# Eiropas Savienības C 61/2009

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 61 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 52. sējums2009. gada 16. marts |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 61

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

52. sējums2009. gada 16. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asamblejaAsamblejas 16. sesija notika Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.-28. novembrī. |
| 2009/C 061/01 | Otrdienas, 2008. gada 25. novembra, sēdes protokols | 1 |
| Oficiālā atklāšanas sēde | 1 |
| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 1 |
| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 1 |
| Parlamentiem nepiederošu dalībnieku akreditācija | 1 |
| Aizstājēji | 1 |
| Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.388) | 2 |
| ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 271, 25.10.2008.) | 2 |
| Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 24. novembra sanāksmē | 2 |
| Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas līdzreferentu Waven William (Seišelu salas) un Anne Van Lancker ziņojums (ACP-EU/100.300/08/galīgā redakcija) par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā | 2 |
| Sociālo lietu un vides komitejas līdzreferentu Ana Rita Sithole (Mozambika) un Liam Aylward ziņojums (ACP-EU/100.247/08/galīgā redakcija) par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām | 2 |
| Tūkstošgades attīstības mērķi — debates bez rezolūcijas | 3 |
| Izglītība IT jomā ĀKK valstīs — debates bez rezolūcijas | 3 |
| 2009/C 061/02 | Trešdienas, 2008. gada 26. novembra, sēdes protokols | 4 |
| Aizstājēji | 4 |
| Portmorsbijas deklarācija par pašreizējo globālo krīzi — debates | 4 |
| Steidzams jautājums Nr. 1 — situācija Mauritānijā | 4 |
| Steidzams jautājums Nr. 2 — situācija Zimbabvē | 4 |
| Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — pašreizējā situācija — debates bez rezolūcijas | 4 |
| 2009/C 061/03 | Ceturtdienas, 2008. gada 27. novembra, sēdes protokols | 5 |
| Aizstājēji | 5 |
| Līdzpriekšsēdētājas paziņojums par teroristu uzbrukumiem Mumbajā, Indijā | 5 |
| Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums | 5 |
| Jautājumi Komisijai | 5 |
| Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijā Ļubļanā (Slovēnija) pieņemtajām rezolūcijām | 5 |
| Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums | 5 |
| Debates ar Komisiju | 6 |
| Politikas lietu komitejas līdzreferentu Dr. Komi Selom Klassou (Togo) un Johan Van Hecke ziņojums (ACP-EU/100.291/08/galīgā redakcija) par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā | 6 |
| Līdzpriekšsēdētāja paziņojumi | 6 |
| Ekonomikas un finanšu lietu ministra (Burkinafaso), ĀKK Padomes priekšsēdētāja god. Lucien Marie-Noël Bembamba paziņojums | 6 |
| Bijušā sadarbības un frankofonijas lietu ministra pārstāvja, ES Padomes priekšsēdētāja pārstāvja Pierre André Wiltzer paziņojums | 6 |
| Jautājumi Padomei | 6 |
| Debates ar Padomi | 6 |
| Klimata pārmaiņas — ietekme uz mazo salu valstīm — debates bez rezolūcijas | 6 |
| Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un reģionālās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju uzstāšanās | 7 |
| Valstu un reģionālās stratēģijas dokumenti desmitajam Eiropas Attīstības fondam (EAF) | 7 |
| 2009/C 061/04 | Piektdienas, 2008. gada 28. novembra, sēdes protokols | 8 |
| Aizstājēji | 8 |
| Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika ceturtdien, 2008. gada 27. novembrī, no rīta | 8 |
| Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi | 8 |
| Balsojums par Reglamenta grozījumiem | 8 |
| Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos | 8 |
| Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem | 8 |
| Portmorsbijas deklarācijas par globālo pārtikas un finanšu krīzi pieņemšana | 8 |
| Citi jautājumi | 9 |
| ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijas laiks un vieta | 9 |
| I pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā | 10 |
| II pielikums   Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 25.–28. novembra sesijas apmeklējuma reģistrs | 14 |
| III pielikums   Otrdienas, 2008. gada 25. novembra, sēdes protokola pielikums | 18 |
| IV pielikums   Pieņemtās rezolūcijas | 19 |
| —   Rezolūcija par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā | 19 |
| —   Rezolūcija par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā | 26 |
| —   Rezolūcija par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām | 31 |
| —   Rezolūcija par situāciju Mauritānijā | 37 |
| —   Rezolūcija par situāciju Zimbabvē | 40 |
| —   Portmorsbijas deklarācija par pārtikas un finanšu krīzi | 42 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asamblejaAsamblejas 16. sesija notika Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.-28. novembrī.

2009/C 061/01

Otrdienas, 2008. gada 25. novembra, sēdes protokols

1

Oficiālā atklāšanas sēde

1

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

1

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

1

Parlamentiem nepiederošu dalībnieku akreditācija

1

Aizstājēji

1

Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.388)

2

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 271, 25.10.2008.)

2

Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 24. novembra sanāksmē

2

Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas līdzreferentu Waven William (Seišelu salas) un Anne Van Lancker ziņojums (ACP-EU/100.300/08/galīgā redakcija) par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā

2

Sociālo lietu un vides komitejas līdzreferentu Ana Rita Sithole (Mozambika) un Liam Aylward ziņojums (ACP-EU/100.247/08/galīgā redakcija) par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām

2

Tūkstošgades attīstības mērķi — debates bez rezolūcijas

3

Izglītība IT jomā ĀKK valstīs — debates bez rezolūcijas

3

2009/C 061/02

Trešdienas, 2008. gada 26. novembra, sēdes protokols

4

Aizstājēji

4

Portmorsbijas deklarācija par pašreizējo globālo krīzi — debates

4

Steidzams jautājums Nr. 1 — situācija Mauritānijā

4

Steidzams jautājums Nr. 2 — situācija Zimbabvē

4

Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — pašreizējā situācija — debates bez rezolūcijas

4

2009/C 061/03

Ceturtdienas, 2008. gada 27. novembra, sēdes protokols

5

Aizstājēji

5

Līdzpriekšsēdētājas paziņojums par teroristu uzbrukumiem Mumbajā, Indijā

5

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

5

Jautājumi Komisijai

5

Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijā Ļubļanā (Slovēnija) pieņemtajām rezolūcijām

5

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

5

Debates ar Komisiju

6

Politikas lietu komitejas līdzreferentu Dr. Komi Selom Klassou (Togo) un Johan Van Hecke ziņojums (ACP-EU/100.291/08/galīgā redakcija) par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā

6

Līdzpriekšsēdētāja paziņojumi

6

Ekonomikas un finanšu lietu ministra (Burkinafaso), ĀKK Padomes priekšsēdētāja god. Lucien Marie-Noël Bembamba paziņojums

6

Bijušā sadarbības un frankofonijas lietu ministra pārstāvja, ES Padomes priekšsēdētāja pārstāvja Pierre André Wiltzer paziņojums

6

Jautājumi Padomei

6

Debates ar Padomi

6

Klimata pārmaiņas — ietekme uz mazo salu valstīm — debates bez rezolūcijas

6

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un reģionālās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju uzstāšanās

7

Valstu un reģionālās stratēģijas dokumenti desmitajam Eiropas Attīstības fondam (EAF)

7

2009/C 061/04

Piektdienas, 2008. gada 28. novembra, sēdes protokols

8

Aizstājēji

8

Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika ceturtdien, 2008. gada 27. novembrī, no rīta

8

Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

8

Balsojums par Reglamenta grozījumiem

8

Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos

8

Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

8

Portmorsbijas deklarācijas par globālo pārtikas un finanšu krīzi pieņemšana

8

Citi jautājumi

9

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijas laiks un vieta

9

I pielikums   Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts alfabēta secībā

10

II pielikums   Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 25.–28. novembra sesijas apmeklējuma reģistrs

14

III pielikums   Otrdienas, 2008. gada 25. novembra, sēdes protokola pielikums

18

IV pielikums   Pieņemtās rezolūcijas

19

—   Rezolūcija par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā

19

—   Rezolūcija par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā

26

—   Rezolūcija par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām

31

—   Rezolūcija par situāciju Mauritānijā

37

—   Rezolūcija par situāciju Zimbabvē

40

—   Portmorsbijas deklarācija par pārtikas un finanšu krīzi

42

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Āfrikas, Karību Jūras Reģiona un Klusā Okeāna valstu, no Vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, partnerattiecību nolīguma apvienotā Parlamentārā asambleja Asamblejas 16. sesija notika Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.-28. novembrī.

| 16.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 61/1

---

OTRDIENAS, 2008. GADA 25. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2009/C 61/01)

(Sēdi atklāja plkst. 11.00)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja:

ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs god. Tony Aimo (Papua-Jaungvineja), ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock un Papua-Jaungvinejas premjerministra vietnieks god. Dr. Puka Temu.

(Sēdi pārtrauca plkst. 11.50 un atsāka plkst. 15.15)

SĒDI VADĪJA

līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētāja sveica visus dalībniekus.

1.   Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu sarakstu, ko nosūtījušas ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, pievienos protokolam.

2.   Parlamentiem nepiederošu dalībnieku akreditācija

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja, ka ĀKK valstu iestādes ir atsūtījušas parlamentiem nepiederošo pārstāvju sarakstu. Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma 17. panta 1. punktu un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. pantu līdzpriekšsēdētāja ierosināja šos pārstāvjus reģistrēt un iekļaut viņu vārdus protokola pielikumā.

Apvienotā parlamentārā asambleja tam piekrita.

3.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: J. P. Audy (aizstāj C. Coelho), D. Budreikaitė (aizstāj N. Busk), G. Ford (aizstāj K. Arif), N. Gill (aizstāj L. Gröner), R. Goebbels (aizstāj U. Bullmann), A. Hutchinson (aizstāj L. McAvan), A. Jäätteenmäki (aizstāj P. Morillon), V. Lavarra (aizstāj M. Zani), J. Leinen (aizstāj K. Jöns), E. Maldeikis (aizstāj M. Louis), D. Martin. (aizstāj J. Fraile Cantón), C. Neris (aizstāj E. Ferreira), P. Olajos (aizstāj G. Mitchell), M. Sornosa Martínez (aizstāj K. Scheele), M. Sudre (aizstāj P. Gaubert) un T. Zwiefka (aizstāj A. Záborská).

4.   Darba kārtības projekta pieņemšana (ACP-EU/100.388)

Uzstājās: A. I. Assarid (Mali), N. Deva, M. Cashman, J. Bowis, M. Martens, M. Gahler un L. Starker (Sentvinsenta un Grenadīnas).

Darba kārtības projektu pieņēma, kā norādīts šajā protokolā.

5.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijas protokola apstiprināšana (OV C 271, 25.10.2008.)

Protokolus apstiprināja.

6.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp lēmumi, kas pieņemti Prezidija 24. novembra sanāksmē

Līdzpriekšsēdētāja iepazīstināja ar Prezidija 24. novembra sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem:

| — | tēmu par pirātismu Somālijas ūdeņos apspriest Politisko lietu komitejas nākamajā sanāksmē 2009. gada februārī; |
| --- | --- |

—

tēmu par pirātismu Somālijas ūdeņos apspriest Politisko lietu komitejas nākamajā sanāksmē 2009. gada februārī;

| — | jautājumu par komandējuma naudām komitejas deputātiem no ĀKK valstīm un dažādajiem noteikumiem, kas attiecas uz piemaksām EP deputātiem un deputātiem no ĀKK valstīm, apspriest ar Eiropas Komisijas locekli Louis Michel nedēļas laikā un izskatīt nākamajā Prezidija sanāksmē; |
| --- | --- |

—

jautājumu par komandējuma naudām komitejas deputātiem no ĀKK valstīm un dažādajiem noteikumiem, kas attiecas uz piemaksām EP deputātiem un deputātiem no ĀKK valstīm, apspriest ar Eiropas Komisijas locekli Louis Michel nedēļas laikā un izskatīt nākamajā Prezidija sanāksmē;

| — | tēmu par banāniem apspriest EPN debatēs; |
| --- | --- |

—

tēmu par banāniem apspriest EPN debatēs;

| — | Prezidijam iesniegt deklarāciju par ES Padomes priekšsēdētāja neierašanos uz Apvienotās parlamentārās asamblejas sesiju; |
| --- | --- |

—

Prezidijam iesniegt deklarāciju par ES Padomes priekšsēdētāja neierašanos uz Apvienotās parlamentārās asamblejas sesiju;

| — | līdzsekretariātam sākt darbu pie jaunu pamatnostādņu sagatavošanas vēlēšanu novērošanas misijām, lai uzraudzītu nākamā gada jūnijā notiekošo Eiropas Parlamenta vēlēšanu norisi Apvienotajā Karalistē un vienā no pārējām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

—

līdzsekretariātam sākt darbu pie jaunu pamatnostādņu sagatavošanas vēlēšanu novērošanas misijām, lai uzraudzītu nākamā gada jūnijā notiekošo Eiropas Parlamenta vēlēšanu norisi Apvienotajā Karalistē un vienā no pārējām dalībvalstīm;

| — | trešo reģionālo sanāksmi rīkot, sākot ar 2009. gada 23. februāri, Karību jūras reģionā saskaņā ar 10. decembrī saņemto oficiālo uzaicinājumu; |
| --- | --- |

—

trešo reģionālo sanāksmi rīkot, sākot ar 2009. gada 23. februāri, Karību jūras reģionā saskaņā ar 10. decembrī saņemto oficiālo uzaicinājumu;

| — | ceturto reģionālo sanāksmi rīkot uzreiz pēc 18. sesijas Rietumāfrikas reģionā uzņēmējvalstī, kuru noteiks reģiona pārstāvji; |
| --- | --- |

—

ceturto reģionālo sanāksmi rīkot uzreiz pēc 18. sesijas Rietumāfrikas reģionā uzņēmējvalstī, kuru noteiks reģiona pārstāvji;

| — | Reģionālās stratēģijas dokumentus ĀKK reģioniem izskatīt Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas nākamajā sanāksmē, konsultējoties atbilstīgajās jomās ar citām komitejām; |
| --- | --- |

—

Reģionālās stratēģijas dokumentus ĀKK reģioniem izskatīt Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas nākamajā sanāksmē, konsultējoties atbilstīgajās jomās ar citām komitejām;

| — | Prezidija ziņojums cilvēktiesību jomā par nāvessodu tika pieņemts ar grozījumiem, un tas būs publiski pieejams; |
| --- | --- |

—

Prezidija ziņojums cilvēktiesību jomā par nāvessodu tika pieņemts ar grozījumiem, un tas būs publiski pieejams;

| — | Prezidija ziņojumu par nevalstiskajiem dalībniekiem pabeigt nākamajā Prezidija sēdē; |
| --- | --- |

—

Prezidija ziņojumu par nevalstiskajiem dalībniekiem pabeigt nākamajā Prezidija sēdē;

| — | Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesiju rīkot 2009. gada 6.–9. aprīlī Prāgā (Čehija) un 18. sesiju rīkot no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim Luandā (Angola). |
| --- | --- |

—

Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesiju rīkot 2009. gada 6.–9. aprīlī Prāgā (Čehija) un 18. sesiju rīkot no 2009. gada 30. novembra līdz 3. decembrim Luandā (Angola).

Asambleja apstiprināja novērotāja statusa piešķiršanu UEMOA (Rietumāfrikas Ekonomikas un monetārās savienībai).

Līdzpriekšsēdētāja informēja par sociālajiem pasākumiem nedēļas laikā un trīs darbsemināriem, kas notiks trešdienas pēcpusdienā. Viņa arī sniedza informāciju par uzstāšanās laika sadalījumu.

Līdzpriekšsēdētāja izziņoja šādus termiņus:

| — | grozījumiem rezolūciju priekšlikumos, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — otrdiena, 25. novembris, plkst. 18.00; |
| --- | --- |

—

grozījumiem rezolūciju priekšlikumos, kas iekļauti pastāvīgo komiteju sniegtajos ziņojumos — otrdiena, 25. novembris, plkst. 18.00;

| — | grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos un citiem steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem, par kuriem jābalso — trešdiena, 26. novembris, plkst. 12.00; |
| --- | --- |

—

grozījumiem kompromisa rezolūciju priekšlikumos un citiem steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem, par kuriem jābalso — trešdiena, 26. novembris, plkst. 12.00;

| — | jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm — ceturtdiena, 27. novembris, plkst. 18.00 rakstiski. |
| --- | --- |

—

jautājumiem, kas saistīti ar balsošanas metodēm — ceturtdiena, 27. novembris, plkst. 18.00 rakstiski.

7.   Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas līdzreferentu Waven William (Seišelu salas) un Anne Van Lancker ziņojums (ACP-EU/100.300/08/galīgā redakcija) par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā

W. William (Seišelu salas) un A. Van Lancker iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: V. Dombrovskis, N. Baldeh (Gambija), D. Budreikaitė, N. Deerpalsing (Maurīcija), N. Deva, D. Kamar (Kenija), J. Alma (Nigēra), M. Martens, D. Rosati, Deng Dekuek (Sudāna), E. Agnoletto, E. Jean-Marie (Sentlūsija), M. Sudre, D. Ramotar (Gajāna) un A. Baum (Eiropas Komisija).

W. William (Seišelu salas) un A. Van Lancker atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

8.   Sociālo lietu un vides komitejas līdzreferentu Ana Rita Sithole (Mozambika) un Liam Aylward ziņojums (ACP-EU/100.247/08/galīgā redakcija) par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām

A. R. Sithole (Mozambika) un M. Aylward iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: J. Bowis, J. Haug, O. Schmidt, A. I. Assarid (Mali), D. Grabowska, J. Alma (Nigēra), L. Novak, Deng Dekuek (Sudāna), W. William (Seišelu salas), N. Deva, Z. Roithova, M. Jouye de Grandmaison un A. Baum (Eiropas Komisija).

A. R. Sithole (Mozambika) un L. Aylward atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

9.   Tūkstošgades attīstības mērķi — debates bez rezolūcijas

Līdzpriekšsēdētāja iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: M. Pimple (ANO Tūkstošgades kampaņa), A. M. Gomes, T. Toga (Etiopija), J. Bowis, D. Kamar (Kenija), D. Budrekaite, Tabai (Kiribati), Mataola (Malāvija), A. I. Assarid (Mali), N. Gill, N. Deerpalsing (Maurīcija), M. H. Aubert, H. Abdullahi (Nigērija), W. William (Seišelu salas), L. Novak, G. Zimmer, J. Mugambe (Uganda), un A. Baum (Eiropas Komisija).

J. Mugambe (Uganda) vērsa asamblejas dalībnieku uzmanību uz diviem jautājumiem, kas ir ļoti svarīgi Austrumāfrikas reģioniem — māšu mirstība (TAM5) un kājnieku ieroču un vieglo ieroču izplatība. Līdzpriekšsēdētāja APA vārdā izteica morālu atbalstu un piedāvāja šos jautājumus risināt APA reģionālās sanāksmes ietvaros.

10.   Izglītība IT jomā ĀKK valstīs — debates bez rezolūcijas

Līdzpriekšsēdētāja iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: J. Pagelio (Izglītības ministrijas sekretārs, Papua-Jaungvineja), N. Deva, M. Martrens, J. Leinen un J. Ribeiro e Castro.

(Sēdi slēdza plkst. 19.00)

WilkieRASMUSSEN un

GlenysKINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers JohnKAPUTIN un

DietmarNICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 16.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 61/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 61/4

---

TREŠDIENAS, 2008. GADA 26. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2009/C 61/02)

(Sēdi atklāja plkst. 9.30)

SĒDI VADĪJA

līdzpriekšsēdētājs Wilkie Rasmussen

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem aizstājējiem: J. P. Audy (aizstāj C. Coelho), D. Budreikaitė (aizstāj N. Busk), M. Czarnecki (aizstāj P. de Villiers) G. Ford (aizstāj K. Arif), N. Gill (aizstāj L. Gröner), R. Goebbels (aizstāj U. Bullmann), A. Hutchinson (aizstāj L. McAvan), A. Jäätteenmäki (aizstāj P. Morillon), V. Lavarra (aizstāj M. Zani), J. Leinen (aizstāj K. Jöns), E. Maldeikis (aizstāj M. Louis), D. Martin. (aizstāj J. Fraile Cantón), C. Neris (aizstāj E. Ferreira), P. Olajos (aizstāj G. Mitchell), M. Sudre (aizstāj P. Gaubert) un T. Zwiefka (aizstāj A. Záborská).

2.   Portmorsbijas deklarācija par pašreizējo globālo krīzi — debates

Līdzpriekšsēdētājs iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: I. Boto (Lauksaimniecības un lauku apvidu sadarbības tehniskais centrs), V. Dombrovskis, M. Martens, T. Toga (Etiopija), C. Neris, D. Kamar (Kenija), A. Hutchison, Baldeh (Gambija), J. Bowis, D. Ramotar (Gajāna), P. Olajos, A. I. Assarid, A. M. Gomes, N. Deerpalsing (Maurīcija), M. Jouye de Grandmaison, J. Alma (Nigēra), M. H. Aubert, E. Jean Marie (Sentlūsija), R. Goebbels, W. William (Seišelu salas), G. Ford, Z. Roithova un A. Baum (Eiropas Komisija).

3.   Steidzams jautājums Nr. 1 — situācija Mauritānijā

Uzstājās: J. P. Audy, Bounkoulou (Kongo Republika), T. Toga (Etiopija), A. Hutchinson, N. Baldeh (Gambija), A. I. Assarid (Mali), M. Jouye de Grandmaison, J. Alma (Nigēra), M. Mauro, L. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), B. Lehideux, O. Guelaye (Mauritānija) un A. Baum (Eiropas Komisija).

M. Mauro ierosināja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas Prezidija sanāksme varētu notikt Mauritānijā. Līdzpriekšsēdētājs teica, ka par to tiks informēts Prezidijs.

4.   Steidzams jautājums Nr. 2 — situācija Zimbabvē

Uzstājās: M. Gahler, B. de Sousa (Angola), Bounkoulou (Kongo Republika), A. M. Gomes, J. Ribeiro e Castro, D. Grabowska, A. I. Assarid (Mali), F. A. Kaczmarek, J. Alma (Nigēra), G. Zimmer, L. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), K. Dillen, Deng Dekuek (Sudāna), O. Schmidt, M. Chidakwa (Zimbabve), Holland (Zimbabve) un A. Baum (Eiropas Komisija).

5.   Ekonomisko partnerattiecību nolīgumi — pašreizējā situācija — debates bez rezolūcijas

Līdzpriekšsēdētājs iepazīstināja ar aplūkojamo jautājumu.

Uzstājās: P. Thompson (Eiropas Komisija), J. Gosselin (Klusā okeāna salu foruma sekretariāts), J. Schröder, P. Danata (Kamerūna), T. Toga (Etiopija), A. Hutchinson, D. Kamar (Kenija), B. Lahai (Sjerraleone), G. Ford, E. Agnoletto, N. Deerpalsing (Maurīcija), P. Mushelenga (Namībija), J. P. Audy, J. Alma (Nigēra), H. Abdullahi (Nigērija), J. Ribeiro e Castro, D. Polisi (Ruanda), D. Martin, W. William (Seišelu salas), J. Mugambe (Uganda) un Milupi (Zambija).

P. Thompson (Eiropas Komisija) atbildēja uz debašu laikā uzdotajiem jautājumiem.

Attiecībā uz Reglamenta neievērošanu J. P. Audy piebilda, ka Prezidija deklarācija par Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētāja neierašanos uz Apvienoto parlamentāro asambleju ir neprecīza, un vēlējās zināt šā dokumenta statusu. Līdzpriekšsēdētājs paskaidroja, ka tas ir Prezidija sagatavots dokuments.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka pēc asamblejas dalībnieku lūguma papildus trijiem izziņotajiem darbsemināriem trešdienas pēcpusdienā ir noorganizētas divas papildu ekskursijas uz Hiri austrumu un rietumu rajoniem.

Līdzpriekšsēdētājs vērsa asamblejas dalībnieku uzmanību uz to, ka 2008. gada septembrī ASV par imigrācijas pārkāpumiem aizturētais Parlamenta deputāts, Rietumsamoas asociētais ministrs un Klusā okeāna (ĀKK) valstu vadošais ministrijas pārstāvis EPN sarunās god. Hans Joachim Keil ir atbrīvots pret galvojumu.

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.30)

WilkieRASMUSSEN un

GlenysKINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers JohnKAPUTIN un

DietmarNICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 16.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 61/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 61/5

---

CETURTDIENAS, 2008. GADA 27. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2009/C 61/03)

(Sēdi atklāja plkst. 9.20)

SĒDI VADĪJA

līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem: J. P. Audy (aizstāj C. Coelho), D. Budreikaitė (aizstāj N. Busk), M. Czarnecki (aizstāj P. de Villiers) G. Ford (aizstāj K. Arif), N. Gill (aizstāj L. Gröner), R. Goebbels (aizstāj U. Bullmann), A. Hutchinson (aizstāj L. McAvan), A. Jäätteenmäki (aizstāj P. Morillon), V. Lavarra (aizstāj M. Zani), J. Leinen (aizstāj K. Jöns), E. Maldeikis (aizstāj M. Louis), D. Martin. (aizstāj J. Fraile Cantón), C. Neris (aizstāj E. Ferreira), P. Olajos (aizstāj G. Mitchell), J. J. Pomés Ruiz (aizstāj A. López-Istúriz White), M. Sornosa Martínez (aizstāj K. Scheele) M. Sudre (aizstāj P. Gaubert) un T. Zwiefka (aizstāj A. Záborská).

2.   Līdzpriekšsēdētājas paziņojums par teroristu uzbrukumiem Mumbajā, Indijā

Uzstājās: līdzpriekšsēdētāja G. Kinnock, J. Bowis, N. Gill un N. Baldeh (Gambija).

Tika nolemts, ka līdzpriekšsēdētāji nosūtīs līdzjūtības vēstuli Indijas iestādēm.

3.   Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

L. Michel sniedza paziņojumu Komisijas vārdā.

4.   Jautājumi Komisijai

Komisijai uzdeva 17 jautājumus.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz jautājumiem rakstveidā, un L. Michel sniedza mutiskas atbildes uz šādiem papildu jautājumiem:

jautājums Nr. 1, ko uzdeva O. Schmidt, par finanšu krīzes ietekmi uz Tūkstošgades mērķu sasniegšanu un ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN);

jautājums Nr. 2, ko uzdeva A. I. Assarid (Mali), par valsts atbalstu attīstības jomā;

jautājums Nr. 3, ko uzdeva A. Tapsoba (Burkinafaso), par finanšu krīzi;

jautājums Nr. 6, ko uzdeva A. Van Lancker, par valstu stratēģijas dokumentu vidusposma pārskatu attiecībā uz desmito Eiropas Attīstības fondu (EAF);

jautājums Nr. 8, ko uzdeva J. Van Hecke, par Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) uzticamību;

jautājums Nr. 10, ko uzdeva A. Hutchinson, par pienācīgu nodarbinātību;

jautājums Nr. 12, ko uzdeva J. Bowis, saistībā ar ANO konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām;

jautājums Nr. 14, ko uzdeva M. H. Aubert, par dabas resursiem;

jautājums Nr. 4, ko uzdeva J. Leinen, par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) un pilsonisko sabiedrību;

jautājums Nr. 5, ko uzdeva G. Ford, par pilntiesisku ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) ar Fidži un Papua-Jaungvineju;

jautājums Nr. 16, ko uzdeva W. William (Seišelu salas), par finansējumu Uzņēmumu attīstības centram (CDE);

jautājums Nr. 9, ko uzdeva A. M. Gomes, par cilvēktiesību pārkāpumiem Angolā;

jautājums Nr. 15, ko uzdeva C. Neris, par Eiropas atbalstu pēc dabas katastrofām Haiti.

Jautājuma Nr. 13 autore M. A. Carlotti, kuru pārstāvēja A. Hutchinson, un jautājuma Nr. 17 autors E. Jardim Fernandes; kuru pārstāvēja A. M. Gomes, neuzdeva papildu jautājumus.

Jautājumu Nr. 11 un Nr. 7 autori sēdē nepiedalījās.

5.   Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 15. sesijā Ļubļanā (Slovēnija) pieņemtajām rezolūcijām

Eiropas Komisijas loceklis L. Michel atsaucās uz dalībniekiem izdalīto dokumentu, kurā sīki izklāstīti Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar Ļubļanā pieņemtajām rezolūcijām.

Par attīstību un humāno palīdzību atbildīgā Eiropas Komisijas locekļa Louis Michel paziņojums

Eiropas Komisijas loceklis L. Michel sniedza paziņojumu Komisijas vārdā.

Uzstājās: līdzpriekšsēdētāja G. Kinnock, B. De Sousa (Angola), A. Hutchinson, Bounkoulou (Kongo Republika), D. Polisi (Ruanda), M. H. Aubert, Milupi (Zambija), J. Schröder, A. R. Sithole (Mozambika), J. Van Hecke, Atim-Ogwal (Uganda), A. M. Gomes, P. Danata (Kamerūna) un Enguda Litumba (Kongo Demokrātiskā Republika).

Eiropas Komisijas loceklis L. Michel atbildēja uz jautājumiem.

7.   Debates ar Komisiju

Uzstājās: J. P. Audy, N. Deerpaalsing (Maurīcija), M. A. Martínez Martínez, M. Jimenez (Dominikānas Republika), M. Gahler, Holland (Zimbabve), M. Cashman and Jacinthe (Haiti).

Eiropas Komisijas loceklis L. Michel atbildēja uz jautājumiem.

Attiecībā uz pēdējo jautājumu, ko uzdeva N. Baldeh (Gambija), par komandējuma naudām komitejas locekļiem no ĀKK valstīm, Eiropas Komisijas loceklis L. Michel paskaidroja, ka par ĀKK komitejas locekļiem piešķirtā budžeta pārvaldību atbild ĀKK sekretariāts.

8.   Politikas lietu komitejas līdzreferentu Dr. Komi Selom Klassou (Togo) un Johan Van Hecke ziņojums (ACP-EU/100.291/08/galīgā redakcija) par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā

Dr. Komi Selom Klassou (Togo) un J. Van Hecke iepazīstināja ar savu ziņojumu.

Uzstājās: F. A. Kaczmarek, A. A. H. Mustafa (Sudāna), A. M. Gomes, Enguda Litumba (Kongo Demokrātiskā Republika), M. Ali (Etiopija), M. H. Aubert, D. Ramotar (Gajāna), G. Zimmer, T. Zwiefka un A. Baum (Eiropas Komisija).

Dr. Komi Selom Klassou (Togo) un J. Van Hecke noslēdza debates.

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.05 un atsāka plkst. 15.25)

SĒDI VADĪJA

līdzpriekšsēdētājs Wilkie Rasmussen

9.   Līdzpriekšsēdētāja paziņojumi

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka sakarā ar Eiropas Komisijas locekļa L. Michel šā rīta paziņojumu par komandējuma naudām komitejas locekļiem no ĀKK valstīm, ĀKK grupa viņu pilnvaro nosūtīt vēstuli L. Michel, un nākamajā Prezidija sanāksmē tiks sniegta informācija par rezultātiem.

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja, ka Prezidija locekļi ir sagatavojuši un izplatījuši deklarāciju, kurā pausta nožēla saistībā ar Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētāja neierašanos uz Apvienotās parlamentārās asamblejas sesiju.

10.   Ekonomikas un finanšu lietu ministra (Burkinafaso), ĀKK Padomes priekšsēdētāja god. Lucien Marie-Noël Bembamba paziņojums

Lucien Marie-Noël Bembamba ĀKK Padomes vārdā sniedza paziņojumu.

11.   Bijušā sadarbības un frankofonijas lietu ministra pārstāvja, ES Padomes priekšsēdētāja pārstāvja Pierre André Wiltzer paziņojums

Pierre André Wiltzer sniedza paziņojumu ES Padomes vārdā.

12.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomei uzdeva vienu jautājumu.

Lucien Marie Noël Bembamba atbildēja uz šādu jautājumu:

jautājums Nr. 1, ko uzdeva W. William (Seišelu salas), par zivsaimniecību.

Eiropas Savienības Padomei uzdeva piecpadsmit jautājumus.

Pierre Andre Wiltzer atbildēja uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem (uz dažiem jautājumiem atbildēja arī Lucien Marie Noël Bembamba):

jautājums Nr. 5, ko uzdeva A. Tapsoba (Burkinafaso), par finanšu krīzi;

jautājums Nr. 6, ko uzdeva A. Van Lancker (aizstāj M. A. Carlotti), par ĀKK starpvalstu sadarbības budžeta programmu Desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF) ietvaros;

jautājums Nr. 7, ko uzdeva V. E. Agnoletto, par svarīgu medikamentu pieejamību;

jautājums Nr. 14, ko uzdeva F. Schmidt, par Dawit Isaak Eritrejā;

jautājums Nr. 15, ko uzdeva A. M. Gomes, par cilvēktiesību pārkāpumiem Angolā;

jautājums Nr. 9, ko uzdeva J. Bowis, saistībā ar ANO konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām.

Pēc šādiem jautājumiem nebija papildu jautājumu:

jautājums Nr. 2, ko uzdeva J. Van Hecke, par globālo finanšu krīzi un jautājums Nr. 3, ko uzdeva J. Leien, par finanšu krīzi;

jautājums Nr. 4, ko uzdeva A. I. Assarid (Mali), par valsts atbalstu attīstības jomā;

jautājums Nr. 12, ko uzdeva A. Van Lancker, par finansējumu ģimenes plānošanas, reproduktīvās veselības pamatpakalpojumiem un pētniecībai;

jautājums Nr. 8, ko uzdeva C. Neris, par reģionālo sadarbību, reaģējot uz dabas katastrofām Haiti;

jautājums Nr. 16, ko uzdeva A. Gomes (aizstāj E. Jardim Fernandes), par ES un Zimbabves attiecībām;

jautājums Nr. 10, ko uzdeva M. H. Aubert, par dabas resursiem;

jautājums Nr. 13, ko uzdeva W. William (Seišelu salas), par ANO parlamentāro asambleju.

13.   Debates ar Padomi

Uzstājās: M. H. Naib (Eritreja), M. Sudre, A. Veneto, L. Milebou (Gabona), W. William (Seišelu salas), A. I. Assarid (Mali), L. M. N. Bembamba (ĀKK Padome) un P. A. Wiltzer (ES Padome).

14.   Klimata pārmaiņas — ietekme uz mazo salu valstīm — debates bez rezolūcijas

Uzstājās: Saulei (Papua-Jaungvinejas Universitātes pēcdiploma studiju centrs), Yausause (Klimata pārmaiņu birojs, Vides ministrija, Papua-Jaungvineja), J. Bowis, Bounkoulou (Kongo Republika), M. Cashman, N. Baldeh (Gambija), M. Jouye de Grandmaison, D. Ramotar (Gajāna), D. Rosati, A. I. Assarid (Mali), A. Jäätteenmäki, W. William (Seišelu salas) un R. Sabatucci (Eiropas Komisija).

15.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un reģionālās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju uzstāšanās

Uzstājās: L. Jahier (EESK, ĀKK uzraudzības komiteja) un F. Anthony (EESK, ĀKK uzraudzības komiteja un Fidži arodbiedrības).

16.   Valstu un reģionālās stratēģijas dokumenti desmitajam Eiropas Attīstības fondam (EAF)

Uzstājās: A. Baum (Eiropas Komisija), B. Lahai (Sjerraleone), A. I. Assarid (Mali), Kombo (Kenija), P. Danata (Kamerūna), Thomas (Sentkitsa un Nevisa), A. Tapsoba (Burkinafaso) un W. William (Seišelu salas).

(Sēdi slēdza plkst. 19.07)

WilkieRASMUSSEN un

GlenysKINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers JohnKAPUTIN un

DietmarNICKEL

ģenerālsekretāri

---

| 16.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 61/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 61/8

---

PIEKTDIENAS, 2008. GADA 28. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLS

(2009/C 61/04)

(Sēdi atklāja plkst. 8.50)

SĒDI VADĪJA

līdzpriekšsēdētāja Glenys Kinnock

1.   Aizstājēji

Līdzpriekšsēdētāja paziņoja par šādiem aizstājējiem:

J. Attard-Montalto (aizstāj E. J. Fernandes), J. P. Audy (aizstāj C. Coelho), D. Budreikaitė (aizstāj N. Busk), M. Czarnecki (aizstāj P. de Villiers), G. Ford (aizstāj K. Arif), N. Gill (aizstāj L. Gröner), R. Goebbels (aizstāj U. Bullmann), A. Hutchinson (aizstāj L. McAvan), A. Jäätteenmäki (aizstāj P. Morillon), V. Lavarra (aizstāj M. Zani), J. Leinen (aizstāj K. Jöns), E. Maldeikis (aizstāj M. Louis), D. Martin (aizstāj J. Fraile Cantón), C. Neris (aizstāj E. Ferreira), P. Olajos (aizstāj G. Mitchell), M. Sornosa Martínez (aizstāj K. Scheele), M. Sudre (aizstāj P. Gaubert) un T. Zwiefka (aizstāj A. Záborská).

2.   Protokola apstiprināšana sanāksmei, kas notika ceturtdien, 2008. gada 27. novembrī, no rīta

Protokolus apstiprināja.

3.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

| — | Bernard Lehideux ziņojums par Bugenvila salas autonomo reģionu; |
| --- | --- |

—

Bernard Lehideux ziņojums par Bugenvila salas autonomo reģionu;

| — | Waven William (Seišelu salas) ziņojums par zivsaimniecību, īpaši saistībā ar tunzivju nozveju, ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) starp Papua-Jaungvineju un Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

—

Waven William (Seišelu salas) ziņojums par zivsaimniecību, īpaši saistībā ar tunzivju nozveju, ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) starp Papua-Jaungvineju un Eiropas Savienību;

| — | Ibrahim I. Matola (Malāvija) ziņojums saistībā ar malāriju, tuberkulozi un HIV/AIDS. |
| --- | --- |

—

Ibrahim I. Matola (Malāvija) ziņojums saistībā ar malāriju, tuberkulozi un HIV/AIDS.

4.   Balsojums par Reglamenta grozījumiem

Abas grupas pieņēma priekšlikumu saskaņā ar Reglamenta 34. pantu.

5.   Balsojums par rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti triju pastāvīgo komiteju ziņojumos

| — | Ziņojums par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā (ACP-EU/100.291/08/galīgā redakcija) — Politisko lietu komiteja. Līdzreferenti: Dr. Komi Selom Klassou (Togo) un Johan Van Hecke.
  Rezolūciju pieņēma vienprātīgi bez grozījumiem. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā (ACP-EU/100.291/08/galīgā redakcija) — Politisko lietu komiteja. Līdzreferenti: Dr. Komi Selom Klassou (Togo) un Johan Van Hecke.

Rezolūciju pieņēma vienprātīgi bez grozījumiem.

| — | Ziņojums par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā (ACP-EU/100.300/08/galīgā redakcija) — Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja. Līdzreferenti: Waven William (Seišelu salas) un Anne Van Lancker.
  Pieņēma grozījumus Nr. 1–5, kompromisa grozījumu Nr. 1 (ar E. Agnolotto iesniegto mutisko grozījumu) un grozījumus Nr. 10–12.
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi, vienam atturoties. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā (ACP-EU/100.300/08/galīgā redakcija) — Ekonomiskās attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja. Līdzreferenti: Waven William (Seišelu salas) un Anne Van Lancker.

Pieņēma grozījumus Nr. 1–5, kompromisa grozījumu Nr. 1 (ar E. Agnolotto iesniegto mutisko grozījumu) un grozījumus Nr. 10–12.

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi, vienam atturoties.

| — | Ziņojums par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām (ACP-EU/100.247/08/galīgā redakcija) — Sociālo lietu un vides komiteja. Līdzreferenti: Ana Rita Sithole (Mozambika) un Liam Aylward.
  Pieņēma grozījumu Nr. 1.

  A. R. Sithole (Mozambika) iepazīstināja ar vienu mutisko grozījumu saistībā ar AD apsvērumu, un grozījums tika pieņemts.
  Pieci asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu par 32. punktu, un šis punkts tika noraidīts.
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

—

Ziņojums par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām (ACP-EU/100.247/08/galīgā redakcija) — Sociālo lietu un vides komiteja. Līdzreferenti: Ana Rita Sithole (Mozambika) un Liam Aylward.

Pieņēma grozījumu Nr. 1.

A. R. Sithole (Mozambika) iepazīstināja ar vienu mutisko grozījumu saistībā ar AD apsvērumu, un grozījums tika pieņemts.

Pieci asamblejas dalībnieki pieprasīja atsevišķu balsojumu par 32. punktu, un šis punkts tika noraidīts.

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi.

6.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Mauritānijā (APP-EU/100.440/08/kompr.)

  A. Hutchinson iepazīstināja ar mutisko grozījumu 13. punktam, un grozījums tika pieņemts.
  Pieņēma grozījumus Nr. 1–4.
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi, vienam atturoties. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Mauritānijā (APP-EU/100.440/08/kompr.)

A. Hutchinson iepazīstināja ar mutisko grozījumu 13. punktam, un grozījums tika pieņemts.

Pieņēma grozījumus Nr. 1–4.

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi, vienam atturoties.

| — | Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Zimbabvē (APP-EU/100.439/08/kompr.)
  Grozījumi nav iesniegti.
  Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi, diviem atturoties.
  Uzstājās: J. Ribeiro e Castro ar ziņojumu par faktu kļūdu. |
| --- | --- |

—

Steidzams rezolūcijas priekšlikums par situāciju Zimbabvē (APP-EU/100.439/08/kompr.)

Grozījumi nav iesniegti.

Rezolūciju ar grozījumiem pieņēma vienprātīgi, diviem atturoties.

Uzstājās: J. Ribeiro e Castro ar ziņojumu par faktu kļūdu.

7.   Portmorsbijas deklarācijas par globālo pārtikas un finanšu krīzi pieņemšana

Atzinumu pieņēma vienprātīgi.

M. H. Aubert un A. Hutchinson (mutvārdu) un G. Ford (rakstveida) balsojuma skaidrojums (Reglamenta 16. pants).

8.   Citi jautājumi

Uzstājās: J. Mugambe (Uganda) un A. M. Gomes ar ziņojumu par kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, J. Ribeiro e Castro ar ziņojumu par nepieciešamību laicīgi risināt jautājumu par augstajām izmaksām Luandā (Angola), kur notiks 18. sesija, J. P. Audy ar ziņojumu par deklarāciju vienprātīgas pieņemšanas procedūru, J. Bowis ar ziņojumu par divām vizītēm, kas ieplānotas paralēli darbsemināriem, A. R. Sithole (Mozambika), kas pateicās Papua-Jaungvinejas iestādēm par sesijas organizēšanu, P. Danata (Kamerūna) ar ziņojumu par transporta jautājumiem, D. Ramotar (Gajāna), kas ierosināja nosūtīt vēstuli ASV jaunievēlētajam prezidentam Barakam Obamam, uzaicinot viņu apmeklēt APA sesiju.

Līdzpriekšsēdētāja pateicās Papua-Jaungvinejas oficiālajām iestādēm par viesmīlību un ieguldīto darbu saistībā ar ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 16. sesijas organizēšanu Portmorsbijā, kā arī par sarīkotajiem sociālajiem pasākumiem asamblejas norises laikā.

9.   ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesijas laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 17. sesija notiks 2009. gada 6.–9. aprīlī Prāgā (Čehija).

Z. Roithova paziņoja asamblejas dalībniekiem, ka viņi būs ļoti gaidīti Prāgā.

(Sēdi slēdza plkst. 22.15)

WilkieRASMUSSEN un

GlenysKINNOCK

līdzpriekšsēdētāji

Sers JohnKAPUTIN un

DietmarNICKEL

ģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA SECĪBĀ

| ĀKK pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| W. Rasmussen (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs | G. Kinnock, līdzpriekšsēdētāja |
| ANGOLA (priekšsēdētāja vietnieks) | M. Gahler (priekšsēdētājas vietnieks) |
| BURKINAFASO (priekšsēdētāja vietnieks) | R. Ventre (priekšsēdētājas vietnieks) |
| ETIOPIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | M. Jouye de Grandmaison (priekšsēdētājas vietniece) |
| GAMBIJA (priekšsēdētāja vietnieks) | M. A. Carlotti (priekšsēdētājas vietniece) |
| GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks) | G. Mitchell (priekšsēdētājas vietnieks) |
| KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | H. M. Aubert (priekšsēdētājas vietniece) |
| KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks) | A. Lulling (priekšsēdētājas vietniece) |
| PAPUA-JAUNGVINEJA (priekšsēdētāja vietnieks) | A. Bielan (priekšsēdētājas vietnieks) |
| RUANDA (priekšsēdētāja vietnieks) | L. Polfer (priekšsēdētājas vietniece) |
| SURINAMA (priekšsēdētāja vietnieks) | M. A. Martínez Martínez (priekšsēdētājas vietnieks) |
| ZĀLAMANA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks) | J. Bowis (priekšsēdētājas vietnieks) |
| ZIMBABVE (priekšsēdētāja vietnieks) | H. Goudin (priekšsēdētājas vietniece) |
| ANTIGVA UN BARBUDA | V. Agnoletto |
| AUSTRUMTIMORA | J. Allister |
| BAHAMU SALAS | K. Arif |
| BARBADOSA | L. Aylward |
| BELIZA | K. Berend |
| BENINA | J. Borrell Fontelles |
| BOTSVĀNA | U. Bullman |
| BURUNDI | N. Busk |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | M. Callanan |
| ČADA | M. Cashman |
| DIENVIDĀFRIKA | F. Ciani |
| DOMINIKA | C. Coelho |
| DOMINIKĀNAS REPUBLIKA | T. Cornillet |
| DŽIBUTIJA | N. Deva |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | K. Dillen |
| ERITREJA | V. Dombrovskis |
| FIDŽI | E. F. Fernandes |
| GABONA | E. Ferreira |
| GANA | J. Fraile Cantón |
| GRENĀDA | P. Gaubert |
| GVINEJA | A. M. Gomes |
| GVINEJA-BISAVA | G. Grabowska |
| HAITI | L. Gröner |
| JAMAIKA | Z. Gurmai |
| KABOVERDE | F. Hall |
| KAMERŪNA | J. Haug |
| KENIJA | J. Holm |
| KIRIBATI | M. Irujo Amezaga |
| KOMORU SALAS | K. Jöns |
| KOTDIVUĀRA | F. Kaczmarek |
| LESOTO | E. R. Korhola |
| LIBĒRIJA | S. Kozlik |
| MADAGASKARA | R. Langendries |
| MALĀVIJA | B. Lehideux |
| MALI | A. López-Istúriz White |
| MĀRŠALA SALU REPUBLIKA | P. Louis |
| MAURITĀNIJA | L. McAvan |
| MAURĪCIJA | M. Martens |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | M. Mauro |
| MOZAMBIKA | H. P. Mayer |
| NAMĪBIJA | P. Morillon |
| NAURU REPUBLIKA | L. Novak |
| NIGĒRA | F. Pleguezuelos Aguilar |
| NIGĒRIJA | J. Ribeiro e Castro |
| NIUE | Z. Roithová |
| PALAU | D. Rosati |
| RIETUMSAMOA | S. Sanz Palacio |
| SANTOME UN PRINSIPI | K. Scheele |
| SEIŠELU SALAS | C. Schlyter |
| SENEGĀLA | F. Schmidt |
| SENTKITSA UN NEVISA | O. Schmidt |
| SENTLŪSIJA | H. Schnellhardt |
| SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS | J. Schröder |
| SJERRALEONE | F. E. Speroni |
| SOMĀLIJA | R. Sturdy |
| SUDĀNA | J. Van Hecke |
| SVAZILENDA | A. Van Lancker |
| TANZĀNIJA | A. Veneto |
| TOGO | P. de Villiers |
| TONGA | R. Wieland |
| TRINIDADA UN TOBAGO | A. Wijkman |
| TUVALU | A. Záborská |
| UGANDA | M. Zani |
| VANUATU | R. Zīle |
| ZAMBIJA | G. Zimmer |

ĀKK pārstāvji

EP pārstāvji

W. Rasmussen (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs

G. Kinnock, līdzpriekšsēdētāja

ANGOLA (priekšsēdētāja vietnieks)

M. Gahler (priekšsēdētājas vietnieks)

BURKINAFASO (priekšsēdētāja vietnieks)

R. Ventre (priekšsēdētājas vietnieks)

ETIOPIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

M. Jouye de Grandmaison (priekšsēdētājas vietniece)

GAMBIJA (priekšsēdētāja vietnieks)

M. A. Carlotti (priekšsēdētājas vietniece)

GAJĀNA (priekšsēdētāja vietnieks)

G. Mitchell (priekšsēdētājas vietnieks)

KONGO REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

H. M. Aubert (priekšsēdētājas vietniece)

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA (priekšsēdētāja vietnieks)

A. Lulling (priekšsēdētājas vietniece)

PAPUA-JAUNGVINEJA (priekšsēdētāja vietnieks)

A. Bielan (priekšsēdētājas vietnieks)

RUANDA (priekšsēdētāja vietnieks)

L. Polfer (priekšsēdētājas vietniece)

SURINAMA (priekšsēdētāja vietnieks)

M. A. Martínez Martínez (priekšsēdētājas vietnieks)

ZĀLAMANA SALAS (priekšsēdētāja vietnieks)

J. Bowis (priekšsēdētājas vietnieks)

ZIMBABVE (priekšsēdētāja vietnieks)

H. Goudin (priekšsēdētājas vietniece)

ANTIGVA UN BARBUDA

V. Agnoletto

AUSTRUMTIMORA

J. Allister

BAHAMU SALAS

K. Arif

BARBADOSA

L. Aylward

BELIZA

K. Berend

BENINA

J. Borrell Fontelles

BOTSVĀNA

U. Bullman

BURUNDI

N. Busk

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

M. Callanan

ČADA

M. Cashman

DIENVIDĀFRIKA

F. Ciani

DOMINIKA

C. Coelho

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

T. Cornillet

DŽIBUTIJA

N. Deva

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

K. Dillen

ERITREJA

V. Dombrovskis

FIDŽI

E. F. Fernandes

GABONA

E. Ferreira

GANA

J. Fraile Cantón

GRENĀDA

P. Gaubert

GVINEJA

A. M. Gomes

GVINEJA-BISAVA

G. Grabowska

HAITI

L. Gröner

JAMAIKA

Z. Gurmai

KABOVERDE

F. Hall

KAMERŪNA

J. Haug

KENIJA

J. Holm

KIRIBATI

M. Irujo Amezaga

KOMORU SALAS

K. Jöns

KOTDIVUĀRA

F. Kaczmarek

LESOTO

E. R. Korhola

LIBĒRIJA

S. Kozlik

MADAGASKARA

R. Langendries

MALĀVIJA

B. Lehideux

MALI

A. López-Istúriz White

MĀRŠALA SALU REPUBLIKA

P. Louis

MAURITĀNIJA

L. McAvan

MAURĪCIJA

M. Martens

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

M. Mauro

MOZAMBIKA

H. P. Mayer

NAMĪBIJA

P. Morillon

NAURU REPUBLIKA

L. Novak

NIGĒRA

F. Pleguezuelos Aguilar

NIGĒRIJA

J. Ribeiro e Castro

NIUE

Z. Roithová

PALAU

D. Rosati

RIETUMSAMOA

S. Sanz Palacio

SANTOME UN PRINSIPI

K. Scheele

SEIŠELU SALAS

C. Schlyter

SENEGĀLA

F. Schmidt

SENTKITSA UN NEVISA

O. Schmidt

SENTLŪSIJA

H. Schnellhardt

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS

J. Schröder

SJERRALEONE

F. E. Speroni

SOMĀLIJA

R. Sturdy

SUDĀNA

J. Van Hecke

SVAZILENDA

A. Van Lancker

TANZĀNIJA

A. Veneto

TOGO

P. de Villiers

TONGA

R. Wieland

TRINIDADA UN TOBAGO

A. Wijkman

TUVALU

A. Záborská

UGANDA

M. Zani

VANUATU

R. Zīle

ZAMBIJA

G. Zimmer

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| F. Ibovi (KONGO REPUBLIKA), līdzpriekšsēdētājs | M. Callanan, līdzpriekšsēdētājs |
| E. B. Cheron (HAITI), līdzpriekšsēdētāja vietniece | K. Jöns, līdzpriekšsēdētāja vietniece |
| A. Aimo (PAPUA-JAUNGVINEJA), līdzpriekšsēdētāja vietnieks | L. Polfer, līdzpriekšsēdētāja vietniece |
| B. D. B. de Sousa (ANGOLA) | A. Bielan |
| BELIZA | M. A. Carlotti |
| A. Dayori (BENINA) | C. Coelho |
| CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA | K. Dillen |
| DIENVIDĀFRIKA | M. Gahler |
| M. H. Naib (ERITREJA) | P. Gaubert |
| T. Toga (ETIOPIJA) | A. M. Gomes |
| L. Milebou-Aubusson (GABONA) | G. Grabowska |
| N. B. Kumi (GANA) | L. Gröner |
| GAJĀNA | Z. Gurmai |
| GRENĀDA | F. Kaczmarek |
| GVINEJA | A. López-Istúriz |
| R. S. T. Cavuilati (FIDŽI) | P. Louis |
| M. Kamar (KENIJA) | M. A. Martínez Martínez |
| M. Amon-Ago (KOTDIVUĀRA) | M. Mauro |
| KUKA SALAS | P. Morillon |
| M. Kollie (LIBĒRIJA) | S. Sanz Palacio |
| NIUE | F. Schmidt |
| L. Straker (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS) | J. Van Hecke |
| K. Mporogomyi (TANZĀNIJA) | R. Ventre |
| K. S. Klassou (TOGO) | R. Wieland |
| TUVALU | M. Zani |
| L. Mandizha (ZIMBABVE) | G. Zimmer |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

F. Ibovi (KONGO REPUBLIKA), līdzpriekšsēdētājs

M. Callanan, līdzpriekšsēdētājs

E. B. Cheron (HAITI), līdzpriekšsēdētāja vietniece

K. Jöns, līdzpriekšsēdētāja vietniece

A. Aimo (PAPUA-JAUNGVINEJA), līdzpriekšsēdētāja vietnieks

L. Polfer, līdzpriekšsēdētāja vietniece

B. D. B. de Sousa (ANGOLA)

A. Bielan

BELIZA

M. A. Carlotti

A. Dayori (BENINA)

C. Coelho

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

K. Dillen

DIENVIDĀFRIKA

M. Gahler

M. H. Naib (ERITREJA)

P. Gaubert

T. Toga (ETIOPIJA)

A. M. Gomes

L. Milebou-Aubusson (GABONA)

G. Grabowska

N. B. Kumi (GANA)

L. Gröner

GAJĀNA

Z. Gurmai

GRENĀDA

F. Kaczmarek

GVINEJA

A. López-Istúriz

R. S. T. Cavuilati (FIDŽI)

P. Louis

M. Kamar (KENIJA)

M. A. Martínez Martínez

M. Amon-Ago (KOTDIVUĀRA)

M. Mauro

KUKA SALAS

P. Morillon

M. Kollie (LIBĒRIJA)

S. Sanz Palacio

NIUE

F. Schmidt

L. Straker (SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS)

J. Van Hecke

K. Mporogomyi (TANZĀNIJA)

R. Ventre

K. S. Klassou (TOGO)

R. Wieland

TUVALU

M. Zani

L. Mandizha (ZIMBABVE)

G. Zimmer

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| S. Kgathi (BOTSVĀNA), līdzpriekšsēdētājs | C. Schlyter, līdzpriekšsēdētājs |
| K. A. Kutekala (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA), priekšsēdētāja vietnieks | V. DOMBROVSKIS, līdzpriekšsēdētāja vietnieks |
| T. A. Waziri (NIGĒRIJA), līdzpriekšsēdētāja vietnieks | J. Ribeiro e Castro, līdzpriekšsēdētāja vietnieks |
| BARBADOSA | V. Agnoletto |
| A. Manirakiza (BURUNDI) | R. Berend |
| EKVATORIĀLĀ GVINEJA | U. Bullmann |
| M. Dalrymple-Philibert (JAMAIKA) | N. Busk |
| M. A. Tiheli (LESOTO) | T. Cornillet |
| A. I. Assarid (MALI) | N. Deva |
| M. A. O. Guelaye (MAURITĀNIJA) | E. Ferreira |
| MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS | M. Irujo Amezaga |
| P. Mushelenga (NAMĪBIJA) | G. Kinnock |
| PALAU | S. Kozlik |
| RIETUMSAMOA | R. Langendries |
| D. Polisi (RUANDA) | B. Lehideux |
| SANTOME UN PRINSIPI | A. Lulling |
| M. Seck (SENEGĀLA) | H. P. Mayer |
| W. William (SEIŠELU SALAS) | L. McAvan |
| B. Lahai (SJERRALEONE) | F. Pleguezuelos Aguilar |
| SENTKITSA UN NEVISA | D. Rosati |
| SENTLŪSIJA | J. Schröder |
| A. G. D. Dekuek (SUDĀNA) | F. E. Speroni |
| TONGA | R. Sturdy |
| TRINIDADA UN TOBAGO | A. VAN LANCKER |
| J. MUGAMBE (UGANDA) | P. de VILLIERS |
| C. NJOBVU (ZAMBIJA) | R. Zīle |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

S. Kgathi (BOTSVĀNA), līdzpriekšsēdētājs

C. Schlyter, līdzpriekšsēdētājs

K. A. Kutekala (KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA), priekšsēdētāja vietnieks

V. DOMBROVSKIS, līdzpriekšsēdētāja vietnieks

T. A. Waziri (NIGĒRIJA), līdzpriekšsēdētāja vietnieks

J. Ribeiro e Castro, līdzpriekšsēdētāja vietnieks

BARBADOSA

V. Agnoletto

A. Manirakiza (BURUNDI)

R. Berend

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

U. Bullmann

M. Dalrymple-Philibert (JAMAIKA)

N. Busk

M. A. Tiheli (LESOTO)

T. Cornillet

A. I. Assarid (MALI)

N. Deva

M. A. O. Guelaye (MAURITĀNIJA)

E. Ferreira

MIKRONĒZIJAS FEDERATĪVĀS VALSTIS

M. Irujo Amezaga

P. Mushelenga (NAMĪBIJA)

G. Kinnock

PALAU

S. Kozlik

RIETUMSAMOA

R. Langendries

D. Polisi (RUANDA)

B. Lehideux

SANTOME UN PRINSIPI

A. Lulling

M. Seck (SENEGĀLA)

H. P. Mayer

W. William (SEIŠELU SALAS)

L. McAvan

B. Lahai (SJERRALEONE)

F. Pleguezuelos Aguilar

SENTKITSA UN NEVISA

D. Rosati

SENTLŪSIJA

J. Schröder

A. G. D. Dekuek (SUDĀNA)

F. E. Speroni

TONGA

R. Sturdy

TRINIDADA UN TOBAGO

A. VAN LANCKER

J. MUGAMBE (UGANDA)

P. de VILLIERS

C. NJOBVU (ZAMBIJA)

R. Zīle

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| Komitejas locekļi no ĀKK valstīm | EP deputāti |
| --- | --- |
| D. Tosul (VANUATU), līdzpriekšsēdētājs | K. Scheele, līdzpriekšsēdētāja |
| R. Sithole (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētāja vietniece | L. Novak, līdzpriekšsēdētājas vietniece |
| K. R. Deerpalsing (MAURĪCIJA), līdzpriekšsēdētāja vietniece | K. Arif, līdzpriekšsēdētājas vietnieks |
| ANTIGVA UN BARBUDA | J. Allister |
| AUSTRUMTIMORA | M. H. Aubert |
| BAHAMU SALAS | L. Aylward |
| M. J. A. Tapsoba (BURKINFASO) | J. Borrell Fontelles |
| ČADA | J. Bowis |
| DOMINIKA | M. Cashman |
| M. Jimenez (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA) | F. Ciani |
| O. A. Said (DŽIBUTIJA) | E. J. Fernandes |
| N. Baldeh (GAMBIJA) | J. Fraile Cantón |
| GVINEJA-BISAVA | H. Goudin |
| KABOVERDE | F. Hall |
| P. Danata (KAMERŪNA) | J. Haug |
| KIRIBATI | J. Holm |
| KOMORU SALAS | M. Jouye de Grandmaison |
| MADAGASKARA | E. R. Korhola |
| MALĀVIJA | M. Martens |
| MĀRŠALA SALAS | G. Mitchell |
| NAURU REPUBLIKA | Z. Roithová |
| M. A. Oumarou (NIGĒRA) | O. Schmidt |
| SOMĀLIJA | H. Schnellhardt |
| M. Rathpal (SURINAMA) | A. Veneto |
| T. Thwala (SVAZILENDA) | A. Wijkman |
| ZĀLAMANA SALAS | A. Záborská |

Komitejas locekļi no ĀKK valstīm

EP deputāti

D. Tosul (VANUATU), līdzpriekšsēdētājs

K. Scheele, līdzpriekšsēdētāja

R. Sithole (MOZAMBIKA), līdzpriekšsēdētāja vietniece

L. Novak, līdzpriekšsēdētājas vietniece

K. R. Deerpalsing (MAURĪCIJA), līdzpriekšsēdētāja vietniece

K. Arif, līdzpriekšsēdētājas vietnieks

ANTIGVA UN BARBUDA

J. Allister

AUSTRUMTIMORA

M. H. Aubert

BAHAMU SALAS

L. Aylward

M. J. A. Tapsoba (BURKINFASO)

J. Borrell Fontelles

ČADA

J. Bowis

DOMINIKA

M. Cashman

M. Jimenez (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA)

F. Ciani

O. A. Said (DŽIBUTIJA)

E. J. Fernandes

N. Baldeh (GAMBIJA)

J. Fraile Cantón

GVINEJA-BISAVA

H. Goudin

KABOVERDE

F. Hall

P. Danata (KAMERŪNA)

J. Haug

KIRIBATI

J. Holm

KOMORU SALAS

M. Jouye de Grandmaison

MADAGASKARA

E. R. Korhola

MALĀVIJA

M. Martens

MĀRŠALA SALAS

G. Mitchell

NAURU REPUBLIKA

Z. Roithová

M. A. Oumarou (NIGĒRA)

O. Schmidt

SOMĀLIJA

H. Schnellhardt

M. Rathpal (SURINAMA)

A. Veneto

T. Thwala (SVAZILENDA)

A. Wijkman

ZĀLAMANA SALAS

A. Záborská

---

II PIELIKUMS

PORTMORSBIJĀ (PAPUA-JAUNGVINEJĀ) 25.–28. NOVEMBRA SESIJAS APMEKLĒJUMA REĢISTRS

| W. Rasmussen (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs | G. Kinnock, līdzpriekšsēdētāja |
| --- | --- |
| E. D. E. de Sousa (Angola) (Līdzpriekšsēdētāja vietnieks) | V. Agnoletto |
| A. D. Brathwaite (Barbadosa) | J. Attard-Montalto (aizstāj E. J. Fernandes) (2)
   (4) |
| A. Dayori (Benina) | H. M. Aubert (priekšsēdētājas vietniece) |
| B. Ntuane (Botsvāna) | J. P. Audy (aizstāj C. Coelho) |
| R. M. C. Kabore (Burkinafaso) (priekšsēdētāja vietnieks) | L. Aylward |
| A. Manirakiza (Burundi) | A. Bielan
   (2)
   (3)
   (4) |
| Kaguer Darbo (Čada) | J. Bowis (priekšsēdētājas vietnieks) |
| R. Sithole (Dienvidāfrika) | D. Budreikaite (aizstāj N. Busk) |
| M. Jimenez (Dominikānas Republika) | M. Cashman |
| Dougan Malabo (Ekvatoriālā Gvineja) | M. Czarnecki (aizstāj P. De Villiers) (2)
   (3)
   (4) |
| M. H. Naib (Eritreja) | N. Deva |
| T. Toga (Etiopija) priekšsēdētāja vietnieks | K. Dillen |
| R. S. T. Cavuilati (Fidži) (*) | V. Dombrovskis |
| L. Milebou-Aubusson (Gabona) | G. Ford (aizstāj K. Arif) |
| D. Ramotar (Gajāna) | M. Gahler (priekšsēdētājas vietnieks) |
| N. Baldeh (Gambija) | N. Gill (aizstāj L. Gröner) |
| Attoh (Gana) | R. GoebbelS (aizstāj U. Bullmann) |
| S. Jacinthe (Haiti) | A. M. Gomes |
| S. Hay Webster (Jamaika) | H. Goudin (priekšsēdētājas vietniece) |
| P. Danata (Kamerūna) | G. Grabowska |
| M. Kamar (Kenija) | J. Haug |
| L. Tabai (Kiribati) | A. Hutchinson (aizstāj L. McAvan) |
| B. Bounkoulou (Kongo Republika) priekšsēdētāja vietnieks | A. Jäätteenmäki (aizstāj P. Morillon) |
| C. Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), priekšsēdētāja vietnieks | M. Jouye de Grandmaison (priekšsēdētājas vietniece) |
| Mafura (Lesoto) | F. Kaczmarek |
| C. Mahazaka (Madagaskara) | V. Lavarra (aizstāj M. Zani) |
| I. Matola (Malāvija) | B. Lehideux |
| A. I. Assarid (Mali) | J. Leinen (aizstāj K. Jöns) |
| M. A. O. Guelaye (Mauritānija) | E. Maldeikis (aizstāj M. Louis) |
| K. R. Deerpalsing (Maurīcija) | M. Martens |
| P. K. Welly (Mikronēzijas Federatīvās Valstis) | D. Martin (aizstāj J. Fraile Cantón) |
| R. Sithole (Mozambika) | M. A. Martinez Martinez (priekšsēdētājas vietnieks) |
| P. Mushelenga (Namībija) | M. Mauro |
| M. A. Oumarou (Nigēra) | C. Neris (aizstāj E. Ferreira) |
| H. Abdullahi (Nigērija) | L. Novak |
| A. Aimo (Papua-Jaungvineja) (priekšsēdētāja vietnieks) | P. Olajos (aizstāj G. Mitchell) |
| K. S. Solamalemalo (Rietumsamoa) | Pomes (aizstāj A. López-Istúriz White) (2)
   (3) |
| D. Polisi (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks) | J. Ribeiro e Castro |
| W. William (Seišelu salas) | Z. Roithová |
| B. Lahai (Sjerraleone) | D. Rosati |
| A. Thomas (Sentkitsa un Nevisa) (*) | O. Schmidt |
| J. M. Everistus (Sentlūsija) | J. Schröder |
| L. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas) | M. Sornosa Martinez (aizstāj K. Scheele) |
| A. G. D. Dekuek (Sudāna) | F. E. Speroni
   (3)
   (4) |
| O  R. Rodgers (Surinama) | M. Sudre (aizstāj P. Gaubert) |
| P. Masuku (Svazilenda) (*) | J. Van Hecke
   (1)
   (2)
   (3) |
| K. S. Klassou (Togo) | A. Van Lancker |
| J. Mugambe (Uganda) | A. Veneto
   (1)
   (2)
   (3) |
| D. Tosul (Vanuatu) | R. Ventre |
| B. Bata'anisia (Zālamana salas) (priekšsēdētāja vietnieks) (*) | R. Wieland |
| C. Milupi (Zambija) | R. Zīle |
| M. Chidakwa (Zimbabve) (priekšsēdētāja vietnieks) | G. Zimmer |
| | T. Zwiefka (aizstāj A. Zaborska) |

W. Rasmussen (Kuka salas), līdzpriekšsēdētājs

G. Kinnock, līdzpriekšsēdētāja

E. D. E. de Sousa (Angola) (Līdzpriekšsēdētāja vietnieks)

V. Agnoletto

A. D. Brathwaite (Barbadosa)

J. Attard-Montalto (aizstāj E. J. Fernandes) (2)
   (4)

A. Dayori (Benina)

H. M. Aubert (priekšsēdētājas vietniece)

B. Ntuane (Botsvāna)

J. P. Audy (aizstāj C. Coelho)

R. M. C. Kabore (Burkinafaso) (priekšsēdētāja vietnieks)

L. Aylward

A. Manirakiza (Burundi)

A. Bielan
   (2)
   (3)
   (4)

Kaguer Darbo (Čada)

J. Bowis (priekšsēdētājas vietnieks)

R. Sithole (Dienvidāfrika)

D. Budreikaite (aizstāj N. Busk)

M. Jimenez (Dominikānas Republika)

M. Cashman

Dougan Malabo (Ekvatoriālā Gvineja)

M. Czarnecki (aizstāj P. De Villiers) (2)
   (3)
   (4)

M. H. Naib (Eritreja)

N. Deva

T. Toga (Etiopija) priekšsēdētāja vietnieks

K. Dillen

R. S. T. Cavuilati (Fidži) (*)

V. Dombrovskis

L. Milebou-Aubusson (Gabona)

G. Ford (aizstāj K. Arif)

D. Ramotar (Gajāna)

M. Gahler (priekšsēdētājas vietnieks)

N. Baldeh (Gambija)

N. Gill (aizstāj L. Gröner)

Attoh (Gana)

R. GoebbelS (aizstāj U. Bullmann)

S. Jacinthe (Haiti)

A. M. Gomes

S. Hay Webster (Jamaika)

H. Goudin (priekšsēdētājas vietniece)

P. Danata (Kamerūna)

G. Grabowska

M. Kamar (Kenija)

J. Haug

L. Tabai (Kiribati)

A. Hutchinson (aizstāj L. McAvan)

B. Bounkoulou (Kongo Republika) priekšsēdētāja vietnieks

A. Jäätteenmäki (aizstāj P. Morillon)

C. Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), priekšsēdētāja vietnieks

M. Jouye de Grandmaison (priekšsēdētājas vietniece)

Mafura (Lesoto)

F. Kaczmarek

C. Mahazaka (Madagaskara)

V. Lavarra (aizstāj M. Zani)

I. Matola (Malāvija)

B. Lehideux

A. I. Assarid (Mali)

J. Leinen (aizstāj K. Jöns)

M. A. O. Guelaye (Mauritānija)

E. Maldeikis (aizstāj M. Louis)

K. R. Deerpalsing (Maurīcija)

M. Martens

P. K. Welly (Mikronēzijas Federatīvās Valstis)

D. Martin (aizstāj J. Fraile Cantón)

R. Sithole (Mozambika)

M. A. Martinez Martinez (priekšsēdētājas vietnieks)

P. Mushelenga (Namībija)

M. Mauro

M. A. Oumarou (Nigēra)

C. Neris (aizstāj E. Ferreira)

H. Abdullahi (Nigērija)

L. Novak

A. Aimo (Papua-Jaungvineja) (priekšsēdētāja vietnieks)

P. Olajos (aizstāj G. Mitchell)

K. S. Solamalemalo (Rietumsamoa)

Pomes (aizstāj A. López-Istúriz White) (2)
   (3)

D. Polisi (Ruanda) (priekšsēdētāja vietnieks)

J. Ribeiro e Castro

W. William (Seišelu salas)

Z. Roithová

B. Lahai (Sjerraleone)

D. Rosati

A. Thomas (Sentkitsa un Nevisa) (*)

O. Schmidt

J. M. Everistus (Sentlūsija)

J. Schröder

L. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas)

M. Sornosa Martinez (aizstāj K. Scheele)

A. G. D. Dekuek (Sudāna)

F. E. Speroni
   (3)
   (4)

O  R. Rodgers (Surinama)

M. Sudre (aizstāj P. Gaubert)

P. Masuku (Svazilenda) (*)

J. Van Hecke
   (1)
   (2)
   (3)

K. S. Klassou (Togo)

A. Van Lancker

J. Mugambe (Uganda)

A. Veneto
   (1)
   (2)
   (3)

D. Tosul (Vanuatu)

R. Ventre

B. Bata'anisia (Zālamana salas) (priekšsēdētāja vietnieks) (*)

R. Wieland

C. Milupi (Zambija)

R. Zīle

M. Chidakwa (Zimbabve) (priekšsēdētāja vietnieks)

G. Zimmer

T. Zwiefka (aizstāj A. Zaborska)

Sanāksmē piedalījās arī:

| ANGOLA

  F. Pinto


  E. Gamboa


  Samy | BARBADOSA

  H. E. E. Humphrey | BENINA

  E. Alia


  S. Seidou Adambi


  P. Todjinou |
| --- | --- | --- |
| BURKINAFASO

  M. J. A. Tabsoba


  M. Ouba | BURUNDI

  O. Nibogora | DIENVIDĀFRIKA

  Magau


  Opperman


  A. Sooklal |
| ETIOPIJA

  M. Ali


  Abera


  A. Ahmedin


  B. G. Christos | EKVATORIĀLĀ GVINEJA

  M. Carmelo


  M. B. Bacale | GABONA

  Mabaka


  Ntem Allogho |
| GANA

  Kumi | HAITI

  Doreus


  Denius


  Nelson


  Acklush | KAMERŪNA

  Awudu Mbaya


  Hama Toukour


  Ndoumba Ngono


  Abdoulaye Daouda


  Sokeng |
| KENIJA

  Kombo | KONGO REPUBLIKA

  P. Oba | KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

  Enduga Litumba


  Kutekala Kaawa


  Mbuku Laka


  Moleke Moliwa


  Bie Bongenge Mayicha |
| MALI

  I. B. Ba | MAURITĀNIJA

  Ould Boilil | MAURĪCIJA

  S. Gunessee |
| NAMĪBIJA

  J. De Waal


  Iipinge


  Rumpf


  Akwashiki | NIGĒRIJA

  Usman


  Zurenuoc


  Asik


  Wesley


  Tabar


  Lagea


  Boursin | PAPUA-JAUNGVINEJA

  I. Dekena


  Graham


  Maladina |
| RUANDA

  Ayinkamiye | SEIŠELU SALAS

  B. Faure | SJERRALEONE

  Bundu |
| SUDĀNA

  C. Jervase Yak


  A. A. H. Mustafa


  Alopa


  Abdella | SURINAMA

  Rathipal


  Castelen


  Jairam | TOGO

  H. Y. H. Gbone |
| UGANDA

  A. C. Ogwal


  S. Katenka-APuli | ZĀLAMANA SALAS

  J. Ma'ahanua | ZIMBABVE

  Holland


  Ndlovu |

ANGOLA

F. Pinto

E. Gamboa

Samy

BARBADOSA

H. E. E. Humphrey

BENINA

E. Alia

S. Seidou Adambi

P. Todjinou

BURKINAFASO

M. J. A. Tabsoba

M. Ouba

BURUNDI

O. Nibogora

DIENVIDĀFRIKA

Magau

Opperman

A. Sooklal

ETIOPIJA

M. Ali

Abera

A. Ahmedin

B. G. Christos

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

M. Carmelo

M. B. Bacale

GABONA

Mabaka

Ntem Allogho

GANA

Kumi

HAITI

Doreus

Denius

Nelson

Acklush

KAMERŪNA

Awudu Mbaya

Hama Toukour

Ndoumba Ngono

Abdoulaye Daouda

Sokeng

KENIJA

Kombo

KONGO REPUBLIKA

P. Oba

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

Enduga Litumba

Kutekala Kaawa

Mbuku Laka

Moleke Moliwa

Bie Bongenge Mayicha

MALI

I. B. Ba

MAURITĀNIJA

Ould Boilil

MAURĪCIJA

S. Gunessee

NAMĪBIJA

J. De Waal

Iipinge

Rumpf

Akwashiki

NIGĒRIJA

Usman

Zurenuoc

Asik

Wesley

Tabar

Lagea

Boursin

PAPUA-JAUNGVINEJA

I. Dekena

Graham

Maladina

RUANDA

Ayinkamiye

SEIŠELU SALAS

B. Faure

SJERRALEONE

Bundu

SUDĀNA

C. Jervase Yak

A. A. H. Mustafa

Alopa

Abdella

SURINAMA

Rathipal

Castelen

Jairam

TOGO

H. Y. H. Gbone

UGANDA

A. C. Ogwal

S. Katenka-APuli

ZĀLAMANA SALAS

J. Ma'ahanua

ZIMBABVE

Holland

Ndlovu

ĀKK UN ES PADOME

| P. A. Wiltzer | (bijušais sadarbības un frankofonijas lietu ministra pārstāvis, ES Padomes priekšsēdētāja pārstāvis) |
| --- | --- |
| L. M. N. Bembamba | (ekonomikas un finanšu lietu ministrs (Burkinafaso), ĀKK Padomes priekšsēdētājs) |

P. A. Wiltzer

(bijušais sadarbības un frankofonijas lietu ministra pārstāvis, ES Padomes priekšsēdētāja pārstāvis)

L. M. N. Bembamba

(ekonomikas un finanšu lietu ministrs (Burkinafaso), ĀKK Padomes priekšsēdētājs)

EIROPAS KOMISIJA

| L. Michel | (par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis) |
| --- | --- |

L. Michel

(par attīstību un humāno palīdzību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis)

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

L. Jahier

F. Anthony

LAUKSAIMNIECĪBAS UN LAUKU SADARBĪBAS TEHNISKAIS CENTRS (CTA)

I. Boto

T. Doudet

ANO TŪKSTOŠGADES KAMPAŅA

M. Pimple

KLUSĀ OKEĀNA SALU FORUMA SEKRETARIĀTS

J. Gosselin

ANO PĀRTIKAS UN LAUKSAIMNIECĪBAS ORGANIZĀCIJA

N. Gueye

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

J. R. Kaputin, ģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

D. Nickel, ģenerālsekretārs

---

(*)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(1)  Piedalījās 2008. gada 25. novembra sēdē.

(2)  Piedalījās 2008. gada 26. novembra sēdē.

(3)  Piedalījās 2008. gada 27. novembra sēdē.

(4)  Piedalījās 2008. gada 28. novembra sēdē.

---

III PIELIKUMS

OTRDIENAS, 2008. GADA 25. NOVEMBRA, SĒDES PROTOKOLA PIELIKUMS

Parlamentiem nepiederošu dalībnieku akreditācija

FIDŽI

Viņa Ekselence Ratu Cavuilati

Fidži vēstnieks, Brisele

ZĀLAMANA SALAS

Viņa Ekselence Bernard Bata'anasia

Zālamanu salu vēstnieks, Portmorsbija

SVAZILENDA

Pilile Masuku

Svazilendas vēstniecības pirmā sekretāre, Brisele

SENTKISA UN NEVISA

Arnold Thomas

Austrumu Karību jūras reģiona valstu pagaidu pilnvarotais lietvedis, Brisele

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTĀS REZOLŪCIJAS

| — | Rezolūcija par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā (ACP-EU/100.291/08/galīgā redakcija); | 19 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā (ACP-EU/100.300/08/galīgā redakcija); | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām (ACP-EU/100.247/08/galīgā redakcija); | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par situāciju Mauritānijā (ACP-EU/100.440/08/galīgā redakcija); | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezolūcija par situāciju Zimbabvē (ACP-EU/100.439/08/galīgā redakcija); | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Portmorsbijas deklarācija par globālo pārtikas un finanšu krīzi (ACP-EU/100.393/08/galīgā redakcija). | 42 |
| --- | --- | --- |

—

REZOLŪCIJA (1)

par civiliedzīvotāju aizsardzību ANO un reģionālo organizāciju miera uzturēšanas operāciju laikā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī,

| — | ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ženēvas konvencijas, jo īpaši Ceturto (1949. gada 12. augusts) par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā un tās 1977. un 2005. gada papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ženēvas konvencijas, jo īpaši Ceturto (1949. gada 12. augusts) par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā un tās 1977. un 2005. gada papildprotokolus,

| — | ņemot vērā Kājnieku mīnu aizliegšanas līgumu (Otavas līgumu), kas parakstīts 1997. gada septembrī, un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Konvenciju par noteiktiem parastiem ieročiem, kas noslēgta 1980. gada 10. oktobrī Ženēvā un stājusies spēkā 1983. gada decembrī, un papildprotokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kājnieku mīnu aizliegšanas līgumu (Otavas līgumu), kas parakstīts 1997. gada septembrī, un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Konvenciju par noteiktiem parastiem ieročiem, kas noslēgta 1980. gada 10. oktobrī Ženēvā un stājusies spēkā 1983. gada decembrī, un papildprotokolus,

| — | ņemot vērā ANO 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Vīnes deklarāciju un rīcības programmu, kas tika pieņemta Pasaules cilvēktiesību konferencē 1993. gada 14.–25. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Vīnes deklarāciju un rīcības programmu, kas tika pieņemta Pasaules cilvēktiesību konferencē 1993. gada 14.–25. jūnijā,

| — | ņemot vērā 1998. gadā pieņemtos Romas statūtus, ar ko ievieš Starptautisko krimināltiesu, jo īpaši to 6., 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gadā pieņemtos Romas statūtus, ar ko ievieš Starptautisko krimināltiesu, jo īpaši to 6., 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu no vienas puses un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) (2) un grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (3), jo īpaši tā 8. pantu, 17. panta 2. punktu, 20., 31., 33., 96. un 97. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu no vienas puses un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (Kotonū nolīgums) (2) un grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (3), jo īpaši tā 8. pantu, 17. panta 2. punktu, 20., 31., 33., 96. un 97. pantu,

| — | ņemot vērā rezolūciju par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs, ko pieņēma 9. sesijā, kura notika Bamako 2005. gada 21. aprīlī (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par pēckonflikta rehabilitāciju ĀKK valstīs, ko pieņēma 9. sesijā, kura notika Bamako 2005. gada 21. aprīlī (4),

| — | ņemot vērā rezolūciju par reģionālās integrācijas nozīmi miera un drošības veicināšanā, ko pieņēma 11. sesijā, kura notika Vīnē 2006. gada 22. jūnijā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par reģionālās integrācijas nozīmi miera un drošības veicināšanā, ko pieņēma 11. sesijā, kura notika Vīnē 2006. gada 22. jūnijā (5),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes ģenerālsekretāra 1998. gada 13. aprīļa ziņojumu Drošības padomei Nr. S/1998/318 “Konfliktu iemesli un ilgstoša miera un ilgtspējīgas attīstības veicināšana Āfrikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes ģenerālsekretāra 1998. gada 13. aprīļa ziņojumu Drošības padomei Nr. S/1998/318 “Konfliktu iemesli un ilgstoša miera un ilgtspējīgas attīstības veicināšana Āfrikā”,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumus Drošības padomei, kas ietverti 1999. gada 8. septembra dokumentā Nr. S/1999/957, 2001. gada 30. marta dokumentā Nr. S/2001/331, 2002. gada 30. novembra dokumentā Nr. S/2002/1300, 2004. gada 28. maija dokumentā Nr. S/2004/431, 2005. gada 28. novembra dokumentā Nr. S/2005/740 un 2007. gada 28. oktobra dokumentā Nr. S/2007/643 par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotu konfliktu gadījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra ziņojumus Drošības padomei, kas ietverti 1999. gada 8. septembra dokumentā Nr. S/1999/957, 2001. gada 30. marta dokumentā Nr. S/2001/331, 2002. gada 30. novembra dokumentā Nr. S/2002/1300, 2004. gada 28. maija dokumentā Nr. S/2004/431, 2005. gada 28. novembra dokumentā Nr. S/2005/740 un 2007. gada 28. oktobra dokumentā Nr. S/2007/643 par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotu konfliktu gadījumā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 1999. gada 17. septembra rezolūciju Nr. 1265, 2000. gada 19. aprīļa rezolūciju Nr. 1296, 2006. gada 28. aprīļa rezolūciju Nr. 1674 un 2006. gada 23. decembra rezolūciju Nr. 1738 par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotu konfliktu gadījumā, kurās atkārtoti apstiprināts, ka bruņota konflikta puses ir primāri atbildīgas par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotā konfliktā, un kurās arī atzīts reģionālo organizāciju būtiskais ieguldījums civiliedzīvotāju aizsardzībā bruņotu konfliktu laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 1999. gada 17. septembra rezolūciju Nr. 1265, 2000. gada 19. aprīļa rezolūciju Nr. 1296, 2006. gada 28. aprīļa rezolūciju Nr. 1674 un 2006. gada 23. decembra rezolūciju Nr. 1738 par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotu konfliktu gadījumā, kurās atkārtoti apstiprināts, ka bruņota konflikta puses ir primāri atbildīgas par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotā konfliktā, un kurās arī atzīts reģionālo organizāciju būtiskais ieguldījums civiliedzīvotāju aizsardzībā bruņotu konfliktu laikā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2002. gada 15. marta un 2003. gada 15. decembra paziņojumus un “Atgādni par jautājumu izskatīšanu, kas attiecas uz civiliedzīvotāju aizsardzību Drošības padomes apspriedēs par miera uzturēšanas uzdevumiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2002. gada 15. marta un 2003. gada 15. decembra paziņojumus un “Atgādni par jautājumu izskatīšanu, kas attiecas uz civiliedzīvotāju aizsardzību Drošības padomes apspriedēs par miera uzturēšanas uzdevumiem”,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju Nr. 1325 un 2008. gada 19. jūnija rezolūciju Nr. 1820, kur uzsvērts sieviešu vienlīdzīgas dalības un pilnīgas iesaistīšanās nozīmīgums un nepieciešamība veicināt visus centienus miera un drošības uzturēšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra rezolūciju Nr. 1325 un 2008. gada 19. jūnija rezolūciju Nr. 1820, kur uzsvērts sieviešu vienlīdzīgas dalības un pilnīgas iesaistīšanās nozīmīgums un nepieciešamība veicināt visus centienus miera un drošības uzturēšanai,

| — | ņemot vērā ES Operāciju centra galīgo ziņojumu par dzimumu darbu EUFOR RD Congo ietvaros, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Operāciju centra galīgo ziņojumu par dzimumu darbu EUFOR RD Congo ietvaros,

| — | ņemot vērā ziņojumu “Drošāka pasaule: mūsu kopējā atbildība” (2004. g.), ko publicējusi augsta līmeņa speciālistu grupa par draudiem, izaicinājumiem un izmaiņām, veicinot aktīvu starptautiskās sabiedrības atsaucību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Drošāka pasaule: mūsu kopējā atbildība” (2004. g.), ko publicējusi augsta līmeņa speciālistu grupa par draudiem, izaicinājumiem un izmaiņām, veicinot aktīvu starptautiskās sabiedrības atsaucību,

| — | ņemot vērā 2005. gada septembrī Ņujorkā pieņemto Pasaules sammita deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada septembrī Ņujorkā pieņemto Pasaules sammita deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2004. gada 23. jūnija rezolūciju Nr. 1385(2004) un tās rekomendāciju Nr. 1665(2004) “Konfliktu novēršana un atrisināšana: sieviešu nozīme”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2004. gada 23. jūnija rezolūciju Nr. 1385(2004) un tās rekomendāciju Nr. 1665(2004) “Konfliktu novēršana un atrisināšana: sieviešu nozīme”,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2001. gada 30. augusta rezolūciju Nr. S/2001/1366 par Drošības padomes lomu bruņotu konfliktu novēršanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2001. gada 30. augusta rezolūciju Nr. S/2001/1366 par Drošības padomes lomu bruņotu konfliktu novēršanā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2003. gada 26. augusta rezolūciju Nr. S/2003/1502 par humānās palīdzības personāla, ANO personāla un asociētā personāla aizsardzību konfliktu zonās un 1994. gada 9. decembra Konvenciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas un asociētā personāla drošību un tās 2005. gada 8. decembra fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2003. gada 26. augusta rezolūciju Nr. S/2003/1502 par humānās palīdzības personāla, ANO personāla un asociētā personāla aizsardzību konfliktu zonās un 1994. gada 9. decembra Konvenciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas un asociētā personāla drošību un tās 2005. gada 8. decembra fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vietnieka humānās palīdzības jautājumos divreiz gadā sniegtos paziņojumus Drošības padomei par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotu konfliktu gadījumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra vietnieka humānās palīdzības jautājumos divreiz gadā sniegtos paziņojumus Drošības padomei par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotu konfliktu gadījumā,

| — | ņemot vērā ANO Miera uzturēšanas operāciju departamenta (DPKO) galveno definīciju, kas izskaidro miera uzturēšanu kā “veidu, kā palīdzēt konfliktu skartajām valstīm radīt ilgtspējīga miera apstākļus. ANO miera uzturētāji — karavīri un militārie ierēdņi, policija un civilais personāls no dažādām valstīm — pārrauga un novēro miera procesu pēckonflikta situācijās un palīdz konfliktējošām pusēm ieviest pušu parakstīto miera līgumu. Šāda palīdzība tiek sniegta dažādos veidos, tostarp, veicinot iedzīvotāju drošību, pašapziņas celšanas pasākumus, dalītas pārvaldības norunas, elektorāta atbalstu, likuma spēka stiprināšanu un ekonomisko un sociālo attīstību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Miera uzturēšanas operāciju departamenta (DPKO) galveno definīciju, kas izskaidro miera uzturēšanu kā “veidu, kā palīdzēt konfliktu skartajām valstīm radīt ilgtspējīga miera apstākļus. ANO miera uzturētāji — karavīri un militārie ierēdņi, policija un civilais personāls no dažādām valstīm — pārrauga un novēro miera procesu pēckonflikta situācijās un palīdz konfliktējošām pusēm ieviest pušu parakstīto miera līgumu. Šāda palīdzība tiek sniegta dažādos veidos, tostarp, veicinot iedzīvotāju drošību, pašapziņas celšanas pasākumus, dalītas pārvaldības norunas, elektorāta atbalstu, likuma spēka stiprināšanu un ekonomisko un sociālo attīstību”,

| — | ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.291/08/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Politikas lietu komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.291/08/galīgā redakcija),

| A. | tā kā klasiskā izpratne par miera uzturēšanas misiju, kas sākotnēji bija galvenokārt paredzēta, lai nodalītu konfliktējošās puses pēc vienošanās parakstīšanas par uguns pārtraukšanu, laika gaitā mainās un tagad ietver arī robežu novērošanu, demilitarizētu zonu veidošanu un, ja to paredz vienošanās, cietumnieku apmaiņas un demilitarizācijas pārraudzību, un tādējādi tiek uztverta par “rutīnas procesa” sastāvdaļu, kas paredzēta pušu politiskās vides nodrošināšanai un uzturēšanai, lai veiktu pārrunas un atrisinātu nesaskaņas; |
| --- | --- |

A.

tā kā klasiskā izpratne par miera uzturēšanas misiju, kas sākotnēji bija galvenokārt paredzēta, lai nodalītu konfliktējošās puses pēc vienošanās parakstīšanas par uguns pārtraukšanu, laika gaitā mainās un tagad ietver arī robežu novērošanu, demilitarizētu zonu veidošanu un, ja to paredz vienošanās, cietumnieku apmaiņas un demilitarizācijas pārraudzību, un tādējādi tiek uztverta par “rutīnas procesa” sastāvdaļu, kas paredzēta pušu politiskās vides nodrošināšanai un uzturēšanai, lai veiktu pārrunas un atrisinātu nesaskaņas;

| B. | tā kā Pasaules sammita deklarācijā, ko pieņēma 2005. gada septembrī Ņujorkā, 109 neatkarīgas valdības identificēja valstu un ANO pienākumu pasargāt iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un etniskās tīrīšanas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Pasaules sammita deklarācijā, ko pieņēma 2005. gada septembrī Ņujorkā, 109 neatkarīgas valdības identificēja valstu un ANO pienākumu pasargāt iedzīvotājus no genocīda, kara noziegumiem, noziegumiem pret cilvēci un etniskās tīrīšanas;

| C. | tā kā mandātos ir ietverts ļoti daudz uzdevumu attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsardzību, miera uzturēšanas spēkus novirza dažādos virzienos un arvien biežāk iesaista “vieglās drošības” jautājumu risināšanā, piemēram, attīstības veicināšanā, rekonstrukcijā un ilgtermiņa miera veidošanā, kuru darbībām militāros spēkus parasti nemāca; |
| --- | --- |

C.

tā kā mandātos ir ietverts ļoti daudz uzdevumu attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsardzību, miera uzturēšanas spēkus novirza dažādos virzienos un arvien biežāk iesaista “vieglās drošības” jautājumu risināšanā, piemēram, attīstības veicināšanā, rekonstrukcijā un ilgtermiņa miera veidošanā, kuru darbībām militāros spēkus parasti nemāca;

| D. | tā kā viena no miera uzturēšanas misiju problēmām, aizsargājot civiliedzīvotājus, ir pietiekama novērtējuma trūkums attiecībā uz potenciālo nozīmi un iespējām, kas piemīt pastāvīgajiem civiliedzīvotājiem — proti, daudznacionālam, labi apmācītam, profesionālam civilajam personālam, kuru var ātri mobilizēt un kuram ir piemērotas spējas tādu uzdevumu veikšanā, kas ir tieši saistīti ar civiliedzīvotāju aizsardzību, piemēram, cilvēktiesību pārraudzību, sabiedrības līmeņa starpniecību, padomiem attiecībā uz dzimumu jautājumiem, kopienas mobilizēšanu, informācijas sniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā viena no miera uzturēšanas misiju problēmām, aizsargājot civiliedzīvotājus, ir pietiekama novērtējuma trūkums attiecībā uz potenciālo nozīmi un iespējām, kas piemīt pastāvīgajiem civiliedzīvotājiem — proti, daudznacionālam, labi apmācītam, profesionālam civilajam personālam, kuru var ātri mobilizēt un kuram ir piemērotas spējas tādu uzdevumu veikšanā, kas ir tieši saistīti ar civiliedzīvotāju aizsardzību, piemēram, cilvēktiesību pārraudzību, sabiedrības līmeņa starpniecību, padomiem attiecībā uz dzimumu jautājumiem, kopienas mobilizēšanu, informācijas sniegšanu;

| E. | tā kā ANO un Āfrikas Savienība (ĀS), ko dažreiz atbalsta Eiropas Savienība (ES), šogad palielina miera uzturētāju skaitu kontinentā, uzsākot jaunas misijas, tostarp Sudānas Dārfūras reģionā, Čadā, Centrālāfrikas Republikā un Somālijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ANO un Āfrikas Savienība (ĀS), ko dažreiz atbalsta Eiropas Savienība (ES), šogad palielina miera uzturētāju skaitu kontinentā, uzsākot jaunas misijas, tostarp Sudānas Dārfūras reģionā, Čadā, Centrālāfrikas Republikā un Somālijā;

| F. | tā kā Āfrikas Savienības miera uzturēšanas spēki ir saņēmuši palīdzību no EAF Miera mehānisma; |
| --- | --- |

F.

tā kā Āfrikas Savienības miera uzturēšanas spēki ir saņēmuši palīdzību no EAF Miera mehānisma;

| G. | tā kā līdz ar 1997. gada Amsterdamas līguma pieņemšanu ES Eiropas Drošības un aizsardzības politikai (EDAP) 1992. gadā Pētersbergā ir noteikts miera uzturēšanas, civiliedzīvotāju aizsardzības un humānās palīdzības aizsardzības uzdevums; |
| --- | --- |

G.

tā kā līdz ar 1997. gada Amsterdamas līguma pieņemšanu ES Eiropas Drošības un aizsardzības politikai (EDAP) 1992. gadā Pētersbergā ir noteikts miera uzturēšanas, civiliedzīvotāju aizsardzības un humānās palīdzības aizsardzības uzdevums;

| H. | tā kā šīs misijas īsteno saskaņā ar ANO mandātu un tā kā Āfrikā tiek vai ir īstenotas piecas šādas misijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā šīs misijas īsteno saskaņā ar ANO mandātu un tā kā Āfrikā tiek vai ir īstenotas piecas šādas misijas;

| I. | tā kā ES, ANO un reģionālajām organizācijām pirms miera uzturēšanas operāciju uzsākšanas vajadzētu veikt konflikta un draudu analīzi, lai labāk izprastu vidi, kurā tie darbojas, un tādējādi izvairītos no tā, ka iejaukšanās rada negatīvu ietekmi, piemēram, papildu spriedzi un konfliktu; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES, ANO un reģionālajām organizācijām pirms miera uzturēšanas operāciju uzsākšanas vajadzētu veikt konflikta un draudu analīzi, lai labāk izprastu vidi, kurā tie darbojas, un tādējādi izvairītos no tā, ka iejaukšanās rada negatīvu ietekmi, piemēram, papildu spriedzi un konfliktu;

| J. | tā kā militārie dalībnieki — kā starptautiskas vai trešās puses iejaukšanās pārstāvji — vēl nav pieraduši identificēt un aizsargāt civiliedzīvotājus naidīgā vidē, turklāt militāro personālu miera uzturēšanai bieži rekrutē nevis ANO vai reģionālās organizācijas, bet gan karaspēku nodrošinošās valstis, kuras saglabā jurisdikciju pār mācībām un disciplinārajiem pasākumiem, ko pieņem attiecībā uz karaspēku; |
| --- | --- |

J.

tā kā militārie dalībnieki — kā starptautiskas vai trešās puses iejaukšanās pārstāvji — vēl nav pieraduši identificēt un aizsargāt civiliedzīvotājus naidīgā vidē, turklāt militāro personālu miera uzturēšanai bieži rekrutē nevis ANO vai reģionālās organizācijas, bet gan karaspēku nodrošinošās valstis, kuras saglabā jurisdikciju pār mācībām un disciplinārajiem pasākumiem, ko pieņem attiecībā uz karaspēku;

| K. | tā kā atšķiras humānās palīdzības dalībnieku, piem., NVO un ANO aģentūru, un miera uzturēšanas spēku pienākumi un pieeja civiliedzīvotāju aizsardzībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā atšķiras humānās palīdzības dalībnieku, piem., NVO un ANO aģentūru, un miera uzturēšanas spēku pienākumi un pieeja civiliedzīvotāju aizsardzībai;

| L. | tā kā pienākums noteikt starpniecības rīcību attiecībā uz aizsardzību bieži tiek uzticēts atsevišķiem aizsardzības ierēdņiem norises vietā, nevis tiek veidots saskaņā ar skaidrām vadlīnijām, kas izstrādātas institucionālā līmenī; |
| --- | --- |

L.

tā kā pienākums noteikt starpniecības rīcību attiecībā uz aizsardzību bieži tiek uzticēts atsevišķiem aizsardzības ierēdņiem norises vietā, nevis tiek veidots saskaņā ar skaidrām vadlīnijām, kas izstrādātas institucionālā līmenī;

| M. | tā kā vardarbība pret civiliedzīvotājiem konflikta skartajās valstīs, jo īpaši pret sievietēm un bērniem, bieži tiek lietota kā kara metode, lai pazemotu un psiholoģiski novājinātu cietušos, kas baidās ziņot par seksuālu izmantošanu un pāridarījumiem, kurus nodara jebkurš, ieskaitot miera uzturēšanas spēkus un humānās palīdzības darbiniekus; |
| --- | --- |

M.

tā kā vardarbība pret civiliedzīvotājiem konflikta skartajās valstīs, jo īpaši pret sievietēm un bērniem, bieži tiek lietota kā kara metode, lai pazemotu un psiholoģiski novājinātu cietušos, kas baidās ziņot par seksuālu izmantošanu un pāridarījumiem, kurus nodara jebkurš, ieskaitot miera uzturēšanas spēkus un humānās palīdzības darbiniekus;

| N. | tā kā miera uzturēšanas misijas mērogs, jo īpaši attiecībā uz papildus piesaistītajiem, neapbruņotajiem civiliedzīvotājiem, kas piedalās miera uzturēšanā, un tās ģeogrāfiskā pieejamība ir būtisks faktors civiliedzīvotāju aizsardzības pakāpes palielināšanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā miera uzturēšanas misijas mērogs, jo īpaši attiecībā uz papildus piesaistītajiem, neapbruņotajiem civiliedzīvotājiem, kas piedalās miera uzturēšanā, un tās ģeogrāfiskā pieejamība ir būtisks faktors civiliedzīvotāju aizsardzības pakāpes palielināšanā;

Civiliedzīvotāju aizsardzības definēšana

| 1. | Uzsver, ka primāro atbildību attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsardzību un to pamatvajadzību nodrošināšanu uzņemas valstis vai citas varas institūcijas vai dalībnieki, kam pār to ir faktiska kontrole, un ka ārēju vai trešo pušu miera uzturēšanas operāciju loma ir sekundāra šajā lietā; |
| --- | --- |

1.

Uzsver, ka primāro atbildību attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsardzību un to pamatvajadzību nodrošināšanu uzņemas valstis vai citas varas institūcijas vai dalībnieki, kam pār to ir faktiska kontrole, un ka ārēju vai trešo pušu miera uzturēšanas operāciju loma ir sekundāra šajā lietā;

| 2. | Norāda, ka neiejaukšanās princips nedrīkst izraisīt iecietību pret smagiem noziegumiem, piemēram, genocīdu un masveida slepkavībām, etnisko tīrīšanu, izraidīšanu un masveida izvarošanu, bet drīzāk ka šajā gadījumā starptautiskā kopiena ir atbildīga par aizsardzību un pretpasākumu veikšanu, jo īpaši par apdraudēto iedzīvotāju aizsardzību, pēc iespējas iesaistot reģionālās organizācijas konfliktu risināšanā; |
| --- | --- |

2.

Norāda, ka neiejaukšanās princips nedrīkst izraisīt iecietību pret smagiem noziegumiem, piemēram, genocīdu un masveida slepkavībām, etnisko tīrīšanu, izraidīšanu un masveida izvarošanu, bet drīzāk ka šajā gadījumā starptautiskā kopiena ir atbildīga par aizsardzību un pretpasākumu veikšanu, jo īpaši par apdraudēto iedzīvotāju aizsardzību, pēc iespējas iesaistot reģionālās organizācijas konfliktu risināšanā;

| 3. | Uzsver, ka ir ļoti svarīgi atzīt, ka miera uzturēšanas operācijām (MUO) vajadzētu būt pietiekamām pilnvarām, lai varētu atjaunot mieru un likuma varu, ieskaitot pāreju uz drošības sektora reformu (DSR); paziņo, ka tāpēc ir jāizstrādā integrēta drošības stratēģija, kas nodrošina arī civilo drošības spēku (policijas) mācības, atbalsta demobilizācijas pasākumus un nosaka skaidrus pārstrukturēšanas mērķus; |
| --- | --- |

3.

Uzsver, ka ir ļoti svarīgi atzīt, ka miera uzturēšanas operācijām (MUO) vajadzētu būt pietiekamām pilnvarām, lai varētu atjaunot mieru un likuma varu, ieskaitot pāreju uz drošības sektora reformu (DSR); paziņo, ka tāpēc ir jāizstrādā integrēta drošības stratēģija, kas nodrošina arī civilo drošības spēku (policijas) mācības, atbalsta demobilizācijas pasākumus un nosaka skaidrus pārstrukturēšanas mērķus;

| 4. | Atkārtoti pauž bažas par vieglo un mazkalibra ieroču skaita straujo pieaugumu un pauž nostāju, ka miera uzturēšanas operāciju neatņemamai sastāvdaļai jābūt atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai; |
| --- | --- |

4.

Atkārtoti pauž bažas par vieglo un mazkalibra ieroču skaita straujo pieaugumu un pauž nostāju, ka miera uzturēšanas operāciju neatņemamai sastāvdaļai jābūt atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai;

| 5. | Uzsver, ka attiecībā uz centieniem uzlabot civiliedzīvotāju aizsardzību ir svarīgi ņemt vērā plašāku problēmu un draudu sarežģītību, ar ko sastopas civiliedzīvotāji, un uzskata, ka palielināta savstarpējā sadarbība starp dažādiem neapbruņotiem civilajiem dalībniekiem ir pievienotā vērtība aizsardzības stratēģiju ieviešanā; |
| --- | --- |

5.

Uzsver, ka attiecībā uz centieniem uzlabot civiliedzīvotāju aizsardzību ir svarīgi ņemt vērā plašāku problēmu un draudu sarežģītību, ar ko sastopas civiliedzīvotāji, un uzskata, ka palielināta savstarpējā sadarbība starp dažādiem neapbruņotiem civilajiem dalībniekiem ir pievienotā vērtība aizsardzības stratēģiju ieviešanā;

| 6. | Uzsver, ka militārās stratēģijas pašas par sevi nevar būt sekmīgas, ja tās nepapildina visaptveroši humanitāri pasākumi un politiskie mērķi attiecībā uz mieru; paziņo, ka aizsardzības stratēģijā ir skaidri jāiekļauj precīzs pilnvarojums, kas var būt nepieciešams konfliktā iesaistīto pušu nesaskaņu pārvarēšanai un samierināšanas un restrukturēšanas panākšanai; |
| --- | --- |

6.

Uzsver, ka militārās stratēģijas pašas par sevi nevar būt sekmīgas, ja tās nepapildina visaptveroši humanitāri pasākumi un politiskie mērķi attiecībā uz mieru; paziņo, ka aizsardzības stratēģijā ir skaidri jāiekļauj precīzs pilnvarojums, kas var būt nepieciešams konfliktā iesaistīto pušu nesaskaņu pārvarēšanai un samierināšanas un restrukturēšanas panākšanai;

| 7. | Norāda, ka vairākas valstis ir izveidojušas civilu miera dienestu un tādējādi guvušas ievērojamus panākumus, tostarp pēckonflikta vidē bijušās Diendidslāvijas valstīs; iesaka citām valstīm un reģionālajām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienībai un ES, arī izveidot pastāvīgu civilu miera dienestu; |
| --- | --- |

7.

Norāda, ka vairākas valstis ir izveidojušas civilu miera dienestu un tādējādi guvušas ievērojamus panākumus, tostarp pēckonflikta vidē bijušās Diendidslāvijas valstīs; iesaka citām valstīm un reģionālajām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienībai un ES, arī izveidot pastāvīgu civilu miera dienestu;

| 8. | Atzinīgi vērtē to, ka arvien vairāk miera uzturētāju pienākumos tiek iekļauti darbības mandāti civiliedzīvotāju aizsardzībai, un uzsver nepieciešamību izstrādāt vadlīnijas šādu mandātu īstenošanai, lai nodrošinātu daudz plašākus risinājumus tautas attīstības, cilvēktiesību, humānās palīdzības un cilvēku drošības nodrošināšanai, un tādēļ pieprasa ANO un reģionālās organizācijas precizēt, kā civiliedzīvotāju aizsardzība ir interpretēta viņu misiju mandātos un apvienotajās misijās, un vairāk atbalstīt miera uzturēšanas spēku un personāla sagatavošanu šādām operācijām; |
| --- | --- |

8.

Atzinīgi vērtē to, ka arvien vairāk miera uzturētāju pienākumos tiek iekļauti darbības mandāti civiliedzīvotāju aizsardzībai, un uzsver nepieciešamību izstrādāt vadlīnijas šādu mandātu īstenošanai, lai nodrošinātu daudz plašākus risinājumus tautas attīstības, cilvēktiesību, humānās palīdzības un cilvēku drošības nodrošināšanai, un tādēļ pieprasa ANO un reģionālās organizācijas precizēt, kā civiliedzīvotāju aizsardzība ir interpretēta viņu misiju mandātos un apvienotajās misijās, un vairāk atbalstīt miera uzturēšanas spēku un personāla sagatavošanu šādām operācijām;

| 9. | Uzsver nepieciešamību pastāvīgi uzlabot spēju rīkoties, tostarp izveidot civilos miera uzturēšanas spēkus — labi aprīkotu koordinācijas biroju operācijas galvenajā mītnē un, iespējams, reģionālā līmeņa centrus, kā arī ātri mobilizējamu, pietiekami lielu civilo personālu; |
| --- | --- |

9.

Uzsver nepieciešamību pastāvīgi uzlabot spēju rīkoties, tostarp izveidot civilos miera uzturēšanas spēkus — labi aprīkotu koordinācijas biroju operācijas galvenajā mītnē un, iespējams, reģionālā līmeņa centrus, kā arī ātri mobilizējamu, pietiekami lielu civilo personālu;

| 10. | Norāda uz nepieciešamību aizsargāt civiliedzīvotājus ne tikai pret vardarbīgiem uzbrukumiem, bet arī pret noziedzīgām darbībām, piemēram, bandu uzbrukumiem un laupīšanu; |
| --- | --- |

10.

Norāda uz nepieciešamību aizsargāt civiliedzīvotājus ne tikai pret vardarbīgiem uzbrukumiem, bet arī pret noziedzīgām darbībām, piemēram, bandu uzbrukumiem un laupīšanu;

| 11. | Atbalsta ES Padomes lēmumu izveidot civilās aizsardzības mehānismu un jauno ES finanšu instrumentu, kas paredzēts ārkārtas civilās aizsardzības palīdzības mobilizēšanai un koordinēšanai gan ES, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

11.

Atbalsta ES Padomes lēmumu izveidot civilās aizsardzības mehānismu un jauno ES finanšu instrumentu, kas paredzēts ārkārtas civilās aizsardzības palīdzības mobilizēšanai un koordinēšanai gan ES, gan ārpus tās;

| 12. | Iesaka miera uzturēšanas operāciju militārajās stratēģijās, kurās ir iekļauti īpaši aizsardzības mandāti, ietvert arī praktiskus līdzekļus šo mandātu efektīvai īstenošanai, piemēram: neapbruņotu civilo aizsardzību, nakts patruļas un radiosakarus, ciemu aizsardzības komitejas izveidi miera uzturētāju brīdināšanai, antenas pārklājumus, ātrās reaģēšanas spēku iesaistīšanu nemieru gadījumā, satelītu izmantošanu pārraudzīšanai un pārtveršanai, kā arī paredzēt stabilitātes policijas izveidi, lai atbalstītu misijas un nodrošinātu izejas stratēģiju miera uzturēšanas operācijām; |
| --- | --- |

12.

Iesaka miera uzturēšanas operāciju militārajās stratēģijās, kurās ir iekļauti īpaši aizsardzības mandāti, ietvert arī praktiskus līdzekļus šo mandātu efektīvai īstenošanai, piemēram: neapbruņotu civilo aizsardzību, nakts patruļas un radiosakarus, ciemu aizsardzības komitejas izveidi miera uzturētāju brīdināšanai, antenas pārklājumus, ātrās reaģēšanas spēku iesaistīšanu nemieru gadījumā, satelītu izmantošanu pārraudzīšanai un pārtveršanai, kā arī paredzēt stabilitātes policijas izveidi, lai atbalstītu misijas un nodrošinātu izejas stratēģiju miera uzturēšanas operācijām;

| 13. | Uzsver, ka konflikta reģionos miera uzturēšanas spēkiem jāaizsargā arī humānās palīdzības jomā iesaistītās personas, lai padarītu viņu darbību drošu vietējā mērogā; |
| --- | --- |

13.

Uzsver, ka konflikta reģionos miera uzturēšanas spēkiem jāaizsargā arī humānās palīdzības jomā iesaistītās personas, lai padarītu viņu darbību drošu vietējā mērogā;

| 14. | Uzsver, ka līdzdalības pieeja miera uzturēšanas operācijās, iesaistot vietējos valsts pārstāvjus un pilsonisko sabiedrību, palīdzēs noteikt vājās vietas, lai varētu izstrādāt piemērotus reaģēšanas veidus, un norāda, ka labāka koordinācija starp ekonomiskiem, politiskiem, civilajiem un militārajiem spēkiem ir būtiski nozīmīga; |
| --- | --- |

14.

Uzsver, ka līdzdalības pieeja miera uzturēšanas operācijās, iesaistot vietējos valsts pārstāvjus un pilsonisko sabiedrību, palīdzēs noteikt vājās vietas, lai varētu izstrādāt piemērotus reaģēšanas veidus, un norāda, ka labāka koordinācija starp ekonomiskiem, politiskiem, civilajiem un militārajiem spēkiem ir būtiski nozīmīga;

| 15. | Aicina ES dalībvalstis un starptautisko sabiedrību īstenot ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325/2000 un 1820/2008 par sievietēm un bērniem bruņotos konfliktos un izstrādāt valstu rīcības plānus un stratēģiskos dokumentus; |
| --- | --- |

15.

Aicina ES dalībvalstis un starptautisko sabiedrību īstenot ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325/2000 un 1820/2008 par sievietēm un bērniem bruņotos konfliktos un izstrādāt valstu rīcības plānus un stratēģiskos dokumentus;

| 16. | Uzsver, ka miera uzturēšanas misijās būtiska nozīme ir sieviešu klātbūtnei, jo tā samazina vardarbību pret sievietēm konflikta un pēckonflikta zonās, un ka miera uzturēšanas misijas dalībnieces bieži vien kļuvušas par paraugu vietējām sievietēm un motivējušas tās iesaistīties pēckonflikta rekonstrukcijā, jo īpaši demokrātijas veidošanā un ekonomiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

16.

Uzsver, ka miera uzturēšanas misijās būtiska nozīme ir sieviešu klātbūtnei, jo tā samazina vardarbību pret sievietēm konflikta un pēckonflikta zonās, un ka miera uzturēšanas misijas dalībnieces bieži vien kļuvušas par paraugu vietējām sievietēm un motivējušas tās iesaistīties pēckonflikta rekonstrukcijā, jo īpaši demokrātijas veidošanā un ekonomiskajā attīstībā;

| 17. | Aicina pienācīgi ņemt vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325/2000 par sieviešu pārstāvību mehānismos, kas izveidoti konfliktu novēršanai, pārvaldībai un atrisināšanai; |
| --- | --- |

17.

Aicina pienācīgi ņemt vērā ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325/2000 par sieviešu pārstāvību mehānismos, kas izveidoti konfliktu novēršanai, pārvaldībai un atrisināšanai;

| 18. | Sevišķi nosoda gadījumus, kad miera uzturēšanas dalībnieki ļaunprātīgi izmanto varu un iesaistās civiliedzīvotāju seksuālā izmantošanā vai korupcijā, un uzsver, ka vietējo pārstāvju reaģēšana šādos gadījumos ir ļoti nozīmīga; uzstāj, ka varas iestāžu pienākums ir piespriest stingru sodu par šādiem kriminālnoziegumiem nozieguma veicēja mītnes valstī vai Starptautiskajā krimināltiesā; noraida jebkādas imunitātes piešķiršanu ANO darbiniekiem vai ANO pilnvarotiem karavīriem attiecībā uz šādiem kriminālnoziegumiem; |
| --- | --- |

18.

Sevišķi nosoda gadījumus, kad miera uzturēšanas dalībnieki ļaunprātīgi izmanto varu un iesaistās civiliedzīvotāju seksuālā izmantošanā vai korupcijā, un uzsver, ka vietējo pārstāvju reaģēšana šādos gadījumos ir ļoti nozīmīga; uzstāj, ka varas iestāžu pienākums ir piespriest stingru sodu par šādiem kriminālnoziegumiem nozieguma veicēja mītnes valstī vai Starptautiskajā krimināltiesā; noraida jebkādas imunitātes piešķiršanu ANO darbiniekiem vai ANO pilnvarotiem karavīriem attiecībā uz šādiem kriminālnoziegumiem;

| 19. | Iesaka katru miera uzturēšanas misiju atbalstīt vienībām, kuru īpašais uzdevums ir uzraudzīt, vai netiek pārkāpti starptautiskie tiesību akti cilvēktiesību jomā un cilvēktiesību likums, izmeklēt šādus pārkāpumus un publiski paziņot par tiem, un atsevišķai izmeklēšanas vienībai, kuras uzdevums ir izmeklēt iespējamus seksuālās izmantošanas gadījumus, ko paveikuši miera uzturētāji, un ieviest pienācīgu palīdzības sistēma šādas ļaunprātīgas izmantošanas upuriem un bērniem, kas dzimuši tās rezultātā; |
| --- | --- |

19.

Iesaka katru miera uzturēšanas misiju atbalstīt vienībām, kuru īpašais uzdevums ir uzraudzīt, vai netiek pārkāpti starptautiskie tiesību akti cilvēktiesību jomā un cilvēktiesību likums, izmeklēt šādus pārkāpumus un publiski paziņot par tiem, un atsevišķai izmeklēšanas vienībai, kuras uzdevums ir izmeklēt iespējamus seksuālās izmantošanas gadījumus, ko paveikuši miera uzturētāji, un ieviest pienācīgu palīdzības sistēma šādas ļaunprātīgas izmantošanas upuriem un bērniem, kas dzimuši tās rezultātā;

| 20. | Mudina izveidot pārraudzības mehānismu jeb “sargsuni”, lai nodrošinātu, ka sūdzības tiek izmeklētas pārredzami un efektīvi un tiek taisnīgi izskatītas valsts līmenī; |
| --- | --- |

20.

Mudina izveidot pārraudzības mehānismu jeb “sargsuni”, lai nodrošinātu, ka sūdzības tiek izmeklētas pārredzami un efektīvi un tiek taisnīgi izskatītas valsts līmenī;

| 21. | Uzsver nepieciešamību kontaktpersonām iesaistīties starptautiskās ANO un NVO iniciatīvās, lai novērstu seksuālu un ļaunprātīgu izmantošanu un reaģētu uz to; |
| --- | --- |

21.

Uzsver nepieciešamību kontaktpersonām iesaistīties starptautiskās ANO un NVO iniciatīvās, lai novērstu seksuālu un ļaunprātīgu izmantošanu un reaģētu uz to;

| 22. | Ierosina, ka kontaktpersonas varētu garantēt kopienām iespēju iesniegt sūdzības, izveidojot kopīgu sūdzību reģistrēšanas mehānismu; paziņo, ka mehānismam jābūt pieejamam visām aģentūrām un kontaktpersonām, lai kopienas izprastu, kur ir iesniedzamas sūdzības; |
| --- | --- |

22.

Ierosina, ka kontaktpersonas varētu garantēt kopienām iespēju iesniegt sūdzības, izveidojot kopīgu sūdzību reģistrēšanas mehānismu; paziņo, ka mehānismam jābūt pieejamam visām aģentūrām un kontaktpersonām, lai kopienas izprastu, kur ir iesniedzamas sūdzības;

Mandātu sekas, iesaistīšanas un mācību noteikumi

| 23. | Apstiprina nepieciešamību uzlabot pirmsmisijas mācības, kā arī mācības dienesta laikā (jo īpaši attiecībā uz starptautiskiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā, cilvēktiesībām, miera uzturēšanas operāciju valstu mandātu ieviešanu, ieskaitot seksuālas vardarbības novēršanu un reaģēšanu uz to), ja tiek mobilizēts daudznacionāls karaspēks — gan valsts, gan starptautiskā līmenī —, un nosoda, ka attiecībā uz ANO vadīto misiju militāro personālu to uzskata tikai par valsts pienākumu; |
| --- | --- |

23.

Apstiprina nepieciešamību uzlabot pirmsmisijas mācības, kā arī mācības dienesta laikā (jo īpaši attiecībā uz starptautiskiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā, cilvēktiesībām, miera uzturēšanas operāciju valstu mandātu ieviešanu, ieskaitot seksuālas vardarbības novēršanu un reaģēšanu uz to), ja tiek mobilizēts daudznacionāls karaspēks — gan valsts, gan starptautiskā līmenī —, un nosoda, ka attiecībā uz ANO vadīto misiju militāro personālu to uzskata tikai par valsts pienākumu;

| 24. | Saskaņā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas vadlīnijām par bērniem un bruņotiem konfliktiem aicina nodrošināt īpašas mācības attiecībā uz bērnu aizsardzību; |
| --- | --- |

24.

Saskaņā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas vadlīnijām par bērniem un bruņotiem konfliktiem aicina nodrošināt īpašas mācības attiecībā uz bērnu aizsardzību;

| 25. | Pieprasa “karavīra kartes” izdošanu — tādu, kādu izmanto EUFOR Kongo Demokrātiskajā Republikā —, kura ietvertu vadlīnijas miera uzturētājiem par to, kā izturēties pret civiliedzīvotājiem; pieprasa izstrādāt līdzīgu karti, kas īpaši attiecas uz bērniem; |
| --- | --- |

25.

Pieprasa “karavīra kartes” izdošanu — tādu, kādu izmanto EUFOR Kongo Demokrātiskajā Republikā —, kura ietvertu vadlīnijas miera uzturētājiem par to, kā izturēties pret civiliedzīvotājiem; pieprasa izstrādāt līdzīgu karti, kas īpaši attiecas uz bērniem;

| 26. | Atzīst ANO DPKO centienus nodrošināt pirmsmobilizācijas mācības augstākā līmeņa personālam un karaspēku piešķīrējiem, jo īpaši pievēršot uzmanību iesaistīšanas noteikumiem, taču izsaka nožēlu par to, ka valstu dalība nav obligāta; |
| --- | --- |

26.

Atzīst ANO DPKO centienus nodrošināt pirmsmobilizācijas mācības augstākā līmeņa personālam un karaspēku piešķīrējiem, jo īpaši pievēršot uzmanību iesaistīšanas noteikumiem, taču izsaka nožēlu par to, ka valstu dalība nav obligāta;

| 27. | Iesaka ANO dalībvalstīm izveidot kopīgu mācību akadēmiju, kura paredzēta miera misijām un kurā vismaz komandējošam personālam tiek nodrošinātas standarta starpvalstu pamatmācības attiecībā uz humānās palīdzības un tehniskās palīdzības uzdevumiem civiliedzīvotāju uzraudzīšanai un aizsardzībai; |
| --- | --- |

27.

Iesaka ANO dalībvalstīm izveidot kopīgu mācību akadēmiju, kura paredzēta miera misijām un kurā vismaz komandējošam personālam tiek nodrošinātas standarta starpvalstu pamatmācības attiecībā uz humānās palīdzības un tehniskās palīdzības uzdevumiem civiliedzīvotāju uzraudzīšanai un aizsardzībai;

| 28. | Iesaka ANO reģionālajām un subreģionālajām organizācijām izstrādāt standartizētākus mācību moduļus un uzlabot divpusējus un daudzpusējus mācību uzdevumus, īpaši iekļaujot izpratnes veidošanas pasākumus par cilvēktiesību ievērošanu saskaņā ar principu, ka visi cilvēki ir vienlīdzīgi un ir vienādi jāciena neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma, rases vai etniskās piederības, reliģijas vai ticības; |
| --- | --- |

28.

Iesaka ANO reģionālajām un subreģionālajām organizācijām izstrādāt standartizētākus mācību moduļus un uzlabot divpusējus un daudzpusējus mācību uzdevumus, īpaši iekļaujot izpratnes veidošanas pasākumus par cilvēktiesību ievērošanu saskaņā ar principu, ka visi cilvēki ir vienlīdzīgi un ir vienādi jāciena neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma, rases vai etniskās piederības, reliģijas vai ticības;

| 29. | Atzinīgi vērtē ES centienus labāk saskaņot dalībvalstīs tās pieeju civiliedzīvotāju aizsardzībai, jo īpaši nodrošinot kopīgas mācības, un uzsver, ka globālās pilsoniskās sabiedrības profesionālo iniciatīvu mācībās ir obligāti jāiekļauj izpratnes veidošana par civiliedzīvotāju aizsardzību un bērnu aizsardzību; |
| --- | --- |

29.

Atzinīgi vērtē ES centienus labāk saskaņot dalībvalstīs tās pieeju civiliedzīvotāju aizsardzībai, jo īpaši nodrošinot kopīgas mācības, un uzsver, ka globālās pilsoniskās sabiedrības profesionālo iniciatīvu mācībās ir obligāti jāiekļauj izpratnes veidošana par civiliedzīvotāju aizsardzību un bērnu aizsardzību;

| 30. | Pieprasa, lai seksuālās izmantošanas un vardarbības novēršana kļūtu par vienu no standartjautājumiem, ko izskata iesaistīto valstu personāla mācībās, un ka paralēli operācijām vajadzētu apstiprināt līdzekļus un kompensāciju mehānismus miera uzturēšanas personāla ļaunprātīgu nodarījumu upuriem; |
| --- | --- |

30.

Pieprasa, lai seksuālās izmantošanas un vardarbības novēršana kļūtu par vienu no standartjautājumiem, ko izskata iesaistīto valstu personāla mācībās, un ka paralēli operācijām vajadzētu apstiprināt līdzekļus un kompensāciju mehānismus miera uzturēšanas personāla ļaunprātīgu nodarījumu upuriem;

| 31. | Mudina ANO un reģionālā miera uzturēšanas personāla mācību moduļos lielu uzmanību pievērst jautājumam par aizskarošu attieksmi, jo pārāk bieži ANO misijas personālam nav izpratnes par to, kā ziņot par nodarījumiem un kas notiks ar vainīgo; |
| --- | --- |

31.

Mudina ANO un reģionālā miera uzturēšanas personāla mācību moduļos lielu uzmanību pievērst jautājumam par aizskarošu attieksmi, jo pārāk bieži ANO misijas personālam nav izpratnes par to, kā ziņot par nodarījumiem un kas notiks ar vainīgo;

| 32. | Mudina katrā EDAP misijā iekļaut profesionālu bērnu aizsardzības konsultantu; |
| --- | --- |

32.

Mudina katrā EDAP misijā iekļaut profesionālu bērnu aizsardzības konsultantu;

| 33. | Atzinīgi vērtē to faktu, ka šobrīd ANO DPKO izvieto novērtēšanas komandas, lai identificētu trūkumus mācībās, un piedāvā apstiprināt, ka valstu organizētās mācības miera uzturēšanas spēkiem atbilst ANO standartiem; |
| --- | --- |

33.

Atzinīgi vērtē to faktu, ka šobrīd ANO DPKO izvieto novērtēšanas komandas, lai identificētu trūkumus mācībās, un piedāvā apstiprināt, ka valstu organizētās mācības miera uzturēšanas spēkiem atbilst ANO standartiem;

| 34. | Norāda, ka ES arī ievieš līdzīgas izstrādes attiecībā uz Headline Goal un Civilian Headline Goal, taču uzsver, ka tai vēl joprojām nav sistemātiskas pieejas, jo mācību organizēšana ietilpst katras valsts kompetencē; |
| --- | --- |

34.

Norāda, ka ES arī ievieš līdzīgas izstrādes attiecībā uz Headline Goal un Civilian Headline Goal, taču uzsver, ka tai vēl joprojām nav sistemātiskas pieejas, jo mācību organizēšana ietilpst katras valsts kompetencē;

| 35. | Atgādina ES dalībvalstīm, ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem to pienākums ir nodrošināt atbilstošas civilā un militārā personālā mācības atbilstoši starptautiskajiem humanitārajiem standartiem un nodrošināt, ka tiek izstrādātas un pārskatītas attiecīgās vadlīnijas, lai garantētu cieņu pret vietējiem iedzīvotājiem, kultūrām un dzimumiem; norāda, ka ir svarīgi ņemt vērā cilvēktiesības un dzimumu vienlīdzību; |
| --- | --- |

35.

Atgādina ES dalībvalstīm, ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem to pienākums ir nodrošināt atbilstošas civilā un militārā personālā mācības atbilstoši starptautiskajiem humanitārajiem standartiem un nodrošināt, ka tiek izstrādātas un pārskatītas attiecīgās vadlīnijas, lai garantētu cieņu pret vietējiem iedzīvotājiem, kultūrām un dzimumiem; norāda, ka ir svarīgi ņemt vērā cilvēktiesības un dzimumu vienlīdzību;

| 36. | Aicina Eiropas militārā personāla nodrošinātajās mācībās Āfrikas militārajam personālam atbilstoši “Euro Recamp” programmai ietvert regulāras mācības attiecībā uz cilvēktiesībām un civiliedzīvotāju aizsardzību un piešķirt pietiekamu budžetu šādu mācību nodrošināšanai; |
| --- | --- |

36.

Aicina Eiropas militārā personāla nodrošinātajās mācībās Āfrikas militārajam personālam atbilstoši “Euro Recamp” programmai ietvert regulāras mācības attiecībā uz cilvēktiesībām un civiliedzīvotāju aizsardzību un piešķirt pietiekamu budžetu šādu mācību nodrošināšanai;

| 37. | Uzsver, ka ir nepieciešams pienācīgi apsvērt gūto pieredzi un labo praksi, jo tā var palīdzēt uzlabot ES mācības, jo īpaši pieredze, kas gūta operācijās, kuras notikušas saskaņā ar nepārprotamu aizsardzības mandātu, piemēram, ARTEMIS un EUFOR Kongo Demokrātiskajā Republikā; iesaka jo īpaši pievērst uzmanību publiskotās informācijas precizitātei un veicināt pozitīvu attieksmi pret operāciju, to varētu panākt, ja lielākā daļa ES karaspēka spētu sazināties ar iedzīvotājiem tiem saprotamā valodā; |
| --- | --- |

37.

Uzsver, ka ir nepieciešams pienācīgi apsvērt gūto pieredzi un labo praksi, jo tā var palīdzēt uzlabot ES mācības, jo īpaši pieredze, kas gūta operācijās, kuras notikušas saskaņā ar nepārprotamu aizsardzības mandātu, piemēram, ARTEMIS un EUFOR Kongo Demokrātiskajā Republikā; iesaka jo īpaši pievērst uzmanību publiskotās informācijas precizitātei un veicināt pozitīvu attieksmi pret operāciju, to varētu panākt, ja lielākā daļa ES karaspēka spētu sazināties ar iedzīvotājiem tiem saprotamā valodā;

Sakaru uzlabošana

| 38. | Atkārtoti apstiprina ES un ĀKK Apvienotās parlamentārās asamblejas būtisko nozīmi izpratnes radīšanā un diskusiju sākšanā par to, kā ES EDAP operāciju un citu reģionālo organizāciju miera uzturēšanas misiju mandātu centrā izvirzīt aizsardzības darba kārtību; |
| --- | --- |

38.

Atkārtoti apstiprina ES un ĀKK Apvienotās parlamentārās asamblejas būtisko nozīmi izpratnes radīšanā un diskusiju sākšanā par to, kā ES EDAP operāciju un citu reģionālo organizāciju miera uzturēšanas misiju mandātu centrā izvirzīt aizsardzības darba kārtību;

| 39. | Uzsver, ka ir svarīgi, lai gūtā pieredze būtu pieejama ne tikai “vadošai nācijai”, un ir būtiski izstrādāt Eiropas doktrīnu par iejaukšanos humanitārās situācijās, jo īpaši pamatojoties uz to ES dalībvalstu pieredzi, kas tam visvairāk pievērš uzmanību, lai uzlabotu noteikumus par spēka pielietošanu; |
| --- | --- |

39.

Uzsver, ka ir svarīgi, lai gūtā pieredze būtu pieejama ne tikai “vadošai nācijai”, un ir būtiski izstrādāt Eiropas doktrīnu par iejaukšanos humanitārās situācijās, jo īpaši pamatojoties uz to ES dalībvalstu pieredzi, kas tam visvairāk pievērš uzmanību, lai uzlabotu noteikumus par spēka pielietošanu;

| 40. | Uzsver nepieciešamību formalizēt sakaru sistēmu starp NVO un ANO un reģionālajām organizācijām, jo īpaši aptverot bīstamas teritorijas, kas atrodas mieru uzturēšanas aizsardzībā; |
| --- | --- |

40.

Uzsver nepieciešamību formalizēt sakaru sistēmu starp NVO un ANO un reģionālajām organizācijām, jo īpaši aptverot bīstamas teritorijas, kas atrodas mieru uzturēšanas aizsardzībā;

| 41. | Atgādina par prasību, ka saskaņā ar starptautiskajiem un valstu tiesību aktu nosacījumiem valstis uztur un ciena cilvēktiesības un humānos neitralitātes un objektivitātes principus, kā arī nodrošina, ka humānās palīdzības sniedzējiem ir droša un netraucēta piekļuve tautām, kurām šāda palīdzība ir nepieciešama; |
| --- | --- |

41.

Atgādina par prasību, ka saskaņā ar starptautiskajiem un valstu tiesību aktu nosacījumiem valstis uztur un ciena cilvēktiesības un humānos neitralitātes un objektivitātes principus, kā arī nodrošina, ka humānās palīdzības sniedzējiem ir droša un netraucēta piekļuve tautām, kurām šāda palīdzība ir nepieciešama;

| 42. | Mudina miera uzturēšanas organizācijas sistemātiski iesaistīties sarunās ar vietējo sabiedrību par mandātu interpretāciju attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsardzību un operācijas politisko un militāro vadību izstrādāt līdzīgu komunikācijas sistēmu ar vietējām politiskajām un pārvaldes institūcijām; |
| --- | --- |

42.

Mudina miera uzturēšanas organizācijas sistemātiski iesaistīties sarunās ar vietējo sabiedrību par mandātu interpretāciju attiecībā uz civiliedzīvotāju aizsardzību un operācijas politisko un militāro vadību izstrādāt līdzīgu komunikācijas sistēmu ar vietējām politiskajām un pārvaldes institūcijām;

| 43. | Uzsver, ka ir jāizveido katrā miera uzturēšanas struktūrā kontaktgrupa, kuras uzdevums ir nodrošināt nepārtrauktu komunikāciju un informēt vietējos iedzīvotājus, tostarp kaimiņu teritoriju iedzīvotājus, par misijas patiesajām pilnvarām, un ka tas ir svarīgākais pasākums, lai uzturētu miera atbalsta operāciju neitralitāti; paziņo, ka šīs grupas galvenais uzdevums ir izveidot sūdzību reģistrēšanas mehānismu, iesaistot procesā vietējo sabiedrību; |
| --- | --- |

43.

Uzsver, ka ir jāizveido katrā miera uzturēšanas struktūrā kontaktgrupa, kuras uzdevums ir nodrošināt nepārtrauktu komunikāciju un informēt vietējos iedzīvotājus, tostarp kaimiņu teritoriju iedzīvotājus, par misijas patiesajām pilnvarām, un ka tas ir svarīgākais pasākums, lai uzturētu miera atbalsta operāciju neitralitāti; paziņo, ka šīs grupas galvenais uzdevums ir izveidot sūdzību reģistrēšanas mehānismu, iesaistot procesā vietējo sabiedrību;

| 44. | Norāda, ka komunikācija ar vietējiem iedzīvotājiem ir nepieciešama un ka vajadzētu pieņemt tādu attieksmi, kas nodrošina skaidru informāciju un vienlīdzīgu pieeju abiem dzimumiem; šāda attieksme jāveicina arī klātesošo trešo pušu spēkos un humānajās, cilvēktiesību un attīstības organizācijās; |
| --- | --- |

44.

Norāda, ka komunikācija ar vietējiem iedzīvotājiem ir nepieciešama un ka vajadzētu pieņemt tādu attieksmi, kas nodrošina skaidru informāciju un vienlīdzīgu pieeju abiem dzimumiem; šāda attieksme jāveicina arī klātesošo trešo pušu spēkos un humānajās, cilvēktiesību un attīstības organizācijās;

| 45. | Uzsver, ka ir svarīgi efektīvi un nepārtraukti novērtēt faktorus, kas ietekmē civiliedzīvotāju (ne)drošību, un ka iegūtie rezultāti jāizmanto par pamatu, lai noteiktu aizsardzības stratēģijas un novērstu vardarbīgu konfliktu atjaunošanos; |
| --- | --- |

45.

Uzsver, ka ir svarīgi efektīvi un nepārtraukti novērtēt faktorus, kas ietekmē civiliedzīvotāju (ne)drošību, un ka iegūtie rezultāti jāizmanto par pamatu, lai noteiktu aizsardzības stratēģijas un novērstu vardarbīgu konfliktu atjaunošanos;

| 46. | Aicina ES sadarbībā ar citiem iesaistītajiem dalībniekiem, piemēram, Humānās palīdzības koordinācijas biroju, veikt īpašu pētījumu par aizsardzības stratēģiju iekļaušanu ES izstrādātajā militārajā pieejā krīžu pārvaldībai un iekļaut ES līmenī iegūto pieredzi attiecībā uz civiliedzīvotāju, jo īpaši bērnu, aizsardzību, un uzskata, ka tam vajadzētu kļūt par pamatu plašākas “ES aizsardzības doktrīnas” pieņemšanai, kas ietvertu tiesiskās, civiliedzīvotāju, humānās un militārās aizsardzības elementus un ieteikumus; |
| --- | --- |

46.

Aicina ES sadarbībā ar citiem iesaistītajiem dalībniekiem, piemēram, Humānās palīdzības koordinācijas biroju, veikt īpašu pētījumu par aizsardzības stratēģiju iekļaušanu ES izstrādātajā militārajā pieejā krīžu pārvaldībai un iekļaut ES līmenī iegūto pieredzi attiecībā uz civiliedzīvotāju, jo īpaši bērnu, aizsardzību, un uzskata, ka tam vajadzētu kļūt par pamatu plašākas “ES aizsardzības doktrīnas” pieņemšanai, kas ietvertu tiesiskās, civiliedzīvotāju, humānās un militārās aizsardzības elementus un ieteikumus;

| 47. | Uzsver, ka ir svarīgi izveidot vadošas iestādes, kas var noteikt skaidrus stratēģiskos virzienus, identificēt galvenos trūkumus un noskaidrot pienākumus un atbildību konflikta gadījumā; |
| --- | --- |

47.

Uzsver, ka ir svarīgi izveidot vadošas iestādes, kas var noteikt skaidrus stratēģiskos virzienus, identificēt galvenos trūkumus un noskaidrot pienākumus un atbildību konflikta gadījumā;

| 48. | Uzdod saviem līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru Padomei, ĀS komisijai, Panāfrikas parlamentam un nacionālajiem un reģionālajiem parlamentiem, Eiropas Komisijai, ANO un reģionālajām organizācijām, ES Padomes prezidentūrai un ĀS. |
| --- | --- |

48.

Uzdod saviem līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru Padomei, ĀS komisijai, Panāfrikas parlamentam un nacionālajiem un reģionālajiem parlamentiem, Eiropas Komisijai, ANO un reģionālajām organizācijām, ES Padomes prezidentūrai un ĀS.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2008. gada 28. novembrī Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā).

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

(3)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

(4)  OV C 272, 3.11.2005., 26. lpp.

(5)  OV C 307, 15.12.2006., 17. lpp.

REZOLŪCIJA (1)

par atbalsta efektivitāti un definīciju valsts atbalstam attīstības jomā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā mērķus, kas izklāstīti 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mērķus, kas izklāstīti 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītajā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi, ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai, kā arī 2007. gada ziņojumu par ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi, ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai, kā arī 2007. gada ziņojumu par ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, kā arī Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (“Eiropas konsenss attīstības jomā”), kuru parakstīja 2005. gada 20. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, kā arī Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (“Eiropas konsenss attīstības jomā”), kuru parakstīja 2005. gada 20. decembrī,

| — | ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 2. marta Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti,

| — | ņemot vērā Monterejas konsensu par attīstības finansēšanu, ko pieņēma ANO starptautiskajā konferencē 2002. gada 21. un 22. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Monterejas konsensu par attīstības finansēšanu, ko pieņēma ANO starptautiskajā konferencē 2002. gada 21. un 22. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 28. februāra paziņojumu “ES rīcības kodekss attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā” (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 28. februāra paziņojumu “ES rīcības kodekss attiecībā uz darbu dalīšanu attīstības politikas jomā” (COM(2007)0072),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 9. aprīļa paziņojumu “ES — globālais partneris attīstības jomā. Progresa paātrināšana Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā” (COM(2008)0177), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 9. aprīļa paziņojumu “ES — globālais partneris attīstības jomā. Progresa paātrināšana Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā” (COM(2008)0177),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejas (APK) sniegtos galvenos secinājumus un ieteikumus Eiropas Kopienas 2007. gada salīdzinošajā pārskatā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Attīstības palīdzības komitejas (APK) sniegtos galvenos secinājumus un ieteikumus Eiropas Kopienas 2007. gada salīdzinošajā pārskatā,

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) 2008. gada maijā un Eiropas Savienības Padomes 2008. gada jūnijā izdarītos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) 2008. gada maijā un Eiropas Savienības Padomes 2008. gada jūnijā izdarītos secinājumus,

| — | ņemot vērā trešo Augsta līmeņa forumu par atbalsta efektivitāti, kas notika Akrā 2008. gada 2.–4. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo Augsta līmeņa forumu par atbalsta efektivitāti, kas notika Akrā 2008. gada 2.–4. septembrī,

| — | ņemot vērā Akras deklarāciju, ko ĀKK valstu un valdību vadītāji pieņēma 2008. gada 3. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Akras deklarāciju, ko ĀKK valstu un valdību vadītāji pieņēma 2008. gada 3. oktobrī,

| — | ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.300/08/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.300/08/galīgā redakcija),

| A. | tā kā atbalsta efektivitātes programmai būtu jāsniedz konkrēti labumi nabadzības un nevienlīdzības izskaušanā, kā arī jāpalīdz partnervalstīm sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un izpildīt starptautiski pieņemtos cilvēktiesību standartus; |
| --- | --- |

A.

tā kā atbalsta efektivitātes programmai būtu jāsniedz konkrēti labumi nabadzības un nevienlīdzības izskaušanā, kā arī jāpalīdz partnervalstīm sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un izpildīt starptautiski pieņemtos cilvēktiesību standartus;

| B. | tā kā lielākais trūkums Parīzes deklarācijā ietvertajā līdzdalības definīcijā ir tas, ka tajā nav skaidri atzīta demokrātiskas līdzdalības nozīme, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo iestāžu pienākumi, un nav skaidri noteiktas saistības attiecībā uz parlamentu pienākumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielākais trūkums Parīzes deklarācijā ietvertajā līdzdalības definīcijā ir tas, ka tajā nav skaidri atzīta demokrātiskas līdzdalības nozīme, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo iestāžu pienākumi, un nav skaidri noteiktas saistības attiecībā uz parlamentu pienākumiem;

| C. | tā kā ES ir uzņēmusies nozīmīgas saistības attiecībā uz dzimumu līdztiesību un šo saistību izpilde ir jāpārrauga, taču dzimumu jautājums debatēs par atbalsta efektivitāti vēl joprojām netiek pietiekami iztirzāts; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir uzņēmusies nozīmīgas saistības attiecībā uz dzimumu līdztiesību un šo saistību izpilde ir jāpārrauga, taču dzimumu jautājums debatēs par atbalsta efektivitāti vēl joprojām netiek pietiekami iztirzāts;

| D. | tā kā ir vienlīdz svarīgi palielināt atbalsta apjomu un uzlabot atbalsta efektivitāti un ir nepieciešams progress gan no kvantitatīvā, gan kvalitatīvā atbalsta aspekta, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši ar veselību un dzimumu saistītos mērķus, kuru īstenošanā nenotiek gandrīz nekāds progress un kuri ir ļoti būtiski šo saistību izpildei; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir vienlīdz svarīgi palielināt atbalsta apjomu un uzlabot atbalsta efektivitāti un ir nepieciešams progress gan no kvantitatīvā, gan kvalitatīvā atbalsta aspekta, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, jo īpaši ar veselību un dzimumu saistītos mērķus, kuru īstenošanā nenotiek gandrīz nekāds progress un kuri ir ļoti būtiski šo saistību izpildei;

| E. | tā kā jaunākie ESAO dati liecina, ka kopējais ES atbalsta apjoms 2007. gadā ir būtiski samazinājies un atbalsta rādītāji bieži ir augstāki, jo tiek ņemti vērā parādu atvieglojumi un grāmatvedības fondi, kas nesasniedz partnervalstu iedzīvotājus; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunākie ESAO dati liecina, ka kopējais ES atbalsta apjoms 2007. gadā ir būtiski samazinājies un atbalsta rādītāji bieži ir augstāki, jo tiek ņemti vērā parādu atvieglojumi un grāmatvedības fondi, kas nesasniedz partnervalstu iedzīvotājus;

| F. | tā kā atbalsta sniedzējiem un partnervalstīm ir stingri jāievēro augstākie atklātuma un pārredzamības standarti, jo īpaši atbalsta sniedzējiem attiecībā uz atbalsta budžeta tāmi, ko citādi nevar atspoguļot partnervalstu gada budžeta tāmē, tādējādi nopietni apgrūtinot parlamentu iespējas rūpīgi pārbaudīt valdību attīstības politiku un partnervalstu iespējas veikt ilgtermiņa ieguldījumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā atbalsta sniedzējiem un partnervalstīm ir stingri jāievēro augstākie atklātuma un pārredzamības standarti, jo īpaši atbalsta sniedzējiem attiecībā uz atbalsta budžeta tāmi, ko citādi nevar atspoguļot partnervalstu gada budžeta tāmē, tādējādi nopietni apgrūtinot parlamentu iespējas rūpīgi pārbaudīt valdību attīstības politiku un partnervalstu iespējas veikt ilgtermiņa ieguldījumus;

| G. | tā kā atbalsts, kas ir saistīts ar noteiktu atbalsta sniedzēju, ļoti ietekmē atbalsta pārredzamību un paaugstina preču un pakalpojumu izmaksas pat par 30 % saskaņā ar Pasaules Bankas veiktajiem aprēķiniem; |
| --- | --- |

G.

tā kā atbalsts, kas ir saistīts ar noteiktu atbalsta sniedzēju, ļoti ietekmē atbalsta pārredzamību un paaugstina preču un pakalpojumu izmaksas pat par 30 % saskaņā ar Pasaules Bankas veiktajiem aprēķiniem;

| H. | tā kā atbalsta sniedzēji vēl joprojām nevēlas izmantot valsts sistēmu un progress šajā ziņā ir ļoti lēns; tā kā valsts sistēmas izmantošana ir līdzdalības procesa galvenā sastāvdaļa un ir būtiska, lai stiprinātu vietējos resursus un vietējā tirgus attīstību; |
| --- | --- |

H.

tā kā atbalsta sniedzēji vēl joprojām nevēlas izmantot valsts sistēmu un progress šajā ziņā ir ļoti lēns; tā kā valsts sistēmas izmantošana ir līdzdalības procesa galvenā sastāvdaļa un ir būtiska, lai stiprinātu vietējos resursus un vietējā tirgus attīstību;

| I. | tā kā starptautiskā atbalsta sistēma kļūst sarežģītāka, rodoties vertikālām struktūrām un jauniem valsts un privātiem dalībniekiem, kas bieži nestrādā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un koordinēšanas mehānismiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā starptautiskā atbalsta sistēma kļūst sarežģītāka, rodoties vertikālām struktūrām un jauniem valsts un privātiem dalībniekiem, kas bieži nestrādā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem un koordinēšanas mehānismiem;

| J. | tā kā budžeta atbalsts var palielināt līdzdalību, stiprināt institūciju resursus, uzlabot vietējo ieinteresēto pušu pārskatatbildību un pilnveidot to īstenotās pārbaudes, bet budžeta atbalsta panākumus nosaka valdības spēja plānot valsts izdevumus, izpildīt plānus un atskaitīties par tiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā budžeta atbalsts var palielināt līdzdalību, stiprināt institūciju resursus, uzlabot vietējo ieinteresēto pušu pārskatatbildību un pilnveidot to īstenotās pārbaudes, bet budžeta atbalsta panākumus nosaka valdības spēja plānot valsts izdevumus, izpildīt plānus un atskaitīties par tiem;

| K. | tā kā partnervalstis bieži saskaras ar simtiem nosacījumu attiecībā uz iznākumu un politiku un šie nosacījumi dažkārt var būt pretrunīgi, tos nosaka dažādi atbalsta sniedzēji, un tie var radīt nepārvaramu šķērsli partnervalstīm, tādējādi samazinot valsts līdzdalību un valdības atbildību pilsoņu un parlamentu priekšā; |
| --- | --- |

K.

tā kā partnervalstis bieži saskaras ar simtiem nosacījumu attiecībā uz iznākumu un politiku un šie nosacījumi dažkārt var būt pretrunīgi, tos nosaka dažādi atbalsta sniedzēji, un tie var radīt nepārvaramu šķērsli partnervalstīm, tādējādi samazinot valsts līdzdalību un valdības atbildību pilsoņu un parlamentu priekšā;

| L. | tā kā tehniskais atbalsts var veidot līdz pat 50 % no atbalsta, bet tehniskais atbalsts daudzējādā ziņā joprojām ir saistīts ar vienu piegādātāju un ir pārāk dārgs, kā arī bieži neefektīvs vietējo resursu un atbildības stiprināšanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā tehniskais atbalsts var veidot līdz pat 50 % no atbalsta, bet tehniskais atbalsts daudzējādā ziņā joprojām ir saistīts ar vienu piegādātāju un ir pārāk dārgs, kā arī bieži neefektīvs vietējo resursu un atbildības stiprināšanai;

| M. | tā kā pastāvīgi pieaugošā proporcija starp mazāk aizsargātajām sabiedrības grupām kļūs vēl nestabilāka; |
| --- | --- |

M.

tā kā pastāvīgi pieaugošā proporcija starp mazāk aizsargātajām sabiedrības grupām kļūs vēl nestabilāka;

| N. | tā kā mazo salu jaunattīstības valstu un sauszemes ieskauto ĀKK valstu ekonomiskā un vides neaizsargātība var negatīvi ietekmēt sociālo un vides situāciju un pasliktināt ekonomisko elastību, kā arī negatīvi ietekmēt šo valstu spēju īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus un veiksmīgi sākt tik ļoti nepieciešamo ekonomisko reformu; |
| --- | --- |

N.

tā kā mazo salu jaunattīstības valstu un sauszemes ieskauto ĀKK valstu ekonomiskā un vides neaizsargātība var negatīvi ietekmēt sociālo un vides situāciju un pasliktināt ekonomisko elastību, kā arī negatīvi ietekmēt šo valstu spēju īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus un veiksmīgi sākt tik ļoti nepieciešamo ekonomisko reformu;

| O. | tā kā starptautiskā sabiedrība ir pamatoti daudz darījusi, sadarbojoties ar visnabadzīgākajām valstīm; tā kā tā nav rīkojusies līdzīgi attiecībā pret valstīm ar vidējiem ienākumiem, jo īpaši attiecībā uz tām mazo salu jaunattīstības valstīm, kas importē neto pārtiku un degvielu, un pastāv risks, ka šīs valstis atkal iegūs zemu ienākumu valsts statusu, ja vien tām netiks sniegta palīdzība, izmantojot atbilstošus un laikus īstenotus pasākumus; |
| --- | --- |

O.

tā kā starptautiskā sabiedrība ir pamatoti daudz darījusi, sadarbojoties ar visnabadzīgākajām valstīm; tā kā tā nav rīkojusies līdzīgi attiecībā pret valstīm ar vidējiem ienākumiem, jo īpaši attiecībā uz tām mazo salu jaunattīstības valstīm, kas importē neto pārtiku un degvielu, un pastāv risks, ka šīs valstis atkal iegūs zemu ienākumu valsts statusu, ja vien tām netiks sniegta palīdzība, izmantojot atbilstošus un laikus īstenotus pasākumus;

| 1. | Atzinīgi vērtē Akras rīcības programmā (ARP) panākto progresu politisko saistību jomā un uzsver, ka ir nepieciešama mērķtiecīga šīs programmas īstenošana, lai koncepcijas un politiskos solījumus papildinātu reāli un izmērāmi sasniegumi attiecībā uz Parīzes principu īstenošanu; cer, ka ES rīkosies aktīvāk un uzņemsies vadību atbalsta efektivitātes uzlabošanai pasaulē; |
| --- | --- |

1.

Atzinīgi vērtē Akras rīcības programmā (ARP) panākto progresu politisko saistību jomā un uzsver, ka ir nepieciešama mērķtiecīga šīs programmas īstenošana, lai koncepcijas un politiskos solījumus papildinātu reāli un izmērāmi sasniegumi attiecībā uz Parīzes principu īstenošanu; cer, ka ES rīkosies aktīvāk un uzņemsies vadību atbalsta efektivitātes uzlabošanai pasaulē;

| 2. | Aicina ES un ĀKK valstis atbalsta efektivitātes darba kārtības ietvaros aktīvi popularizēt kopējās vērtības un tās prioritātes, kas noteiktas Kotonū partnerattiecību nolīgumā, piemēram, nabadzības mazināšanu, dzimumu vienlīdzību, ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību, reģionālo integrāciju, miera stiprināšanu, drošību un demokrātisku cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

2.

Aicina ES un ĀKK valstis atbalsta efektivitātes darba kārtības ietvaros aktīvi popularizēt kopējās vērtības un tās prioritātes, kas noteiktas Kotonū partnerattiecību nolīgumā, piemēram, nabadzības mazināšanu, dzimumu vienlīdzību, ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību, reģionālo integrāciju, miera stiprināšanu, drošību un demokrātisku cilvēktiesību ievērošanu;

| 3. | Uzsver, ka demokrātija ir labākais priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai, mieram un drošībai; tāpēc aicina ES un ĀKK sadarboties un par galveno uzdevumu noteikt demokrātijas veicināšanu, tādējādi sekmējot pārredzamu, atklātu un pārskatatbildīgu lēmumu pieņemšanas procesu, jo tas ir svarīgs līdzeklis atbalsta efektivitātes palielināšanai; |
| --- | --- |

3.

Uzsver, ka demokrātija ir labākais priekšnoteikums ilgtspējīgai attīstībai, mieram un drošībai; tāpēc aicina ES un ĀKK sadarboties un par galveno uzdevumu noteikt demokrātijas veicināšanu, tādējādi sekmējot pārredzamu, atklātu un pārskatatbildīgu lēmumu pieņemšanas procesu, jo tas ir svarīgs līdzeklis atbalsta efektivitātes palielināšanai;

| 4. | Mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izmantot attiecībā uz saskaņotību plašāku definīciju, nekā noteikts ARP, lai nodrošinātu, ka attīstības politika būtu pēc iespējas saskaņotāka ar Eiropas politikas jomām, piemēram, lauksaimniecības, zivsaimniecības, tirdzniecības, enerģētikas, vides, klimata pārmaiņu, drošības un migrācijas politiku, lai novērtētu šo politikas jomu ietekmi uz attīstību un īstenotu atbilstošas reformas, kas neļautu šīm politikām radīt beztarifu barjeras un apdraudēt TAM un EPN mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

4.

Mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis izmantot attiecībā uz saskaņotību plašāku definīciju, nekā noteikts ARP, lai nodrošinātu, ka attīstības politika būtu pēc iespējas saskaņotāka ar Eiropas politikas jomām, piemēram, lauksaimniecības, zivsaimniecības, tirdzniecības, enerģētikas, vides, klimata pārmaiņu, drošības un migrācijas politiku, lai novērtētu šo politikas jomu ietekmi uz attīstību un īstenotu atbilstošas reformas, kas neļautu šīm politikām radīt beztarifu barjeras un apdraudēt TAM un EPN mērķu sasniegšanu;

| 5. | Uzsver, ka, lai gan Parīzes deklarācija ir galvenais dokuments debatēs par atbalsta efektivitāti, Kotonū partnerattiecību nolīgums un Parīzes deklarācija var savstarpēji papildināt viens otru, jo KPN ir arī paraugs efektīvai sadarbībai attīstības jomā; |
| --- | --- |

5.

Uzsver, ka, lai gan Parīzes deklarācija ir galvenais dokuments debatēs par atbalsta efektivitāti, Kotonū partnerattiecību nolīgums un Parīzes deklarācija var savstarpēji papildināt viens otru, jo KPN ir arī paraugs efektīvai sadarbībai attīstības jomā;

Jānodrošina demokrātiska līdzdalība un pārskatāmība

| 6. | Uzsver, ka Parīzes deklarācijā ir jāpaplašina līdzdalības jēdziens atbilstoši Kotonū partnerattiecību nolīgumam, ietverot arī demokrātisku līdzdalību (tostarp attiecībā uz valstu parlamentu, pašvaldībām, pilsonisko sabiedrību, neatkarīgām tiesu iestādēm un plašsaziņas līdzekļiem), lai palielinātu pārredzamību un savstarpēju pārskatatbildību, kuras pamatā ir precīzi formulēti un pārraugāmi rādītāji, kā arī lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti attīstības atbalsta mērķi; |
| --- | --- |

6.

Uzsver, ka Parīzes deklarācijā ir jāpaplašina līdzdalības jēdziens atbilstoši Kotonū partnerattiecību nolīgumam, ietverot arī demokrātisku līdzdalību (tostarp attiecībā uz valstu parlamentu, pašvaldībām, pilsonisko sabiedrību, neatkarīgām tiesu iestādēm un plašsaziņas līdzekļiem), lai palielinātu pārredzamību un savstarpēju pārskatatbildību, kuras pamatā ir precīzi formulēti un pārraugāmi rādītāji, kā arī lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti attīstības atbalsta mērķi;

| 7. | Atzinīgi vērtē to, ka ARP ir atzīta parlamentu un pašvaldību svarīgā nozīme attīstības procesā; aicina atbalsta sniedzējus un partnervalstu valdības garantēt, ka parlamenta deputātiem un vietējām pašvaldībām tiek uzticēti atbilstoši pienākumi atbalsta efektivitātes nodrošināšanā, veicinot līdzdalību, nodrošinot pārbaudes un līdzsvaru budžeta, politikas jomu un to iznākumu kontroles pasākumos, kā arī demokrātiskā veidā iesaistot pilsoņus lēmumu pieņemšanā par attīstību; |
| --- | --- |

7.

Atzinīgi vērtē to, ka ARP ir atzīta parlamentu un pašvaldību svarīgā nozīme attīstības procesā; aicina atbalsta sniedzējus un partnervalstu valdības garantēt, ka parlamenta deputātiem un vietējām pašvaldībām tiek uzticēti atbilstoši pienākumi atbalsta efektivitātes nodrošināšanā, veicinot līdzdalību, nodrošinot pārbaudes un līdzsvaru budžeta, politikas jomu un to iznākumu kontroles pasākumos, kā arī demokrātiskā veidā iesaistot pilsoņus lēmumu pieņemšanā par attīstību;

| 8. | Tāpat atzinīgi vērtē to, ka ARP ir atzīta pilsoniskās sabiedrības svarīgā nozīme attīstības procesā; aicina atbalsta sniedzējus un partnervalstu valdības garantēt pilsoniskās sabiedrības pilnīgu un nozīmīgu līdzdalību budžetu un programmu plānošanā, izpildē, neatkarīgā pārraudzībā un novērtēšanā, kā arī veicināt apstākļus, kas ir nepieciešami tās pienākumu izpildei; |
| --- | --- |

8.

Tāpat atzinīgi vērtē to, ka ARP ir atzīta pilsoniskās sabiedrības svarīgā nozīme attīstības procesā; aicina atbalsta sniedzējus un partnervalstu valdības garantēt pilsoniskās sabiedrības pilnīgu un nozīmīgu līdzdalību budžetu un programmu plānošanā, izpildē, neatkarīgā pārraudzībā un novērtēšanā, kā arī veicināt apstākļus, kas ir nepieciešami tās pienākumu izpildei;

| 9. | Aicina atbalsta sniedzējus un partnervalstis ņemt vērā nabadzības nesamērīgo ietekmi uz sievietēm un nodrošināt, ka dzimumu līdztiesība, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un sieviešu tiesības tiek pilnīgi iekļautas valsts attīstības procesos; pauž nožēlu, ka ARP nav noteikti mehānismi dzimumu līdztiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas sievietēm īstenošanai un nav iekļauti progresa rādītāji; |
| --- | --- |

9.

Aicina atbalsta sniedzējus un partnervalstis ņemt vērā nabadzības nesamērīgo ietekmi uz sievietēm un nodrošināt, ka dzimumu līdztiesība, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm un sieviešu tiesības tiek pilnīgi iekļautas valsts attīstības procesos; pauž nožēlu, ka ARP nav noteikti mehānismi dzimumu līdztiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas sievietēm īstenošanai un nav iekļauti progresa rādītāji;

| 10. | Pauž nožēlu, ka ARP nav ietverti konkrēti pasākumi, lai īstenotu Parīzes deklarācijā ietvertās saistības par parlamentu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pašvaldību iesaistīšanu; sagaida, ka ES cienīs partnervalstu vadošo lomu un palīdzēs stiprināt to spējas īstenot šo vadību, un mudina ES un partnervalstis izstrādāt konkrētus rīcības plānus, lai nodrošinātu demokrātisko līdzdalību, kā arī vienoties par progresa rādītājiem šajā jomā; |
| --- | --- |

10.

Pauž nožēlu, ka ARP nav ietverti konkrēti pasākumi, lai īstenotu Parīzes deklarācijā ietvertās saistības par parlamentu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un pašvaldību iesaistīšanu; sagaida, ka ES cienīs partnervalstu vadošo lomu un palīdzēs stiprināt to spējas īstenot šo vadību, un mudina ES un partnervalstis izstrādāt konkrētus rīcības plānus, lai nodrošinātu demokrātisko līdzdalību, kā arī vienoties par progresa rādītājiem šajā jomā;

Atbalsta efektivitātes uzlabošana

| 11. | Atzinīgi vērtē Padomes secinājumus, kuros tā vēlreiz apliecina savu apņēmību sasniegt kopējo oficiālās attīstības palīdzības (OAP) mērķi līdz 2010. gadam palielināt atbalsta apjomu līdz 0,56 % un līdz 2015. gadam palielināt atbalsta apjomu līdz 0,7 %; aicina uzņemties jaunas saistības, nosakot tālejošus mērķus saistībā ar daudzgadu grafikiem, lai varētu paredzēt pakāpenisku pieaugumu atbalsta budžetam; |
| --- | --- |

11.

Atzinīgi vērtē Padomes secinājumus, kuros tā vēlreiz apliecina savu apņēmību sasniegt kopējo oficiālās attīstības palīdzības (OAP) mērķi līdz 2010. gadam palielināt atbalsta apjomu līdz 0,56 % un līdz 2015. gadam palielināt atbalsta apjomu līdz 0,7 %; aicina uzņemties jaunas saistības, nosakot tālejošus mērķus saistībā ar daudzgadu grafikiem, lai varētu paredzēt pakāpenisku pieaugumu atbalsta budžetam;

| 12. | Mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai OAP definīcijas netiktu paplašinātas un attiecinātas uz izdevumiem, kas nav saistīti ar atbalstu, piemēram, militāriem izdevumiem; aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka OAP aprēķinos izdevumi parādu atvieglojumiem tiek nošķirti no citiem izdevumiem un ka attīstības atbalsta kopējo izdevumu aprēķinos neiekļauj Eiropā iztērētos līdzekļus studentiem un bēgļiem; |
| --- | --- |

12.

Mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai OAP definīcijas netiktu paplašinātas un attiecinātas uz izdevumiem, kas nav saistīti ar atbalstu, piemēram, militāriem izdevumiem; aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka OAP aprēķinos izdevumi parādu atvieglojumiem tiek nošķirti no citiem izdevumiem un ka attīstības atbalsta kopējo izdevumu aprēķinos neiekļauj Eiropā iztērētos līdzekļus studentiem un bēgļiem;

| 13. | Uzstāj, lai atbalsta sniedzēji piešķirtu līdzekļus pārredzamā un atbildīgā veidā un lai būtiski tiktu palielināta prognozējamība līdzekļu plūsmās, programmu izstrādē un līdzekļu izmaksā, jo īpaši izstrādājot ticamus daudzgadu grafikus un nodrošinot prognozējamību gada ietvaros; atzinīgi vērtē ARP iekļauto ierosmi par pakāpenisku plānošanu, kas nodrošinās vidēja termiņa prognozējamību; |
| --- | --- |

13.

Uzstāj, lai atbalsta sniedzēji piešķirtu līdzekļus pārredzamā un atbildīgā veidā un lai būtiski tiktu palielināta prognozējamība līdzekļu plūsmās, programmu izstrādē un līdzekļu izmaksā, jo īpaši izstrādājot ticamus daudzgadu grafikus un nodrošinot prognozējamību gada ietvaros; atzinīgi vērtē ARP iekļauto ierosmi par pakāpenisku plānošanu, kas nodrošinās vidēja termiņa prognozējamību;

Noturīga ekonomiskā izaugsme ilgtspējīgai attīstībai

| 14. | Uzsver, ka viens no kritērijiem, pēc kuriem spriest par atbalsta efektivitāti, ir apjoms, kādā tas palīdz veidot spēcīgu tautsaimniecību, kas nenodara kaitējumu videi un nodrošina sociālo pamatpakalpojumu pieejamību ikvienam; |
| --- | --- |

14.

Uzsver, ka viens no kritērijiem, pēc kuriem spriest par atbalsta efektivitāti, ir apjoms, kādā tas palīdz veidot spēcīgu tautsaimniecību, kas nenodara kaitējumu videi un nodrošina sociālo pamatpakalpojumu pieejamību ikvienam;

| 15. | Aicina sadarboties attīstības jomā, lai efektīvāk novērstu ekonomiskās izaugsmes kavēkļus, piemēram, ārvalstu tiešo ieguldījumu trūkumu, kapitāla aizplūšanu un lielus administratīvos šķēršļus mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai; |
| --- | --- |

15.

Aicina sadarboties attīstības jomā, lai efektīvāk novērstu ekonomiskās izaugsmes kavēkļus, piemēram, ārvalstu tiešo ieguldījumu trūkumu, kapitāla aizplūšanu un lielus administratīvos šķēršļus mazo un vidējo uzņēmumu attīstībai;

| 16. | Šajā sakarā aicina īstenot tādu attīstības politiku, kas veicina zināšanu nodošanu, konkurētspēju un līdzsvarotu makroekonomisko politiku, palīdz mazināt administratīvo birokrātiju, ar kuru jāsaskaras uzņēmumiem, kā arī veicina īpašuma tiesību ievērošanu vai ieviešanu un sekmē korupcijas apkarošanu; |
| --- | --- |

16.

Šajā sakarā aicina īstenot tādu attīstības politiku, kas veicina zināšanu nodošanu, konkurētspēju un līdzsvarotu makroekonomisko politiku, palīdz mazināt administratīvo birokrātiju, ar kuru jāsaskaras uzņēmumiem, kā arī veicina īpašuma tiesību ievērošanu vai ieviešanu un sekmē korupcijas apkarošanu;

| 17. | Uzsver, ka taisnīga tirdzniecība var būt viens no efektīvākajiem ekonomiskās izaugsmes veicinātājiem, atbalstot to ar piemērotiem papildu pasākumiem, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar pielāgošanas izmaksām, un finansētu sociālās drošības tīklu un līdzvērtīgu iespēju nodrošināšanas programmas, taču tā jāpapildina ar politiskiem pasākumiem ienākumu pārdales un sociālajā jomā, lai nodrošinātu ieguvumu taisnīgu sadali; |
| --- | --- |

17.

Uzsver, ka taisnīga tirdzniecība var būt viens no efektīvākajiem ekonomiskās izaugsmes veicinātājiem, atbalstot to ar piemērotiem papildu pasākumiem, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar pielāgošanas izmaksām, un finansētu sociālās drošības tīklu un līdzvērtīgu iespēju nodrošināšanas programmas, taču tā jāpapildina ar politiskiem pasākumiem ienākumu pārdales un sociālajā jomā, lai nodrošinātu ieguvumu taisnīgu sadali;

| 18. | Pauž nožēlu par nelielajiem panākumiem valstu sistēmu izmantošanā (tikai 45 % no palīdzības apjoma tiek sniegti, izmantojot valstu sistēmas, lai gan atbalsta sniedzēji solīja laikā līdz 2010. gadam palielināt šo apjomu līdz 50 %) un par to, ka atbalsta sniedzēji nelabprāt izmanto valstu sistēmas pat tādās valstīs, kurās tās ir labi attīstītas; mudina atbalsta sniedzējus paātrināt to sniegtā atbalsta saskaņošanu ar valsts sistēmām maksimāli iespējamā apjomā, lai stiprinātu valdību sistēmas un palielinātu tā atbalsta apjomu, ko izmanto vispārējā un nozaru budžeta atbalstam gadījumos, kad ar labu ekonomisko un politisko pārvaldību tiek nodrošināta pilnīga budžeta pārredzamība un pārskatatbildība par izdevumiem; uzsver, ka budžeta atbalsts nekādā gadījumā nav izmantojams plaši izplatītas korupcijas apstākļos; |
| --- | --- |

18.

Pauž nožēlu par nelielajiem panākumiem valstu sistēmu izmantošanā (tikai 45 % no palīdzības apjoma tiek sniegti, izmantojot valstu sistēmas, lai gan atbalsta sniedzēji solīja laikā līdz 2010. gadam palielināt šo apjomu līdz 50 %) un par to, ka atbalsta sniedzēji nelabprāt izmanto valstu sistēmas pat tādās valstīs, kurās tās ir labi attīstītas; mudina atbalsta sniedzējus paātrināt to sniegtā atbalsta saskaņošanu ar valsts sistēmām maksimāli iespējamā apjomā, lai stiprinātu valdību sistēmas un palielinātu tā atbalsta apjomu, ko izmanto vispārējā un nozaru budžeta atbalstam gadījumos, kad ar labu ekonomisko un politisko pārvaldību tiek nodrošināta pilnīga budžeta pārredzamība un pārskatatbildība par izdevumiem; uzsver, ka budžeta atbalsts nekādā gadījumā nav izmantojams plaši izplatītas korupcijas apstākļos;

| 19. | Atzinīgi vērtē to, ka ARP ir minētas vairākas attīstības sadarbībā iesaistītās puses, ne tikai divpusējie atbalsta sniedzēji; uzsver, ka viens no svarīgākajiem uzdevumiem, sagaidot 2011. gadu, ir paplašināt Parīzes deklarācijā noteikto principu darbības jomu un attiecināt tos uz vertikālajiem fondiem un jaunajiem atbalsta sniedzējiem, lai nodrošinātu patiesu koordināciju starp atbalsta sniedzējiem un saskaņotību ar partnervalstīm; |
| --- | --- |

19.

Atzinīgi vērtē to, ka ARP ir minētas vairākas attīstības sadarbībā iesaistītās puses, ne tikai divpusējie atbalsta sniedzēji; uzsver, ka viens no svarīgākajiem uzdevumiem, sagaidot 2011. gadu, ir paplašināt Parīzes deklarācijā noteikto principu darbības jomu un attiecināt tos uz vertikālajiem fondiem un jaunajiem atbalsta sniedzējiem, lai nodrošinātu patiesu koordināciju starp atbalsta sniedzējiem un saskaņotību ar partnervalstīm;

| 20. | Aicina partnervalstu valdības budžeta atbalstu piešķirt, pamatojoties uz nopietnu valsts nabadzības samazināšanas plānu, kas stiprina valstu pārskatatbildību, finanšu pārvaldību un uzraudzību, sistemātiski un stratēģiski iesaistot valstu parlamentus, pašvaldības un nevalstiskos dalībniekus, kuru skaits patiesībā ir ļoti mazs; |
| --- | --- |

20.

Aicina partnervalstu valdības budžeta atbalstu piešķirt, pamatojoties uz nopietnu valsts nabadzības samazināšanas plānu, kas stiprina valstu pārskatatbildību, finanšu pārvaldību un uzraudzību, sistemātiski un stratēģiski iesaistot valstu parlamentus, pašvaldības un nevalstiskos dalībniekus, kuru skaits patiesībā ir ļoti mazs;

| 21. | Atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu nodrošināt ilgtermiņā prognozējamāku budžeta atbalsta veidu, izmantojot līgumus par TAM attīstītām valstīm, tomēr uzstāj, ka partnervalstīm ir stingri jāapņemas sasniegt TAM un ka ir nepieciešama nepārtraukta uzraudzība, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem; |
| --- | --- |

21.

Atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu nodrošināt ilgtermiņā prognozējamāku budžeta atbalsta veidu, izmantojot līgumus par TAM attīstītām valstīm, tomēr uzstāj, ka partnervalstīm ir stingri jāapņemas sasniegt TAM un ka ir nepieciešama nepārtraukta uzraudzība, īpašu uzmanību pievēršot rezultātiem;

| 22. | Atzinīgi vērtē ARP iekļauto norādi, ka ESAO un APK atbalsta sniedzēji paplašinās 2001. gada APK rekomendāciju darbības jomu, iekļaujot tajā atbalsta atsaisti lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm, kas nav vismazāk attīstītās valstis; mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis uzņemties reālas saistības laikā līdz 2010. gadam atsaistīt jebkuru atbalstu visām ĀKK valstīm, tostarp tehnisko atbalstu, un tam jāatspoguļo valstu prioritātes un specifiskums, publiskie iepirkumi, pārtikas atbalsts un pārtikas transportēšana un glabāšanas atbalsts; |
| --- | --- |

22.

Atzinīgi vērtē ARP iekļauto norādi, ka ESAO un APK atbalsta sniedzēji paplašinās 2001. gada APK rekomendāciju darbības jomu, iekļaujot tajā atbalsta atsaisti lielu parādu apgrūtinātām nabadzīgām valstīm, kas nav vismazāk attīstītās valstis; mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis uzņemties reālas saistības laikā līdz 2010. gadam atsaistīt jebkuru atbalstu visām ĀKK valstīm, tostarp tehnisko atbalstu, un tam jāatspoguļo valstu prioritātes un specifiskums, publiskie iepirkumi, pārtikas atbalsts un pārtikas transportēšana un glabāšanas atbalsts;

| 23. | Aicina Eiropas Komisiju nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu budžeta procesā, savstarpēji saistot maksājumu lielumu ar dzimumu līdztiesības rādītāju uzlabojumiem; aicina partnervalstis iekļaut dzimumu līdztiesības perspektīvu visos budžeta procesa līmeņos un veicināt plašāku dialogu ar sieviešu organizācijām; |
| --- | --- |

23.

Aicina Eiropas Komisiju nodrošināt dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu budžeta procesā, savstarpēji saistot maksājumu lielumu ar dzimumu līdztiesības rādītāju uzlabojumiem; aicina partnervalstis iekļaut dzimumu līdztiesības perspektīvu visos budžeta procesa līmeņos un veicināt plašāku dialogu ar sieviešu organizācijām;

| 24. | Aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis rīkoties apņēmīgāk, nekā prasa ARP, un būtiski samazināt nosacījumu skaitu, pakāpeniski atcelt ekonomikas politikas nosacījumus un aizstāt tos ar abpusēji saskaņotiem līgumiem, kuros atspoguļota kopēja izpratne par galvenajām prioritātēm, kas saista līdzekļu izmaksu ar prioritāšu izpildi un politikas īstenošanas rezultātiem, īpašu uzmanību pievēršot TAM, kā arī izstrādāt reāli īstenojamu grafiku šā procesa īstenošanai; aicina ES un tās dalībvalstis izmantot savu ietekmi, lai pārliecinātu Pasaules Banku un Starptautisko Valūtas fondu censties panākt tādu pašu pārejas procesu, jo īpaši laikā, kad vairākumu ĀKK valstu apdraud risks, ka tās var ietekmēt pasaules ekonomikas daudzās krīzes; |
| --- | --- |

24.

Aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis rīkoties apņēmīgāk, nekā prasa ARP, un būtiski samazināt nosacījumu skaitu, pakāpeniski atcelt ekonomikas politikas nosacījumus un aizstāt tos ar abpusēji saskaņotiem līgumiem, kuros atspoguļota kopēja izpratne par galvenajām prioritātēm, kas saista līdzekļu izmaksu ar prioritāšu izpildi un politikas īstenošanas rezultātiem, īpašu uzmanību pievēršot TAM, kā arī izstrādāt reāli īstenojamu grafiku šā procesa īstenošanai; aicina ES un tās dalībvalstis izmantot savu ietekmi, lai pārliecinātu Pasaules Banku un Starptautisko Valūtas fondu censties panākt tādu pašu pārejas procesu, jo īpaši laikā, kad vairākumu ĀKK valstu apdraud risks, ka tās var ietekmēt pasaules ekonomikas daudzās krīzes;

Darba dalīšana un atbalsta sniedzēju koordinācija

| 25. | Aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis būtiski uzlabot centienus pastiprināt atbalsta sniedzēju koordināciju un darba dalīšanu, lai saskaņotu daudzpusējo un divpusējo atbalstu valstu iekšējiem procesiem, demokrātiskai līdzdalībai, pārskatatbildībai, saskaņošanai, kopīgai analīzei, programmu izstrādei un izpildei un lai ievērojami samazinātu to struktūru skaitu, kuras atbildīgas par programmu izpildi; atzinīgi vērtē ARP minēto ierosinājumu līdz 2009. gada jūnijam sākt dialogu par starptautisko darba dalīšanu starp valstīm; |
| --- | --- |

25.

Aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis būtiski uzlabot centienus pastiprināt atbalsta sniedzēju koordināciju un darba dalīšanu, lai saskaņotu daudzpusējo un divpusējo atbalstu valstu iekšējiem procesiem, demokrātiskai līdzdalībai, pārskatatbildībai, saskaņošanai, kopīgai analīzei, programmu izstrādei un izpildei un lai ievērojami samazinātu to struktūru skaitu, kuras atbildīgas par programmu izpildi; atzinīgi vērtē ARP minēto ierosinājumu līdz 2009. gada jūnijam sākt dialogu par starptautisko darba dalīšanu starp valstīm;

| 26. | Cer, ka 2008. gada atbalsta sniedzēju atlants palīdzēs sniegt vairāk informācijas par atbalsta sniedzēju koordināciju un padarīt to mērķtiecīgāku, jo īpaši lai atrisinātu problēmu saistībā ar dalījumu tā dēvētajos “mīluļos” un “bāreņos” un nevērību pret ļoti svarīgām nozarēm, piemēram, veselības, enerģijas, izglītības, sociālās kohēzijas, dzimumu līdztiesības un lauksaimniecības nozari; atzinīgi vērtē to, ka ARP ir minēta arī atbalsta sniedzēju apņemšanās rīkoties, lai risinātu to valstu problēmu, kuras saņem nepietiekamu atbalstu, un nodrošināt, lai jaunās vienošanās par darba dalīšanu neveicinātu palīdzības samazināšanos dažām jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

26.

Cer, ka 2008. gada atbalsta sniedzēju atlants palīdzēs sniegt vairāk informācijas par atbalsta sniedzēju koordināciju un padarīt to mērķtiecīgāku, jo īpaši lai atrisinātu problēmu saistībā ar dalījumu tā dēvētajos “mīluļos” un “bāreņos” un nevērību pret ļoti svarīgām nozarēm, piemēram, veselības, enerģijas, izglītības, sociālās kohēzijas, dzimumu līdztiesības un lauksaimniecības nozari; atzinīgi vērtē to, ka ARP ir minēta arī atbalsta sniedzēju apņemšanās rīkoties, lai risinātu to valstu problēmu, kuras saņem nepietiekamu atbalstu, un nodrošināt, lai jaunās vienošanās par darba dalīšanu neveicinātu palīdzības samazināšanos dažām jaunattīstības valstīm;

| 27. | Aicina palielināt sociālo lietu ministriju resursus, lai ar budžeta atbalstu varētu palielināt efektivitāti veselības, izglītības un dzimumu līdztiesības jomā, jo saņēmējvalsts līdzdalība pārāk bieži aprobežojas vienīgi ar finanšu ministrijas iesaisti; |
| --- | --- |

27.

Aicina palielināt sociālo lietu ministriju resursus, lai ar budžeta atbalstu varētu palielināt efektivitāti veselības, izglītības un dzimumu līdztiesības jomā, jo saņēmējvalsts līdzdalība pārāk bieži aprobežojas vienīgi ar finanšu ministrijas iesaisti;

| 28. | Atzīst nepieciešamību nodrošināt pastāvīgāku atbalstu nestabilām valstīm un pēckonflikta valstīm ar zemiem ienākumiem; atzinīgi vērtē to, ka ARP mudina atbalsta sniedzējus un partnervalstis pielāgot Parīzes deklarāciju ESAO un APK principiem par pareizu starptautisko iesaisti nestabilās valstīs un situācijās, taču uzsver, ka nestabilās valstīs jāveicina arī spēcīgas pilsoniskās sabiedrības attīstība; |
| --- | --- |

28.

Atzīst nepieciešamību nodrošināt pastāvīgāku atbalstu nestabilām valstīm un pēckonflikta valstīm ar zemiem ienākumiem; atzinīgi vērtē to, ka ARP mudina atbalsta sniedzējus un partnervalstis pielāgot Parīzes deklarāciju ESAO un APK principiem par pareizu starptautisko iesaisti nestabilās valstīs un situācijās, taču uzsver, ka nestabilās valstīs jāveicina arī spēcīgas pilsoniskās sabiedrības attīstība;

| 29. | Tomēr uzskata, ka ir nepieciešami nopietnāki un mērķtiecīgāki centieni, lai palielinātu atbalstu ĀKK valstīm ar vidējiem ienākumiem, un aicina laikus izstrādāt un īstenot nolīgumu par sistemātisku un paredzamu atbalsta sniegšanu, kas efektīvi risinātu šo valstu īpašās vajadzības, lai tās varētu turpināt virzīties pa ilgtspējīgas attīstības ceļu; |
| --- | --- |

29.

Tomēr uzskata, ka ir nepieciešami nopietnāki un mērķtiecīgāki centieni, lai palielinātu atbalstu ĀKK valstīm ar vidējiem ienākumiem, un aicina laikus izstrādāt un īstenot nolīgumu par sistemātisku un paredzamu atbalsta sniegšanu, kas efektīvi risinātu šo valstu īpašās vajadzības, lai tās varētu turpināt virzīties pa ilgtspējīgas attīstības ceļu;

| 30. | Atzinīgi vērtē to, ka atbalsta sniedzēju kopiena ir apņēmusies pastiprināt centienus sadarboties ar visnabadzīgākajām valstīm un ka pieaug Āfrikas līdzdalība programmas atbalsta sniegšanā saskaņā ar solījumu līdz 2010. gadam divkāršot OAP Āfrikai, jo īpaši tagad, kad pieaug degvielas un pārtikas cenas, kā arī notiek globālas klimata pārmaiņas, kas var iznīcināt visus līdz šim īstenotos centienus; |
| --- | --- |

30.

Atzinīgi vērtē to, ka atbalsta sniedzēju kopiena ir apņēmusies pastiprināt centienus sadarboties ar visnabadzīgākajām valstīm un ka pieaug Āfrikas līdzdalība programmas atbalsta sniegšanā saskaņā ar solījumu līdz 2010. gadam divkāršot OAP Āfrikai, jo īpaši tagad, kad pieaug degvielas un pārtikas cenas, kā arī notiek globālas klimata pārmaiņas, kas var iznīcināt visus līdz šim īstenotos centienus;

| 31. | Izsaka atzinību par darbu, ko veicis Maltas Universitātes Sadraudzības sekretariāts un Salu un mazo valstu institūts neaizsargātības un pretestības rādītāju izstrādē, un cer, ka ES uzņemsies vadību, ieviešot rādītājus un veidojot jaunu sistemātiskā atbalsta sistēmu mazo salu jaunattīstības valstīm un sauszemes ieskautajām jaunattīstības valstīm; ierosina mazām valstīm plānot neaizsargātības un pretestības profilu saistībā ar vidēja termiņa attīstības stratēģijas sagatavošanu; |
| --- | --- |

31.

Izsaka atzinību par darbu, ko veicis Maltas Universitātes Sadraudzības sekretariāts un Salu un mazo valstu institūts neaizsargātības un pretestības rādītāju izstrādē, un cer, ka ES uzņemsies vadību, ieviešot rādītājus un veidojot jaunu sistemātiskā atbalsta sistēmu mazo salu jaunattīstības valstīm un sauszemes ieskautajām jaunattīstības valstīm; ierosina mazām valstīm plānot neaizsargātības un pretestības profilu saistībā ar vidēja termiņa attīstības stratēģijas sagatavošanu;

| 32. | Aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis Dohas konferencē uzņemties nopietnas un visai ES kopējas saistības attiecībā uz attīstības atbalsta apjomu un kvalitāti, lai, izmantojot ilgtspējīgu pieeju, sasniegtu TAM un izstrādātu skaidrus ceļvežus gan individuālo, gan kopējo OAP saistību izpildei, kaut arī pašreiz ir finanšu krīze; |
| --- | --- |

32.

Aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis Dohas konferencē uzņemties nopietnas un visai ES kopējas saistības attiecībā uz attīstības atbalsta apjomu un kvalitāti, lai, izmantojot ilgtspējīgu pieeju, sasniegtu TAM un izstrādātu skaidrus ceļvežus gan individuālo, gan kopējo OAP saistību izpildei, kaut arī pašreiz ir finanšu krīze;

| 33. | Uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, valstu un reģionālajiem parlamentiem, ĀKK reģionālajām organizācijām un ESAO Attīstības atbalsta komitejai. |
| --- | --- |

33.

Uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, valstu un reģionālajiem parlamentiem, ĀKK reģionālajām organizācijām un ESAO Attīstības atbalsta komitejai.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2008. gada 28. novembrī Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā).

REZOLŪCIJA (1)

par bērnu darba sociālajām sekām un bērnu darba novēršanas stratēģijām

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Konvenciju par bērnu tiesībām, kas tika pieņemta 1989. gada 20. novembrī (2) un stājās spēkā 1990. gadā, jo īpaši tās 28. un 32. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Konvenciju par bērnu tiesībām, kas tika pieņemta 1989. gada 20. novembrī (2) un stājās spēkā 1990. gadā, jo īpaši tās 28. un 32. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju Nr. 138 par minimālo darbā pieņemšanas vecumu (1973.) (3) un konvenciju Nr. 182 par smagāko bērnu darba veidu aizliegšanu un tūlītēju rīcību to izskaušanai (1999.) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvenciju Nr. 138 par minimālo darbā pieņemšanas vecumu (1973.) (3) un konvenciju Nr. 182 par smagāko bērnu darba veidu aizliegšanu un tūlītēju rīcību to izskaušanai (1999.) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.–181. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.–181. pantu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES partnerības nolīgumu, kas tika parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (turpmāk tekstā — Kotonū nolīgums), jo īpaši tā 26. un 50. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES partnerības nolīgumu, kas tika parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (turpmāk tekstā — Kotonū nolīgums), jo īpaši tā 26. un 50. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, kā arī Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (“Eiropas konsenss attīstības jomā”), kuru parakstīja 2005. gada 20. decembrī, jo īpaši tā 12., 97., 101. un 103. pantu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju, kas tikās Padomē, kā arī Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgo ziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas konsenss” (“Eiropas konsenss attīstības jomā”), kuru parakstīja 2005. gada 20. decembrī, jo īpaši tā 12., 97., 101. un 103. pantu (5),

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi, ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā izklāstīti Tūkstošgades attīstības mērķi, ko starptautiskā sabiedrība kopīgi noteikusi kā uzdevumus nabadzības izskaušanai,

| — | ņemot vērā pasākumu sistēmu “Izglītība visiem: mūsu kopējo saistību izpilde”, kas tika pieņemta Pasaules izglītības foruma laikā Dakārā (Senegālā) 2000. gadā (Dakāras sammitā) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pasākumu sistēmu “Izglītība visiem: mūsu kopējo saistību izpilde”, kas tika pieņemta Pasaules izglītības foruma laikā Dakārā (Senegālā) 2000. gadā (Dakāras sammitā) (6),

| — | ņemot vērā Briseles deklarāciju par izglītošanu ilgtspējīgās attīstības nodrošināšanai ĀKK valstīs un tās pasākumu sistēmu, ko ĀKK izglītības ministri pieņēma 2006. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Briseles deklarāciju par izglītošanu ilgtspējīgās attīstības nodrošināšanai ĀKK valstīs un tās pasākumu sistēmu, ko ĀKK izglītības ministri pieņēma 2006. gadā,

| — | ņemot vērā ES 2003. gada Lukas (Itālija) deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2003. gada Lukas (Itālija) deklarāciju,

| — | ņemot vērā SDO Starptautisko bērnu darba izskaušanas programmu (IPEC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Starptautisko bērnu darba izskaušanas programmu (IPEC),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par “Īpašu vietu bērniem ES ārējās darbībās” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par “Īpašu vietu bērniem ES ārējās darbībās” (7),

| — | ņemot vērā 2008. gada Izglītības visiem globālās uzraudzības ziņojumu “Izglītība visiem līdz 2015. gadam: vai mums izdosies?” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada Izglītības visiem globālās uzraudzības ziņojumu “Izglītība visiem līdz 2015. gadam: vai mums izdosies?” (8),

| — | ņemot vērā tās 2003. gada 15. oktobra rezolūciju par bērnu, jo īpaši bērnu kareivju, tiesībām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tās 2003. gada 15. oktobra rezolūciju par bērnu, jo īpaši bērnu kareivju, tiesībām (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par bērnu izmantošanu jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību pievēršot bērnu darbam (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par bērnu izmantošanu jaunattīstības valstīs, īpašu uzmanību pievēršot bērnu darbam (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību: izaugsmes un nodarbinātības partnerattiecību īstenošana (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju par korporatīvo sociālo atbildību: izaugsmes un nodarbinātības partnerattiecību īstenošana (11),

| — | ņemot vērā Sociālo jautājumu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.247/08/galīgā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo jautājumu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/100.247/08/galīgā redakcija),

| A. | tā kā bērnu darbu izraisa masveida nabadzība un daudzu jaunattīstības valstu kopienu kultūra un tradīcijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā bērnu darbu izraisa masveida nabadzība un daudzu jaunattīstības valstu kopienu kultūra un tradīcijas;

| B. | tā kā bērnu darba dēļ tiek pazeminātas pieaugušo darba algas un tādējādi tiek turpināts nabadzības cikls, piespiežot pieaugušos konkurēt ar bērnu lēto darbu; |
| --- | --- |

B.

tā kā bērnu darba dēļ tiek pazeminātas pieaugušo darba algas un tādējādi tiek turpināts nabadzības cikls, piespiežot pieaugušos konkurēt ar bērnu lēto darbu;

| C. | tā kā bērnu darbu raksturo smags darbs bieži vien nesaudzīgos apstākļos no divpadsmit līdz četrpadsmit stundām dienā un tas mazumiņš, ko bērni nopelna “algās”, nonāk atpakaļ pie darba devēja kā maksa par dzīvesvietu un uzturu vai kā sods par neizpildītu kvotu; |
| --- | --- |

C.

tā kā bērnu darbu raksturo smags darbs bieži vien nesaudzīgos apstākļos no divpadsmit līdz četrpadsmit stundām dienā un tas mazumiņš, ko bērni nopelna “algās”, nonāk atpakaļ pie darba devēja kā maksa par dzīvesvietu un uzturu vai kā sods par neizpildītu kvotu;

| D. | tā kā saskaņā ar SDO datiem aptuveni 165 miljoni bērnu vecumā no 5 līdz 14 gadiem ir iesaistīti bērnu darbā; tā kā smagākās bērnu darba formas un bērnu tiesību pārkāpumi, tostarp bērnu verdzība (mājkalpotāji), bērnu pārdošana vai nelegāla tirdzniecība, bērnu prostitūcija, bērnu vervēšana bruņotos konfliktos un citas darba formas, var kaitēt stabilai bērnu fiziskai attīstībai un garīgai veselībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar SDO datiem aptuveni 165 miljoni bērnu vecumā no 5 līdz 14 gadiem ir iesaistīti bērnu darbā; tā kā smagākās bērnu darba formas un bērnu tiesību pārkāpumi, tostarp bērnu verdzība (mājkalpotāji), bērnu pārdošana vai nelegāla tirdzniecība, bērnu prostitūcija, bērnu vervēšana bruņotos konfliktos un citas darba formas, var kaitēt stabilai bērnu fiziskai attīstībai un garīgai veselībai;

| E. | tā kā īpaša uzmanība jāpievērš un jāveic steidzami pasākumi, lai cīnītos pret sliktākajām bērnu darba formā; |
| --- | --- |

E.

tā kā īpaša uzmanība jāpievērš un jāveic steidzami pasākumi, lai cīnītos pret sliktākajām bērnu darba formā;

| F. | tā kā atsevišķas bērnu un pusaudžu grupas, jo īpaši bērni, kas pieder pie etniskās vai citas minoritātes, migrantu bērni, valsts iekšienē pārvietoti bērni vai bēgļi, bērni, kurus ir skāruši bruņoti konflikti, bērni kareivji, bāreņi un bērni bez vecāku aprūpes, bērni, kuri ir slimi ar HIV/AIDS, un bērni invalīdi, ir īpaši apdraudētas; tā kā meitenes ir pakļautas papildu izmantošanas un seksuālās vardarbības riskiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā atsevišķas bērnu un pusaudžu grupas, jo īpaši bērni, kas pieder pie etniskās vai citas minoritātes, migrantu bērni, valsts iekšienē pārvietoti bērni vai bēgļi, bērni, kurus ir skāruši bruņoti konflikti, bērni kareivji, bāreņi un bērni bez vecāku aprūpes, bērni, kuri ir slimi ar HIV/AIDS, un bērni invalīdi, ir īpaši apdraudētas; tā kā meitenes ir pakļautas papildu izmantošanas un seksuālās vardarbības riskiem;

| G. | tā kā bērnu darbs ir viens no spilgtākajiem rādītājiem, kas ļauj identificēt apdraudētus bērnus un tādējādi norādīt uz vairākām TAM nepilnībām, piemēram, attiecībā uz nabadzības izskaušanu, izglītību visiem, dzimumu līdztiesību, HIV/AIDS apkarošanu un attīstības globālo partnerattiecību izveidi; |
| --- | --- |

G.

tā kā bērnu darbs ir viens no spilgtākajiem rādītājiem, kas ļauj identificēt apdraudētus bērnus un tādējādi norādīt uz vairākām TAM nepilnībām, piemēram, attiecībā uz nabadzības izskaušanu, izglītību visiem, dzimumu līdztiesību, HIV/AIDS apkarošanu un attīstības globālo partnerattiecību izveidi;

| H. | tā kā bērnu komerciāla izmantošana ir smags viņu cilvēka cieņas pārkāpums un ir pretrunā sociālā taisnīguma principiem; tā kā, ratificējot Konvenciju par bērnu tiesībām, dalībvalstis atzīst bērnu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

H.

tā kā bērnu komerciāla izmantošana ir smags viņu cilvēka cieņas pārkāpums un ir pretrunā sociālā taisnīguma principiem; tā kā, ratificējot Konvenciju par bērnu tiesībām, dalībvalstis atzīst bērnu cilvēktiesības;

| I. | tā kā ir ļoti būtiski nodrošināt visiem bērniem kvalitatīvu vispārējo pamatizglītību, lai dotu bērniem iespēju iegūt svarīgas prasmes un zināšanas un palīdzētu viņiem izvairīties no nabadzības, ietekmētu tās sabiedrību attīstību, kuru viņi veido, un ļautu izdarīt brīvu un apzinātu izvēli dzīvē, tādējādi sniedzot ieguldījumu arī katras valsts sociālajā un ekonomiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir ļoti būtiski nodrošināt visiem bērniem kvalitatīvu vispārējo pamatizglītību, lai dotu bērniem iespēju iegūt svarīgas prasmes un zināšanas un palīdzētu viņiem izvairīties no nabadzības, ietekmētu tās sabiedrību attīstību, kuru viņi veido, un ļautu izdarīt brīvu un apzinātu izvēli dzīvē, tādējādi sniedzot ieguldījumu arī katras valsts sociālajā un ekonomiskajā attīstībā;

| J. | tā kā reāla pieeja kvalitatīvai izglītībai nozīmē, ka ir nepieciešamas bērniem draudzīgas skolas, kuras vienādā mērā apmierina abu dzimumu vajadzības un kurās ir veselībai nekaitīgs dzeramais ūdens un sanitārās telpas, jo zema standarta izglītība var atturēt bērnus no skolas apmeklēšanas un pakļaut viņus izmantošanas riskam; |
| --- | --- |

J.

tā kā reāla pieeja kvalitatīvai izglītībai nozīmē, ka ir nepieciešamas bērniem draudzīgas skolas, kuras vienādā mērā apmierina abu dzimumu vajadzības un kurās ir veselībai nekaitīgs dzeramais ūdens un sanitārās telpas, jo zema standarta izglītība var atturēt bērnus no skolas apmeklēšanas un pakļaut viņus izmantošanas riskam;

| K. | tā kā dažādu bērnu darba formu rezultātā samazinās pieteikumu skaits pamatskolās un vidusskolās (jo īpaši meiteņu pieteikumi), palielinās to skolēnu skaits, kas pamet mācības, pieaug analfabētisma un nesekmības līmenis, palēninās bērnu fiziskā attīstība, pieaug grūtniecību skaits pusaudžu vidū, narkotiku lietošanu bērnu vidū un bezdarbs pieaugušo vidū; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažādu bērnu darba formu rezultātā samazinās pieteikumu skaits pamatskolās un vidusskolās (jo īpaši meiteņu pieteikumi), palielinās to skolēnu skaits, kas pamet mācības, pieaug analfabētisma un nesekmības līmenis, palēninās bērnu fiziskā attīstība, pieaug grūtniecību skaits pusaudžu vidū, narkotiku lietošanu bērnu vidū un bezdarbs pieaugušo vidū;

| L. | tā kā vairākums valstu ir ieviesušas tiesību aktus un politikas, lai aizsargātu bērnu labklājību un intereses; |
| --- | --- |

L.

tā kā vairākums valstu ir ieviesušas tiesību aktus un politikas, lai aizsargātu bērnu labklājību un intereses;

| M. | tā kā valdības, darba devēji, strādnieki un viņu organizācijas un sabiedrība kopumā ir atbildīga par pakāpenisku bērnu darba izskaušanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā valdības, darba devēji, strādnieki un viņu organizācijas un sabiedrība kopumā ir atbildīga par pakāpenisku bērnu darba izskaušanu;

| N. | tā kā bērni bieži vien tiek nodarbināti vietās, kas atrodas ārpus likumīgi izveidotiem uzņēmumiem, kuru darbību nosaka attiecīga likumdošana, un bērnu darbs dominē neformālos un lauku sektoros, mājsaimniecībās privātā vidē un ģimenes darbā, kas sociālā kontekstā pat netiek uzskatīts par darbu, un dažos gadījumos — nelikumīgās darbībās; |
| --- | --- |

N.

tā kā bērni bieži vien tiek nodarbināti vietās, kas atrodas ārpus likumīgi izveidotiem uzņēmumiem, kuru darbību nosaka attiecīga likumdošana, un bērnu darbs dominē neformālos un lauku sektoros, mājsaimniecībās privātā vidē un ģimenes darbā, kas sociālā kontekstā pat netiek uzskatīts par darbu, un dažos gadījumos — nelikumīgās darbībās;

| O. | tā kā daudzos gadījumos bērnu izmantošana ĀKK valstīs notiek Eiropas uzņēmumu vārdā, kas tādējādi palīdz palielina bērnu darba problēmu ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

O.

tā kā daudzos gadījumos bērnu izmantošana ĀKK valstīs notiek Eiropas uzņēmumu vārdā, kas tādējādi palīdz palielina bērnu darba problēmu ĀKK valstīs;

| P. | tā kā bērnu ekonomiska izmantošana ietekmē aptuveni no četriem līdz desmit miljoniem bērnu Eiropā (daži no kuriem kļūst par upuri nesaudzīgākajiem izmantošanas veidiem, tostarp meiteņu prostitūcijai), un tā kā ir jāuzsver, ka daudzi no šiem bērniem un pusaudžiem ir no ĀKK valstīm un lielākoties uzturas Eiropas valstīs nelikumīgi; |
| --- | --- |

P.

tā kā bērnu ekonomiska izmantošana ietekmē aptuveni no četriem līdz desmit miljoniem bērnu Eiropā (daži no kuriem kļūst par upuri nesaudzīgākajiem izmantošanas veidiem, tostarp meiteņu prostitūcijai), un tā kā ir jāuzsver, ka daudzi no šiem bērniem un pusaudžiem ir no ĀKK valstīm un lielākoties uzturas Eiropas valstīs nelikumīgi;

| Q. | tā kā bērnu darba ieguldījumu ģimenes ienākumos trūcīgākajās valstīs nedrīkst neņemt vērā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā bērnu darba ieguldījumu ģimenes ienākumos trūcīgākajās valstīs nedrīkst neņemt vērā;

| R. | tā kā nav nekādu iebildumu pret vecāku bērnu nodarbināšanu uz nepilnu slodzi ģimenes saimniecībā vai ģimenes biznesā, ja tas nekaitē viņu izglītībai, veselībai un labklājībai; |
| --- | --- |

R.

tā kā nav nekādu iebildumu pret vecāku bērnu nodarbināšanu uz nepilnu slodzi ģimenes saimniecībā vai ģimenes biznesā, ja tas nekaitē viņu izglītībai, veselībai un labklājībai;

| S. | tā kā varētu nebūt viegli praksē noteikt morālo robežu starp bērniem, kas tiek komerciāli izmantoti, un bērniem, kuru darbs tiek izmantots, lai mājsaimniecībai nodrošinātu iztikas minimumu; |
| --- | --- |

S.

tā kā varētu nebūt viegli praksē noteikt morālo robežu starp bērniem, kas tiek komerciāli izmantoti, un bērniem, kuru darbs tiek izmantots, lai mājsaimniecībai nodrošinātu iztikas minimumu;

| T. | tā kā slimību, piemēram, HIV/AIDS, izraisītais posts ir veicinājis bērnu izmantošanu tādu darbību veikšanai, kas nodrošina ienākumus; |
| --- | --- |

T.

tā kā slimību, piemēram, HIV/AIDS, izraisītais posts ir veicinājis bērnu izmantošanu tādu darbību veikšanai, kas nodrošina ienākumus;

| U. | tā kā bērnu darba izskaušanu apgrūtina kultūras un dzimuma nevienlīdzība; |
| --- | --- |

U.

tā kā bērnu darba izskaušanu apgrūtina kultūras un dzimuma nevienlīdzība;

| V. | tā kā, nodrošinot iespēju saņemt reālu un atmaksājamu kredītu, ir iespējams mazināt bērnu nodarbinātību un palielināt pieteikumu skaitu skolās; |
| --- | --- |

V.

tā kā, nodrošinot iespēju saņemt reālu un atmaksājamu kredītu, ir iespējams mazināt bērnu nodarbinātību un palielināt pieteikumu skaitu skolās;

| W. | tā kā alternatīvu bērnu aprūpes iespēju pieejamība palīdz mazināt bērnu nodarbinātību un rada apstākļus paaugstināt skolas apmeklējuma līmeni; |
| --- | --- |

W.

tā kā alternatīvu bērnu aprūpes iespēju pieejamība palīdz mazināt bērnu nodarbinātību un rada apstākļus paaugstināt skolas apmeklējuma līmeni;

| X. | tā kā centieni atbalstīt pieaugušo izglītības līmeni un algas palīdz ierobežot bērnu darba izplatību un intensitāti un palielina iespēju, ka bērni paliks skolā; |
| --- | --- |

X.

tā kā centieni atbalstīt pieaugušo izglītības līmeni un algas palīdz ierobežot bērnu darba izplatību un intensitāti un palielina iespēju, ka bērni paliks skolā;

| Y. | tā kā pilsētu un lauku dihotomija ietekmē bērna izglītošanas un darba lēmumus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā pilsētu un lauku dihotomija ietekmē bērna izglītošanas un darba lēmumus;

| Z. | tā kā ikvienam bērnam ir tiesības tikt reģistrētam pēc piedzimšanas; tā kā dzimšanas apliecības neesamība veicina bērnu izmantošanu un vardarbību pret bērniem darba “slēptajos sektoros”, piemēram, mājas darbos un lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ikvienam bērnam ir tiesības tikt reģistrētam pēc piedzimšanas; tā kā dzimšanas apliecības neesamība veicina bērnu izmantošanu un vardarbību pret bērniem darba “slēptajos sektoros”, piemēram, mājas darbos un lauksaimniecībā;

| AA. | tā kā uzņēmumiem, kas nedarbojas saskaņā ar starptautiskiem juridiskiem instrumentiem un starptautiskiem un vietējiem tiesību aktiem par bērnu darbu, var būt negodīgas konkurences priekšrocība; |
| --- | --- |

AA.

tā kā uzņēmumiem, kas nedarbojas saskaņā ar starptautiskiem juridiskiem instrumentiem un starptautiskiem un vietējiem tiesību aktiem par bērnu darbu, var būt negodīgas konkurences priekšrocība;

| AB. | tā kā lauksaimniecības sektors jaunattīstības valstīs piedāvā būtiskas bērnu izmantošanas iespējas un saskaņā ar 2002. gada Cilvēktiesību uzrauga ziņojumu aptuveni 70 % jeb 170 miljoni bērnu ir iesaistīti šajā nozarē, kur viņi ir spiesti strādāt 12 stundas dienā, 365 dienas gadā, bieži vien pakļauti toksisku pesticīdu iedarbībai un pārmērīgām temperatūrām līdz pat to 100 °C un ir spiesti darboties ar smagām kravām un rūpnieciskiem griezējinstrumentiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā lauksaimniecības sektors jaunattīstības valstīs piedāvā būtiskas bērnu izmantošanas iespējas un saskaņā ar 2002. gada Cilvēktiesību uzrauga ziņojumu aptuveni 70 % jeb 170 miljoni bērnu ir iesaistīti šajā nozarē, kur viņi ir spiesti strādāt 12 stundas dienā, 365 dienas gadā, bieži vien pakļauti toksisku pesticīdu iedarbībai un pārmērīgām temperatūrām līdz pat to 100 °C un ir spiesti darboties ar smagām kravām un rūpnieciskiem griezējinstrumentiem;

| AC. | tā kā pirotehnikas izgatavošana, atkritumu pārstrāde, akmeņu laušana un kalnrūpniecība ir sliktākie bērnu nodarbinātības veidi un tā kā visbriesmīgākais izmantošanas veids ir bērnu kareivju iesaistīšana karadarbībā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā pirotehnikas izgatavošana, atkritumu pārstrāde, akmeņu laušana un kalnrūpniecība ir sliktākie bērnu nodarbinātības veidi un tā kā visbriesmīgākais izmantošanas veids ir bērnu kareivju iesaistīšana karadarbībā;

| AD. | tā kā tiem, kas pērk preces no jaunattīstības valstīm, ir būtiska nozīme, lai atklātu un atteiktos iegādāties preces, kuru ražošanā pilnīgi vai daļēji izmantots bērnu darbs, un tādējādi radītu tiešu un efektīvu ekonomisko spiedienu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā tiem, kas pērk preces no jaunattīstības valstīm, ir būtiska nozīme, lai atklātu un atteiktos iegādāties preces, kuru ražošanā pilnīgi vai daļēji izmantots bērnu darbs, un tādējādi radītu tiešu un efektīvu ekonomisko spiedienu;

| AE. | tā kā bērnu pamattiesības tiek nopietni apdraudētas, nepārtraukti izmantojot viņus reklāmās plašsaziņas līdzekļos (piemēram, radio, televīzijā un laikrakstos); |
| --- | --- |

AE.

tā kā bērnu pamattiesības tiek nopietni apdraudētas, nepārtraukti izmantojot viņus reklāmās plašsaziņas līdzekļos (piemēram, radio, televīzijā un laikrakstos);

Vispārēji

| 1. | Atzinīgi novērtē lielo ĀKK un ES valstu skaitu, kas ir ratificējušas SDO konvenciju Nr. 138 un Nr. 182 (sk. 1. pielikumu); aicina dalībvalstis nodrošināt konvenciju īstenošanu un mudina tās valstis, kas vēl nav ratificējušas šīs konvencijas, steidzami izdarīt to; |
| --- | --- |

1.

Atzinīgi novērtē lielo ĀKK un ES valstu skaitu, kas ir ratificējušas SDO konvenciju Nr. 138 un Nr. 182 (sk. 1. pielikumu); aicina dalībvalstis nodrošināt konvenciju īstenošanu un mudina tās valstis, kas vēl nav ratificējušas šīs konvencijas, steidzami izdarīt to;

| 2. | Atzīst, ka bērniem, kas tiek nodarbināti visbīstamākajās nozarēs, ir jāpiešķir prioritāte; |
| --- | --- |

2.

Atzīst, ka bērniem, kas tiek nodarbināti visbīstamākajās nozarēs, ir jāpiešķir prioritāte;

| 3. | Pieprasa pēc iespējas stingrākus noteikumus, lai pret ikvienu, kura iesaiste bērnu kareivju vervēšanā vai izmantošanā ir pierādīta, tiktu ierosināta lieta Starptautiskajā krimināltiesā; |
| --- | --- |

3.

Pieprasa pēc iespējas stingrākus noteikumus, lai pret ikvienu, kura iesaiste bērnu kareivju vervēšanā vai izmantošanā ir pierādīta, tiktu ierosināta lieta Starptautiskajā krimināltiesā;

| 4. | Konvencijas Nr. 182 kontekstā uzsver nepieciešamību steidzami rīkoties, lai izskaustu sliktākos bērnu darba veidus, piemēram, bērnu darbu verdziskos un piespiedu apstākļos un bīstamā un kaitīgā narkotiku ražošanas un tirdzniecības darbā un mazo ieroču kontrabandā un tirdzniecībā, ļoti mazu bērnu izmantošanu un bērnu komerciālu izmantošanu seksuāliem nolūkiem; |
| --- | --- |

4.

Konvencijas Nr. 182 kontekstā uzsver nepieciešamību steidzami rīkoties, lai izskaustu sliktākos bērnu darba veidus, piemēram, bērnu darbu verdziskos un piespiedu apstākļos un bīstamā un kaitīgā narkotiku ražošanas un tirdzniecības darbā un mazo ieroču kontrabandā un tirdzniecībā, ļoti mazu bērnu izmantošanu un bērnu komerciālu izmantošanu seksuāliem nolūkiem;

| 5. | Aicina visas SDO konvencijas Nr. 182 ES parakstītājas valstis katru gadu publicēt atbilstības apliecinājumu 8. pantam, kurā dalībvalstis tiek aicinātas palīdzēt cita citai ieviest konvencijas noteikumus, izmantojot uzlabotu starptautisko sadarbību un/vai atbalstu; |
| --- | --- |

5.

Aicina visas SDO konvencijas Nr. 182 ES parakstītājas valstis katru gadu publicēt atbilstības apliecinājumu 8. pantam, kurā dalībvalstis tiek aicinātas palīdzēt cita citai ieviest konvencijas noteikumus, izmantojot uzlabotu starptautisko sadarbību un/vai atbalstu;

| 6. | Aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis izstrādāt integrētu stratēģiju ĀKK un ES partnerattiecību ietvaros, īpašu uzmanību pievēršot bērnu darba apkarošanai, pamatojoties uz rūpīgu faktu novērtējumu un darbojoties bērnu labākajās interesēs; šajā ziņā uzsver nepieciešamību pilnvērtīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību un arodbiedrības politikas definēšanā un bērnu darba apkarošanas pasākumu īstenošanā un uzraudzībā; |
| --- | --- |

6.

Aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis izstrādāt integrētu stratēģiju ĀKK un ES partnerattiecību ietvaros, īpašu uzmanību pievēršot bērnu darba apkarošanai, pamatojoties uz rūpīgu faktu novērtējumu un darbojoties bērnu labākajās interesēs; šajā ziņā uzsver nepieciešamību pilnvērtīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību un arodbiedrības politikas definēšanā un bērnu darba apkarošanas pasākumu īstenošanā un uzraudzībā;

| 7. | Uzsver, ka bērnu darbu var apkarot, ja tiek pieņemti pareizi politiskie lēmumi un programmas, jo īpaši veselības, izglītības, nodarbinātības un sociālās aizsardzības jomā, lai palielinātu informētību, atbalstu sociālai mobilizācijai, uzlabotu datubāzu resursus un analīzi, darba likumdošanu un tās izpildi, nodrošinātu atbilstošu darbu, kvalitatīvu bezmaksas obligāto izglītību, profesionālo apmācību un veiktu tiešus pasākumus bērnu pārvietošanai, rehabilitēšanai un reintegrēšanai; |
| --- | --- |

7.

Uzsver, ka bērnu darbu var apkarot, ja tiek pieņemti pareizi politiskie lēmumi un programmas, jo īpaši veselības, izglītības, nodarbinātības un sociālās aizsardzības jomā, lai palielinātu informētību, atbalstu sociālai mobilizācijai, uzlabotu datubāzu resursus un analīzi, darba likumdošanu un tās izpildi, nodrošinātu atbilstošu darbu, kvalitatīvu bezmaksas obligāto izglītību, profesionālo apmācību un veiktu tiešus pasākumus bērnu pārvietošanai, rehabilitēšanai un reintegrēšanai;

| 8. | Aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju, iekļaut bērnu darba problēmjautājumus ikvienā attīstības sadarbības programmā un TAM sasniegšanas procesā līdz 2015. gadam, inter alia pievēršo uzmanību nepietiekamas bērnu aizsardzības iemesliem un bērnu tiesību pārkāpumiem; uzsver, ka šādās politikās jāietver arī to bērnu rehabilitācija un sociālās integrācijas jautājumi, kuri pārvietoti no bērnu darba; |
| --- | --- |

8.

Aicina starptautisko sabiedrību, jo īpaši ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju, iekļaut bērnu darba problēmjautājumus ikvienā attīstības sadarbības programmā un TAM sasniegšanas procesā līdz 2015. gadam, inter alia pievēršo uzmanību nepietiekamas bērnu aizsardzības iemesliem un bērnu tiesību pārkāpumiem; uzsver, ka šādās politikās jāietver arī to bērnu rehabilitācija un sociālās integrācijas jautājumi, kuri pārvietoti no bērnu darba;

| 9. | Atzīst, ka bērnu darbu lielā mērā izraisa nabadzība un ilgtermiņa risinājums ir meklējams ilgtspējīgā ekonomiskajā izaugsmē un labā pārvaldībā, kas ļauj panākt sociālo progresu, jo īpaši samazināt nabadzību un nodrošināt visaptverošu pamatizglītību; |
| --- | --- |

9.

Atzīst, ka bērnu darbu lielā mērā izraisa nabadzība un ilgtermiņa risinājums ir meklējams ilgtspējīgā ekonomiskajā izaugsmē un labā pārvaldībā, kas ļauj panākt sociālo progresu, jo īpaši samazināt nabadzību un nodrošināt visaptverošu pamatizglītību;

| 10. | Uzsver nepieciešamību iekļaut bērnu darba izskaušanas jautājumu cīņā pret HIV/AIDS un konfliktu risināšanas stratēģijās; |
| --- | --- |

10.

Uzsver nepieciešamību iekļaut bērnu darba izskaušanas jautājumu cīņā pret HIV/AIDS un konfliktu risināšanas stratēģijās;

| 11. | Uzsver, ka bērniem, kas dzīvo bez vecāku atbalsta, piemēram, bāreņiem, bērniem, kas dzīvo uz ielas, valsts iekšienē pārvietotiem bērniem, bēgļiem, bērniem, kurus skārusi nelegālā tirdzniecība un seksuāla un ekonomiska izmantošana, ir nepieciešama īpaša aprūpe un ir jāveic mērķa pasākumi, lai palīdzētu šādiem bērniem un iestādēm, organizācijām un dienestiem, kas viņus atbalsta; |
| --- | --- |

11.

Uzsver, ka bērniem, kas dzīvo bez vecāku atbalsta, piemēram, bāreņiem, bērniem, kas dzīvo uz ielas, valsts iekšienē pārvietotiem bērniem, bēgļiem, bērniem, kurus skārusi nelegālā tirdzniecība un seksuāla un ekonomiska izmantošana, ir nepieciešama īpaša aprūpe un ir jāveic mērķa pasākumi, lai palīdzētu šādiem bērniem un iestādēm, organizācijām un dienestiem, kas viņus atbalsta;

| 12. | Norāda, ka, lai gan daudzas valdības ir pieņēmušas politiku un veikušas pasākumus bērnu nodarbinātības mazināšanai, šo bērnu ģimenes apstākļi pasliktināsies, ja ģimenes netiks nenodrošinātas ar alternatīviem sevis uzturēšanas līdzekļiem; |
| --- | --- |

12.

Norāda, ka, lai gan daudzas valdības ir pieņēmušas politiku un veikušas pasākumus bērnu nodarbinātības mazināšanai, šo bērnu ģimenes apstākļi pasliktināsies, ja ģimenes netiks nenodrošinātas ar alternatīviem sevis uzturēšanas līdzekļiem;

| 13. | Uzsver, ka, izskatot jebkuru politiku attiecībā uz bērnu darba izskaušanu, vienmēr ir jāņem vērā, ka ikvienam ir nepieciešams piemērots darbs saskaņā ar starptautiskajiem darba pamatstandartiem; uzskata, ka neviena kampaņa, kas vērsta pret bērnu darbu, nevar gūt panākumus, ja vien netiek veiktas plašākas reformas tirdzniecības jomā gan ES, gan ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

13.

Uzsver, ka, izskatot jebkuru politiku attiecībā uz bērnu darba izskaušanu, vienmēr ir jāņem vērā, ka ikvienam ir nepieciešams piemērots darbs saskaņā ar starptautiskajiem darba pamatstandartiem; uzskata, ka neviena kampaņa, kas vērsta pret bērnu darbu, nevar gūt panākumus, ja vien netiek veiktas plašākas reformas tirdzniecības jomā gan ES, gan ĀKK valstīs;

| 14. | Aicina valdības un pilsoniskās sabiedrības iesaistītās puses ES un ĀKK valstīs sadarboties, veidojot valsts Bērnu darba īpašo uzdevumu grupu, kas inter alia nodrošinās un izplatīs informāciju par tiesībām un labāko praksi un palīdzēs koordinēt vietējo, nacionālo un starptautisko iesaistīto pušu, NVO un arodbiedrību politiku; |
| --- | --- |

14.

Aicina valdības un pilsoniskās sabiedrības iesaistītās puses ES un ĀKK valstīs sadarboties, veidojot valsts Bērnu darba īpašo uzdevumu grupu, kas inter alia nodrošinās un izplatīs informāciju par tiesībām un labāko praksi un palīdzēs koordinēt vietējo, nacionālo un starptautisko iesaistīto pušu, NVO un arodbiedrību politiku;

| 15. | Aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis iekļaut bērnu darba problēmjautājumus esošajās un topošajās attīstības iniciatīvās lauksaimniecības jomā; |
| --- | --- |

15.

Aicina ES dalībvalstis un ĀKK valstis iekļaut bērnu darba problēmjautājumus esošajās un topošajās attīstības iniciatīvās lauksaimniecības jomā;

| 16. | Mudina ĀKK valstu valdības pastiprināt centienus vispāratzīt oficiālo dzimšanas reģistrāciju un aicina Eiropas Komisiju veicināt un atbalstīt šādus centienus, iekļaujot vispārēju oficiālo dzimšanas reģistrāciju attīstības sadarbības politikā; |
| --- | --- |

16.

Mudina ĀKK valstu valdības pastiprināt centienus vispāratzīt oficiālo dzimšanas reģistrāciju un aicina Eiropas Komisiju veicināt un atbalstīt šādus centienus, iekļaujot vispārēju oficiālo dzimšanas reģistrāciju attīstības sadarbības politikā;

| 17. | Mudina ES pieņemt direktīvu, kas ieviestu īpašu aprūpi bērniem, kuriem ir nelegāls statuss un kuri kļuvuši par upuri nelikumīgai tirdzniecībai un izmantošanai ES teritorijā; |
| --- | --- |

17.

Mudina ES pieņemt direktīvu, kas ieviestu īpašu aprūpi bērniem, kuriem ir nelegāls statuss un kuri kļuvuši par upuri nelikumīgai tirdzniecībai un izmantošanai ES teritorijā;

Izglītība un bērnu darba izskaušana

| 18. | Uzskata, ka ikvienu bērnu, kas nav iesaistīts pilna laika izglītības procesā, apdraud izmantošanas risks; uzskata ka “bērna” definīcijai šajā kontekstā jāaptver bērni, kas ir obligātās pilna laika izglītības vecumā attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

18.

Uzskata, ka ikvienu bērnu, kas nav iesaistīts pilna laika izglītības procesā, apdraud izmantošanas risks; uzskata ka “bērna” definīcijai šajā kontekstā jāaptver bērni, kas ir obligātās pilna laika izglītības vecumā attiecīgajā valstī;

| 19. | Uzsver, ka, lai gan darba pieredzei vai būt liela nozīme bērna izglītībā, tā nekādā gadījumā nedrīkst būt ekspluatējoša un nedrīkst traucēt bērnam iegūt pilna laika izglītību un vienmēr ir jānodrošina pietiekami daudz laika rotaļām un bērnības izbaudīšanai; paziņo, ka tas attiecas gan uz apmaksāto darbu, gan uz darbu ģimenē, piemēram, bērnu aprūpi vai darbu ģimenes saimniecībā; norāda, ka, tā kā ienākumi, kas tiek gūti no bērna darba, var veidot būtisku ienākumu daļu ģimenē ar ļoti zemiem ienākumiem, ir jābūt ļoti uzmanīgiem, lai nekritizētu vecākus, ka viņi nepietiekami aizsargā savu bērnu pret ekspluatāciju; |
| --- | --- |

19.

Uzsver, ka, lai gan darba pieredzei vai būt liela nozīme bērna izglītībā, tā nekādā gadījumā nedrīkst būt ekspluatējoša un nedrīkst traucēt bērnam iegūt pilna laika izglītību un vienmēr ir jānodrošina pietiekami daudz laika rotaļām un bērnības izbaudīšanai; paziņo, ka tas attiecas gan uz apmaksāto darbu, gan uz darbu ģimenē, piemēram, bērnu aprūpi vai darbu ģimenes saimniecībā; norāda, ka, tā kā ienākumi, kas tiek gūti no bērna darba, var veidot būtisku ienākumu daļu ģimenē ar ļoti zemiem ienākumiem, ir jābūt ļoti uzmanīgiem, lai nekritizētu vecākus, ka viņi nepietiekami aizsargā savu bērnu pret ekspluatāciju;

| 20. | Mudina ES un ĀKK valstis nodrošināt, ka pasākumi, kas tiek veikti, lai sasniegtu TAM 2 — vispārējā pamatizglītība —, ir ilgtspējīgi un vērsti uz kvalitāti; tāpēc aicina ES piesaistīt finansējumu izglītībai, lai klasē tiktu saglabāts pārvaldāms skolēnu skaits un skolotājiem tiktu nodrošinātas atbilstošas mācības; mudina gan ES, gan ĀKK rast finansējumu studentiem domātiem materiāliem un maltītēm, lai panāktu, ka izglītība nekļūst pārāk dārga, kas tādējādi varētu liegt bērniem iespēju turpināt mācības; |
| --- | --- |

20.

Mudina ES un ĀKK valstis nodrošināt, ka pasākumi, kas tiek veikti, lai sasniegtu TAM 2 — vispārējā pamatizglītība —, ir ilgtspējīgi un vērsti uz kvalitāti; tāpēc aicina ES piesaistīt finansējumu izglītībai, lai klasē tiktu saglabāts pārvaldāms skolēnu skaits un skolotājiem tiktu nodrošinātas atbilstošas mācības; mudina gan ES, gan ĀKK rast finansējumu studentiem domātiem materiāliem un maltītēm, lai panāktu, ka izglītība nekļūst pārāk dārga, kas tādējādi varētu liegt bērniem iespēju turpināt mācības;

| 21. | Aicina Eiropas Komisiju novirzīt finansējumu izglītībai, steidzami pievēršot uzmanību bērniem, kas pakļauti vislielākajam izmantošanas riskam, proti, meitenēm, bērniem, kas atrodas konfliktu skartās teritorijās, bērniem no sociāli atstumtām vai neaizsargātām grupām sabiedrībā un bērniem lauku apvidos; |
| --- | --- |

21.

Aicina Eiropas Komisiju novirzīt finansējumu izglītībai, steidzami pievēršot uzmanību bērniem, kas pakļauti vislielākajam izmantošanas riskam, proti, meitenēm, bērniem, kas atrodas konfliktu skartās teritorijās, bērniem no sociāli atstumtām vai neaizsargātām grupām sabiedrībā un bērniem lauku apvidos;

| 22. | Aicina valdības uzlabot tiesisko struktūru attiecībā uz bērnu darbu un iekļaut bērnu darba problēmjautājumus izglītības politikā un plānos, ņemot vērā pilsētas un lauku dihotomiju; |
| --- | --- |

22.

Aicina valdības uzlabot tiesisko struktūru attiecībā uz bērnu darbu un iekļaut bērnu darba problēmjautājumus izglītības politikā un plānos, ņemot vērā pilsētas un lauku dihotomiju;

| 23. | Aicina ĀKK valstis palielināt izglītības izdevumus, jo īpaši attiecībā uz vispārējo pamatizglītību un pieaugušo izglītošanu; |
| --- | --- |

23.

Aicina ĀKK valstis palielināt izglītības izdevumus, jo īpaši attiecībā uz vispārējo pamatizglītību un pieaugušo izglītošanu;

| 24. | Uzsver, ka ir svarīgi stiprināt zināšanas un sadarbības tīklus attiecībā uz bērnu darbu un izglītību, piemēram, nodrošinot izpēti un uzraudzību, vācot datus un veicot efektīvu un atbilstošu analīzi, kas pamatojas uz atgriezenisko saiti, kura gūta pētījumos un pilotprojektos, lai uzlabotu izpratni par galvenajiem bērna darba problēmjautājumiem un reģionālajām un valstu īpatnībām attiecībā uz bērniem un izglītību; |
| --- | --- |

24.

Uzsver, ka ir svarīgi stiprināt zināšanas un sadarbības tīklus attiecībā uz bērnu darbu un izglītību, piemēram, nodrošinot izpēti un uzraudzību, vācot datus un veicot efektīvu un atbilstošu analīzi, kas pamatojas uz atgriezenisko saiti, kura gūta pētījumos un pilotprojektos, lai uzlabotu izpratni par galvenajiem bērna darba problēmjautājumiem un reģionālajām un valstu īpatnībām attiecībā uz bērniem un izglītību;

| 25. | Iedrošina pastiprināti veicināt un popularizēt labo praksi, kuras uzmanības centrā ir reālās politiskās un ekonomiskās izmaiņas un kuras pamatā ir atjaunināta informācija par bērnu darba situāciju; |
| --- | --- |

25.

Iedrošina pastiprināti veicināt un popularizēt labo praksi, kuras uzmanības centrā ir reālās politiskās un ekonomiskās izmaiņas un kuras pamatā ir atjaunināta informācija par bērnu darba situāciju;

| 26. | Aicina valdības un citus likumīgi reģistrētus darba devējus īstenot izglītības pasākumus, kuru mērķauditorija ir strādājošie bērni un viņu ģimene, lai mazinātu sekas, ko rada šo bērnu iesaistīšana darba aktivitātēs; |
| --- | --- |

26.

Aicina valdības un citus likumīgi reģistrētus darba devējus īstenot izglītības pasākumus, kuru mērķauditorija ir strādājošie bērni un viņu ģimene, lai mazinātu sekas, ko rada šo bērnu iesaistīšana darba aktivitātēs;

| 27. | Aicina veidot pārejas klases bērniem, kas novēloti iegūst izglītību, un bērnim, kuri pievēršas izglītībai pēc darba, konflikta vai pārvietošanas; |
| --- | --- |

27.

Aicina veidot pārejas klases bērniem, kas novēloti iegūst izglītību, un bērnim, kuri pievēršas izglītībai pēc darba, konflikta vai pārvietošanas;

| 28. | Pauž bažas par pretrunām, kas novērojamas starptautiskajos juridiskajos instrumentos, jo īpaši TAM 2 un SDO konvencijā Nr. 138, jo konvencijā minimālais vecums darba attiecību uzsākšanai ir noteikti 15 gadi vai — izņēmuma gadījumos — 14 gadi un prasīta tikai vispārējā pamatizglītība; uzskata, ka tādējādi 11–15 gadus veci bērni tiek pakļauti pastiprinātam izmantošanas riskam, un aicina novērst šo pretrunu; |
| --- | --- |

28.

Pauž bažas par pretrunām, kas novērojamas starptautiskajos juridiskajos instrumentos, jo īpaši TAM 2 un SDO konvencijā Nr. 138, jo konvencijā minimālais vecums darba attiecību uzsākšanai ir noteikti 15 gadi vai — izņēmuma gadījumos — 14 gadi un prasīta tikai vispārējā pamatizglītība; uzskata, ka tādējādi 11–15 gadus veci bērni tiek pakļauti pastiprinātam izmantošanas riskam, un aicina novērst šo pretrunu;

Korporatīvā sektora pienākumi bērnu darba izskaušanā

| 29. | Izsaka atzinību par lielo uzņēmumu pieaugošo tendenci izstrādāt sociālus uzvedības kodeksus un labprātīgi iesaistīties ētiskās tirdzniecības iniciatīvās; tomēr uzskata, ka šādi brīvprātīgi kodeksi nevar aizstāt valsts varas iestāžu uzraudzību un pārskatāmu atbilstību darba pamatstandartiem; |
| --- | --- |

29.

Izsaka atzinību par lielo uzņēmumu pieaugošo tendenci izstrādāt sociālus uzvedības kodeksus un labprātīgi iesaistīties ētiskās tirdzniecības iniciatīvās; tomēr uzskata, ka šādi brīvprātīgi kodeksi nevar aizstāt valsts varas iestāžu uzraudzību un pārskatāmu atbilstību darba pamatstandartiem;

| 30. | Iedrošina izstrādāt darba vietās uzvedības kodeksus, kā arī tiesību aktus par minimālo algu un ģimenes ekonomisko drošību; |
| --- | --- |

30.

Iedrošina izstrādāt darba vietās uzvedības kodeksus, kā arī tiesību aktus par minimālo algu un ģimenes ekonomisko drošību;

| 31. | Aicina Eiropas Komisiju paturēt un stiprināt korporatīvā sektora pienākumus attiecībā uz bērnu darba izskaušanu; aicina Eiropas Komisiju noteikt korporatīvajam sektoram, kas darbojas ES, pienākumu dokumentēt, ziņot un uzņemties atbildību par nodarbinātības praksi visos piegādes ķēdes līmeņos; tāpēc lūdz Komisiju izveidot bērnu darba uzticības tālruni, lai dotu iespēju iesniegt informāciju par bērnu darbu tiešās darbībās vai ES esošu uzņēmumu piegādes ķēdē; uzskata, ka šīs piegādes ķēdes atbilstība ir jānodrošina, izmantojot regulāras un rūpīgas pārbaudes visos līmeņos un tā jāpārbauda, veicot neatkarīgu auditu; uzskata, ka, ja uzņēmuma piegādes ķēdē tiek atklāts bērnu darbs, Eiropas Komisijai jānosaka tam pienākums izstrādāt un publicēt programmu, kuras īstenošanas termiņš nav ilgāks par trim gadiem un kura paredzēta tūlītējai bērnu darba izskaušanai piegādes ķēdē; uzskata, ka ir jāizstrādā un jāīsteno sodu programma, ja bērnu darba izmantošana tiek turpināta; |
| --- | --- |

31.

Aicina Eiropas Komisiju paturēt un stiprināt korporatīvā sektora pienākumus attiecībā uz bērnu darba izskaušanu; aicina Eiropas Komisiju noteikt korporatīvajam sektoram, kas darbojas ES, pienākumu dokumentēt, ziņot un uzņemties atbildību par nodarbinātības praksi visos piegādes ķēdes līmeņos; tāpēc lūdz Komisiju izveidot bērnu darba uzticības tālruni, lai dotu iespēju iesniegt informāciju par bērnu darbu tiešās darbībās vai ES esošu uzņēmumu piegādes ķēdē; uzskata, ka šīs piegādes ķēdes atbilstība ir jānodrošina, izmantojot regulāras un rūpīgas pārbaudes visos līmeņos un tā jāpārbauda, veicot neatkarīgu auditu; uzskata, ka, ja uzņēmuma piegādes ķēdē tiek atklāts bērnu darbs, Eiropas Komisijai jānosaka tam pienākums izstrādāt un publicēt programmu, kuras īstenošanas termiņš nav ilgāks par trim gadiem un kura paredzēta tūlītējai bērnu darba izskaušanai piegādes ķēdē; uzskata, ka ir jāizstrādā un jāīsteno sodu programma, ja bērnu darba izmantošana tiek turpināta;

| 32. | Mudina Eiropas Komisiju un ĀKK valdības nodrošināt, ka jebkuram uzņēmumam, kurā tiek atklāta bērnu darba izmantošana, ir pienākums nodrošināt, ka bērni, kas strādā šajā uzņēmumā, tiek attiecīgi integrēti izglītības sistēmā; |
| --- | --- |

32.

Mudina Eiropas Komisiju un ĀKK valdības nodrošināt, ka jebkuram uzņēmumam, kurā tiek atklāta bērnu darba izmantošana, ir pienākums nodrošināt, ka bērni, kas strādā šajā uzņēmumā, tiek attiecīgi integrēti izglītības sistēmā;

| 33. | Uzsver, ka VPS un VPS+ statuss ir nosakāms tām ĀKK valstīm, kas gūst labumu no VPS un VPS+ programmām, ne tikai ratificējot, bet arī demonstrējot atbilstību SDO konvencijām par bērnu darbu un ANO Konvencijai par bērnu tiesībām; tāpēc aicina Eiropas Komisiju ieviest struktūru, kas regulāri un bieži pārrauga šo konvenciju noteikumu izpildi un ziņo par to; nosaka, ka ir attiecīgi jārīkojas, ja tiek atrasti pierādījumi par nopietniem un regulāriem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

33.

Uzsver, ka VPS un VPS+ statuss ir nosakāms tām ĀKK valstīm, kas gūst labumu no VPS un VPS+ programmām, ne tikai ratificējot, bet arī demonstrējot atbilstību SDO konvencijām par bērnu darbu un ANO Konvencijai par bērnu tiesībām; tāpēc aicina Eiropas Komisiju ieviest struktūru, kas regulāri un bieži pārrauga šo konvenciju noteikumu izpildi un ziņo par to; nosaka, ka ir attiecīgi jārīkojas, ja tiek atrasti pierādījumi par nopietniem un regulāriem pārkāpumiem;

| 34. | Uzskata, ka publisko iepirkumu līgumos jāiekļauj panti, kas noteiktu minētajiem uzņēmumiem pienākumu demonstrēt piegādes ķēdes atbilstību starptautiskajiem bērnu darba standartiem, ka šādus līgumus nedrīkst piešķirt, ja šādu pierādījumu nav, un ir jānodrošina atbilstoša iespēja NVO un citām pusēm (valsts sektorā) sniegt pierādījumus par pretējo; stingri uzsver, ka šādi panti nekādā gadījumā nav uzskatāmi par beztarifa tirdzniecības šķēršļiem; |
| --- | --- |

34.

Uzskata, ka publisko iepirkumu līgumos jāiekļauj panti, kas noteiktu minētajiem uzņēmumiem pienākumu demonstrēt piegādes ķēdes atbilstību starptautiskajiem bērnu darba standartiem, ka šādus līgumus nedrīkst piešķirt, ja šādu pierādījumu nav, un ir jānodrošina atbilstoša iespēja NVO un citām pusēm (valsts sektorā) sniegt pierādījumus par pretējo; stingri uzsver, ka šādi panti nekādā gadījumā nav uzskatāmi par beztarifa tirdzniecības šķēršļiem;

| 35. | Aicina ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju piesaistīt atbalstu uzņēmumiem, izmantojot tirdzniecības misijas, eksporta subsīdijas, dotācijas un aizdevumus, lai demonstrētu atbilstību starptautiskajām konvencijām par bērnu darbu; |
| --- | --- |

35.

Aicina ES dalībvalstis un Eiropas Komisiju piesaistīt atbalstu uzņēmumiem, izmantojot tirdzniecības misijas, eksporta subsīdijas, dotācijas un aizdevumus, lai demonstrētu atbilstību starptautiskajām konvencijām par bērnu darbu;

| 36. | Uzsver, ka pasaules tirdzniecības globalizācijai un liberalizācijai ir jānotiek, ievērojot pamattiesības, tostarp aizliedzot bērnu darbu; |
| --- | --- |

36.

Uzsver, ka pasaules tirdzniecības globalizācijai un liberalizācijai ir jānotiek, ievērojot pamattiesības, tostarp aizliedzot bērnu darbu;

| 37. | Aicina starptautisko sabiedrību (kas ietver Pasaules Tirdzniecības organizāciju) ieviest “bērnu kvalitātes zīmi”, kur tiktu skaidri norādīts, ka produkts ir “audzēts/ražots, neizmantojot bērnu darbu”, un ko izmantotu īpaši attiecībā uz tām valstīm, par kurām ir zināms, ka tur dominē bērnu darbs; |
| --- | --- |

37.

Aicina starptautisko sabiedrību (kas ietver Pasaules Tirdzniecības organizāciju) ieviest “bērnu kvalitātes zīmi”, kur tiktu skaidri norādīts, ka produkts ir “audzēts/ražots, neizmantojot bērnu darbu”, un ko izmantotu īpaši attiecībā uz tām valstīm, par kurām ir zināms, ka tur dominē bērnu darbs;

| 38. | Uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna valstu Karību jūras baseina forumam, Klusā okeāna salu forumam, ES dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fondam un SDO. |
| --- | --- |

38.

Uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Āfrikas Savienībai, Āfrikas, Karību jūras baseina un Klusā okeāna valstu Karību jūras baseina forumam, Klusā okeāna salu forumam, ES dalībvalstīm, Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fondam un SDO.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2008. gada 28. novembrī Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā).

(2)  http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/k2crc.htm

(3)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c138.htm

(4)  http://www.ilocarib.org.tt/childlabour/c182.htm

(5)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(6)  http://unesdoc.unesco.org/images/0012/001211/121147e.pdf

(7)  COM(2008)55 galīgā redakcija.

(8)  http://unesdoc.unesco.org/images/0015/001547/154743e.pdf

(9)  OV C 26, 29.1.2004., 17. lpp.

(10)  P6_TA (2005)0272.

(11)  17 P6_TA(2007)0062.

REZOLŪCIJA (1)

par situāciju Mauritānijā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) dibināšanas akta, 2000. gada jūlija Lomē deklarācijas un Protokola par Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes (MDP) izveidi noteikumus par pretkonstitucionālām valdības pārmaiņām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) dibināšanas akta, 2000. gada jūlija Lomē deklarācijas un Protokola par Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes (MDP) izveidi noteikumus par pretkonstitucionālām valdības pārmaiņām,

| — | ņemot vērā MDP lēmumus, kas pieņemti 144. un 151. sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā MDP lēmumus, kas pieņemti 144. un 151. sanāksmē,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2008. gada 20. augusta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2008. gada 20. augusta paziņojumu,

| — | ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS), Eiropas Savienības (ES) un Starptautiskās Frankofonijas organizācijas (SFO) paziņojumus un rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rietumāfrikas valstu ekonomikas savienības (ECOWAS), Eiropas Savienības (ES) un Starptautiskās Frankofonijas organizācijas (SFO) paziņojumus un rezolūcijas,

| — | ņemot vērā konsultācijas, kas uzsāktas saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā konsultācijas, kas uzsāktas saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu,

| — | ņemot vērā oficiālo paziņojumu konsultatīvajā sanāksmē par situāciju Mauritānijā, ko apmeklēja Arābu valstu līgas, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Islāma konferences organizācijas (IKO), SFO, ES un ĀS pārstāvji 2008. gada 21. novembrī Adisabebā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā oficiālo paziņojumu konsultatīvajā sanāksmē par situāciju Mauritānijā, ko apmeklēja Arābu valstu līgas, Apvienoto Nāciju Organizācijas, Islāma konferences organizācijas (IKO), SFO, ES un ĀS pārstāvji 2008. gada 21. novembrī Adisabebā,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko iesniedza ĀKK Sūtņu komiteja par apstākļu noskaidrošanas misiju Mauritānijas Islāma Republikā, kas noritēja 2008. gada 7.–11. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko iesniedza ĀKK Sūtņu komiteja par apstākļu noskaidrošanas misiju Mauritānijas Islāma Republikā, kas noritēja 2008. gada 7.–11. oktobrī,

| — | ņemot vērā Mauritānijas Nacionālās asamblejas 2008. gada 14. septembra rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Mauritānijas Nacionālās asamblejas 2008. gada 14. septembra rezolūciju,

| A. | tā kā 2008. gada 6. augustā ģenerāļa Mohamed Ould Abdel Aziz vadītā hunta gāza Mauritānijas Islāma Republikas prezidentu Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2008. gada 6. augustā ģenerāļa Mohamed Ould Abdel Aziz vadītā hunta gāza Mauritānijas Islāma Republikas prezidentu Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi;

| B. | tā kā ekonomiskā un sociālā situācija valstī ir katastrofāla un tā kā demokrātijas panākumus var vislabāk nodrošināt, izmantojot attīstību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ekonomiskā un sociālā situācija valstī ir katastrofāla un tā kā demokrātijas panākumus var vislabāk nodrošināt, izmantojot attīstību;

| C. | tā kā prezidents Abdallahi tika ievēlēts demokrātiskās vēlēšanās 2007. gada aprīlī demokrātiska pārejas procesa noslēgumā, ko starptautiskā sabiedrība nodēvēja par paraugprocesu un ko ratificēja Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misija un Eiropas Parlamenta delegācija; |
| --- | --- |

C.

tā kā prezidents Abdallahi tika ievēlēts demokrātiskās vēlēšanās 2007. gada aprīlī demokrātiska pārejas procesa noslēgumā, ko starptautiskā sabiedrība nodēvēja par paraugprocesu un ko ratificēja Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misija un Eiropas Parlamenta delegācija;

| D. | ņemot vērā ES atbalstu demokrātiskai pārejai un 156 miljonus eiro vērto “atbalsta programmu” 2008.–2013. gadam atbilstoši desmitajam Eiropas Attīstības fondam, tādējādi papildinot jau sniegto atbalstu un kopš 1985. gada piešķirto palīdzību 335 miljonu eiro apmērā; |
| --- | --- |

D.

ņemot vērā ES atbalstu demokrātiskai pārejai un 156 miljonus eiro vērto “atbalsta programmu” 2008.–2013. gadam atbilstoši desmitajam Eiropas Attīstības fondam, tādējādi papildinot jau sniegto atbalstu un kopš 1985. gada piešķirto palīdzību 335 miljonu eiro apmērā;

| E. | tā kā Mauritānija ir dalībvalsts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā, kas citādi pazīstama ar nosaukumu Barselonas process, un piedalījas Vidusjūras reģiona valstu sammitā, kas notika Parīzē 2008. gada 13. jūlijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Mauritānija ir dalībvalsts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā, kas citādi pazīstama ar nosaukumu Barselonas process, un piedalījas Vidusjūras reģiona valstu sammitā, kas notika Parīzē 2008. gada 13. jūlijā;

| F. | tā kā prezidents Abdallahi un vairākas citas politiskās personības tika arestētas, lai gan valdības maiņa tika īstenota bez asins izliešanas, un tā kā prezidents Abdallahi aizvien ir nebrīvē; |
| --- | --- |

F.

tā kā prezidents Abdallahi un vairākas citas politiskās personības tika arestētas, lai gan valdības maiņa tika īstenota bez asins izliešanas, un tā kā prezidents Abdallahi aizvien ir nebrīvē;

| G. | tā kā hunta ir izveidojusi “Augstāko valsts padomi” un tā kā padomes priekšsēdētājs ģenerālis Mohamed Ould Abdel Aziz ir iecelts par valsts vadītāju ar “konstitucionālu rīkojumu”; |
| --- | --- |

G.

tā kā hunta ir izveidojusi “Augstāko valsts padomi” un tā kā padomes priekšsēdētājs ģenerālis Mohamed Ould Abdel Aziz ir iecelts par valsts vadītāju ar “konstitucionālu rīkojumu”;

| H. | tā kā “konstitucionālajam rīkojumam”, kurā hunta nosaka savas pilnvaras un kura dod tai pārvaldes tiesības, nav tiesiska pamatojuma; |
| --- | --- |

H.

tā kā “konstitucionālajam rīkojumam”, kurā hunta nosaka savas pilnvaras un kura dod tai pārvaldes tiesības, nav tiesiska pamatojuma;

| I. | tā kā “Augstākā valsts padome” ir iecēlusi premjerministru; |
| --- | --- |

I.

tā kā “Augstākā valsts padome” ir iecēlusi premjerministru;

| J. | tā kā Mauritānijas grūtības apvērsuma laikā bija galvenokārt politiskas un tāpēc tās varēja atrisināt mierīgi, izmantojot politiskus līdzekļus un dialogu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Mauritānijas grūtības apvērsuma laikā bija galvenokārt politiskas un tāpēc tās varēja atrisināt mierīgi, izmantojot politiskus līdzekļus un dialogu;

| K. | tā kā par spīti šīm grūtībām Mauritānija ir panākusi būtisku progresu ārkārtīgi jūtīgos iekšpolitikas jautājumos, piemēram, bēgļu atgriešanā, verdzības izskaušanā un plašsaziņas līdzekļu liberalizācijā, un tā kā tā bija laba zīme turpmākai stabilas demokrātijas attīstībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā par spīti šīm grūtībām Mauritānija ir panākusi būtisku progresu ārkārtīgi jūtīgos iekšpolitikas jautājumos, piemēram, bēgļu atgriešanā, verdzības izskaušanā un plašsaziņas līdzekļu liberalizācijā, un tā kā tā bija laba zīme turpmākai stabilas demokrātijas attīstībai;

| L. | tā kā ir nepieciešamas atklātas debates starp visiem politiskajiem spēkiem, lai noteiktu konstitucionālās kārtības atjaunošanas līdzekļus un mehānismus līdzsvara nodrošināšanai starp izpildvaru un likumdošanu, lai konstitūcijas ietvaros panāktu attiecīgu līdzsvaru starp prezidentu un parlamentu un nepieciešamo politisko stabilitāti bez bruņoto spēku iejaukšanās; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir nepieciešamas atklātas debates starp visiem politiskajiem spēkiem, lai noteiktu konstitucionālās kārtības atjaunošanas līdzekļus un mehānismus līdzsvara nodrošināšanai starp izpildvaru un likumdošanu, lai konstitūcijas ietvaros panāktu attiecīgu līdzsvaru starp prezidentu un parlamentu un nepieciešamo politisko stabilitāti bez bruņoto spēku iejaukšanās;

| M. | ņemot vērā dažādos risinājumus krīzes izbeigšanai un konstitucionālās kārtības atjaunošanai, kurus piedāvājuši politiskie spēki un “pilsoniskā sabiedrība”, jo īpaši demokrātiskās opozīcijas priekšlikumu un Nacionālās asamblejas ierosināto “pārejas ceļakarti”; |
| --- | --- |

M.

ņemot vērā dažādos risinājumus krīzes izbeigšanai un konstitucionālās kārtības atjaunošanai, kurus piedāvājuši politiskie spēki un “pilsoniskā sabiedrība”, jo īpaši demokrātiskās opozīcijas priekšlikumu un Nacionālās asamblejas ierosināto “pārejas ceļakarti”;

| N. | ņemot vērā drošības problēmas Sāhelas-Sahāras joslā, kas veicina terorismu, pārrobežu noziegumus un ieroču un narkotiku kontrabandu un destabilizē situāciju apakšreģiona valstīs; |
| --- | --- |

N.

ņemot vērā drošības problēmas Sāhelas-Sahāras joslā, kas veicina terorismu, pārrobežu noziegumus un ieroču un narkotiku kontrabandu un destabilizē situāciju apakšreģiona valstīs;

| O. | ņemot vērā Mauritānijas nozīmi šī posta apkarošanā; |
| --- | --- |

O.

ņemot vērā Mauritānijas nozīmi šī posta apkarošanā;

| P. | ņemot vērā starptautiskās sabiedrības, jo īpaši ĀKK grupas, ECOWAS, ĀS, ES, Arābijas valstu līgas un Apvienoto Nāciju Organizācijas pausto apvērsuma nosodījumu un ĀS un SFO lēmumu izslēgt Mauritāniju, līdz tiek atjaunota demokrātija; |
| --- | --- |

P.

ņemot vērā starptautiskās sabiedrības, jo īpaši ĀKK grupas, ECOWAS, ĀS, ES, Arābijas valstu līgas un Apvienoto Nāciju Organizācijas pausto apvērsuma nosodījumu un ĀS un SFO lēmumu izslēgt Mauritāniju, līdz tiek atjaunota demokrātija;

| Q. | tā kā 2008. gada 22. septembrī Āfrikas Savienība izteica huntai ultimātu atjaunot konstitucionālo kārtību un bez noteikumiem atjaunot Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi amatā līdz 2008. gada 6. oktobrim; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2008. gada 22. septembrī Āfrikas Savienība izteica huntai ultimātu atjaunot konstitucionālo kārtību un bez noteikumiem atjaunot Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi amatā līdz 2008. gada 6. oktobrim;

| R. | tā kā militārā hunta noraidīja šo ultimātu un tā kā otrdien, 2008. gada 7. oktobrī, ĀS Komisija aicināja ĀS dalībvalstis neatzīt pučistus Mauritānijā; |
| --- | --- |

R.

tā kā militārā hunta noraidīja šo ultimātu un tā kā otrdien, 2008. gada 7. oktobrī, ĀS Komisija aicināja ĀS dalībvalstis neatzīt pučistus Mauritānijā;

| S. | ņemot vērā konsultāciju procedūras atklāšanu starp Eiropas Savienību un Mauritāniju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, kas paredz tādas konsultācijas, kurās “puse uzskata, ka otra puse nav izpildījusi saistības, kas izriet no cilvēktiesību, demokrātisko principu un likuma varas ievērošanas”; |
| --- | --- |

S.

ņemot vērā konsultāciju procedūras atklāšanu starp Eiropas Savienību un Mauritāniju saskaņā ar Kotonū nolīguma 96. pantu, kas paredz tādas konsultācijas, kurās “puse uzskata, ka otra puse nav izpildījusi saistības, kas izriet no cilvēktiesību, demokrātisko principu un likuma varas ievērošanas”;

| T. | tā kā Pasaules Banka ir atcēlusi palīdzību Mauritānijai 175 miljonu ASV dolāru apmērā; tā kā šī atsaukšana ietekmēs aptuveni 17 valsts projektus Mauritānijā, kā arī valsts dalību Pasaules Bankas reģionālajos projektos, kas cita starpā saistīti ar lauku attīstību, veselību, izglītību un infrastruktūru (piemēram, ceļu būvniecību); |
| --- | --- |

T.

tā kā Pasaules Banka ir atcēlusi palīdzību Mauritānijai 175 miljonu ASV dolāru apmērā; tā kā šī atsaukšana ietekmēs aptuveni 17 valsts projektus Mauritānijā, kā arī valsts dalību Pasaules Bankas reģionālajos projektos, kas cita starpā saistīti ar lauku attīstību, veselību, izglītību un infrastruktūru (piemēram, ceļu būvniecību);

| U. | tā kā policija ir lietojusi vardarbību, lai pārtrauktu nelikumīgas demonstrācijas, kuras organizēja politisko partiju koalīcija, pieprasot prezidenta Abdallahi atjaunošanu amatā; |
| --- | --- |

U.

tā kā policija ir lietojusi vardarbību, lai pārtrauktu nelikumīgas demonstrācijas, kuras organizēja politisko partiju koalīcija, pieprasot prezidenta Abdallahi atjaunošanu amatā;

| 1. | Nosoda bruņoto spēku īstenoto prezidenta un valdības gāšanu Mauritānijā un uzsver, ka ir jāievēro demokrātiski izveidotas iekārtas; izsaka nožēlu par šo kavēkli, ņemot vērā būtiskos panākumus, kas pēdējo gadu laikā bija gūti demokrātijas un likuma varas attīstībā Mauritānijā; |
| --- | --- |

1.

Nosoda bruņoto spēku īstenoto prezidenta un valdības gāšanu Mauritānijā un uzsver, ka ir jāievēro demokrātiski izveidotas iekārtas; izsaka nožēlu par šo kavēkli, ņemot vērā būtiskos panākumus, kas pēdējo gadu laikā bija gūti demokrātijas un likuma varas attīstībā Mauritānijā;

| 2. | Pievērš uzmanību gāztā prezidenta Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi pārvietošanai uz viņa dzimto ciematu, kur viņš tiek turēts mājas arestā, bet turpina aicināt nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot viņu; |
| --- | --- |

2.

Pievērš uzmanību gāztā prezidenta Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi pārvietošanai uz viņa dzimto ciematu, kur viņš tiek turēts mājas arestā, bet turpina aicināt nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot viņu;

| 3. | Aicina Mauritānijas varas iestādes ievērot cilvēktiesības, tostarp vārda brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

3.

Aicina Mauritānijas varas iestādes ievērot cilvēktiesības, tostarp vārda brīvību, pulcēšanās un biedrošanās brīvību;

| 4. | Atkārto, ka plašas konsultācijas ir vienīgais veids, kā novērst krīzi un dot visām demokrātiskām iestādēm iespēju atkal veikt to attiecīgās funkcijas, tostarp parlamentam pilnīgi izmantot visas tā privilēģijas; |
| --- | --- |

4.

Atkārto, ka plašas konsultācijas ir vienīgais veids, kā novērst krīzi un dot visām demokrātiskām iestādēm iespēju atkal veikt to attiecīgās funkcijas, tostarp parlamentam pilnīgi izmantot visas tā privilēģijas;

| 5. | Aicina valdošās militārās varas iestādes noteikt grafiku konstitucionālās kārtības atgriešanai un demokrātisku iestāžu atjaunošanai un nodrošināt, ka militāristi nevar kandidēt vēlēšanās; |
| --- | --- |

5.

Aicina valdošās militārās varas iestādes noteikt grafiku konstitucionālās kārtības atgriešanai un demokrātisku iestāžu atjaunošanai un nodrošināt, ka militāristi nevar kandidēt vēlēšanās;

| 6. | Attiecīgi aicina visus politiskos dalībniekus Mauritānijā nekavējoties izveidot atbilstošu struktūru šādām aptaujām; |
| --- | --- |

6.

Attiecīgi aicina visus politiskos dalībniekus Mauritānijā nekavējoties izveidot atbilstošu struktūru šādām aptaujām;

| 7. | Atzinīgi vērtē konsultāciju uzsākšanu starp Eiropas Savienību un valdošajām Mauritānijas varas iestādēm un aicina Eiropas Komisiju sniegt APA regulārus ziņojumus par progresu konsultācijās, kas norisinās saskaņā ar 96. pantu, un par konstitucionālās kārtības atjaunošanas grafiku, tomēr pauž nožēlu, ka līdz šim nav panākts būtisks progress šajā ziņā; |
| --- | --- |

7.

Atzinīgi vērtē konsultāciju uzsākšanu starp Eiropas Savienību un valdošajām Mauritānijas varas iestādēm un aicina Eiropas Komisiju sniegt APA regulārus ziņojumus par progresu konsultācijās, kas norisinās saskaņā ar 96. pantu, un par konstitucionālās kārtības atjaunošanas grafiku, tomēr pauž nožēlu, ka līdz šim nav panākts būtisks progress šajā ziņā;

| 8. | Atzinīgi vērtē ĀS paziņojumu, ka tā iesniegs “konkrētus priekšlikumus” pēc tam, kad Mauritānijas “Augstākā valsts padome” noraidīja tās ultimātu; |
| --- | --- |

8.

Atzinīgi vērtē ĀS paziņojumu, ka tā iesniegs “konkrētus priekšlikumus” pēc tam, kad Mauritānijas “Augstākā valsts padome” noraidīja tās ultimātu;

| 9. | Aicina ĀS un ES izskatīt visas mērķtiecīgās sankcijas, kuras varētu piemērot militārajiem pučistiem (ceļošanas aizliegumu, līdzekļu iesaldēšanu u. tml.), ja tuvākajā nākotnē netiktu izstrādāts attiecīgs un ticams plāns krīzes beigšanai un konstitucionālās kārtības atjaunošanai, bet neveikt darbības, kas varētu apdraudēt Mauritānijas attīstību un tās iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanos; |
| --- | --- |

9.

Aicina ĀS un ES izskatīt visas mērķtiecīgās sankcijas, kuras varētu piemērot militārajiem pučistiem (ceļošanas aizliegumu, līdzekļu iesaldēšanu u. tml.), ja tuvākajā nākotnē netiktu izstrādāts attiecīgs un ticams plāns krīzes beigšanai un konstitucionālās kārtības atjaunošanai, bet neveikt darbības, kas varētu apdraudēt Mauritānijas attīstību un tās iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanos;

| 10. | Uzstāj, ka Mauritānijas iedzīvotājus, kas jau ir smagi cietuši ekonomiskās un pārtikas krīzes dēļ, nedrīkst padarīt par pašreizējās politiskās krīzes ķīlniekiem un aicina Eiropas Komisiju īstenot atbalsta projektus pilsoniskajai sabiedrībai Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta ietvaros; |
| --- | --- |

10.

Uzstāj, ka Mauritānijas iedzīvotājus, kas jau ir smagi cietuši ekonomiskās un pārtikas krīzes dēļ, nedrīkst padarīt par pašreizējās politiskās krīzes ķīlniekiem un aicina Eiropas Komisiju īstenot atbalsta projektus pilsoniskajai sabiedrībai Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta ietvaros;

| 11. | Mudina huntu apsvērt daudzos labumus, ko Mauritānijas tauta iegūs, piedaloties politiskajā miera, demokrātijas, labklājības un humānās, sociālās un kultūras izpratnes procesā, kura aprises tika iezīmētas 2008. gada 13. jūlija Vidusjūras valstu sammitā, ko apmeklēja Mauritānijas Islāma republikas prezidents Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi; |
| --- | --- |

11.

Mudina huntu apsvērt daudzos labumus, ko Mauritānijas tauta iegūs, piedaloties politiskajā miera, demokrātijas, labklājības un humānās, sociālās un kultūras izpratnes procesā, kura aprises tika iezīmētas 2008. gada 13. jūlija Vidusjūras valstu sammitā, ko apmeklēja Mauritānijas Islāma republikas prezidents Sidi Mohamed Ould Cheikh Abdallahi;

| 12. | Izsaka atzinību par ĀKK Sūtņu komitejas delegācijas nosūtīšanu un piemin Mauritānijas Nacionālās asamblejas 2008. gada 14. septembra rezolūcijas pieņemšanu; |
| --- | --- |

12.

Izsaka atzinību par ĀKK Sūtņu komitejas delegācijas nosūtīšanu un piemin Mauritānijas Nacionālās asamblejas 2008. gada 14. septembra rezolūcijas pieņemšanu;

| 13. | Pieņem lēmumu nosūtīt ĀKK un ES parlamentāro delegāciju uz Mauritāniju, lai palīdzētu Mauritānijas parlamentam no jauna rast tā vienotību un izeju no krīzes, kas būtu pieņemama visām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

13.

Pieņem lēmumu nosūtīt ĀKK un ES parlamentāro delegāciju uz Mauritāniju, lai palīdzētu Mauritānijas parlamentam no jauna rast tā vienotību un izeju no krīzes, kas būtu pieņemama visām iesaistītajām pusēm;

| 14. | Uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Panāfrikas parlamentam, Āfrikas Savienības komisijai, Arābu Magreba savienībai, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei un Nacionālajai asamblejai un citām Mauritānijas varas iestādēm. |
| --- | --- |

14.

Uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Panāfrikas parlamentam, Āfrikas Savienības komisijai, Arābu Magreba savienībai, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei un Nacionālajai asamblejai un citām Mauritānijas varas iestādēm.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2008. gada 28. novembrī Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā).

REZOLŪCIJA (1)

par situāciju Zimbabvē

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī, |
| --- | --- |

—

tiekoties Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 17. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Panāfrikas parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas ziņojumu par apvienotajām vēlēšanām Zimbabves Republikā 2008. gada 29. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Panāfrikas parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas ziņojumu par apvienotajām vēlēšanām Zimbabves Republikā 2008. gada 29. martā,

| — | ņemot vērā Panāfrikas parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas 2008. gada 29. jūnija sākotnējo ziņojumu par Zimbabves prezidenta ievēlēšanu un Parlamenta papildvēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Panāfrikas parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas 2008. gada 29. jūnija sākotnējo ziņojumu par Zimbabves prezidenta ievēlēšanu un Parlamenta papildvēlēšanām,

| — | ņemot vērā Panāfrikas parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas 2008. gada 30. jūnija starpziņojumu par Zimbabves prezidenta ievēlēšanu un parlamentārajām papildvēlēšanām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Panāfrikas parlamenta vēlēšanu novērošanas misijas 2008. gada 30. jūnija starpziņojumu par Zimbabves prezidenta ievēlēšanu un parlamentārajām papildvēlēšanām,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) Novērotāju misijas Zimbabvē 2008. gada 29. jūnija sākotnējo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības (ĀS) Novērotāju misijas Zimbabvē 2008. gada 29. jūnija sākotnējo ziņojumu,

| — | ņemot vērā rezolūciju par valsts vienotības valdības izveidošanu Zimbabvē, kas tika pieņemta Āfrikas Savienības 2008. gada 1. jūlija sammitā Šarmelšeihā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par valsts vienotības valdības izveidošanu Zimbabvē, kas tika pieņemta Āfrikas Savienības 2008. gada 1. jūlija sammitā Šarmelšeihā,

| — | ņemot vērā Principus un vadlīnijas, kas nosaka demokrātisku vēlēšanu kārtību, kurus Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC) pieņēma 2001. gada Parlamentārajā forumā, un Principus un vadlīnijas, kas nosaka demokrātisku vēlēšanu kārtību, kurus pieņēma DĀAK sammitā Maurīcijā 2004. gada augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Principus un vadlīnijas, kas nosaka demokrātisku vēlēšanu kārtību, kurus Dienvidāfrikas attīstības kopiena (SADC) pieņēma 2001. gada Parlamentārajā forumā, un Principus un vadlīnijas, kas nosaka demokrātisku vēlēšanu kārtību, kurus pieņēma DĀAK sammitā Maurīcijā 2004. gada augustā,

| — | ņemot vērā 2008. gada 15. septembra vienošanos starp Zimbabves Āfrikas Nacionālo Savienību — Patriotisko fronti (ZANU-PF) un diviem Kustības par demokrātiskām pārmaiņām (MDC) grupējumiem, lai panāktu Zimbabves problēmu risinājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 15. septembra vienošanos starp Zimbabves Āfrikas Nacionālo Savienību — Patriotisko fronti (ZANU-PF) un diviem Kustības par demokrātiskām pārmaiņām (MDC) grupējumiem, lai panāktu Zimbabves problēmu risinājumu,

| — | ņemot vērā SADC līgumu un tam pievienotos protokolus, tostarp SADC vēlēšanu protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SADC līgumu un tam pievienotos protokolus, tostarp SADC vēlēšanu protokolu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas aktu, Āfrikas Tautu un cilvēktiesību hartu un Jauno partnerību Āfrikas attīstībai (NEPAD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas aktu, Āfrikas Tautu un cilvēktiesību hartu un Jauno partnerību Āfrikas attīstībai (NEPAD),

| A. | tā kā prezidenta, parlamenta (apakšpalātas) un senatoru priekšvēlēšanu kampaņa 2008. gada martā un pašas vēlēšanas jūnijā notika nepieņemamā vardarbības un opozīcijas tiesību pārkāpumu gaisotnē, kurus pieļāva Mugabes partijas ZANU-PF nolīgtā Zimbabves armija un milicijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā prezidenta, parlamenta (apakšpalātas) un senatoru priekšvēlēšanu kampaņa 2008. gada martā un pašas vēlēšanas jūnijā notika nepieņemamā vardarbības un opozīcijas tiesību pārkāpumu gaisotnē, kurus pieļāva Mugabes partijas ZANU-PF nolīgtā Zimbabves armija un milicijas;

| B. | tā kā opozīcijas partijas MDC ģenerālsekretāra Tandai Biti arests priekšvēlēšanu kampaņas laikā un partijas līdera Morgan Tsvangirai, kas nostājās pret Robertu Mugabi un bija spiests meklēt patvērumu Eiropas vēstniecībā un pēc tam atstāt valsti, slepkavības mēģinājums piespieda M. Tsvangirai atsaukt savu kandidatūru prezidenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

B.

tā kā opozīcijas partijas MDC ģenerālsekretāra Tandai Biti arests priekšvēlēšanu kampaņas laikā un partijas līdera Morgan Tsvangirai, kas nostājās pret Robertu Mugabi un bija spiests meklēt patvērumu Eiropas vēstniecībā un pēc tam atstāt valsti, slepkavības mēģinājums piespieda M. Tsvangirai atsaukt savu kandidatūru prezidenta vēlēšanās;

| C. | tā kā par spīti visu veidu spiediena izdarīšanai uz iedzīvotājiem un viņu iebiedēšanai Morgan Tsvangirai guva lielu atbalstu pirmajā prezidenta vēlēšanu kārtā un tā kā MDC uzvarēja arī parlamenta (apakšpalātas) vēlēšanās un parlamenta spīkera vēlēšanās; |
| --- | --- |

C.

tā kā par spīti visu veidu spiediena izdarīšanai uz iedzīvotājiem un viņu iebiedēšanai Morgan Tsvangirai guva lielu atbalstu pirmajā prezidenta vēlēšanu kārtā un tā kā MDC uzvarēja arī parlamenta (apakšpalātas) vēlēšanās un parlamenta spīkera vēlēšanās;

| D. | tā kā, pamatojoties uz oficiālajiem 2008. gada 27. jūnija vēlēšanu rezultātiem, par prezidentu tika ievēlēts Roberts Mugabe pēc Morgan Tsvangirai atkāpšanās; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pamatojoties uz oficiālajiem 2008. gada 27. jūnija vēlēšanu rezultātiem, par prezidentu tika ievēlēts Roberts Mugabe pēc Morgan Tsvangirai atkāpšanās;

| E. | tā kā vairākums Āfrikas novērošanas misiju (Rietumāfrikas valstu ekonomiskā kopiena, Panāfrikas parlaments, Āfrikas Savienība) paziņoja, ka izmantotās vardarbības dēļ vēlēšanu rezultāti neatspoguļo tautas gribu; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairākums Āfrikas novērošanas misiju (Rietumāfrikas valstu ekonomiskā kopiena, Panāfrikas parlaments, Āfrikas Savienība) paziņoja, ka izmantotās vardarbības dēļ vēlēšanu rezultāti neatspoguļo tautas gribu;

| F. | tā kā ar prezidenta Thabo Mbeki starpniecību 2008. gada 15. septembrī ir panākts progress — politiska vienošanās par nacionālās vienotības valdības izveides principiem, lai varētu pārtraukt krīzi; |
| --- | --- |

F.

tā kā ar prezidenta Thabo Mbeki starpniecību 2008. gada 15. septembrī ir panākts progress — politiska vienošanās par nacionālās vienotības valdības izveides principiem, lai varētu pārtraukt krīzi;

| G. | ņemot vērā nemitīgo strupceļu sarunās starp abām valsts vienotības valdības pusēm; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā nemitīgo strupceļu sarunās starp abām valsts vienotības valdības pusēm;

| H. | tā kā šo vēlēšanu postošā norise ir vēl vairāk pasliktinājusi Zimbabves iedzīvotāju katastrofālo humanitāro situāciju, piespiežot cilvēkus pamest savas mājas vai atstāt valsti; |
| --- | --- |

H.

tā kā šo vēlēšanu postošā norise ir vēl vairāk pasliktinājusi Zimbabves iedzīvotāju katastrofālo humanitāro situāciju, piespiežot cilvēkus pamest savas mājas vai atstāt valsti;

| I. | tā kā valstī plosas holera, ir gandrīz pilnīgi sabrukusi veselības sistēma un pārtraukta ūdens piegāde; tā kā paredzamais mūža ilgums Zimbabvē pirms desmit gadiem bija 60 gadi abu dzimumu pārstāvjiem, bet tagad strauji samazinājies un ir vairs tikai 37 gadi vīriešiem un 34 — sievietēm; tā kā 1,7 miljoni cilvēku Zimbabvē ir inficēti ar HIV; |
| --- | --- |

I.

tā kā valstī plosas holera, ir gandrīz pilnīgi sabrukusi veselības sistēma un pārtraukta ūdens piegāde; tā kā paredzamais mūža ilgums Zimbabvē pirms desmit gadiem bija 60 gadi abu dzimumu pārstāvjiem, bet tagad strauji samazinājies un ir vairs tikai 37 gadi vīriešiem un 34 — sievietēm; tā kā 1,7 miljoni cilvēku Zimbabvē ir inficēti ar HIV;

| J. | tā kā Pasaules pārtikas programmas (PPP) ietvaros oktobrī ir pabaroti 2 miljoni zimbabviešu un ir paredzēts, ka līdz 2009. gada sākumam šis skaitlis palielināsies līdz 5,1 miljonam, kas nozīmē, ka puse no valsts iedzīvotājiem drīz būs atkarīgi no palīdzības; |
| --- | --- |

J.

tā kā Pasaules pārtikas programmas (PPP) ietvaros oktobrī ir pabaroti 2 miljoni zimbabviešu un ir paredzēts, ka līdz 2009. gada sākumam šis skaitlis palielināsies līdz 5,1 miljonam, kas nozīmē, ka puse no valsts iedzīvotājiem drīz būs atkarīgi no palīdzības;

| K. | tā kā UNICEF informācija liecina, ka strādā vien 40 % valsts skolotāju un skolās ierodas tikai trešdaļa audzēkņu; |
| --- | --- |

K.

tā kā UNICEF informācija liecina, ka strādā vien 40 % valsts skolotāju un skolās ierodas tikai trešdaļa audzēkņu;

| L. | tā kā diemžēl Zimbabvē netiek atļauts iebraukt delegācijai, ko veido bijušais ASV prezidents Džimijs Kārters, bijušais ANO ģenerālsekretārs Kofi Anans un cilvēktiesību advokāte Graça Machel; |
| --- | --- |

L.

tā kā diemžēl Zimbabvē netiek atļauts iebraukt delegācijai, ko veido bijušais ASV prezidents Džimijs Kārters, bijušais ANO ģenerālsekretārs Kofi Anans un cilvēktiesību advokāte Graça Machel;

| 1. | Stingri nosoda vardarbības un iebiedēšanas kampaņas, kas vērstas pret iedzīvotājiem, lai ietekmētu balsojuma rezultātus 2008. gada vēlēšanās, kā arī opozīcijas tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

1.

Stingri nosoda vardarbības un iebiedēšanas kampaņas, kas vērstas pret iedzīvotājiem, lai ietekmētu balsojuma rezultātus 2008. gada vēlēšanās, kā arī opozīcijas tiesību pārkāpumus;

| 2. | Paziņo, ka tik drausmīgu pārkāpumu dēļ 2008. gadā Zimbabvē notikušās vēlēšanas nav uzskatāmas par pārredzamām, ticamām un taisnīgām; |
| --- | --- |

2.

Paziņo, ka tik drausmīgu pārkāpumu dēļ 2008. gadā Zimbabvē notikušās vēlēšanas nav uzskatāmas par pārredzamām, ticamām un taisnīgām;

| 3. | Atzinīgi novērtē prezidenta Thabo Mbeki starpniecību Āfrikas vārdā un steidzami aicina Āfrikas valstis un reģionālās struktūras, piemēram, SADC un ĀS, kā arī ievērojamas Āfrikas personības, aktīvi iesaistīties sarunās par Zimbabves situācijas risinājumu un pēc tam uzraudzības darbā; |
| --- | --- |

3.

Atzinīgi novērtē prezidenta Thabo Mbeki starpniecību Āfrikas vārdā un steidzami aicina Āfrikas valstis un reģionālās struktūras, piemēram, SADC un ĀS, kā arī ievērojamas Āfrikas personības, aktīvi iesaistīties sarunās par Zimbabves situācijas risinājumu un pēc tam uzraudzības darbā;

| 4. | Apstiprina, ka valsts vienotības valdība ir risinājums krīzes izbeigšanai, piemērojot pārejas periodu, kas ļautu veikt iestāžu reformu un likuma varas atjaunošanu; uzsver, ka 2008. gada 15. septembra darījumā par varas dalīšanu puses vienojās sadarboties, lai rastu ilgtspējīgu un stabilu demokrātisku un mierīgu risinājumu Zimbabves pašreizējai politiskajai, ekonomiskajai un sociālajai krīzei; |
| --- | --- |

4.

Apstiprina, ka valsts vienotības valdība ir risinājums krīzes izbeigšanai, piemērojot pārejas periodu, kas ļautu veikt iestāžu reformu un likuma varas atjaunošanu; uzsver, ka 2008. gada 15. septembra darījumā par varas dalīšanu puses vienojās sadarboties, lai rastu ilgtspējīgu un stabilu demokrātisku un mierīgu risinājumu Zimbabves pašreizējai politiskajai, ekonomiskajai un sociālajai krīzei;

| 5. | Mudina visas vienošanās puses pildīt saistības un konstruktīvi un pilnīgi iesaistīties vienošanās īstenošanā un izrādīt lielāku savaldību un samērību sarunās; uzsver, ka visas puses ir vienlīdzīgas un tām jāatturas no vienpusēju darbību veikšanas saistībā ar jaunas valdības veidošanu; |
| --- | --- |

5.

Mudina visas vienošanās puses pildīt saistības un konstruktīvi un pilnīgi iesaistīties vienošanās īstenošanā un izrādīt lielāku savaldību un samērību sarunās; uzsver, ka visas puses ir vienlīdzīgas un tām jāatturas no vienpusēju darbību veikšanas saistībā ar jaunas valdības veidošanu;

| 6. | Ļoti lūdz starptautisko sabiedrību nodrošināt ātru būtiskas humānās palīdzības nodrošināšanu Zimbabves iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

6.

Ļoti lūdz starptautisko sabiedrību nodrošināt ātru būtiskas humānās palīdzības nodrošināšanu Zimbabves iedzīvotājiem;

| 7. | Norāda uz politiskās krīzes postošo ietekmi uz Zimbabves iedzīvotājiem; norāda, ka ES nesen ir piešķīrusi palīdzību 10 miljonu eiro apmērā, un aicina Zimbabves varas iestādes atcelt visus ierobežojumus humānās palīdzības aģentūrām un palīdzēt nogādāt humāno palīdzību saskaņā ar cilvēcības, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības principiem; |
| --- | --- |

7.

Norāda uz politiskās krīzes postošo ietekmi uz Zimbabves iedzīvotājiem; norāda, ka ES nesen ir piešķīrusi palīdzību 10 miljonu eiro apmērā, un aicina Zimbabves varas iestādes atcelt visus ierobežojumus humānās palīdzības aģentūrām un palīdzēt nogādāt humāno palīdzību saskaņā ar cilvēcības, neitralitātes, objektivitātes un neatkarības principiem;

| 8. | Pauž dziļas bažas par Zimbabves bēgļu situāciju reģionā un nosoda vardarbību, kas vērsta pret Zimbabves bēgļiem kaimiņvalstīs; aicina Eiropas Komisiju atbalstīt kaimiņvalstis, piešķirot tām finansiālu un materiālu palīdzību bēgļu programmām; |
| --- | --- |

8.

Pauž dziļas bažas par Zimbabves bēgļu situāciju reģionā un nosoda vardarbību, kas vērsta pret Zimbabves bēgļiem kaimiņvalstīs; aicina Eiropas Komisiju atbalstīt kaimiņvalstis, piešķirot tām finansiālu un materiālu palīdzību bēgļu programmām;

| 9. | Ļoti lūdz visām iesaistītajām pusēm un starptautiskajai sabiedrībai būt gatavai nodrošināt steidzamu palīdzību Zimbabves pēckonflikta atjaunošanai; |
| --- | --- |

9.

Ļoti lūdz visām iesaistītajām pusēm un starptautiskajai sabiedrībai būt gatavai nodrošināt steidzamu palīdzību Zimbabves pēckonflikta atjaunošanai;

| 10. | Izsaka dziļu nožēlu par to, ka Mugabes režīms liedz ieceļošanas vīzu Vecajo humanitārajai delegācijai, ko veido bijušais ANO ģenerālsekretārs Kofi Anans, bijušais ASV prezidents Džimijs Kārters un sieviešu un bērnu tiesību advokāte Graça Machel, jo viņi vēlējās izmantot savu ietekmi, lai palielinātu tūlītēju un ilgtermiņa palīdzības iepludināšanu valstī, lai pārtrauktu Zimbabves iedzīvotāju šausmīgās ciešanas; pauž spēcīgu atbalstu Vecajo nerimstošajiem centieniem mazināt Zimbabves humanitāro krīzi; |
| --- | --- |

10.

Izsaka dziļu nožēlu par to, ka Mugabes režīms liedz ieceļošanas vīzu Vecajo humanitārajai delegācijai, ko veido bijušais ANO ģenerālsekretārs Kofi Anans, bijušais ASV prezidents Džimijs Kārters un sieviešu un bērnu tiesību advokāte Graça Machel, jo viņi vēlējās izmantot savu ietekmi, lai palielinātu tūlītēju un ilgtermiņa palīdzības iepludināšanu valstī, lai pārtrauktu Zimbabves iedzīvotāju šausmīgās ciešanas; pauž spēcīgu atbalstu Vecajo nerimstošajiem centieniem mazināt Zimbabves humanitāro krīzi;

| 11. | Aicina nākamo valsts vienotības valdību izveidot neitrālu un neatkarīgu miera un samierināšanas komisiju, lai veicinātu nacionālo atlabšanas procesu, kurā tiks izskatīti noziegumi pret cilvēci, spīdzināšana, izvarošana un citi iekšējos konfliktos pastrādāti noziegumi; |
| --- | --- |

11.

Aicina nākamo valsts vienotības valdību izveidot neitrālu un neatkarīgu miera un samierināšanas komisiju, lai veicinātu nacionālo atlabšanas procesu, kurā tiks izskatīti noziegumi pret cilvēci, spīdzināšana, izvarošana un citi iekšējos konfliktos pastrādāti noziegumi;

| 12. | Uzskata, ka ir ļoti svarīgi piešķirt jaunievēlētajam parlamentam finansējumu un atbalstu, lai uzlabotu tā veiktspēju; |
| --- | --- |

12.

Uzskata, ka ir ļoti svarīgi piešķirt jaunievēlētajam parlamentam finansējumu un atbalstu, lai uzlabotu tā veiktspēju;

| 13. | Uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Panāfrikas parlamentam, Zimbabves valdībai un parlamentam, Āfrikas Savienībai, SADC un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

13.

Uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Panāfrikas parlamentam, Zimbabves valdībai un parlamentam, Āfrikas Savienībai, SADC un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemta ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā 2008. gada 28. novembrī Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā).

Portmorsbijas deklarācija

par pārtikas un finanšu krīzi

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, kas notika Portmorsbijā (Papua-Jaungvinejā) 2008. gada 25.–28. novembrī:

Pārtikas cenu krīze

| 1. | Aicina ES iestādes steidzami pieņemt un īstenot Pārtikas piegādes priekšlikumu 1 miljarda eiro apmērā, par kuru nesen panākta vienošanās, neveicot attiecīgus samazinājumus divpusējā atbalsta budžetos, lai nodrošinātu jaunattīstības valstu steidzamās vajadzībās, sniedzot būtisku papildu atbalstu; |
| --- | --- |

1.

Aicina ES iestādes steidzami pieņemt un īstenot Pārtikas piegādes priekšlikumu 1 miljarda eiro apmērā, par kuru nesen panākta vienošanās, neveicot attiecīgus samazinājumus divpusējā atbalsta budžetos, lai nodrošinātu jaunattīstības valstu steidzamās vajadzībās, sniedzot būtisku papildu atbalstu;

| 2. | Aicina ĀKK un ES valdības nodrošināt visneaizsargātāko grupu — jo īpaši sieviešu un bērnu — steidzamākās vajadzības, uzlabojot pārtikas intervences un drošības tīklus un paplašinot sociālās aizsardzības sistēmas; |
| --- | --- |

2.

Aicina ĀKK un ES valdības nodrošināt visneaizsargātāko grupu — jo īpaši sieviešu un bērnu — steidzamākās vajadzības, uzlabojot pārtikas intervences un drošības tīklus un paplašinot sociālās aizsardzības sistēmas;

| 3. | Uzsver, ka augstais pieprasījums un spekulācijas ir palielinājušas pārtikas un degvielas cenas; norāda ka mainīgās pārtikas cenas īpaši ietekmē neaizsargātākās grupas, piemēram, bērnus, sievietes, pilsētu nabagus, bez zemes palikušos lauciniekus, lopkopjus, mazās zemnieku saimniecības un daudzus cilvēkus, kurus pārcietuši konflikta šoku vai kuri atgūstas no tā, piemēram, valsts iekšienē pārvietotus cilvēkus un bēgļus; norāda, ka, lai gan pasaules pārtikas cenas nesen ir mazinājušās, tiek prognozēts, ka labības, rīsu un eļļas augu sēklu cenas kļūs 10 %–35 % augstākas nākamo desmit gadu laikā, nekā tās bijušas iepriekšējā dekādē; norāda, ka pieaugošās degvielas cenas jo īpaši smagi skar zemniekus, palielinot mēslošanas un transportēšanas izmaksas, jo īpaši valstīs, kurām ir tikai sauszemes robežas; |
| --- | --- |

3.

Uzsver, ka augstais pieprasījums un spekulācijas ir palielinājušas pārtikas un degvielas cenas; norāda ka mainīgās pārtikas cenas īpaši ietekmē neaizsargātākās grupas, piemēram, bērnus, sievietes, pilsētu nabagus, bez zemes palikušos lauciniekus, lopkopjus, mazās zemnieku saimniecības un daudzus cilvēkus, kurus pārcietuši konflikta šoku vai kuri atgūstas no tā, piemēram, valsts iekšienē pārvietotus cilvēkus un bēgļus; norāda, ka, lai gan pasaules pārtikas cenas nesen ir mazinājušās, tiek prognozēts, ka labības, rīsu un eļļas augu sēklu cenas kļūs 10 %–35 % augstākas nākamo desmit gadu laikā, nekā tās bijušas iepriekšējā dekādē; norāda, ka pieaugošās degvielas cenas jo īpaši smagi skar zemniekus, palielinot mēslošanas un transportēšanas izmaksas, jo īpaši valstīs, kurām ir tikai sauszemes robežas;

| 4. | Atgādina, ka Tūkstošgades attīstības mērķa Nr. 1 mērķis ir uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kas cieš no bada, tomēr gandrīz miljards cilvēku cieš no tā katru dienu par spīti faktam, ka pasaulē tiek ražots pietiekami daudz pārtikas, lai pabarotu visus iedzīvotājus; |
| --- | --- |

4.

Atgādina, ka Tūkstošgades attīstības mērķa Nr. 1 mērķis ir uz pusi samazināt to cilvēku skaitu, kas cieš no bada, tomēr gandrīz miljards cilvēku cieš no tā katru dienu par spīti faktam, ka pasaulē tiek ražots pietiekami daudz pārtikas, lai pabarotu visus iedzīvotājus;

| 5. | Uzsver, ka jaunattīstības valstis, no kurām daudzas ir neto pārtikas importētājas, ir lielākie mainīgo pārtikas cenu upuri un ir nepieciešams atjaunot pārtikas ražošanas svarīgumu starptautiskajā darba kārtībā; |
| --- | --- |

5.

Uzsver, ka jaunattīstības valstis, no kurām daudzas ir neto pārtikas importētājas, ir lielākie mainīgo pārtikas cenu upuri un ir nepieciešams atjaunot pārtikas ražošanas svarīgumu starptautiskajā darba kārtībā;

| 6. | Aicina ĀKK un ES valdības kopīgi nodrošināt to, lai pietiekams atbalsts un valsts izdevumi tiktu novirzīti nodrošinātības ar pārtiku panākšanai saskaņā ar 2004. gada jūnijā ĀS valstu un valdību vadītāju parakstīto Maputo deklarāciju; |
| --- | --- |

6.

Aicina ĀKK un ES valdības kopīgi nodrošināt to, lai pietiekams atbalsts un valsts izdevumi tiktu novirzīti nodrošinātības ar pārtiku panākšanai saskaņā ar 2004. gada jūnijā ĀS valstu un valdību vadītāju parakstīto Maputo deklarāciju;

| 7. | Aicina ĀKK un ES valdības palielināt investīcijas, lai panāktu izaugsmi 2 % apmērā gadā lauksaimniecībā, atjaunotu pamatpārtikas krājumus — kas ir zemāki nekā jebkad agrāk — un stiprinātu globālās uzraudzības un informācijas sistēmas; |
| --- | --- |

7.

Aicina ĀKK un ES valdības palielināt investīcijas, lai panāktu izaugsmi 2 % apmērā gadā lauksaimniecībā, atjaunotu pamatpārtikas krājumus — kas ir zemāki nekā jebkad agrāk — un stiprinātu globālās uzraudzības un informācijas sistēmas;

| 8. | Aicina bagātās nācijas, tostarp ES dalībvalstis, kā arī nākamo ASV administrāciju samazināt lauksaimniecības subsīdijas un likvidēt lauksaimniecības eksporta subsīdijas, jo Dohas sarunu kārtas sākumā bagātākās valstis apsolīja tā rīkoties, lai gan kopš tā laika nav vērojams progress globālā skatījumā; |
| --- | --- |

8.

Aicina bagātās nācijas, tostarp ES dalībvalstis, kā arī nākamo ASV administrāciju samazināt lauksaimniecības subsīdijas un likvidēt lauksaimniecības eksporta subsīdijas, jo Dohas sarunu kārtas sākumā bagātākās valstis apsolīja tā rīkoties, lai gan kopš tā laika nav vērojams progress globālā skatījumā;

| 9. | Aicina ĀKK valdības iesaistīt zemniekus un lopkopjus, no kuriem daudzi ir sievietes, lauksaimniecības un zemes izmantošanas politiku izstrādē; |
| --- | --- |

9.

Aicina ĀKK valdības iesaistīt zemniekus un lopkopjus, no kuriem daudzi ir sievietes, lauksaimniecības un zemes izmantošanas politiku izstrādē;

| 10. | Aicina ĀKK valdības dot iespējas sīkīpašniekiem zemniekiem, jo īpaši sievietēm, nodrošinot viņiem pieeju zemei, kredītam un jaunām tehnoloģijām, kas uzlabos ražošanu; |
| --- | --- |

10.

Aicina ĀKK valdības dot iespējas sīkīpašniekiem zemniekiem, jo īpaši sievietēm, nodrošinot viņiem pieeju zemei, kredītam un jaunām tehnoloģijām, kas uzlabos ražošanu;

| 11. | Aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis uzlabot koherenci starp lauksaimniecības, tirdzniecības un attīstības politiku; |
| --- | --- |

11.

Aicina Eiropas Komisiju un ES dalībvalstis uzlabot koherenci starp lauksaimniecības, tirdzniecības un attīstības politiku;

Finanšu krīze un globālā finanšu sistēma

| 12. | Aicina starptautisko sabiedrību regulēt globālo finanšu sistēmu, lai garantētu pārredzamību un apkarotu neētiskas spekulācijas, un mainīt to, lai panāktu, ka jaunattīstības valstīm ir lielāka ietekme; |
| --- | --- |

12.

Aicina starptautisko sabiedrību regulēt globālo finanšu sistēmu, lai garantētu pārredzamību un apkarotu neētiskas spekulācijas, un mainīt to, lai panāktu, ka jaunattīstības valstīm ir lielāka ietekme;

| 13. | Aicina ES dalībvalstis mazināt globālās ekonomiskās palēnināšanās ietekmi uz jaunattīstības valstu izaugmi, tirdzniecību un ārvalstu tiešo investīciju plūsmām, palīdzot tām stiprināt tirdzniecības kapacitāti, uzlabojot to infrastruktūru un atvieglojot naudas līdzekļu pārveduma procedūru; |
| --- | --- |

13.

Aicina ES dalībvalstis mazināt globālās ekonomiskās palēnināšanās ietekmi uz jaunattīstības valstu izaugmi, tirdzniecību un ārvalstu tiešo investīciju plūsmām, palīdzot tām stiprināt tirdzniecības kapacitāti, uzlabojot to infrastruktūru un atvieglojot naudas līdzekļu pārveduma procedūru;

| 14. | Vēl aicina ES dalībvalstis pildīt to saistības attiecībā uz oficiālo attīstības palīdzību — t. i., 0,56 % no nacionālā kopienākuma līdz 2010. gadam un 0,7 % līdz 2015. gadam — un neizmantot finanšu krīzi par attaisnojumu atbalsta samazināšanai, jo īpaši gadījumos, kad ārkārtīgi īsā laika posmā ir mobilizēti miljardiem eiro, reaģējot uz globālo finanšu krīzi, lai gan starptautiskajai sabiedrībai, šķiet, ir daudz lielākas grūtības rast jaunus līdzekļus bada un nabadzības apkarošanai; |
| --- | --- |

14.

Vēl aicina ES dalībvalstis pildīt to saistības attiecībā uz oficiālo attīstības palīdzību — t. i., 0,56 % no nacionālā kopienākuma līdz 2010. gadam un 0,7 % līdz 2015. gadam — un neizmantot finanšu krīzi par attaisnojumu atbalsta samazināšanai, jo īpaši gadījumos, kad ārkārtīgi īsā laika posmā ir mobilizēti miljardiem eiro, reaģējot uz globālo finanšu krīzi, lai gan starptautiskajai sabiedrībai, šķiet, ir daudz lielākas grūtības rast jaunus līdzekļus bada un nabadzības apkarošanai;

| 15. | Aicina ES un ĀKK valstis rīkoties, lai izskaustu “nodokļu paradīzi”, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgu kapitāla aizpludināšanu no jaunattīstības valstīm, kas izmaksā šīm valstīm aptuveni 800 miljardus eiro gadā, citiem vārdiem sakot, astoņas reizes vairāk, nekā to saņemtais atbalsts; |
| --- | --- |

15.

Aicina ES un ĀKK valstis rīkoties, lai izskaustu “nodokļu paradīzi”, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgu kapitāla aizpludināšanu no jaunattīstības valstīm, kas izmaksā šīm valstīm aptuveni 800 miljardus eiro gadā, citiem vārdiem sakot, astoņas reizes vairāk, nekā to saņemtais atbalsts;

| 16. | Aicina ĀKK un ES valstu vadītājus izmantot ANO sammitu “finansējuma attīstībai”, kas norisināsies Dohā no 2008. gada 29. novembra līdz 2. decembrim, lai nodrošinātu reālu progresu, definējot jaunu pieeju daudz objektīvākas globālās attīstības finansēšanai; |
| --- | --- |

16.

Aicina ĀKK un ES valstu vadītājus izmantot ANO sammitu “finansējuma attīstībai”, kas norisināsies Dohā no 2008. gada 29. novembra līdz 2. decembrim, lai nodrošinātu reālu progresu, definējot jaunu pieeju daudz objektīvākas globālās attīstības finansēšanai;

| 17. | Aicina G20 valstis ievērot saistības, ko tās uzņēmās Vašingtonas sammitā, kas norisinājās 2008. gada 15. novembrī; |
| --- | --- |

17.

Aicina G20 valstis ievērot saistības, ko tās uzņēmās Vašingtonas sammitā, kas norisinājās 2008. gada 15. novembrī;

| 18. | Aicina visas iesaistītās puses sadarboties, lai nodrošinātu sekmīgu, ilgtspējīgu un laikus noslēgtu Dohas sarunu kārtu. |
| --- | --- |

18.

Aicina visas iesaistītās puses sadarboties, lai nodrošinātu sekmīgu, ilgtspējīgu un laikus noslēgtu Dohas sarunu kārtu.

---