0,3

0,1

0,2

0,5

KOM jaan 2009

0,5

– 0,2

– 1,2

– 1,3

puudub

LP märts 2008

0,2

– 0,2

0,3

0,8

puudub

Tsükliliselt kohandatud tasakaal (4)

(% SKPst)

LP dets 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 2,1

– 1,7

KOM jaan 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 3,0

puudub

LP märts 2008

0,6

0,5

0,1

– 0,1

puudub

Struktuurne tasakaal (6)

(% SKPst)

LP dets 2008

– 2,5

– 3,1

– 2,5

– 1,9

– 1,7

KOM jaan 2009

– 2,8

– 3,4

– 3,7

– 2,9

puudub

LP märts 2008

– 2,2

– 2,7

– 2,1

– 1,4

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP dets 2008

44,9

45,9

45,8

45,5

44,8

KOM jaan 2009

44,9

45,5

47,7

49,7

puudub

LP märts 2008

44,9

44,2

43,3

42,3

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid asuvad veebilehel:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2)  Hinnangus võetakse arvesse eelkõige komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari prognoosi, kuid ka hilisemat kättesaadavat teavet.

(3)  Programmis on esitatud täiendavaid vabatahtlikke andmeid, mille ühtivust tuleb kontrollida.

(4)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud tasakaal ja SKP lõhe.

(5)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2007–2010 on vastavalt 5,2 %, 4,9 %, 4,2 % ja 3,7 %.

(6)  Tsükliliselt kohandatud tasakaal, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on viimase ajakohastatud programmi ja komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoosi kohaselt 2010. aastal 0,2 % SKPst (suurendavad puudujääki) ja muude aastate puhul nulltasemel.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta jaanuari vaheprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/22

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 66/05)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.11.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 293/08 |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói |
| Õiguslik alus | 27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 35 863 miljonit HUF |
| Abi osatähtsus | 100 % |
| Kestus | 1.9.2008-31.12.2013 |
| Majandusharud | Meelelahutus, kultuur ja sport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nemzeti Fejlesztési Ügynökség |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.11.2008

Abi nr

N 293/08

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

Közép-Dunántúl, Nyugat-Dunántúl, Dél-Dunántúl, Észak-Magyarország, Észak-Alföld, Dél-Alföld

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Magyarország 6 konvergencia régiójában térségi központi szerepet ellátó nagyvárosok önkormányzatai, az 1997. évi CXL törvényben foglalt közművelődési, múzeumi, könyvtári intézmények, ezek tulajdonosai, fenntartói

Õiguslik alus

27/2007 (X.10) a Társadalmi Infrastruktúra Operatív Program előirányzatából nyújtott, az Európai Közösséget Létrehozó Szerződés 87. Cikk (1) bekezdés hatálya alá tartozó támogatások felhasználásáról szóló ÖTM rendelet

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 35 863 miljonit HUF

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.9.2008-31.12.2013

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nemzeti Fejlesztési Ügynökség

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5408 — Fortress/Unicredit/Torre)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 66/06)

12. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5408 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5408 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/23

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5451 — CNP Assurances/CNP Unicredit Life)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 66/07)

12. märtsil 2009 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5451 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32009M5451 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/24

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.5253 — Sanofi-Aventis/Zentiva)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 66/08)

4. veebruaril 2009 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõige 1 koostoimes sama määruse artikli 6 lõikega 2. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitmeid võimalusi otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitmeid võimalusi otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil dokumendinumbri 32009M5253 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil dokumendinumbri 32009M5253 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/25 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/25

---

Euro vahetuskurss (1)

19. märts 2009

(2009/C 66/09)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3671 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,67 |
| DKK | Taani kroon | 7,4514 |
| GBP | Inglise nael | 0,94050 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,8663 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5385 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,6450 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,779 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 298,50 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7080 |
| PLN | Poola zlott | 4,5410 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3003 |
| TRY | Türgi liir | 2,3047 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9771 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6732 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,5972 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,4601 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0589 |
| KRW | Korea won | 1 897,94 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,0797 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,3352 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4555 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 357,35 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9933 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,830 |
| RUB | Vene rubla | 45,6515 |
| THB | Tai baht | 48,430 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0624 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,8722 |
| INR | India ruupia | 68,7790 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3671

JPY

Jaapani jeen

129,67

DKK

Taani kroon

7,4514

GBP

Inglise nael

0,94050

SEK

Rootsi kroon

10,8663

CHF

Šveitsi frank

1,5385

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,6450

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,779

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

298,50

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7080

PLN

Poola zlott

4,5410

RON

Rumeenia leu

4,3003

TRY

Türgi liir

2,3047

AUD

Austraalia dollar

1,9771

CAD

Kanada dollar

1,6732

HKD

Hong Kongi dollar

10,5972

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,4601

SGD

Singapuri dollar

2,0589

KRW

Korea won

1 897,94

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,0797

CNY

Hiina jüaan

9,3352

HRK

Horvaatia kuna

7,4555

IDR

Indoneesia ruupia

16 357,35

MYR

Malaisia ringit

4,9933

PHP

Filipiini peeso

65,830

RUB

Vene rubla

45,6515

THB

Tai baht

48,430

BRL

Brasiilia reaal

3,0624

MXN

Mehhiko peeso

18,8722

INR

India ruupia

68,7790

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/26

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2009/C 66/10)

Abi number: XA 406/08

Liikmesriik: Austria

Piirkond: Bundesland Wien

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien für versicherbare Risiken in der Landwirtschaft

Õiguslik alus: Gesetz über die Förderung der Landwirtschaft in Wien (Wiener Landwirtschaftsgesetz), LGBl. für Wien Nr. 15/2000, in der geltenden Fassung

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 0,13 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus: Abi antakse kuni 50 % kindlustusmaksetest

Rakendamise kuupäev: Alates 1. jaanuarist 2009

Abikava või üksikabi kestus: 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Viini liidumaal on umbes 700 põllumajandusettevõtet, mille põhitootmisvaldkonnad on aiandus ja maaviljelus. Kõik kõnealused põllumajandusettevõtted on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd). Lisaks linnaelanikkonna varustamisele värskete kõrgekvaliteediliste põllumajandustoodetega panustavad kõnealused pereettevõtted põllumajanduslike tootmispindade harimise ja viljelemisega oluliselt ka Viini linnapiirkonna kultuurmaastiku kujundamisse ja säilitamisse. Kõnealuste ettevõtete jätkusuutlikkuse tagamine on seega Viini linnapoliitika oluline eesmärk.

Ettevõtete majandusliku elujõulisuse tagamise oluline vahend on kindlustuslepingute sõlmimine põllumajandustootmises loodusõnnetusega võrreldavatest ebasoodsatest ilmastikutingimustest tingitud kahjude vastu. Kuna kliimamuutused on viimastel aastatel suurenenud, on eriti oluliseks muutunud just põllumajandusettevõtete riskijuhtimine.

Ohtude vastu sõlmitavateks kindlustuslepinguteks kindlustusmaksete toetusena antav abi on ühisturuga kokkusobiv määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 12 kohaselt.

Kasvuhoonete tormikahjustuste vastu sõlmitud kindlustuslepingu olemasolu puhul annab Viini liidumaa alates 2001. aastast igal aastal Viini aiandusettevõtjatele abi kuni 50 % kindlustusmaksetest.

Euroopa Komisjoni heakskiidetud abikava (riigiabi N 845/2000/Austria/Viin) on end väga õigustanud; selle tulemusena on Viini ümbruse kasvuhoonetest tormikahjustuste vastu kindlustatud rohkem kui 90 %. Käesoleva abikava jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleks ettevõtetele edaspidi abi anda ka uue suunise raames.

Võttes arvesse kõnealuse abikava suurt tõhusust ja kliimamuutusest tingitud ebasoodsatest ilmastikutingimustest tulenevaid suurenenud ohte, mis võivad põllumajandustootmises eriti põllukultuuridele põhjustada väga suuri kahjusid, peaks kõnealust abikava alates 2009. aastast laiendama ka Viini liidumaa maaviljelusega tegelevate põllumajandusettevõtete suhtes. Haritavate maade mitut riski hõlmavate kindlustuslepingute sõlmimisega võivad põllumajandusettevõtted lisaks rahe- ja külmakahjustustele kindlustada end ka selliste ilmastikust tingitud ohtude vastu nagu põud, üleujutus, pealekantud setted, mudaummistused, torm jne. Et innustada Viini liidumaa põllupidajaid sellist kindlustuslepingut sõlmima, tuleb ettevõtjatele anda iga-aastast abi kuni 50 % kindlustusmaksetest. Kõnealune abikava on ette nähtud eespool nimetatud ohtude vastu selliste kindlustuslepingute sõlmimise kiirendamiseks, millega Viini liidumaal oleks hõlmatud võimalikult suur haritava maa pindala ning seega oleks tagatud ka Viini liidumaa põllumajandusettevõtete riskijuhtimise edendamine ja majanduslik stabiilsus

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Viini liidumaa põllumajanduslikud tootmisettevõtted (aiandus ja maaviljelus)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Amt der Wiener Landesregierung |
| --- |
| Magistratsabteilung 58 |
| Volksgartenstraße 3 |
| 1082 Wien |
| ÖSTERREICH |

Amt der Wiener Landesregierung

Magistratsabteilung 58

Volksgartenstraße 3

1082 Wien

ÖSTERREICH

Veebileht: http://www.wien.gv.at/umwelt/wasserrecht/foerderrichtlinie.html

Muu teave: Käesoleva suunise jõustumisega muutub kehtetuks heakskiidetud suunis „Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft” (riigiabi N 845/2000/Austria/Viin).

Kõnealune abikava on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikliga 12 ja täidab täielikult selles esitatud nõudmised. Eelkõige ei takista kõnealune abi kindlustusteenuste siseturu toimimist. Abi andev ametiasutus tagab, et abi ei piirdu üheainsa kindlustusseltsi või kontserni pakutava kindlustusega ning et selle tingimuseks ei ole toetusetaotleja kindlustuslepingu sõlmimine Austrias asuva kindlustusseltsiga

Abi number: XA 409/08

Liikmesriik: Prantsusmaa

Piirkond: Champagne-Ardenne

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Aide à la reconstitution du cheptel ovin de la région Champagne-Ardenne à la suite de la crise de la fièvre catarrhale ovine (F.C.O.)

Õiguslik alus:

| — | Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales. |
| --- | --- |

—

Article L 1511-2 du Code Général des Collectivités Territoriales.

| — | Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 2. |
| --- | --- |

—

Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 2.

| — | Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008 |
| --- | --- |

—

Règlement «Aide à la reconstitution des troupes ovines» adopté par la Commission permanente du Conseil Régional de Champagne-Ardenne du 7 juillet 2008

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 800 000 EUR programmile, mis lõpeb jaanuaris 2010

Abi suurim osatähtsus: Piirkond toetab kompenseerimata kadu kuni 80 % ulatuses (ülemmäär 200 EUR asendatud lamba, 20 EUR asendatud lambatalle ja 320 EUR asendatud registreeritud jäära kohta).

Abi piirmäär on loomaterviskaitse ühendusele (groupement de défense sanitaire) ajavahemikus lammaste katarraalse palaviku haiguskoldest teatamise kuupäevast kuni abi taotlemise kuupäevani teatatud surnud loomade arv

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. jaanuar 2010

Abi eesmärk: Abi eesmärk on hüvitada karjakasvatajatele lammaste katarraalse palaviku tagajärjel surnud loomade tõttu tekkinud majanduslik kahju.

Champagne-Ardenne'i piirkonnas teatati riigiabi taotluste raames hinnanguliselt 237 ettevõttes 6 639 katarraalse palaviku tõttu surnud lambast (sh 1 660 täiskasvanud looma). 2008. aastal deklareerisid karjakasvatajad võrreldes 2007. aastaga 2 882 lamba/kitse kindlustusmakset vähem (kindlustusmaksete arv vastab lammaste arvule, kes on poeginud vähemalt ühe korra või on vanuses rohkem kui 12 kuud ja olid lambakasvatusettevõttes vahemikus 1. veebruar kuni 10. mai 2008). Kriis tekkis pärast seda, kui piirkonna lambakari oli kasvanud alates 2003. aastast (pluss 10 000 lammast nelja viimase aastaga). Kõnealuse sektori piirkondlik dünaamika on seega tõsises ohus.

Seepärast pakub Champagne-Ardenne'i piirkond rahalist toetust lambakasvatajatele, kes kandsid kahju lammaste katarraalse palaviku põhjustatud kriisi tõttu ja kellel on alates 2006. aasta septembrist tõsised majanduslikud ja tervisekaitsealased raskused.

Piirkondliku abi eesmärk on toetada professionaalseid karjakasvatusettevõtteid, kelle lambakarja suurus on vähemalt 100 lamba/kitse kindlustusmaksega kaetud looma.

Piirkondlikku abi saav karjakasvataja kohustub viie aasta vältel säilitama oma tootmistaseme: seda kontrollitakse igal aastal esitatud lamba/kitse kindlustusmaksete alusel

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Kõik Champagne-Ardenne'i piirkonnas tegutsevad vähemalt 80 %-se kasuliku põllumajandusmaaga lambakasvatajad, kelle jaoks lambakasvatus on põhitegevus ja kes on kuni 60 aasta vanused (või põllumajandusühendused, mille osanikeks on 50 % ulatuses kuni 60 aastased füüsilised isikud, kes on põhikohaga põllumajandustootjad ja AMEXA (põllumajandusettevõtjate tervisekindlustus) liikmed)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Région Champagne-Ardenne |
| --- |
| Hôtel de Région |
| 5, rue de Jéricho |
| 51037 Chalons en Champagne cedex |
| FRANCE |

Région Champagne-Ardenne

Hôtel de Région

5, rue de Jéricho

51037 Chalons en Champagne cedex

FRANCE

Veebileht: http://www.cr-champagne-ardenne.fr/?SID=731

http://www.cr-champagne-ardenne.fr/getFile.aspx?FILEID=2808

Abi number: XA 414/08

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Land Baden-Württemberg

Abikava nimetus: Landwirtschaft — Wachstum

Õiguslik alus: Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg (GBl.) vom 18.11.1998, S. 581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (GBl. vom 14.12.2007, S. 581) in Verbindung mit dem Programmmerkblatt Landwirtschaft — Wachstum

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Sooduslaenude andmine; kavandatud abi suurus 500 000 kuni 600 000 EUR. Kõnealuse summa teeb kättesaadavaks Landwirtschaftliche Rentenbank; pank omaenda vahenditest ei panusta

Abi suurim osatähtsus: Kuni 20 % abikõlblikest kuludest. Üksikettevõtjale antava abi suurim osatähtsus ei tohi kolme järjestikuse eelarveaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 400 000 EUR. Kõnealuste abikõlblike kuludega seotud muude riiklike rahaliste vahendite kumuleerumise korral järgitakse määruses (EÜ) nr 1857/2006 sätestatud piirmäärasid. Muuks kui ehituseks kasutatava maa ostmiseks võib anda abi kuni 10 % investeeringu abikõlblikest kuludest

Rakendamise kuupäev: Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tähtaja jooksul, kuid mitte enne 2. jaanuarit 2009

Abikava kestus: Kuni 30. juunini 2014

Abi eesmärk: Vastavalt EÜ asutamislepingu I lisale põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevate (v.a kalandus ja vesiviljelus) väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamine põllumajandustoodete esmatootmisse tehtavate investeeringute soodustamisega (määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikkel 4). Abikõlblikud kulud on a) kinnisvara ehitamine, omandamine või parandamine; b) masinate ja seadmete ost või liising ostmisvõimalusega, kaasa arvatud arvutitarkvara, ülempiiriga kuni vara turuväärtuseni; c) punktidest a ja b tulenevate kuludega seotud üldkulud, nagu näiteks arhitektide, inseneride ja konsultantide tasud, teostatavusuuringud. Seejuures tagatakse, et abi ei tohi anda, kui see on vastuolus ühist turukorraldust kehtestavates nõukogu määrustes ettenähtud keeldude või piirangutega, isegi kui need keelud ja piirangud viitavad üksnes ühenduse toetusele

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus, viinamarjakasvatus, aiandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank |
| --- |
| Postfach 10 29 43 |
| 70025 Stuttgart |
| DEUTSCHLAND |

Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank

Postfach 10 29 43

70025 Stuttgart

DEUTSCHLAND

Veebileht: www.l-bank.de/landwirtschaft-wachstum

Muu teave: —

Abi number: XA 417/08

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Freistaat Bayern

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Bezuschussung der aufgrund gesetzlicher Testpflicht durchgeführten BSE/TSE-Schnelltests bei Schlachtrindern über 30 Monaten entstandenen Kosten, durch Verrechnung der Finanzhilfe der Gemeinschaft für diese BSE-Pflichttests

Õiguslik alus:

| — | Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 6 lõige 1 koostoimes III lisa A peatüki punktiga 2. |
| --- | --- |

—

Määruse (EÜ) nr 999/2001 artikli 6 lõige 1 koostoimes III lisa A peatüki punktiga 2.

| — | Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung |
| --- | --- |

—

Gesetz zum Vollzug des Tierseuchenrechts und der Verordnung über die Benutzungsgebühren der Gesundheitsverwaltung

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Ligikaudu 2,3 miljonit EUR üle 30 kuu vanuste veiste BSE kiirtestide tegemiseks; abi suurus sõltub ühenduse iga-aastasest kindlaksmääratud rahalisest abist ja vajalike testide arvust

Abi suurim osatähtsus: Kuni 100 %

Rakendamise kuupäev: Iga-aastased load

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Riigiabi seadusega ettenähtud kohustuslike TSE- või BSE-testidega seotud kulude hüvitamiseks.

Riigiabi kohaldamise alus: määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõige 1.

Kinnitatakse, et määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõike 3 kohane abi ei hõlma otsemakseid tootjatele

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Baieri liidumaa tapamajad ja jäätmetehased ning väikesed ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtted. Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 lõike 2 kohased tapamaju ja jäätmetehaseid käsitlevad nõudmised on Baieri liidumaal täidetud

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit |
| --- |
| Rosenkavalierplatz 2 |
| Postfach 810140 |
| 81901 München |
| DEUTSCHLAND |

Bayerisches Staatsministerium für Umwelt und Gesundheit

Rosenkavalierplatz 2

Postfach 810140

81901 München

DEUTSCHLAND

Võimalike küsimuste korral pöörduda:

| Bayerisches Staatsministerium für |
| --- |
| Landwirtschaft und Forsten |
| Referat C/6 |
| Ludwigstr. 2 |
| 80539 München |
| DEUTSCHLAND |
| Tel. +49 892182-2222 |

Bayerisches Staatsministerium für

Landwirtschaft und Forsten

Referat C/6

Ludwigstr. 2

80539 München

DEUTSCHLAND

Tel. +49 892182-2222

Veebileht: http://www.stmugv.bayern.de/tiergesundheit/krankheiten/bsediagnostik.htm

Muu teave: —

Abi number: XA 429/08

Liikmesriik: Iirimaa

Piirkond: Liikmesriik

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Cattle Breeding Infrastructure Program

Õiguslik alus: National Development Plan 2007-2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Maksimaalselt 1,5 miljonit EUR aastas

Abi suurim osatähtsus: Kuni 70 % abikõlblikest kuludest

Rakendamise kuupäev:

Abikava või üksikabi kestus: 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2013

Abi eesmärk: Loomakasvatuse infrastruktuuriprogrammi haldab Irish Cattle Breeding Federation (ICBF) (Iirimaa Loomakasvatusföderatsioon). Programmi eesmärk on julgustada liha- ja piimatooteid tootvaid põllumajandusettevõtjaid kasutama nüüdisaegseid teaduslikke aretusväärtusi, aidates seega kaasa nende pikaajalisele elujõulisusele. Kõnealune programm koosneb paljudest osadest, mis on seotud testimise, geneetilise hindamise ja andmekogumisega ning teadusteabe levitamisega.

Geneetilise hindamise projekt hõlmab Iirimaal kasutatavate liha- ja lüpsikarja geneetilise hindamise süsteemide uurimist, läbivaatamist ja uuenduste väljaarendamist, vajaduse korral ka genoomiandmeid, uute veiseliha hindamise kriteeriumide kasutuselevõttu, sh reklaami, koolitusmaterjalide avaldamist, otsepostitusi põllumajandusettevõtjatele ning põllumajandusettevõtjate ja tööstuse huvirühmade vahelisi kohtumisi, et parandada ettevõtjate arusaamist uutest näitajatest.

Kõnealuse programmi andmekogumise ja teabelevitamise osa eesmärk on välja arendada arvutisüsteemid, korraldada koolitusi ning toetada liha- ja piimanäitajate kasutuselevõttu.

Käesolevat abi antakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõike 2 punktide d ja e ning artikli 16 lõike 1 punkti b alusel („Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris” ja „Loomakasvatussektori toetus”)

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Veisekasvatus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- |
| Agriculture House |
| Kildare Street |
| Dublin 2 |
| IRELAND |

Department of Agriculture, Fisheries and Food

Agriculture House

Kildare Street

Dublin 2

IRELAND

Veebileht: http://www.agriculture.gov.ie/schemes/NDP_State_Aid/CattleBreedingInfrastructure2009_13.doc

---

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/30

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2009/C 66/11)

Abi number: XA 425/08

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Comunitat Valenciana

Abikava nimetus: Ayudas a los programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra

Õiguslik alus: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no 5875 de 21.10.2008).

Orden de 28 de diciembre de 2005, de la CAPA, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra (DOGV no 5175)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 90 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 50 % kuludest

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava kestus: 2008–2013

Abi eesmärk: Tehniline abi piimatootmissektorile lehma-, lamba- ja kitsetoorpiima kontrolli ja kvaliteedi tõstmise kavade kaudu eesmärgiga tõsta piima kvaliteeti põllumajandusettevõtetes, kohandades toorpiima tootmis-, säilitamis- ja transporditingimusi, et tagada järgmised edusammud:

Abikava on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklis 15 sätestatuga

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Valencia autonoomses piirkonnas piima tootmise eesmärgil mäletsejaliste kasvatamisega tegelevad põllumajandustootjad

Abi andva asutuse nimi ja aadress:

| Amadeo de Saboya, 2 |
| --- |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Muu teave: —

Veebileht: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Abi number: XA 426/08

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Comunitat Valenciana

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi: Ayudas para los consejos reguladores u órganos de gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV”

Õiguslik alus: Orden de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se establecen las ayudas para los Consejos Reguladores u Órganos de Gestión de las figuras de calidad de la Comunitat Valenciana y entidades asociativas gestoras de la autorización del uso de la marca „CV”

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 4 193 400 EUR

Abi suurim osatähtsus:

I.   Reguleerivate ja haldusasutuste läbiviidavad tegevused:

| — | abi kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise arendamiseks võib olla kuni 80 %; |
| --- | --- |

—

abi kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise arendamiseks võib olla kuni 80 %;

| — | stardiabi tootjarühmade ja muude sarnaste ühenduste asutamiseks võib olla kuni 100 %. |
| --- | --- |

—

stardiabi tootjarühmade ja muude sarnaste ühenduste asutamiseks võib olla kuni 100 %.

Reguleerivale asutusele, geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste haldusasutusele ning mahepõllunduse komiteele antava abi summa ei ületa mingil juhul 550 000 EUR aastas.

II.   „CV” kvaliteedimärgi kasutamise lubasid haldavate ühenduste läbiviidavad tegevused:

| — | abi kuni 70 %. |
| --- | --- |

—

abi kuni 70 %.

Ühendusele antava abi summa ei ületa mingil juhul 50 000 EUR aastas.

III.   Kvaliteedimärkidega seotud reguleerivate asutuste ühenduste ja liitude ning tootmisharudevaheliste organisatsioonide läbiviidavad tegevused:

| — | abi kuni 50 %. |
| --- | --- |

—

abi kuni 50 %.

Kõnealust liiki ühendusele antava abi summa ei ületa mingil juhul 70 000 EUR aastas

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava või üksikabi kestus: 2009–2013 (kaasa arvatud)

Abi eesmärk: Abi üldeesmärk on panna ajavahemikuks 2009–2013 alus tegevustele, mis seonduvad Valencia autonoomse piirkonna kvaliteedimärki kandvate põllumajandustoodete tootmisega.

Abi kuulub määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 9 lõikega 3, artikli 14 lõikega 2 ja artikli 15 lõikega 2 ettenähtud vabastuse kohaldamisalasse

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Valencia autonoomse piirkonna põllumajandus- ja toiduainesektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| C/ Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

C/ Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Veebileht: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/AYUDAS%20A%20LOS%20CONSEJO%20REGULADORES,%20ASOCIACIONES%20GESTORAS%20MARCAS%20CV%20Y%20FEDERACIONES%20DE%20LA%20COMUNITAT%20VALENCIANA.pdf

Muu teave: —

La Directora General de Comercialización

Marta VALSANGIACOMO GIL

Abi number: XA 427/08

Liikmesriik: Hispaania

Piirkond: Comunidad Valenciana

Abikava nimetus: Ayudas al programa de genotipado

Õiguslik alus: Orden de 23 de septiembre de 2008 de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación por la que se modifican determinados aspectos de la Orden de 28 de diciembre de 2005, por la que se aprueban las bases reguladoras para la financiación de programas de mejora de calidad de la leche cruda de vaca, oveja y cabra y de la Orden de 24 de mayo de 2006, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado, se convocan las ayudas para la mejora de la calidad de la leche, en la Comunidad Valenciana y se fijan los importes globales de la ayuda al programa de genotipado en la Comunidad Valenciana (DOCV no5 875 de 21.10.2008).

Orden de 24 de mayo de 2006, de la CAPA, por la que se establecen las bases reguladoras de ayudas al programa de genotipado.

Abikavaga ettenähtud aastased kulud: 21 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 50 % kuludest

Rakendamise kuupäev: Alates vabastustaotluse registreerimisnumbri avaldamisest komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebisaidil

Abikava kestus: 2008–2013

Abi eesmärk: Töötada välja riiklik geneetilise valiku kava skreipi (lammaste ja kitsede TSE) resistentsuse saavutamiseks. See on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 16 sätetega

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Valencia autonoomse piirkonna lamba- ja kitsekasvatusettevõtete omanikud, kelle karja hulka kuuluvad tõuraamatusse kantud isendid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- |
| Amadeo de Saboya, 2 |
| 46010 Valencia |
| ESPAÑA |

Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación

Amadeo de Saboya, 2

46010 Valencia

ESPAÑA

Veebileht: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/Ordenes%20modif%20leche%20genotipado_14agosto_2008.pdf

Abi number: XA 428/08

Liikmesriik: Madalmaad

Piirkond: Provincie Limburg

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Wijnen Paprika's BV (Advieskosten Geothermisch onderzoek fase 2)

Õiguslik alus: Algemene Subsidieverordening 2004 Provincie Limburg en Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 31 000 EUR

Abi suurim osatähtsus: 100 %

Rakendamise kuupäev:

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 1. märtsini 2009

Abi eesmärk: Abi antakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 15. Määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 lõigetes 2, 3 ja 4 kindlaks määratud tingimused peavad olema täidetud

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Esmane põllumajandustootmine (piprad)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Provincie Limburg |
| --- |
| Limburglaan 10 |
| 6229 GA Maastricht |
| NEDERLAND |

Provincie Limburg

Limburglaan 10

6229 GA Maastricht

NEDERLAND

Veebileht: http://www.limburg.nl/nl/html/algemeen/beleid/Europa/KennisgevingenStaatssteun/KennisgevingenStaatssteun.asp#a1RSN3VF5X0O0EBAKCMO1

Muu teave: Wijnen Paprika's laiendab oma kasvuhoonepindu. Kõnealune laiendamine toimub kolmes etapis. Esimese kahe etapi raames ehitatud kasvuhooneid köetakse gaasipõhise küttesüsteemiga. Kolmandas etapis ehitatud kasvuhooneid on kavas hakata kütma maaküttega. Selle realiseerimiseks on vaja läbi viia mitmed uuringud.

Esimeses etapis tuleb uurida pinnase sügavust ja temperatuure. Selle uuringu alusel valiti välja kaks võimalikku reservuaari. Mõlema reservuaari sügavusega tagatakse, et geoloogilise formatsiooni vee temperatuur on kasvuhoonete kütmiseks piisav. Siiski ei ole praegu selge, kas reservuaaride veest piisab. Seepärast tuleb kindlaks teha vee praegune maht reservuaarides ja kivimikihi poorsus ja läbilaskvus. See hõlmab teist etappi, millega on seotud antav abi. Abi antakse 31 000 EUR, mis katab uuringute kulud.

Abi antakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 15 alusel. Abi ei maksta otse põllumajandustootjale, vaid seda antakse subsideeritud nõustamisteenustena. Abi ei anta pidevate või regulaarsete teenuste ostmiseks või ettevõtte tavapäraste tegevuskulude katmiseks. Abi antakse määruse Subsidieverordening Inrichting Landelijk Gebied van de provincie Limburg alusel ning on seepärast kättesaadav kõikidele ettevõtetele, mis vastavad määruses sätestatud kriteeriumidele

Abi number: XA 431/08

Liikmesriik: Saksamaa Liitvabariik

Piirkond: Thüringen (DEG0)

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Õiguslik alus:

| — | § 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-) |
| --- | --- |

—

§ 7 Abs. 2 und § 20 Thüringer Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Thüringer Tierseuchengesetz -ThürTierSG-)

| — | Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung) |
| --- | --- |

—

Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)

Abikavas ettenähtud aastased kulutused või ettevõtjale antav üksikabi üldsumma: Abi üldsumma ligikaudu 2,47 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus: Kuni 100 %

Rakendamise kuupäev: Alates komisjoni teate avaldamisest abimeetme kohta

Abiava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk:

| — | Põllumajandusettevõtjatele selliste kulude hüvitamine, mis on seotud tervisekontrolli, testide ja muude sõeluuringutega, vaktsiinide ja ravimite ostmise ja kasutamisega, et vältida ja likvideerida loomahaigusi määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõike 7 tähenduses;






  — | määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 1. |
| --- | --- | --- |

—

Põllumajandusettevõtjatele selliste kulude hüvitamine, mis on seotud tervisekontrolli, testide ja muude sõeluuringutega, vaktsiinide ja ravimite ostmise ja kasutamisega, et vältida ja likvideerida loomahaigusi määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõike 7 tähenduses;

—

määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 1.

| — | Põllumajandusettevõtjatele selliste kahjude hüvitamine, mis on seotud loomahaigustega määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõike 7 tähenduses;






  — | määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 2. |
| --- | --- | --- |

—

Põllumajandusettevõtjatele selliste kahjude hüvitamine, mis on seotud loomahaigustega määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõike 7 tähenduses;

—

määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 10 lõige 2.

Abikõlblikud kulud: vt Tüüringi liidumaa abikavasid käsitleva põhikirja (Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung)) lisa 1

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Veise-, sea-, lamba-, kitse- ja hobusekasvatus, mesindus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Thüringer Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Victor Goerttler Straße 4 |
| 07745 Jena |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de |

Thüringer Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Victor Goerttler Straße 4

07745 Jena

DEUTSCHLAND

E-mail: direkt@thueringertierseuchenkasse.de

Veebileht: Satzung über Beihilfen der Thüringer Tierseuchenkasse (Beihilfesatzung):

http://www.thueringertierseuchenkasse.de

Muu teave: —

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 20.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/33

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Arvamus nafta ja maagaasi geoloogilise luure kontsessiooni ehk nn Nesles' kontsessiooni taotluse kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/C 66/12)

18. septembril 2008 esitas ettevõte Geopetrol SA, registrijärgse aadressiga 9, rue Nicolas Copernic, BP 20, Le Blanc-Mesnil Cedex (Prantsusmaa), taotluse kümneaastase tegevusloa ehk nn Nesles' kontsessiooni saamiseks, et teostada nafta ja maagaasi geoloogilist luuret Seine-et-Marne'i departemangu territooriumil asuval umbes 11,27 km2 suurusel alal.

Kõnealune tegevusluba kehtib järgmiste geograafiliste koordinaatidega piiratud maa-alal (NTF, Pariisi meridiaan):

| Punktid | Pikkuskraad
  (idapikkus) | Laiuskraad
  (põhjalaius) |
| --- | --- | --- |
| A | 0,70 | 54,15 |
| B | 0,72 | 54,15 |
| C | 0,72 | 54,09 |
| D | 0,69 | 54,09 |
| E | 0,69 | 54,14 |
| F | 0,70 | 54,14 |

Punktid

Pikkuskraad

(idapikkus)

Laiuskraad

(põhjalaius)

A

0,70

54,15

B

0,72

54,15

C

0,72

54,09

D

0,69

54,09

E

0,69

54,14

F

0,70

54,14

Taotluste esitamine ja loa andmise kriteeriumid

Algse taotluse ja konkureerivate taotluste esitajad peavad vastama kaevandamise ja maa-aluse ladustamise lubade andmist käsitleva 2. juuni 2006. aasta dekreedi nr 2006-648 (Journal officiel de la République française, 3. juuni 2006) artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuetele.

Huvitatud ettevõtjad võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtlikult esitatud teatises süsivesinike kaevandamise lubade andmise kohta Prantsusmaal (
  Euroopa Ühenduste Teataja C 374, 30. detsember 1994, lk 11) ja kinnitatud dekreediga nr 2006-648, milles käsitletakse kaevandamise ja maa-aluse ladustamise lubade andmist. Konkureerivad taotlused esitatakse kaevandamisküsimustega tegelevale ministrile allpool osutatud aadressil.

Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta põhinevad kaevandamisõiguse andmise kriteeriumidel, mis on määratletud dekreedi nr 2006-648 artiklis 6, ja need võetakse vastu hiljemalt 23. septembriks 2011.

Tingimused ja nõuded kaevandamise ja selle peatamise kohta

Taotlejatel soovitatakse järgida kaevandamisseaduse (code minier) artikleid 79 ja 79.1 ning 2. juuni 2006. aasta dekreeti nr 2006-649, milles käsitletakse kaevandamise ja maa-aluse ladustamisega seotud tegevusi ning eeskirju (décret relatif aux travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines et des stockages souterrains) (Journal officiel de la République française, 3. juuni 2006).

Täiendavat teavet saab järgmiselt aadressilt: Ministère de l'écologie, de l'énergie, du développement durable et de l'aménagement du territoire (Direction générale de l'énergie et climat, Direction de l'énergie, Sous-direction de la sécurité d'approvisionnement et des nouveaux produits energétiques, bureau exploration production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, Paris Cedex 13 (telefon: (33) 153 94 14 81, faks: (33) 153 94 14 40).

Eespool osutatud õigusaktidega saab tutvuda veebisaidil http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  ELT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---